Nutt ja hala – Tikri Päevaraamat\nMul on ägedad saapad, aga nendega on kogu aeg mingi jama.\nNäiteks läheb vasaku saapa lukk järjekindlalt kord aastas katki. Loogiline oleks, et uus lukk peab hästi ja järgmisena läheb näiteks teise saapa lukk katki, aga kus sa sellega. Alati üks lukk. Sel aastal pole lukk veel päris katki läinud, aga ilmutab juba väsimuse tundemärke. Nii et saan varsti jälle 100 kr maksta (ma juba eelmise kahe korra põhjal tean, mis väljaminekuga arvestada, eks).\nJa siis on veel teine jama. Nimelt lasevad nad aeg-ajalt suvalistest kohtadest vett läbi. Praegu on aeg. Iga jumala kord, kui väljas vihma sajab, saab mu parem jalg märjaks.\nLahendus on lihtne, eks. Tuleks lasta saabas kingsepal kinni liimida. See maksab ainult paarkümmend krooni.\nSelleks, et saabast liimida saaks, peab see täiesti kuiv olema. Selleks peavad ilmad mitu päeva täiesti kuivad olema. Kuna ma ei tööta enam Ülemistes, kus kõik eluks vajalik samas majas olemas, on kingsepa juurde minek ettevõtmine. Ma ei viitsi seda ette võtta, kui ilm on kuiv, sest siis on saabas ka kuiv. Ma ei saa seda ette võtta, kui ilm on märg, ehkki siis oleks mul viitsimine, kuna jalg on märg. Aga siis on ka saabas märg ja seda ei saa liimida. Kui mul oleks mingid muud normaalsed saapad, mida selleks ajaks jalga panna, kuni seda üht õnnetut liimitakse, oleks ka mõeldav. Aga mul pole.\nNokk kinni ja saba lahti, öeldakse selle kohta vist.\nNo siis küll Täiesti arusaamatu


Kuidas elada koletisega ehk kuidas ma Nikon D810-ga sõbraks sain - Siim Kinnas Fotowärk\nPosted on 11/10/2016 12/10/2016 by Siim\nKuidas elada koletisega ehk kuidas ma Nikon D810-ga sõbraks sain\nHiljaaegu oli mul põhjust teha hulk tööd Nikoni megapikslite lipulaevaga D810. Seekord ei tee ma selle tulemusel aga mitte järjekordse ülevaateartikli, vaid jagan natukene nõu, kuidas sellise “koletisega” päriselus hakkama saada. Loodetavasti on sellest artiklist kõigile fotograafiahuvilistele, kellel kõvaketas pole kummist ega arvuti protsessor tuumajaama külge ühendatud.\nNikon D810 on hetkel kõige suurema megapikslite arvuga kaamera Nikoni valikus – neid on tal täpselt 36.3. Lisa siia (väga) hea optika ja puuduv optiline filter ning ilmneb, et pildid on uskumatult detailsed, värvid sügavad ja kontrast mõnus. Kõik see hea tuleb aga oma hinnaga – selle kaamera loodavad failid on ÜÜRATULT suured, mis omakorda muudab piltide säilitamise ja töötlemise keerulisemaks ja aeglasemaks. Sõltuvalt sätetest täidab ta mälukaarte uskumatu kiirusega ning ühtlasi tähendab see, et piltide töötlemisel esitatakse ka arvutile väga rängad nõudmised. Oli täiesti olemas oht, et minu praeguseks hetkeks seitsmeaastane iMac reageerib nende piltide sisse tõmbamisele veidi ägedalt.\nTegelikult aga eeldab suurte failidega töötamine lihtsalt veidi süsteemsemat lähenemist ning töövoo läbi mõtlemist. Seega, järgnevalt minu nipid ja trikid, kuidas ma (ja minu vanurist arvuti) selle koletisega koos elama õppisin.\nMärkus: järgnev tekst on tarkvara osas veidi Adobe Photoshop Lightroom CC -põhine, kuid kehtib üldosas ka teiste pilditöötlusprogrammide kohta.\nKaamera seadetes on mul tavaliselt järgnevad sätted:\nbitisügavus: 14 bit\nfailitüüp: kadudeta pakitud (lossless compressed) RAW\nVärviruumi valik on pikem jutt, millest võiks kunagi ka põhjalikult kirjutada, aga lühidalt on minu valiku põhjendus järgmine. Ma pildistan a) peamiselt inimesi ja väga palju …õm… nahatoone ning b) ma pildistan tegelikult eesmärgil, et need pildid ka välja trükitaks. Miinuseks AdobeRGB kasutamisel on, et failid on veidi suuremad ning eksportimisel, näiteks, interneti tarbeks, on otstarbekas pildid lõpuks ikkagi sRGB-sse konverteerida, kuid antud juhul kaaluvad plussid miinused kõvasti üle.\nBitisügavus on samuti natukene keerukas teema, kuid põhimõtteliselt on minu valiku põhjendus sarnane värviruumi omale. Samas, kui ma pildistan midagi muud peale inimeste (näiteks arhitektuuri või koertenäitusi), siis keeran ma oma kaamera bitisügavuse failisuuruse kokkuhoiu eesmärgil 12-ne peale. Ma pildistasin kaua Nikon D50-ga, mille ainus bitisügavuse valik oli 10 ning ka siis olid värvid jms tegelikult täiesti OK, kuid on tingimusi, kus suurem bittide hulk värvikanali kohta annab teatud eeliseid 🙂 Vt. selleteemalist arutelu siinsete vanemate postituste seas.\nFailitüübi valik on tegelikult kompromiss failisuuruse ja kvaliteedi vahel. Tehaseandmetel on Nikon D810 failide suurused vastavalt bitisügavusele ja pakkimise valikutele järgmised:\nD810 faili tüüp Faili suurus\nNEF (RAW), Lossless compressed, 12-bit 31.9 MB\nNEF (RAW), Lossless compressed, 14-bit 40.7 MB\nNEF (RAW), Lossy Compressed, 12-bit 29.2 MB\nNEF (RAW), Lossy Compressed, 14-bit 36.3 MB\nNEF (RAW), Uncompressed, 12-bit 55.9\nNEF (RAW), Uncompressed, 14-bit 73.2\nJPEG Fine (Large) 18.1 MB\nKadudeta pakkimine on minu jaoks piisav kompromiss faili suuruse osas. KadudeGA pakkimist aga ei tõuse mu käsi sisse lülitama – sarnaselt sellele, miks ma JPG-s ei pildista, ilmselt.\nKõigi nende valikute tulemusena oli keskmine faili suurus, mille D810 mulle andis, ca. 45 MB. See on küll kaks korda suurem, kui minu senise kaamera parimad ponnistused, aga ehh, c’est la vie!\nMõni sõna ka mälukaartidest\nOma elu lihtsamaks tegemiseks peaksid selles kaameras olema võimalikult kiired kaardid. Nagu näha, on D810 failid suured ja nende kaamerast kaartide peale pumpamise “toru” võiks olla võimalikult jäme. Mina näiteks kasutan SanDisk Extreme Pro kaarte, mille failide kaardile kirjutamise kiirus on 95 MB sekundis, seega kaks faili sekundi jooksul. Iga aeglasema kaardiga tekib paratamatult töös viivitusi – näiteks niikaua, kui pilte mälupuhvrist kaardile laetakse, ei saa tehtud pilte kaamera ekraanilt järele vaadata. Puhver ise on õnneks küllaltki suur, nii et pildistamisel mul takistusi ses osas veel ette ei tulnud.\nTeiseks on kiirel kaardil suur boonus piltide maha laadimisel – aja kokkuhoid kiire kaardiga on ikka märgatav. Põhjalikumaks käsitluseks vaata näiteks seda mälukaartide võrdlust, mis ma kunagi tegin. Siia juurde peaks siis kindlasti kuuluma ka kiire mälukaardi lugeja. Kuuldavasti on mõned arvutitesse sisse ehitatud kaardilugejad ühendatud aeglasema siini kaudu, mistap on soovitatud pigem väliseid, näiteks USB 3.0 kaudu ühenduvaid kaardilugejaid.\nPilditöötlus on väga matemaatika-intensiivne ning kogu see koormus langeb suurest arvuti protsessorile. Seega, kui ostad arvutit pilditöötluseks, maksa julgelt protsessori eest, millel on kõige rohkem gigahertse. Tuumade arv ei ole hetkel väga oluline, sest Lightroom ei ole veel väga nutikas tuumade ära kasutaja, kuid loodetavasti see tulevikus muutub.\nTeine hea asi, mida sinu arvutis peaks olema võimalikult palju, on muutmälu ehk RAM. Pane seda arvutisse niipalju, kui rahakott kannatab ja arvuti lubab. See võimaldab Lightroomil hoida pidevalt kiires mälus suuremat hulka failide eelvaateid ja igasugu “loading” teateid ja üldist arvuti taga ootamist on võimalikult vähe. Isegi üks sekund vähem ootamist pildi kohta tähendab tuhande pildi läbi vaatamisel ligi 20 minutit kokkuhoidu sinu päevast. See on aeg, mille saaksid veeta oma perega või siis pilti tehes 🙂\nKolmas asi, mille, mille parameetrid on fototöötlusel väga olulised – graafikakaart. Paljud pilditöötlusprogrammid kasutavad ära graafikakaartide GPU-de üüratut paralleelsete arvutuste jõudu, et vajalikud arvutused veelgi kiiremini ära teha. Mida võimsam graafikakaart, seega, seda kiiremini saad oma töö arvuti taga tehtud ning järgmisi pilte tegema.\nNüüd jõuame siis asja ivani. Kuidas seadistada Lightroom nii, et me temast maksimaalse toimekuse välja pigistaksime.\nRAW –> DNG Failide Lightroomi tõmbamisel läbi Import akna leiame selle ülemisest servast mitu valikut, nagu Copy, Add, Move, aga ka kõige esimesena sellest rivist leiame “Copy as DNG”. Minu soovitus: kasuta seda! See tähendab küll natukene lisatööd sinu arvutile, kuid sellel on kaks olulist eelist failide lihtsalt kaamera oma RAW formaadis hoida.\nEsiteks, DNG on avatud formaat, mis samas säilitab ühtlasi kogu algses RAW failis oleva informatsiooni. Erinevalt kaameraspetsiifilistest RAW failidest, avanevad DNG-d ka Windows 8+ arvutites juba ilma igasuguste teiste programmide abita. (RAW vaatamise võimalus failivaaturis on Macil juba ammu olemas olnud). S.t. – kord juba DNG-ks salvestatud fail avaneb ka sinu sõprade arvutites – ei ole vaja tingimata JPG-ks eksportida. Ühtlasi on DNG-desse võimalik salvestada ka Lightroomis tehtud muudatused.\nTeiseks, ja see on peamine – DNG on 10-20% väiksem, kui vastav RAW fail. See on aga puhas rõõm sinu kõvakettale, eriti, kui oled professionaal ning pildistad ja salvestad PALJU pilte 🙂 Ülaltoodud näidetega faili suuruse osas jätkates vähenes keskmine faili suurus kõvakettal 44,9-lt megabaidilt 40,8 peale (u. 10%).\nSmart Previews Importimise akna ülemisest parempoolsest nurgast leiame ka võimaluse teha linnuke “Build Smart Previews” ette.\nSmart previews ehk nutikad eelvaated on DNG eelvaated, mille Lightroom igast RAW failist teeb ning oma töökataloogi salvestab. Kui hoiad oma pildipanka välisel kõvakettal (näiteks, kui su töine arvuti on rüperaal) ning selle mingil põhjusel arvuti küljest eemaldad, siis jäävad need eelvaated nähtavaks ning sa saad nendega edasi töötada justkui oleks toorfailid sinu arvutis. Kui kõvaketta siis taas ühendad, sünkroniseeritakse muudatused ka originaalfailidega.\nSee kõik on küll juba üksi väga tore, kuid üks teine knihv on siin veel – kirjutamise hetkel uusim versioon Lightroom CC-st võimaldab programmil vaikimisi ainult nende nutikate eelvaadetega toimetadagi, mis tähendab, et originaalfaile mällu ei laadita, mis omakorda vähendab märgatavalt mälukasutust ja tõstab töö kiirust. Miinuseks on muidugi see, et iga RAW faili kohta tehakse DNG fail, mis Nikon D810 korral on ikkagi u. 15 MB tükist. See, kas sinu jaoks, hea lugeja, on see vahetuskaup (toimetamise kiirus vs kuluv kõvakettaruum) vastuvõetav, sõltub ilmselt suuresti nii sinu kõvaketta mahust kui muudest arvuti parameetritest.\nEsimese asjana kindlustame, et arvuti kasutab ära ikka kogu tema päralt oleva arvutusjõudluse. Selleks vali seadistuste menüüst (Macil: Lightroom > Preferences, PC-l: Edit > Preferences) lapats “Performance” ning kontrolli, kas valiku “Use graphics processor” ees on linnuke. Kui ei ole, siis pane.\nVäike märkus – teinekord, mõnede uuenduste installeerimisega, hakkavad Lightroom ja/või Photoshop imelikke asju tegema, mis väljendub mustades või valgetes ekraanides või ristkülikutes ekraanidel jne. Siis võib proovida, kas selle linnukese ära võtmine lõpetab sellise käitumise (Photoshopil on sarnane linnukene). Teinekord aitab.\nSiitsamast alt leiame uusimal Lightroomi CC-versioonil ka linnukese, mis lülitab sisse piltide toimetamisel ainult “nutikate eelvaadete” kasutamise, millest oli juttu ülal, importimise seadete juures.\nJärgmiseks on üks äärmiselt oluline liigutus, mis kahjuks jääb sageli tegemata, kuid mille efekt töö kiirendamisel on ÜÜRATU. Samas aknas, lapatsi “File handling” alt, üsna alumise serva lähedalt leiame “Camera Raw Cache Settings”. Vaata, mis number siin on. See number võiks olla päris suur, vähemalt märgatav osa sinu arvuti mälumahust. Samas, üldiselt, üle 20 GB enam erilist efekti juurde ei anna. Kui see number on aga liiga väike (vaikimisi on ta vist u. 1 GB), siis võib ka muidu väga kiire arvuti tunduda nii suurte piltide avamisel talumatult aeglasena.\nKui kõike ülalkirjutatut arvesse võtta, siis peaks vähegi kaasaegset arvutit kasutaval fotograafil olema üsna võimalik D810 ja teiste väga suuri faile tegevate kaameratega sõbralikult koos elada. Loodetavasti oli sellest kellelegi abi! Kui jah, jäta oma arvamus või kommentaar siia alla või mine kommenteeri seda minu Facebooki lehel!\nPrevious PostPrevious “Photographing men”\nNext PostNext Rando


Hiina resveratrooli tootjad ja tarnijad - H&Z tööstus\nKodu > Tooted > Taime- ja ürdiekstraktid > Resveratrool\nResveratrool võib edasi lükata seniilsust, reguleerida vere lipiidide taset, kaitsta südant ja ajuveresoonkonda ning võidelda hepatiidi vastu.\nResveratrool/Polygonum Cuspidatum Extract CAS NO:501-36-0\nVälimus: valge pulber.\nAnalüüs: 5% 50% 98%\n2. Mõju kardiovaskulaarsüsteemile;\n3. Antibakteriaalsed ja seenevastased;\n4. Toidake ja kaitske maksa;\n5. antioksüdant ja kustutab vabu radikaale;\n6. Mõju luukoe ainevahetusele.\n7. Kasutatakse toidupõllul, seda kasutatakse toidu lisaainena, mille eesmärk on pikendada elu.\n8. Farmatseutilises valdkonnas kasutatakse seda sageli ravimilisandina või OTCS-i koostisosadena ning sellel on hea efektiivsus vähi ja südame-tserebrovaskulaarsete haiguste ravis.\n9. Kosmeetikas rakendatuna võib see vananemist edasi lükata ja vältida UV-kiirgust\nResveratrool Main Function\n1. Polygonum cuspidatum root extract Resveratrool is a kind of antioxidation, has the function of delaying aging and resisting fatigue.\n2. Polygonum cuspidatum ekstrakt võib peatada pahatahtlike rakkude paljunemise, mis hoiab ära artriidi ja muud haigused.\n3. Polygonum cuspidatum ekstrakti funktsioon on kolesterooli reguleerimine ja südame-veresoonkonna haiguste riski vähendamine.\n4. Resveratrool also has the ability of inhibiting platelet aggregation and reduceing the risk of heart disease, then further controll its development.\nHot tags: Resveratrool, tootjad, tarnijad, tehas, Hiina, valmistatud Hiinas, odav, allahindlus, madal hind


Arsise kellade ansamblite jõulukontsert, Üle Eesti\nArsise kellade ansamblite jõulukontsert\nEsinevad: Arsise kellade ansamblid.\nSolist: Heldur Harry Põlda.\nArsise kellade ansambli jõulukontsertide traditsioon sai alguse juba 1993. aastal, mil võeti ette esimene pikem tuur läbi Eestimaa. Lisaks kaunile kellamuusikale on läbi aastate lavale kaasa toodud ka mitmeid põnevaid külalissoliste ja tuntud muusikuid.\nSel aastal võtab Arsis tuurile kaasa noore andeka Rahvusooperi solisti - Heldur Harry Põlda, kelle kümne aasta tagune imeline poiss-soprani hääl sai talletatud ka Arsise kellade ansambli plaadile. Täna, küpse tenorina on Heldur Harry nime teinud juba mitmetes rollides, kus tema nooruslik sarm ja võluv hääletämber on kiirelt publiku südame võitnud, üheks näiteks Tony osa muusikalist "West Side Story".\nArsise jõulukontserdil kõlab pühade meeleolule sobilik muusika käsikellade ja mahedahäälse tenori kauni sümbioosina.\nSel aastal võtab Arsis tuurile kaasa noore andeka Rahvusooperi solisti - Heldur Harry Põlda, kelle kümne aasta tagune imeline poiss-soprani hääl sai talletatud ka Arsise kellade ansambli plaadile. Täna, küpse tenorina on Heldur Harry nime teinud juba mitmetes rollides, kus tema nooruslik sarm ja võluv hääletämber on kiirelt publiku südame võitnud, üh\nArsise kellade ansambli jõulukontsertide traditsioon sai alguse juba 1993. aastal, mil võeti ette esimene pikem tuur läbi Eestimaa. Lisaks kaunile kellamuusikale on läbi aastate l\n19.12.2020, 19:00 - 21:00\n20.12.2020, 14:00 - 16:00\n21.12.2020, 19:00 - 21:00\n25.12.2020, 12:00 - 14:00\n26.12.2020, 14:00 - 16:00\n26.12.2020, 18:00 - 20:00\n(+372) 662 1855


1.3.3. Elektrisüsteemi talitlust puudutavad võrgueeskirjad | Elering\nElektrisüsteemi töökindla ja stabiilse talitluse tagamiseks peavad süsteemihaldurid hindama erinevate võrguelementide mõju elektrisüsteemile kui tervikule. See hõlmab muuhulgas näiteks tootmisvõimsuse piisavuse analüüsimist tarbimisnõudluse katmisel, arvestades samal ajal ka piiriüleselt võrku sisenenud ning võrgust väljunud elektrivoogudega.\nElektri ülekandesüsteemi juhtimise eeskiri (Guideline on System Operation- määrus 2017/1485)\nOsa I, mis käsitleb süsteemi töökindla talitluse tagamist (Operational Security), rajab aluse elektrisüsteemi piisaval tasemel töö- ning varustuskindlusega toimimiseks ning tagab selle, et olemasolevat infrastruktuuri ning ressursse kasutatakse ära võimalikult efektiivselt. Neid eesmärke saavutatakse, pöörates tähelepanu elektrisüsteemi töökindla talitluse üldistele põhimõtetele, elektrisüsteemi üleeuroopalisele töökindla talitluse tagamisele ning tegevuste koordineerimisele süsteemihaldurite vahel.\nOsa II, mis keskendub talitluse operatiivse planeerimise ja kavandamise eeskirjadele (Operational Planning & Scheduling), peab aitama tagada elektrisüsteemide koordineeritud toimimist üle kogu Euroopa. Nimetatud võrgueeskiri keskendub elektrisüsteemi talitluse operatiivsele planeerimisele, mis eelneb elektrisüsteemi reaalajas juhtimisele. Võrgueeskiri määrab muuhulgas ära süsteemihaldurite ja oluliste võrgu kasutajate rollid ja vastutuse küsimustes, mis puudutavad talitluse operatiivset planeerimist ning kirjeldab infovahetuse nõudeid erinevate osapoolte vahel.\nOsa III, sageduse juhtimise ja reservide võrgueeskiri (Load-Frequency Control & Reserves), kirjeldab vajalikke koordineeritud tegevusi eesmärgiga saavutada küllaldaselt heal tasemel sageduse kvaliteet. Võrgueeskirja põhiteemad käsitlevad sageduse kvaliteedi kriteeriume, sageduse reguleerimise korraldamise struktuuri, sageduse reguleerimise jaoks vajalikke reserve ja nõudeid nendele reservidele.\nAvariitalitluse ja elektrisüsteemi taastamise võrgueeskiri (Emergency and Restoration)\nSee on võtmetähtsusega võrgueeskiri elektrivarustuse toimimise tagamiseks üle Euroopa. Eeskiri tegeleb protseduu- ride ja korrigeerivate tegevustega, mida peab rakendama elektrisüsteemi avariitalitluse, elektrisüsteemi kustumise või elektrisüsteemi toimimise taastamise korral. Siin antakse sisend nn taastamis- ja kaitseplaanide koostamiseks, käsitletakse infovahetust ning tegevusi elektrisüsteemi oleku üleminekul ühest seisundist teise. Eeskiri on kehtiv alates 2017. aasta detsembrist.\nBook traversal links for 1.3.3. Elektrisüsteemi talitlust puudutavad võrgueeskirjad


Värske roheline aknalaualt - VARA-WEB (vara.ee)\nArtikleid loetud: 43 276 306 korda\nNeljapäev, 07.05.2015.a. | Loetud: 9652 korda\nKui soovitakse rohelist toidulisa, siis on võimalik ajatada aknalaual aastaringselt mitmeid köögivilju ja maitsetaimi. Omakasvatatud maitseroheline on vitamiinirikas, alati värske ja käepärane ning seda saab napsata potist just nii palju, kui parasjagu vaja on. Aknalauaaiandusega võib aastaringselt katsetada. Lisaks maitsetaimedele võib potti pista isegi mitmeid juurvilju, millelt saab maitsvaid lehti salatite tarbeks (nt. söögipeet, juurseller, juurpetersell). Kõige kiiremini hakkavad kasvama sellised juurviljad, mille südamikus on lehti juba märgata.\n- Pott peaks olema vähemalt 10 cm kõrge\n- Sobib universaalne kasvuturvas, mis tuleb enne hoolikalt läbi niisutada\n- Juurviljad tuleb panna niiske kasvuturba sisse, kasta toasooja veega\n- Algul hoida potte soojas kohas (võib katta ka kilega niiskuse säilitamiseks), kui lehed hakkavad kasvama, siis tõsta aknalauale valguse kätte. Rohelised lehed kasvavad vaid valguse toimel.\n- Kasta üksnes toasooja veega ja üsna mõõdukalt (külma vee puhul võivad kängu jääda, liigniiskuses lähevad juured mädanema)\n- Õhk ei tohi pottide lähedal samuti liiga niiske olla, on vaja tuulutada\n- Lühikese kasvuaja tõttu pole vaja väetada, kasvuturvas sisaldab toitaineid\n- Esimesed lehed, mida toiduks saab tarbida, ilmuvad umbes kuu aja pärast ja võtta võib välimisi lehti (paar tükki korraga, et ei tekiks kasvuseisakut). Juurviljade puhul võib lõpuks ära süüa ka juurika.\nSibulaid on väga lihtne ajatada ja mulda selleks polegi vaja. Ajatussibulad hakkavad kiiremini kasvama, sobivad ka suuremad tippsibulad. Kasvama läinud säilitussibulad võib panna tihedalt üksteise kõrvale madalasse kaussi, põhja peale toasooja vett. Vees kasvatada on lihtsam, aga mullas kasvatades on maitse parem. Kasvu kiirendamiseks võib tipust veidi maha lõigata. Kui mullas kasvatada, siis lõigata sibulakaelad umbes 1 cm sügavuselt ära, et kiirendada juurdumist (kui lehed on kasvu alustanud, siis ei tohi lõigata). Sibulad pannakse tihedalt anumasse, vahele võib raputada natuke mulda, hoida soojas kohas, kuni tulevad leheotsad ja siis tõsta valguse kätte. Kasta mõõdukalt toasooja veega (ei talu läbikuivamist ega liigniiskust, vett ei tohi lehtedele valada).\nEtte võib kasvatada ka kõikvõimalikke maitsetaimi seemnetest, kasutada võib samuti kasvuturvast. Algul ajatada soojas ja esimeste lehtede ilmumisel tõsta aknalauale. Aknalaual kasvatamiseks sobivad väga paljud maitsetaimed: petersell, harakputk, koriander, till, köömen, kress-salat, kurgirohi, sinep, majoraan, aedsalvei, meliss, pune, kina, piparmünt, rosmariin, lavendel, basiilik, iisop jne. Igaüks võib katsetada vastavalt enda maitse- ja ilumeelele. Kui kasvatada maitsetaimi ilupottides ja vahetada regulaarselt uute taimedega, siis pakuvad maitsetaimed lisaks maitseelamustele ka rohkelt silmailu.\nKevadise toidulaua rikastamiseks võib seemneid ka idandada. Lausa ideaalne on selleks lutsern, väga hästi sobivad ka lääts, hernes, rõigas, nisu, punane ristik ja päevalill (loomulikult küpsetamata seemned). Seemned panna madalasse nõusse (klaasnõu on parim), siduda purgile marli või hõre riie, kallata seemnetele toasooja vett, lasta pisut seista ja keerata nõu tagurpidi ning kallata vesi välja. Hoida nõud soojas ja pimedas kohas. Niisutamist korrata iga 12 tunni järel (nt. hommikul ja õhtul). Kolmandal päeval tõsta aknalauale, hoida 1-2 päeva, kuni roheliseks muutuvad. Idusid süüakse koos seemnetega (enne söömist loputada sõelal külma veega). Säilitada saab paar päeva ka külmkapis. NB! Suuri seemneid (herneid, läätsesid ja ubasid) leotatakse "äratamiseks" 10-12 tundi järjepanu. Nisuteri jt. võib ka mulla sisse külvata ja tärganud õrnu lehti kääridega lõigata.


Ojaäärse - Märjamaa Vallavalitsus\nNurtu pärn ehk Lebinase pärn\nNurtu ehk Lebinase pärn asub Ojaäärse külas endise Nurtu kaupluse lähedal. 1967. aasta tormis hävis osa selle omapärasest võrast. Ka 2001. a keeristormid tegid oma töö. Tänaseks päevaks on puust alles vaid tüvi, millest on väljakasvanud mitu uut võra.\nRahvapärimuste järgi käidud pärna all ohverdamas. Veel nimetatakse puud ka hiiepämaks, kuid ohvrihiiest siin pole mälestusi säilinud.\nHendrik Relve kirjutab raamatus „Põlipuud" (2003): 1997. a. mõõtsin pärna kõrguseks 20 m ja tüve ümbermõõduks rinnakõrguselt 327 cm. Pärna juurde juhatas Valgu külas elav Lembit Tihkan, kes suurema osa elust on pidanud metsavahi ametit ja olnud innukas kodu-uurija.\nKuigi Lebinase pärn on nüüd ka riikliku kaitse all, ei hakka kohalikud põliselanikud kindlasti sellele puule kätt külge panema. Kunagise Lebinase talu peremehe Taaveti sõnad on selleks liiga tähendusrikkad."\nPärna kohta on rahvasuus säilinud järgmine muistend


Raieõigus ja raidmed | RMK\nRaieõiguse ja raidmete müük\nKüttepuidu varumiseks kasvava metsa sanitaarraie raieõiguse müük toimub sobivate raiekohtade olemasolu korral aastaringselt, kuid raietöid ei saa teostada kevadsuvisel perioodil 15. aprill kuni 15. juuni. Ooteaeg ostusoovi esitamisest müügipakkumiseni on reeglina kuni kuus kuud. Raieõiguse tähtaeg ostja jaoks on enamasti maksimaalselt 90 kalendripäeva.\nRaielankidelt saab kütteks puitu ise varuda ka raidmetena. Raidmed on raiesmikul maas olevad raietööde käigus tekkinud oksad, ladvad ja tüve osad. Raidmete varumise tähtaeg ostja jaoks on enamasti maksimaalselt 60 kalendripäeva. Kuna lageraiele järgnevad metsauuendustööd, siis võib tähtaeg olla ka lühem.\nValdavalt soovivad inimesed ise raiekohti ja raidmete varumise asukohti kirjeldada, kuid metsa seisundist ja majandamise otsustest lähtuvalt pakub RMK müügiks ka ettevalmistatud raieõiguse objekte. Enne ostusoovi esitamist avage metsaregistri veebiteenus ning selgitage välja teid huvitavas asukohas riigile kuuluva metsakvartali ja eraldise number. Seejärel avage raieõiguse ja raidmete ostuvorm. Tulenevalt isikuandmete kaitse reeglitest tuleb ennast ID-kaardi, Mobiil-ID või Smart-ID kaudu identifitseerida. Siis avaneb kolm valikut: pakkumisel olevad raieõiguse müügiobjektid, raieõiguse asukoha kirjeldamine ja raidmete asukoha kirjeldamine. Vastavalt valitule täitke nõutud andmeväljad ja saatke ostusoov. Kui isiklik e-posti aadress puudub, sisestage see kujul eesnimi.perekonnanimi@eesti.ee RMK esindaja kontrollib laekunud soovide alusel müügivõimaluse olemasolu ja korraldab edasised toimingud.\nSamal ajal on jätkuvalt võimalik tellida 3-meetrist küttepuitu. Loe lähemalt siit.\nKüttepuidu varumine kasvava metsa raieõigusena sobib juhul kui küttepuidu vajadus ei ole kiire. Metsa hindamisandmete ja puidu turuhindade alusel selgub kasvava metsa raieõiguse täpne müügihind, kuid eeldatav hinnatase on ligikaudu 15-18 eur/m³, millele lisandub käibemaks. Raidmete varumise hind tarbijale on 66 eur/ha, millele lisandub käibemaks. Müügipakkumise sobivuse korral vormistatakse ostjaga ettemaksuarve-akt.\nÜhele ostjale võimaldatakse kalendriaastas küttepuidu varumist kasvava metsa raieõigusena kuni 30 m³. Palume kindlasti tutvuda lehe paremal äärel asuvate raieõiguse tüüptingimustega, ohutusjuhendiga metsamajandustöödel ja keskkonnanõuetega metsatöödel. Küsimuste korral võtke ühendust samas toodud kontaktidel.\nRaieõiguse ja raidmete\ne -post: kyte@rmk.ee\ntel. 676 7676


Sänilane OÜ - Kuidas töötab?\nKUIDAS SÄÄSEPÜÜNIS TÖÖTAB?\nOn teada, et sääsed leiavad oma saagi inimestelt ja loomdelt eralduva süsihappegaasi ja soojuse järgi, seda isegi pimedas. Samuti reageerivad sääsed ultraviolettvalgusele. Lisana on kaasas oktenooli (seenealkohol) kapsel. Püüdja simuleerib inimese keha keemiat, eraldades soojust, süsihappegaasi ja niiskust ning tänu sellele püüab sääsed kinni nii valgustatud siseruumides kui ka väljas pimedal ajal.\nMaxi-Catch kasutab UV valguse ja titaanium dioksiidi (TiO2) toimel lagunevatest mikroorganismidest ja orgaanilistest ainetest eralduvat vett ja süsihappegaasi (CO2). Valgustades titaaniumdioksiidi (TiO2) UV valgusega reageerib see õhus lenduvate mikroorganismide ja muude orgaaniliste ainetega, nagu bakterid, suits, toidurasvad,\nviirused jne ning lagundab nad süsihappegaasiks (CO2) ja veeks.\nPaigaldage seade inimeste tegevuskohtadest nii kaugele kui võimalik ja sääskede pesitsemis-kohtadele nii lähedale kui võimalik. Katsetage erinevaid asukohti ja kõrgusi, et teha kindlaks parim püüdmiskoht. Eriti tähtis on õige asukoha valik valgetel öödel. Siinkohal aitab oktenool kõige rohkem, kuna ultraviolettlampide mõju väheneb.\nNäiteks: üks kevadel püütud sääsk tähendab tuhandeid sääski vähem Jaanipäeval. Sääsepüüdjal on viis lõksumeelitamise omadust: ultraviolettvalgus, niiskus, soojus ja süsihappegaas ja oktenool(seenealkohol). Need viis omadust on vastupandamatud sääskedele, kes jahivad saaki. Püünis toodab süsihappegaasi oluliselt vähem kui inimene ja on seega täiesti ohutu inimestele ja loomadele. Samas on see piisav, äratamaks sääskede jahikirge ja see juba omakorda juhatab sääsed püünise juurde. Tänu püünise ülaosas asuvatele avadele lendavad sääsed lõksu ja sealt edasi imeb ventilaator saaki otsima tulnud sääsed alumises osas asuvasse metallvõrgust kogujasse, millest nad enam välja ei pääse.\nSeadet kasutatakse laialdlaselt kogu maailmas kodumajapidamistes, maamajade hoovides, magamisruumides, koolides, haiglates jne.\nKindlasti tuleb arvestada sellega, et püünis ei püüa kinni kõiki sääski, vaid vähendab oluliselt nende arvukust. Oluline on sääskede populatsiooni vähendamine võimalikult varajases faasis. Sääskede püüdmisel tuleb olla kannatlik ja ei tasu heituda, kui esimese 2-3 päeva jooksul pole püünises väga palju sääski. Püünis hakkab küll püüdma koheselt, kuid märkimisväärseid tulemusi saavutab 4-6 nädala pärast.\nSääskede arvu vähendamiseks on vaja aega. Sääsepüünisega takistate emastel sääskedel munemispaika tagasi pöörduda ja seega uusi mune muneda. Toote kasutamise esimesel perioodil avastate sääskede arvu vähenemise, kuid alles teisel aastal näete tegelikku erinevust. Täielikult sääsevaba keskkonda ei saavutata kunagi, sest tuul puhub kohale uusi emaseid vereimejaid. Kindlasti tuleks kahe hooaja pärast välja vahetada ultraviolettlambid! Oktenoolikapslit tuleks vahetada iga 30 päeva möödumisel.\nPeterburi tee 2c\nSänilane OÜ - 2019


SUUR ÜLEVAADE | Vaata, mis abi pakub Ukrainale sinu koduvald ja paljudeks põgenikeks seal valmis ollakse? - Maaleht\nHumanitaarabi kogumine Ukraina heaks Punases Ristikus\nSUUR ÜLEVAADE | Vaata, mis abi pakub Ukrainale sinu koduvald ja paljudeks põgenikeks seal valmis ollakse?\nNii mõnigi vald ja linn on lisaks humanitaarabi kogumisele otsustanud Ukrainale teha ka rahalise annetuse. Samuti seatakse üle terve Eesti põgenikele usinalt sisse kortereid ja otsitakse töökohti.\nVallavanem Riivo Noor:\nAnija vald ei ole teinud annetusi ja hetkel ei ole ka otsust raha eraldamiseks. Annetuste kogumisega on tegelenud Anija vallas MTÜd.\nVald on valmis vastu võtma sõjapõgenikke ja majutama neid meie ruumidesse. Selleks on ettevalmistused tehtud ja ootame esimesi saabujaid.\nAbivallavanem Kurmet Müürsepp:\nAnnetasime läbi Punase Risti valla poolt 10 000 eurot.\nOleme valmis vastu võtma mitukümmend sõjapõgenikku, vajadusel ka rohkem.\nMeie valla ettevõttes töötava ukrainlase naine ja laps jõuavad Ukrainast siia iga hetk. Ettevõte annab perele korteri.\nVallavanem Priit Värv:\nElva vald ei ole otsustanud rahaliselt Ukrainat hetkel toetada. Küll aga oleme saatnud toetusavalduse meie sõpruslinnale Baykovetsk-le.\nElva valla Naiskodukaitsjate eestvedamisel on alustatud ülevallaline humanitaarabi kogumiskampaania mis on olnud väga edukas. Vallavalitsuse poolt oleme pöördunud kohalike ettevõtjate poole, jagamaks sõjapõgenikega seotud migratsiooniinfot juba siin töötavatele ukrainlastele ning nende lähedastele.\nTäna pole riigi poolt ühtegi vihjet selles osas, kuidas kaetakse põgenikega seotud kulutused. Vähemalt esialgu peab KOV arvestama sellega, et erakorralised kulutused peame katma enda elarvest. Kui suured need saavad olema - sõltub Elva valda saabuvate põgenike arvust. Hetkel ei oska keegi seda prognoosida. Loodame sellises erakorralises olukorras siiski ka solidaarsele riigipoolsele abile.\nOle kaardistanud meie vallas olevaid võimlaikke vabasid elamispindasid. Elamispindadega on meil suur defitsiit. Oleme ühendust võtnud majutust pakkuvate turismiettevõtjatega, et leida koosöövõimlaused sõjapõgenike majutamiseks. Samuti oleme valmis mõelnud plaani ja lahendused, et vajadusel saaks kiiresti aktiveerida piirkondlikud evakuatsioonikeskused, sõjapõgenike esmaseks vastuvõtuks.\nMinule teadaolevalt on tänaseks meie valda jõudnud ca kümme ukrainlast. Need põgenikud on naised väikeste lastega. Hetkel on nad majutatud tuttavate poolt kes nad siia kutsusid. Vallalt on küsitud abi nende inimeste Eesti kontaktide poolt.\nAvalike suhete spetsialist Kent Kerner:\nMeie praegune suund on toetada Haljala valda saabuvaid Ukraina inimesi, mistõttu rahaliselt Ukrainat toetada pole plaanis. Tarbeesemete kogumisaktsiooni korraldamist me hetkel läbi ei vii, oleme otsustanud, et kui Ukraina inimesed meie valda jõuavad, siis läheneme tarbeesemete jm osas vajaduspõhiselt.\nOleme kaardistanud majutuskohad ja sõlminud selles osas kokkulepped, määratud on valla kontaktisikud selle teema osas ja paika on pandud ülesannete jaotus. Hoiame tihedat suhtlust Rakvere staabiga, kes maakonnas sõjapõgenike vastuvõtmist korraldab ning ka kohaliku PPA-ga. Haljala valda on esimesed sõjapõgenikud juba saabunud.\nVallavanem Erik Sandla:\nOleme organiseerinud annetuste kogumise nii vallaelanikelt kui vallavalitsuse töötajatelt - kogume Punase Ristiga kooskõlastatud nimekirjade järgi esmatarbevahendeid Harku Sotsiaalkeskusesse, kust vallavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakond need reede lõunal Punase Risti kesklattu toimetab. Lisaks kogume Meriküla Spordi- ja Õppekeskusesse uusi ja vähekasutatud esemeid, et olla valmis sõjapõgenikke seal vastu võtma. Rahalist abi me hetkel Ukrainale osutanud ei ole.\nTänase seisuga ei ole sõjapõgenikke Harku valda veel jõudnud, kuid oleme nende vastuvõtmiseks valmis.\nOleme vallas kaardistanud kohad, kuhu oleme valmis vajadusel vastu võtma sõjapõgenikke. Neist üks on näiteks Meriküla Spordi- ja Õppekeskus. Lisaks oleme valla kriisikomisjonis arutanud põgenike toitlustamis- ja transpordiküsimusi ning kuidas neile muid esmatasandi teenuseid pakkuda.\nHiiumaa vallavanem Hergo Tasuja:\nHiiumaa vald ei ole rahaliselt annetanud. Aga oleme koostöös vabatahtlike ning vabatahtlike organisatsioonidega abivahendeid (voodipesu, hügieenitarbed jms) kogunud ja 3. märtsil viime need mandrile Punase Risti kogumispunkti.\nHiiumaa vallavalitsus on üle vaadanud võimalikud elamispinnad ajutise eluruumi pakkumiseks. Aga mõelnud ka sellele, kuidas muud vajalikku tuge pakkuda - alates info jagamisest kuni kooli- ja lasteaiakohtadeni.\nAbivallavanem Ants Järv:\nHäädemeeste vallavalitus ei ole hetkel rahaliselt toetanud ega näe hetkel ka seda võimalust teha. Vald ise ei ole ametlikult veel kogumispunkte määranud aga sellega tegeletakse. Mõtleme natuke pikemalt ette kuna kriis on pikemaajalisem, siis mõtleme selles suunas, et me suudaks pakkuda abi pikaajaliselt ja suudaksime abi pakkuda ka kohapeal. Vallas on küll eraalgatuslikult juba kogumisega alustatud.\nKogunenud on Häädemeeste valla kriisikomisjon ja arutanud seda teemat. Oleme välja selgitanud kuhu ja kui palju põgenikke on võimalik meie valla asutustes kiirkorras vastu võtta. Oleme soetanud tekke, patju ja hügieenitarbeid. Meile teadaolevalt ei ole ühtegi sõjapõgenikku meie valda siiani tulnud. Meil hetkel puudub info isikute kodumajutustes võimalikest sõjapõgenikest.\nVallavanem Toomas Tammik:\nJärva vallas on toimunud mitu Ukraina olukorraga seotud kriisikomisjoni koosolekut. Esimese asjana alustati abi kogumist: Punase Risti kaudu jõuavad Ukrainasse ka Järva valla elanike toodud tekid-padjad, voodipesu ja hügieenitarbed. Abi koguti Järva valla teeninduskeskustesse, Koigi ja Peetri kooli ning seda on toodud palju. Järva vallas kogusid abi veel Sõrandu Vabatahtlik päästekomando ja Ervita külaselts. Koostöös naiskodukaitsjatega korraldame selle transpordi Tallinnasse. Saadetis pannakse teele 4. märtsil.\nSuudame kohe peavarju pakkuda umbes 50 inimesele. Oleme kaardistanud nii meie valla vabad majutuspinnad kui ka majutuettevõtete ja eraisikute poolt pakutud pinnad. Kui võtta arvesse valla ja majutusettevõtete pinnad, siis suudame ära mahutada ka näiteks 200 inimest.\nVald on tellinud majutamiseks vajalikud tekid-padjad ja voodipesu.\nEsmaspäeval saatis vallavalitsus laiali ka kirjad ettevõtjatele palvega anda teada vabadest töökohadest.\nVald on valmis vastu võtma valla ettevõtetes töötavate ukrainlaste peresid kui ka teisi abivajajaid, pakkuma neile peavarju ja muud abi. Mõned Ukraina sõjapõgenikud, kes on tulnud oma lähedaste juurde, on Järva valda juba jõudnud.\nVallavanem Andrus Umboja:\nVallavalitsuse poolt ei ole rahalist annetust tehtud, küll oleme saatnud üleskutseid vallakodanikele Ukraina inimesi toetada. Lisaks oleme kutsunud üles ka tegema materiaalseid annetusi ja kogumispunktideks on neli valla kultuurimaja.\nVallavalitsusel on sotsiaalmajas viis korterit, kus saame sõjapõgenikke majutada. Sõjapõgenikke veel meieni jõudnud ei ole.\nVallavanem Maris Toomel:\nOleme saatnud meie sõpruslinnadele toetuskirjad ning küsimused, kuidas nad meie abi vajaksid.\nHetkel pole sõjapõgenikke meile jõudnud. Oleme kaardistanud meie majutusvõimalused ning on olemas kogumispunkt annetusteks Jõhvi gümnaasiumis.\nVallavanem Kairit Pihlak:\nKadrina vald ei ole seni teinud rahalisi annetusi. Hetkel keskendume valmisolekule võimalikult paljude põgenike vastuvõtuks ja sellega seotud kulude katmiseks. Oleme valmis 50-60 inimese majutamiseks sisse seadma Undla mõisa. Meie valla päästeamet koos vabatahtlike päästjate ja Tuletõrjeseltsi naissalgaga on korraldanud esemete kogumist Punasele Ristile.\nVallavanem Argo Annuk:\nVald pole rahalisi annetusi teinud. Meie vallas toimub abi kogumine neljas punktis, mis edastatakse Punase Risti Tallinna keskusesse 5.märtsil.\nOleme kaardistanud võimalikud majutuspinnad ja vajadusel koolikohad. Hetkel meie juurde veel ukrainlasi jõudnud pole.\nKultuuri ja avalike suhete spetsialist Kerli Koor:\nKogume annetusi kaheksas erinevas kohas üle valla. Täna toimetasime osa annetusi Põlvasse, kust see Eesti Punase Risti kaudu Ukraina abivajajateni jõuab.\nSõjapõgenike vastuvõtmiseks oleme kaardistanud valla vabad pinnad. Valla kodulehel asuva vormi kaudu koondame elanike ja ettevõtjate infot elukohtade, töökohtade, keeleoskuse ja muude võimaluste pakkumiste kohta. Veel pole meieni sõjapõgenikke jõudnud.\nVallavanem Priit Lomp:\nKastre vald ei ole rahalist annetust hetkel teinud. Tegemist on pikaajalise kriisiga ning omavalitsuse kulud kindlasti suurenevad pikema aja vältel. Samuti tuleb meil arvestada sellega, et rahalist abi vajab Ukraina kogukond mitte ainult sõja esimestel päevadel vaid ka järgneva, palju pikema perioodi jooksul. Kindlasti otsustab vallavolikogu kriisipiirkonda toetada.\nOleme kohalikke elanike teavitanud, et kogume tarbeesemeid siis, kui tekib kohapealne vajadus konkreetsete vahendite (mööbliesemed, koolitarbed, köögitarbed, riided jne) järele.\nKaardistatud on majutusvõimalused, lasteaiakohad, koolikohad. Lisaks oleme volikoguliikmetega jooksvas suhtluses, et vajadusel muuta meie eelarve sh investeeringute prioriteete jooksval aastal.\nHariduse-ja sotsiaalala abivallavanem Katrin Velleste:\nKehtna Vallavalitsusele teadaolevalt on meie valla territooriumile jõudnud viis peret, kokku 20 inimest. Valmisolek vastu võtta ukrainlasi on olemas. Pakume abi nendele peredele, kellel on siin juba keegi ees olemas, kas mees või keegi lähisugulane siin asuvas ettevõttes tööl.\nVajalike esemete kogumise ja perede toetamisega tegeleme juhtumipõhiselt siis, kui inimesed kohal ja selgub, millised on nende vajadused.\nRahalist tuge oleme samuti valmis pakkuma siia saabuvatele inimestele, omavalitsus annetusi teinud ei ole ja praegu ei planeeri ka.\nInimestel, kes soovivad tarbeesemeid Ukrainasse saata, oleme soovitanud pöörduda Eesti Punase Risti poole.\nVallavanem Allar Haljasorg:\nToimub koostöö erivate asutuste ja organisatsioonidega (nt Punane Rist). Täna on veel ebaselge, millised ülesanded ja kohustused jäävad KOVile ja kuidas toimub rahastamine, seetõttu ei ole vallavalitsus vastavat rahastamise otsust tehtud.\nKuigi vallas on juba toimunud tarbeesemete kogumist, siis hetkel oleme kommunikeerinud, et eelastatud on rahaline otseannetamine, mis on ka kuluefektiivsem.\nOleme kaardistamas valla majutusasutuste võimekust. Vallal ei ole täna andmeid, et sõjapõgenikud on jõudnud Kohila valda.\nVallavanem Demis Voss:\nRahalist toetust valla eelarvest antud hetkel me ei ole arutanud, panustame majutusvõimekuse loomisse hetkel.\nJagame riigi poolt soovitatud kanaleid rahalise ja mitterahalise abi kogumiseks (MTÜ Pagulasabi, ukrainaheaks.ee, Punane Rist). Eesmärk on vältida dubleerimist ja infokillustatust. Vallas on kohalik partner Punasele Ristile Alansi Vabatahtlik Päästeselts, kes kohapealset kogumist koordineerib.\nValla kriisikomisjonis on kokku lepitud, et tekitame võimekuse pakkuda ajutist elamist (esmalt kolm kuud) 50 majutuskohaga vallale kuuluvas hoonekompleksis koos toitlustuse korraldamisega. See võimekus on mõeldud eelkõige Kose valla ettevõtjate toetamiseks. Oleme kaardistanud suuremad tööandjad, kellel on Ukraina tööjõudu ja küsinud, millist abi, kui paljudele ja millal on vaja. Hetkel tegelevad ettevõtted ise aktiivselt selle info täpsustamisega. Hetkeseis on segane, sest on mehi, kes soovivad naasta kodumaale, piiriületuste järjekorrad on pikad ja põgenetakse viimasel võimalusel.\nMeile teadaolevalt ja läbi Kose valla ei ole meile põgenikke jõudnud.\nSotsiaalteenistuse abilinnapea Evelyn Danilov:\nKohtla-Järve linnavalitsusel on valmisolek vastu võtta 40 inimest, kellele leiaksime kiiremas korras elamisvõimalused.\nSamuti pöördusime linnaelanike poole palvega teavitada eluruumidest, mida on võimalik ajutiselt pakkuda Ukraina inimestele.\nHetkel käivad läbirääkimised ka ühe hosteliga erinevatest koostöö võimalustest. Hetkel on saabunud kaks perekonda, kellest üks suundus Poola tagasi. Üks pere peaks saabuma täna. Saabujad omavad siin sugulasi ja peatuvad nende juures.\nLinn avas koostöös Eesti Punase Risti seltsiga Ukraina inimeste abistamiseks kogumispunkti Kohtla-Järve Noortekeskuses.\nVallavanem Aimur Liiva:\nKiili Vallavalitsus teeb volikogule ettepaneku eraldada päästeliidule 25 tuhat eurot, mille eest nad saavad hankida Ukrainasse saatmiseks päästjatele mõeldud riideid ja erivarustust. Vallamajja saab tuua neid asju, mida Punane Rist on öelnud ja lisaks veel ka väikelastele mõeldud toitu, mille me siis neile edasi organiseerime.\nMeile ei ole sõjapõgenikke jõudnud ja kahjuks puuduvad vallal selleks ka igasugused püsivad majutusvõimalused, ainus variant oleks spordihoone põrand. Aga Harjumaal on õnneks omavalitsusi, kellel on võimalused olemas. Kui osutub vajalikuks, siis katame tekkivaid kulusid solidaarselt. Omavalitsusliidus oleme sellest ka juba rääkinud.\nAvalike suhete spetsialist Raahel Apsalon:\nOmavalitsusena me rahalist annetust ei ole teinud. Annetuste kogumine (Punase Risti nimekirja põhjal) on meil toimumas juba esmaspäevast (28.02) saadik nii vallamajas kui ka valla erinevates keskustes (k.a koolimajad) ning Pärnusse oleme viinud juba ka esimesed autotäied annetatud asju.\nPõgenike vastuvõtuks oleme kaardistanud valla majutusvõimalusi valla eri piirkondades ning meile on laekunud infot ka ettevõtetelt, kes oleks valmis saabuvaid inimesi vajadusel tööle võtma.\nLisaks suhtleme ettevõtetega, kus töötab praegusel hetkel ukrainlasi ning oleme valmis vajadusel igakülgset abi pakkuma (nii majutuse kui muu toe ja asjaajamisega).\nEsimesed põgenikud jõuavad loetud päevade jooksul meie valda (keskuslinna Lihulasse) ning oleme nende vastuvõtmiseks valmis - neile on valmis pandud korter ning soovi korral saame lapsed kohe lasteaeda paigutada.\nKommunikatsioonijuht Kadri Kauksi:\nVallavalitsus oma nimel annetust pole teinud, kuid oleme kõikjal kommunikeerinud annetamise võimalustest. Asjade kogumise oleme korraldanud Punase Risti kaudu, meil on Paldiskis oma esindus ka. Puudust meil asjadest ei tule, sest koostööpartnereid ja abipakkujaid on palju, oluline on seda kõike teha koordineeritult.\nMeie vallas töötab ja elab 129 ukrainlast ning me peame olema valmis selleks, et nende lähedased sõjategevuse eest siia tulevad. Tänaseks oleme välja selgitanud kõik võimalused nende vastu võtmiseks ning siinse eluga kohanemiseks. Lääne-Harju vallavalitsus on valmis vastu võtma hetkel kuni 190 põgenikku, seda koostöös kohalike elanike ja ettevõtjatega. 190 põgenikule oleme valmis tagama majutuse, toitlustuse ja muu eluks vajaliku, sealhulgas on pakutud ka töötamise võimalusi. Põgenike lastele leitakse kohad valla koolides ja lasteaedades. Lisaks on olemas eelkokkulepped tööandjatega, kes on valmis põgenikele pakkuma kohe ka tööd. Vallas on tegus vabatahtlike kogukond ning samuti sõiduvalmis bussid põgenikke ära tooma. Samuti on vald valmis vastu võtma põgenikke koos nende lemmikloomadega.\nVallavanem Maarja-Liisa Veiser:\nOleme alustanud mitu annetuste kogumise aktsiooni - kogume hügieenitarbeid, samutivoodipesu, tekke, patju, mis edastatakse Eesti Punase Risti vahendusel abivajajateni. Samuti oleme alustanud vallas majutatavatele põgenikele eluks vajaliku kogumisega. Kogumisaktsioonide läbiviimiseks on vallavalitsusel kuus kogumispunkti valla erinevates piirkondades, et inimestel oleks mugavam ja lihtsam annetatud esemed kogumispunkti toimetada. Lisaks koguvad Lüganuse vallas annetusi Everest Hostel ja Purtse Vabatahtlik Pääste (viimase kaks koguvad Punase Risti vahendamisega).\nLüganuse vallavalitsusel on valmisolek koheselt vähemalt 50 põgeniku vastuvõtmiseks (siia ei ole veel arvestatud allpool toodud majutusasutusi). Oleme teinud üleskutse vabatahtlike leidmiseks, kes saaksid vallale abiks olla põgenike abistamisel. Tänaseks on registreerinud juba 15 inimest. Oleme koolide ja lasteaedadega koostöös välja selgitanud lasteaia-ja koolikohtade arvu, mida valda saabuvate põgenike lastele pakkuda saaks.\nMajutamiseks on võimalik kohe pakkuda vallale kuuluvat Maidla Hostelit (Maidla mõisa kompleks), mille juures on tagatud nii toitlustus (sh nädalavahetustel) kui kooli-ja lasteaiakohad.\nKOV-il on pakkuda neli korralikku korterit, kuhu oleme komplekteerimas mööblit. Lisaks oleme pidanud läbirääkimisi kohalike majutusasutustega (kaasa on löömas hetkel 5 majutusasutust)\nTeeme koostööd Toiduabiga. Lisaks räägime läbi toitlustusasutustega (sh kogume annetustena kuivaineid, konserve jne vt punktis 1.)\nOleme suhelnud kohalike ettevõtetega põgenikele töökohtade pakkumiseks. Hetkel on endast teada andnud 5 ettevõtet, kellel kokku oleks pakkuda üle 30 töökoha. Lisaks oleme teinud ettevõtjatele üleskutse vallavalitsust teavitada, kui neil on informatsiooni nende Ukraina päritolu töötajate Eestisse, eeskätt Lüganuse valda saabumise kohta.\nVallavanem Aare Anderson:\nHetkel ei ole rahalise toetuse osas otsust veel teinud, see on kaalumisel. Tarbeesemete kogumine on meie valla poolt korraldatud, kokkuleppel Eesti Punase Ristiga oleme avanud kogumispunkti Luunjas. Sõjapõgenikke meie valda jõudnud pole. Põgenike vastuvõtmiseks seame valmis valla omandis olevaid eluruume, oleme rääkinud läbi võimalused laste õpetamiseks meie valla koolis, samuti uurime ettevõtjate võimalusi töökohtade pakkumisel.\nAbivallavanem Villu Karu:\nVallavalitsuse eestvõttel on organiseeritud koostöös Eesti Punase Ristiga humanitaarabi kogumine (erinevad hügieenitarbed, beebimähkmed, voodipesu, magamiskotid jm.) ja edastamine sõjas kannatanutele. Samuti kogub vallavalitsus infot erasektorist ja eraisikutelt sõjapõgenike majutusvõimaluste kohta Märjamaa vallas.\nOleme sõlminud kokkuleppeid omavalitsuse mõjualas oleva sihtasutusega ja vallas tegutseva ametikooliga sõjapõgenike majutamiseks. Esimesed sõjapõgenikud on ka kohale jõudnud, seni on majutanud neid erasektor kuid valla ametnikud on põgenikega kontaktis, et pakkuda neile vajalikku abi ja teavet edasise elukorralduse osas.\nVallavanem Raido Liitmäe:\nOleme arutlenud omavalitsuse poolt rahalise toetuse andmist - Muhu on väikene vald ja ka eelarve tagasihoidlik, aga soovime anda oma väikesegi panuse ja näidata üles meie hoolivust. Kommunikeerime erinevate abiorganisatsioonide kontakte ja Muhus on kogumiskeskuse töö korraldamise enda peale võtnud Muhu Liha Tulundusühistu, kes koostöös Eesti Punase Ristiga võtab Nõmmkülas nende tegevuskohas vastu uusi esmavajalikke esemeid: voodipesu, tekid-padjad, magamiskotid jms. Lisaks hügieenitarbed. Oleme nendega pidevas kontaktis ja vajadusel aitame näiteks kogutu transpordiga Tallinnasse.\nMuhus ei ela ukrainlasi ega tööta hetkel ukraina tööjõudu ja seega ilmselt ei satu v suunata siia ukrainlaste lähedasi. Loomulikult aga oleme mõelnud sellele, kuidas võimalike sõjapõgenikega käituda: oleme kokku leppinud vallasüsteemis ja ka ühe ettevõtjaga esmased võimalikud majutuskohad. Mõned ettevõtjad oleks valmis põgenikele ka tööd pakkuma.\nVallavanem Terje Rudissaar:\nMustvee Vallavalitsus ei ole arutanud Ukraina erinevatele organisatsioonidele annetamist. Küll oleme üle vaadanud valla eelarve võimalused sõjapõgenike abistamiseks kohapeal. Mustvee vallas kogutakse Ukrainasse saatmiseks esmatarbevahendeid ja muud vajaminevat Mustvee ja Avinurme Kultuurikeskuses koostöös MTÜ Pagulasabiga.\nMustvee Vallavalitsuse kriisikomisjon on kaardistanud valla vabad elamispinnad ja räägime läbi haridusasutuste ja tugikeskusega kuidas on võimalik tagada õpilastele ja lasteaialastele teenuste pakkumine vallas. Samuti oleme ette valmistanud võimaluse koheselt eraldada põgenikele toetusrahasid hakkamasaamiseks. Samuti oleme leidmas inimesi, kes aitavad ja juhendavad abivajajaid esimestel päevadel.\nAvalike suhete spetsialist Liia Sirel:\n1. märtsil toimunud istungil tegi Nõo vallavalitsus otsuse annetada Urkaina riigile toetust 4381 eurot.\nVallavalitsus asus seisukohale, et toetuse suuruseks on summa arvestusega üks euro iga Nõo valla elaniku kohta. Annetus kantakse Eesti Punane Rist MTÜle Ukraina elanike toetuseks.\nNõo Priitahtlik Päästeselts ja Nõo noortekeskus koguvad annetusi Ukrainale, mis vahendatakse abivajajateni Eesti Punase Risti abil. Vastu võetakse uusi esemeid: kasutamata hügieenitarbeid, voodipesu, tekke, patju, magamiskotte, rätikuid.\nNõo vallavalitsus on kaardistanud ja kokkuleppeid sõlminud kohalike majutusettevõtjatega, kes on valmis Ukrainast saabujaid majutama. Oleme vaadanud üle ka oma võimalused ning valmisolek ajutist majutust pakkuda on ka Nõo päevakeskusel ja Meeri külaseltsi majas.\nNõo vald koostöös kohaliku ettevõtjaga on juba pakkunud majutust valla korteris kolmelapselisele perele, kes saabusid Ukrainast 1. märtsi öösel. Ema lastega saabus Eestisse oma abikaasa juurde, kes töötab kohalikus ettevõttes.\nOleme olnud ka infovahetuses kohalike ettevõtetega, kus ukrainlased töötavad. Ettevõtjad on olnud väga tublid ja toetanud igakülgselt oma töötajate peresid. Ukrainast saabujaid on varustatud toidu ja esmatarbekaupadega ning otsitud on saabujatele üürieluasemeid.\nNõo Püha Laurentsiuse kogudus ja kohalik kultuurirahvas Nõo kultuurimaja eestvõttel on otsustanud Ukraina rahva teotuseks viia läbi heategevuslikud sündmused 2. ja 4. märtsil. Sündmustest saadud tulu läheb Ukraina rahva toetuseks.\nVallavanem Jaanus Barkala:\nOtepääl toimub korraldatud abi kogumine taarapunkti juures, kustkohast toimetatakse see edasi. Vallavalitsus on eraldanud reservist 10 000 eurot põgenike vastuvõtuks ja abistamiseks Otepää vallas.\nOleme valmis sõjapõgenikke majutama ja igati abistama. Hetkel ei ole meie juurde veel kedagi jõudnud. Oleme suhelnud ka sõprusomavalitsusega Ukrainas avaldanud toetust ja selgitanud meie võimalusi abistamiseks. Oleme teinud üleskutse kõigile Otepää kodanikele ja ettevõtjatele, et saada teada võimalikud abistajad. Loodud on eraldi meiliaadress ukraina@otepaa.ee kuhu saavad kõik pöörduda.\nVallavanem Karro Külanurm:\nPõltsamaa vald ei ole rahaliselt toetanud. Arutelu on olnud, kindlat plaani veel ei ole. Üleskutse seoses annetamistega sai jagatud sotsiaalmeedias.\nOleme kaardistanud Põltsamaa valla võimalused põgenikke aidata. Võimalikud elamispinnad kaardistatud, sh ka need, kus vaja midagi veidi kohendada (nt pesemisvõimaluste parandamiseks). Meie kontaktidel on ka mitmed teada andnud nii tõlkimise abistamisel, töökohtade pakkumisel jne. Järgmisena läheb mööbli jm kogumise üleskutse. Samamoodi oleme koolides-lasteaedades teinud ettevalmistusi. Esimesed Ukrainast tulijad peaksid jõudma neljapäeva öösel.\nAbivallavanem Peeter Kiuru:\nNeljapäeva hommikul toimub vallavolikogu erakorraline istung, kus arutatakse Ukraina toetamist.\nOleme kaardistanud võimalikud majutuskohad ja toitlustusvõimalused, lasteaia- ja koolikohad. Kohalikud elanikud on teada andnud, et soovivad osaleda majutuskohtade pakkumises.\nEsimesed kolm sõjapõgenikku ( 2. ja 9. klassi poisid ühest perest, vanemad töötavad vallas tegutsevas ettevõttes ja üksik naisterahvas) saabuvad valda iga hetk. Vallavalitsus saatis neile järele valla üheksakohalise väikebussi koos kahe valla töötajaga ja kahe ettevõttes töötava Ukrainlasest emaga. Ukraina- Poola piiri ületas ainult üks ema kahe pojaga, teise ema laps otsustas siiski jääda Ukrainasse. Tema asemel tuli üksik naisterahvas. Nende majutuse organiseerib ettevõtja.\nVallavanem Jaak Raie:\nRahalisi annetusi hetkel plaanis teha pole. Annetusi tarbeesemete näol koguvad meie valla raamatukogud koostöös Punase Ristiga. Samuti on plaanis koguma hakata annetusi (tarbeesemeid) siia jõudvatele sõjapõgenikele.\nOleme kaardistanud ära kõik valla majutuskohad, kellel on võimalik majutust pakkuda; töötanud välja ankeedi, mis siia jõudnud sõjapõgenikel on tarvis ära täita; samuti valmistanud ette avaldusi isikukoodi saamiseks ning suhelnud valla haridusasutustega, et oleks võimalik laste saabudes neile kooli- ja lasteaiakohti pakkuda. Tänase seisuga on meile jõudnud üks laps, kuid lähipäevil on veel ukrainlasi jõudmas.\nVallavanem Rein Kontus:\nOleme algatanud kolmes kohas uute asjade vastuvõtmise inimestelt ja toimetame need edasi nt Punase Risti kogumis/vastuvõtu punktidesse.\nHetkel on meil määratud evakuatsioonipunktiks Pärnu-Jaagupi Spordikeskus.\nVallavanem Raul Siem:\nKriisikomisjoni hinnangul on rahaline toetamine sellises olukorras kindlasti vajalik. Toetuse summa suuruse osas teeb otsuse vallavalitsus esmaspäevasel istungil.\nTulenevalt kriisiabi koguvate organisatsioonide tagasisidest, mille kohaselt nad tarbeesemete näol abi enam ei oota, siis me ei ole nn humanitaarabi vormis tarbeesemeid elanikelt koguma hakanud. Vastavalt nende soovile, eelistame abistamist rahaliselt. See on ka mõistetav, kuna annab abiorganisatsioonidele suurema paindlikkuse. Siiski on meie kohalik vabatahtlik päästekomando edastanud otsest ainelist abi - kuus kasutatud, kuid korraliku päästekostüümi. Tegemist siis spetsiifilise ja kindlasti vajaliku varustusega sõjapiirkonnas.\nSõjapõgenikke pole hetke seisuga veel meile jõudnud aga tegeleme aktiivselt olukorra ja võimaluste kaardistamisega (sh ettevõtjatega koostöös), et olla valmis ajutiselt täitma esmast sotsiaalhoolekande kohustust. Raasiku valla enda võimalused on muidugi võimalike sotsiaalpindade näol väga kasinad.\nVallavanem Gert Villard:\nTänase seisuga Rapla Vallavalitus veel otseseid annetusi teinud ei ole, kuid arutame seda järgmise nädala esmaspäeval, kui toimub järjekordne valituse istung. Hetkel oleme tarbeesemete kogumist vallas teinud koostöös Eesti Punase Ristiga, kes omakorda teeb koostööd Rapla Selveriga ning esimesed saadetised on ka teele läinud. Täpselt sama koostööd oleme soovitanud Rapla valla kodulehe kaudu teha ka erinevatel aktivistidel, kes on korraldanud erinevaid kogumiskampaaniaid. Sellisel juhul toimub protsess koordineeritult ja organisatsiooni kaudu, kes selleks on ellu kutsutud, saanud vastava väljaõppe ning omab kogu vajalikku taristut kui ka tarneahelat abi andjast kuni abi saajani. Eesti Punase Ristil on see oma igapäevane tööülesanne, mis KOVidel jälle selles spetsiifilises valdkonnas puudub ning seda hetkel juurutama hakata poleks mõistlik.\nAlustasime esmaspäevast majutusasutuste kaardistamist, nende majutusvõimalusi nii munitsipaal kui ka erapindadel, kus tuleb tuvastada kohtade arv, olmetingimused nende puudused ning täiendamise vajadused kui ka lemmikloomade vastuvõtmise võimalusega.\nMõnede töötajate naised ja lapsed on valda ka juba jõudnud ning nende majutamine läks sujuvalt. Kaardistatakse vallas tegutsevad ettevõtted, kellel töötajate hulgas on Ukraina kodanikke ning millised on nende tegevusplaanid ehk kas pered tulevad nende juurde või lähevad nad ise pigem kodumaad kaitsma või perede juurde. Samuti toimub toitlustusettevõtete kaardistamine, kellel on võimekus erinevates valla piirkondades toitlustust pakkuda kui ka ettevõtted, kes saavad põgenikele tööd pakkuda.\nVallavanem Britt Vahter:\nRõuge vald ei ole Ukraina organisatsioone rahaliselt ega muul moel toetanud ega korraldanud kohapeal annetuste kogumist. Oleme inimesi selle teemaga suunanud Võru linna, kus annetuste kogumist koordineerib Saagu Parem keskus.\nOleme saatnud oma elanikele, ettevõtjatele ja kogukondadele välja üleskutsed, millega kaardistame meie vallas pakutavaid vabasid elukohti ja võimalikke tööpakkumisi saabuvatele sõjapõgenikele. Selle nädala jooksul alustame ka lasteaia- ja koolikohtade võimaluste analüüsimist koostöös valla koolide ja lasteaedadega.\nLäbi valla ega riigi evakuatsioonikeskuste pole meie valda seni sõjapõgenikke saabunud, aga on infot iseseisvalt siia saabunud Ukraina kodanike pereliikmete kohta.\nValla kultuuritöötaja Reelika Kirsipuu:\nRakvere vald ei ole omavalitsuse poolt rahalist toetust otseselt Ukraina toetamiseks teinud. Küll aga oleme kaardistanud kõik ettevõtete ja eraisikute poolt pakutavad majutuskohad koostöös maakonna omavalitsusliiduga. Lisaks tegime valla elanikele üleskutse, et kaardistada elanike poolt pakutavat mööblit, kodutehnikat, madratseid jne.\nKoostöös Punase Ristiga oleme vallas avanud viis annetuste kogumispunkti, kuhu vallaelanikud saavad tuua tekke, patju ning hügieenitarbeid. Rakvere valla kogumispunktide annetused transpordib, pakendab ja viib Punase Risti peastaapi Tallinnas, MTÜ Kadrina Tuletõrje Seltsi naissalk ja Kadrina Vabatahtlik Pääste.\nTänase seisuga ei ole Rakvere valda veel sõjapõgenikke saabunud, kuid oleme valmis neid koheselt vastu võtma, majutama, toitlustama. Oleme teadlikud meie vallas elavatest ukraina keelt kõnelevatest isikutest, keda saame vajadusel kaasata tõlkidena.\nLinnapea Triin Varek:\nRakveres reageeriti sõjas kannatava Ukraina rahva toetamiseks väga kiiresti. Juba reede hommikul (s.o 25. veebruaril ehk sõja teisel päeval) võttis Rakvere Spordikeskus ühendust Punase Ristiga, pakkudes abi piirkondliku kogumispunkti avamise ja transpordi osas, et võimalikult paljud Lääne-Virumaa inimesed saaksid omalt poolt kokku panna vajalikud tarvikud Ukrainasse saatmiseks. Kogutakse uusi hügieenitarbeid.Spordikeskuse fuajees asuv kogumispunkt on avatud 25. veebruarist kuni 13. märtsini iga päev kella 9-21. Spordikeskus aitab kogutud asjad transportida Tallinnasse Punase Risti lattu, kus need transporditakse Ukraina kriisipiirkondadesse.\nAnnetusi on toodud väga palju, eile saadeti Rakverest juba esimene koormatäis kogutud esemeid Rae valda, Omniva lattu, kust liigub see edasi juba Ukraina poole.\nRakveresse saabuvate põgenike vastuvõtuks on loodud staap ja evakuatsioonipunkt Kastani puiesteel asuvasse spordihalli.\nLinn on kaardistanud arvukalt vabatahtlikke, kes on valmis pakkuma oma abi erinevates tegevustes. Lisaks eraisikutele on oma abi pakkunud Karmeli kogudus, Kaitseliidu Viru Malev, Kolmainu kogudus, Rakvere Teater jt. Oleme saanud ka telefonikõnesid ja kirju kohalikelt elanikelt, kes on valmis pakkuma sõjapõgenikele elamispinda. Suur tänu kõigile, kes on valmis aitama!\nKolmapäeva lõunaks oli Rakvere staabis registreeritud 16 Ukraina sõjapõgeniku saabumine, kes on juba majutatud nii Lääne- kui Ida-Virumaale.\nVallavanem Enel Liin:\nRäpina vald alustas esmaste hädavajalike kaupade kogumist juba 27. veebruaril meie valla kahes piirkonnas, Räpinas ja Verioral. Juba ühe päevaga annetati märkimisväärne kogus eluks tarvilikke uusi asju. Selle kogumiskampaania tegime koostöös Punase Ristiga. Hetkel uurime, kas oleks vajadus korrata kogumiskampaaniat.\nMeie valla SA Räpina Inkubatsioonikeskus alustas raha kogumist meie sõpruspiirkonnale Tsernigovi oblastis, Kulikovka rajoonile.\nRäpina vallavalitsus on ette valmistanud esimesed elamispinnad valla erinevates piirkondades. Abivajajate saabumisel saame nad eeldatavasti kõik edukalt ära paigutada.\nLisaks on meile tehtud pakkumusi elanikkonna poolt oma vabade elamispindade näol, oleme ka need andmed kokku kogunud ja vajadusel võtame pakkumused vastu.\nHetkel ei ole meie andmetel Ukraina põgenikke meie valda saabunud, vähemalt ei ole meilt abi palutud.\nOleme Saaremaal valmis Ukrainale ja Ukraina inimestele abi pakkuma, kuid lähtume eelkõige riigilt saadavatest suunistest. Seni oleme valla infokanalite kaudu jaganud infot erinevate toetusvõimaluste kohta. Saaremaa Gümnaasiumis oli koostöös Eesti Punase Ristiga avatud kogumispunkt Ukraina inimeste toetuseks, kuhu saarlased tõid aktiivselt esmatarbevahendeid.\nValmistume põgenike vastuvõtmiseks ja kaardistame võimalikke majutuskohti Saaremaal. Tegime üleskutse anda majutusvõimalustest teada Saaremaa vallale ja oleme inimestelt juba mitmeid pakkumisi saanud.\nTeeme Saaremaal ettevalmistusi, et olla valmis Ukrainast saabuvate inimeste vastuvõtmiseks ja nende abistamiseks. Kuna Ukrainas toimuv sõda tähendab pikaajalist ja laiaulatuslikku kriisolukorda, peame arvestama sellega, et Ukraina ja Ukraina inimesed vajavad meie toetust tõenäoliselt pikka aega. Oleme Saaremaal valmis kaasama lisajõudu ja eraldama vahendeid selleks, et sõja eest põgenevad inimesed vastu võtta ning neile siin koostöös riigiga igakülgset abi ja toetust pakkuda.\nAbivallavanem Tanel Ots:\n1. märtsi hommikul sündis volikogu eelarvekomisjonis ettepanek eraldada Ukraina põgenike toetuseks 50 000 eurot. Tegemist saab olema reservfondiga, mida võib kasutada nii Eestis põgenike aitamiseks kui vajadusel Ukrainas abi korraldava organisatsiooni toetamiseks.\nOleme kaardistanud kõik majutusasutused meie vallas ja küsinud nende valmisolekut. Üks suur majutusüksus on ka meie vallas juba riigi poolt broneeritud. Sellele lisaks saame arvestada 100 hotellitüüpi voodikohaga, kus on võimalik pikemaajaliselt elada. Reservis on vee 50-kohaline ja korraliku köögiga laagrikeskus.\nOleme vahendanud valla infoallikates esmatarbekaupade korjanduskampaaniate teavet, mida on korraldanud Saku Priitahtlikud Pritsimehed ning Sakus tegutsevad kaubandusketid.\nAbilinnapea Mihkel Lees:\nTartus on annetuste kogumine väga aktiivselt käimas tänu paljudele organisatsioonidele ja eraisikutele. Tartu linnavalitsus on keskendunud eelkõige Tartusse tulevate sõjapõgenike abistamisele ja eraldi kogumisaktsiooni ei kavanda. Oleme Tartu kodulehele koondanud kättesaadava info erinevate annetuste kogumisaktsioonide kohta.\nOleme Tartus teinud hulgaliselt ettevalmistusi põgenike tulekuks. Meil on ette valmistatud ajutine peatuskoht Turu tänava spordihoones olukorraks, kui Tartusse peaks korraga saabuma suurem hulk põgenikke, ja läbi on räägitud erinevate majutusteenuste pakkujatega, kes saaksid tulijatele ajutist peavarju pakkuda. Lisaks on meil mitmed lasteaiad ja koolid valmis vastu võtma sõjapakku saabunud perede lapsi.\nPraeguseks on Tartusse saabunud mitmeid peresid, kellele Tartu linn on majutuse korraldanud.\nVallavanem Jarno Laur:\nTartu vald ei ole veel rahaliselt toetanud Ukrainat. Praegu oleme võtnud eesmärgiks panustada maksimaalselt põgenike vastuvõtmise korraldamisse ja seeläbi anda oma panus. Annetuste kogumisega ja Ukrainasse transpordiga tegeleb Eestis praegu palju erinevaid organisatsioone ja tundus mõistlikum läbi meie enda kanalite võimendada nende infot/tegevusi, kui ise koguma hakata.\nOleme ette valmistamas maksimaalselt vallale kuuluvaid pindasid, kuhu ajutiselt või pikemaajaliselt oleks võimalik sõjapõgenikke majutada. Samuti oleme suhelnud vallas asuvate majutusasutustega ja kaardistanud nende vastuvõtmise võimekuse. Tegime valla elanikele üleskutse, kus valla elanikud saavad teada anda enda valmisolekust pakkuda sõjapõgenikele elamispinda või töökohta, samuti kutsume appi ukraina keelt oskavaid inimesi tõlkimiseks ja muus kujus suhtlemiseks.\nTartu valda on juba sõjapõgenikke jõudnud. Siiamaani on tegemist inimestega, kes on tulnud läbi tutvuste. Oleme juba jaganud ka esimesed vajalikud asjad neile.\nVallavanem Valdo Helmelaid:\nEsemeliste annetuse kogumist on korraldanud MTÜ, muutuvat olukorda arvestades on kõige otstarbekam rahaline annetus otse abiorganisatsoonidele või Ukraina relvajõududele, kes teavad kõige akuutsemaid vajadusi.\nOleme kaardistanud KOVi pinnad ning erasektori võimalused sõjapõgenike majutamiseks ning toitlustuse korraldamiseks. Ootame ka riigipoolset otsust abi rahastamise osas.\nHetkel organiseeritult ei ole põgenikke meile saabumas, teame et valla inimestele on saabumas sugulasi ja kohalikel ukraina töötajatel pereliikmeid.\nVallavanem Eve East:\nToimub asjade kogumine. Hetkel on valla enda poolt kaardistatud võimalikud majutuskohad. Sõjapõgenikke veel ei ole valda tulnud.\nKommunikatsiooninõunik Katriina Vaabel:\nHetkel oleme annetuste teemat vaid arutanud, kuid annetuseni pole veel jõudnud. Kogume annetusi elanikelt, mille anname Punasele Ristile.\nOleme valmis sõjapõgenikke vastu võtma ja hetkel infot meie valda saabunute kohta veel ei ole. Oleme pakkunud välja võimaluse meie vallas töötavatele ukrainlastele, et nende lähedasi Poolast tuua Eestisse.\nMeie valda on sisse kirjutatud 107 ukrainlast. Oleme teinud oma kodulehele ka koha neile esmase info jagamiseks ning saadame sama sisulise info ka tööandjatele.\nAvalikem suhete juht Marianne Sokk:\nTõrva vallal asub Ukrainas sõprusomavalitsus Baranivka, kes pöördus meie poole abipalvega.\nTõrva Vallavalitsus otsustas reservfondist eraldada Baranivka omavalitsusele 10 000 eurot ning tegime üleskutse elanikele soovi korral samuti neid rahaliselt toetada.\nPõgenike vastuvõtmiseks on valla kriisikomisjon kaardistanud sobivad ruumid nende majutamiseks ning tehtud on üleskutse elanikele, kellest mitmed on avaldanud soovi pakkuda saabuvatele põgenikele elukohti, tööd ja tarbeesemeid. Abipakkumisest teada andmiseks on loodud eraldi e-posti aadress kriis@torva.ee.\nHetkel teadaolevalt Tõrva valda sõjapõgenikke saabunud veel ei ole.\nVallavanem Monika Rogenbaum:\nOlen esitanud eelnõu, mille sisuks on Eesti Punase Risti kaudu toetada Ukrainat eraldades selleks reservfondist 5000 eurot. 4. märtsil toimuval istungil saab Valga vallavalitsus otsuse vastu võtta. Abi me Ukrainasse saatmiseks koguma ei hakka, sest eeldatavalt on seda lihtsam ja odavam piiriäärselt alalt soetada ja kindlasti on Eesti Punane Rist selleks pädev ja kogemustega organisatsioon.\nKüll aga oleme Valga keskraamatukogu ja selle maapiirkondades asuvate haruraamatukogude kaudu asunud vajalikke tarbeesemeid koguma mõeldes eelkõige just siia saabuvatele sõjapõgenikele, kes ilmselt vajavad samuti esmaseks toimetulekuks abi, kuna nad tulevad riigist, kus elatustase pole kuigi kõrge.\nOleme kaardistanud võimalikke elamis- ja evakuatsioonipindu. Ka esimesed eraisikud on juba teada andnud oma võimalustest elamispinnaga sõjapõgenikke aidata. Üle saja inimese majutuskohad on meile praeguseks selged.\nVallavalitsusele teadaolevalt on Valga valda jõudnud kolm peret, kes on vastuvõtjate poolt majutatud ja kelle esmavajadused on kaetud.\nAbivallavanem Eerik Lumiste:\nVallas on koostöös Eesti Punase Ristiga kohalike kogukondade poolt avatud kolm kogumispunkti: Roelas, Viru-Jaagupis ja Laekveres.\nOleme kaardistanud nii tasulisi kui ka tasuta majutuskohti. Kohalikud tööandjad on endast märku andnud pakkudes nii elamispinda kui ka töökohti. Tänase seisuga on valda jõudnud kümme ukraina sõjapõgenikku.\nAvalike suhete juht Martin Raid:\nViljandi vallavolikogu tegi ettepaneku toetada Ukrainat 30 000 euroga ning lähiajal kinnitab vallavalitsus annetuse saaja. Samuti oleme teinud üleskutse annetada esemeid (nt magamiseks vajalikud asjad, hügieenivahendid, köögivahendid, mööblit) ja toiduaineid. Me ei saada annetatud esemeid Ukrainasse, vaid kogume neid inimestele, keda majutatakse Viljandi vallas. Annetusi kogume Viljandi valla rahva- ja külamajades.\nOleme kaardistanud Viljandi valla majutusvõimalusi nii lühi- kui pikaajaliselt. Vaatame üle valla pinnad ning samuti tegime üleskutse ettevõtjatele ja elanikele, kes on andnud vallale oma majutamisvõimalustest teada.\nMeie teada pole hetkel Viljandi valda sõjapõgenikke jõudnud.\nVallavanem Indrek Keskküla:\nVäike-Maarja vallavalitsus alustas 26.veebruaril kohalikelt elanikelt info kogumist majutusvõimaluste kohta. Paari päevaga laekus kohalikelt elanikelt info kuni 35 Ukrainast sõja eest põgeniku majutamiseks ja nendele lisaks on Väike-Maarja vallavalitsus ise võimeline pakkuma ligikaudu 25-le ukrainlasele majutus-ja toitlustusvõimalusi, selleks on toad ettevalmistatud. Kutsusime inimesi üles toetama www.ukrainaheaks.ee ja Punase Risti organisatsioone, sest peame mõistlikuks just nende kaudu on toetuseid suunata. Nagu paljudes teistes omavalitsuses, on ka meil eraisikud kogumas esemelisi vahendeid ukrainlaste toetuseks.\nMeie vallas on juba Ukrainlasi ka varasemalt. Hetkel tegeleme lasteaiakoha võimalusega ühele Ukraina perele, kes ei hakka hetkel Ukrainasse tagasi minema. Esimesed sõjapõgenikud peaksid meie valda jõudma paari päeva jooksul. Meile teadaoleva info kohaselt tulevad nad oma tuttavate juurde sõja eest pakku.\nVallavanem Kalmer Puusepp:\nAnnetuste, tarbeesemete kogumise ja nende kohaletoimetamisega tegeleb maakonna keskuses asuv MTÜ Saagu Parem. Rahalist annetust alles arutatakse. Valmistame ette evakuatsioonikohti ning kogume infot pikemaajaliste majutusvõimaluste kohta.


Aasta põllumees 2011 on Avo Samarüütel - MAALEHT\nAasta põllumees 2011 on Avo Samarüütel\n25.oktoober 2011 15:03\nTäna kuulutati Tallinnas Riigikogu konverentsisaalis aasta põllumeheks 2011 Avo Samarüütel, kes koos tiitliga pälvis ka "Külvaja" kuju.\nTänavuse Maalehe ja Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja korraldatud konkursi võitja Avo Samarüütel on väga kogenud põllumees, kes on juba aastakümneid edendanud põllumajandust Tartumaal Haaslava vallas, ta on 1990. aastate algul asutatud osaühingu Männiku Piim juhataja. Siinses osaühingus püritakse tippu nii laudas kui viljapõllul, nii et rekordeid on Samarüütlil ette näidata mõlemas majandamisharus.\nSelle aasta algul võttis Avo Samarüütel vastu aasta parima piimakarjakasvataja tiitli. Männiku Piima robotlaut on üks eeskujulikumaid Eestis ja saab robotlautadest kõige kõrgemaid tulemusi: üle 300 pealine kari annab 10 000 kg piima lehma kohta. Kõrge väljalüpsi eeltingimus on hea söötmine ja veiste tõuaretus.\n“Oleme püüdnud kõik asjad automatiseerida, inimeste ülesandeks jääb masinatel ja protsessidel silm peal hoida,” räägib Samarüütel.\nKa põlde haritakse Männiku Piimas tipptehnoloogiaga. Tänavusel viljelusvõistlusel sai Männiku Piim nisu osas teise koha 7,6 t/ha-ga, mullu võideti rapsisaagiga esikoht. Eesti kõigi aegade nisusaagi rekord kuulub 9,7 tonniga samuti Avo Samarüütlile. Maid harib mees 1300 ha.\n"Piim ja vili on võrdselt tähtsad, sest üks haru täiendab teist, aga kõige tähtsam meie firmas on inimene," rõhutab värske tiitlikandja, et kõige olulisem on tagada inimväärne elu ka maatöö tegijatele.\nTiitlile „Aasta põllumees 2011“ kandideeris 13 põllumeest 9 maakonnast. Teravilja-ja piimakarjakasvatajate kõrval olid esindatud nii hobuse-, lamba- kui vähikasvatajad, oma esindaja panid välja ka lihaveise- ja maakarjakasvatajad.\nSamarüütel pürib tippu nii laudas kui ka põllul (2) 25.09.2011


IBM ThinkCentre S50 8183 erisused - Tips for you - Tipsed.Com\nIBM ThinkCentre S50 8183 erisused\nIBM / Lenovo ThinkCentre S50 8183 on aegunud lauaarvuti, mis oli suunatud kontorid ja mõeldud töötama 32-bitine Windows operatsioonisüsteemi nagu Windows 2000või Windows XP.Tuginedes Intel tehnoloogia, seda toetavad Pentium 4 ja Celeron protsessorid ja oli Intel 865G kiibistik koos integreeritud pardal video, audio ja võrgustikutöö.\nIBM veetud 8183 koos mitmete erinevate protsessorite ulatudes 2,4-3,2 GHz (koos Pentium 4s) ja 2.02,6 GHz (koos Celerons).See toetab Intel protsessorid 400, 533 või 800 megahertsi Siini kiirus ja mis sobiks 478-pin pesa.\nThinkCentre 8183 kaksikõde 184-pin pistikupesa saab iga mahutab kuni 1 GB mälu.IBM mõeldud süsteemi tööd 333-MHz DDR SDRAM, kuigi Celeron protsessorid seda aeglustada 266 MHz.\nviis erinevat kõvaketast variandid olid olemas selles arvutis - kaks 40GB kõvakettad, kaks 80GB kõvakettad ja üks 120GB sõita.Samuti võib konfigureeritud CD-ROM drive, D\nVD-ROM drive, CD-RW või kombinatsioon CD-RW ja DVD-ROM drive.\nVideo väljund tegeles pardal Intel 865G graafika protsessor.IBM ka AC '97 ühilduv helisüsteem, mis kasutas süsteemi peamine protsessor hakkama tegelik põlvkond heli.\nSlots & amp;Sadamad\nLisaks oma kaks mälupesa on ThinkCentre S50-8183 oli kaks avatud poole pikkus 32-bitine PCI.Väline sadamate hulka kaheksa USB 2.0 porti, kaks PS / 2 pordid, kaks üheksa-pin serial porti ja paralleelpordi.VGA port lubatud ühendada monitori, kui ees mikrofoni ja kõrvaklappide porti ja taga audio line-in ja line-out sadamatesse lubatud teil kasutada arvuti heli võimeid.See oli ka RJ-45 port võrgustikke ja võib olla RJ-11 port, kui vabatahtlik modem on paigaldatud.\nSee väike arvuti mõõdab 12,2 tolli lai, 14,1 tolli sügav ja vaid 3,3 tolli pikk.Kuigi see kaalub umbes 20 naela, siis saab toetada 100 naela monitor toetub ta.


Bolt400 profiil | Parni.online\nViimase sisselogimise aeg: 22.06.21 12:30:02\nKlõpsates nupul, tõstad Bolt400 esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. Bolt400 hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nМоя сладкая пока 50 ток 18 fotot 18 photos\nЛичное 20ток 29 fotot 29 photos\nЛичико 555ток 3 fotot 3 photos\nOluline info kasutaja Bolt400 kohta\nKasutaja Bolt400 tööaeg


Meist – Eesti Berni Alpi karjakoerte Tõuühing\nTõuühingu peamiseks eesmärgiks on vastata võimalikult paljude berni karjakoerte omanike ootustele ja lootustele, sest arvame, et nii nagu meie ümber on erinevate huvidega koeraomanikke, on olemas ka erinevate eelduste- ja vajadustega koeri. Tahame tõuühingus erilist tähelepanu pöörata õigete iseloomuomaduste- ja suurepärase välimikuga Berni karjakoerte kasvatamisele ning selles tõus esineda võivate terviseriskide vähendamisele. Sama tähtsaks peame koerte koolitust alates nende sotsialiseerimisest kutsikaeas kuni tõsisemate kuulekus- ja töökoolitusteni välja. Meie sooviks on, et nii koer kui ka tema omanik tunneksid võrdselt rõõmu teineteise olemasolu üle ning naudiksid üheskoos tegutsemist igal võimalusel. Samamoodi tahaksime pakkuda sõbralikku, mõistvat, informatiivset, abistavat ja teravast- ning ebaausast konkurentsist vaba õhkkonda ka oma ühingu liikmetele, hoides avatud meeli ja mõtlemist ning austades teiste inimeste vaatenurki erinevates küsimustes.\nTõuühingu tegevuse kaudu kogutakse ja jagatakse huvilistele teadmisi Berni Alpi karjakoera tõu kohta, abistatakse koeraomanikke kasvatus- ja aretusküsimustes, ning korraldatakse mitmesuguseid toredaid ühisüritusi, võimaldades inimestevahelist kogemuste vahetamist vahetu suhtlemise teel.\nTõuühingusse kuuludes on Teil võimalik kaasa rääkida Berni Alpi karjakoera tõugu puudutavatel teemadel. Tõu üldist käekäiku silmas pidades püüab BKT maksimaalselt panustada tõu aretuse koordineerimisse ja üldsuse teadlikkuse tõstmisesse antud tõugu puudutavate erisuste osas. Liikmena on Teil võimalus sellesse ka oma panus anda. Eelnimetatud tegevuse kaugemaleulatuvaks eesmärgiks on tagada, et ka aastakümnete pärast oleks olemas selline ilus, sõbralik ja vahva koeratõug nagu Berni Alpi karjakoer.


Jõeforelli hooaeg 2017 - Lehekülg 14 - [Kalaportaali foorum] - Results from #208\n18. september 2017 22.30\t#9468 Lumetaat\nÜtleme nii, et 5 km allavoolu ühe tunniga on nauditav. Kui on käredad, kiirevooluga kitsamad kohad, väiksemad takistused kust hooga üle kimada annab vürtsi juurde.\nÜtleme nii, et minu vanusega (50), kellel on ka mõned logisevad kohad (kulunud selgrooketas, põlvega probleem, selg pole esimeses nooruses, kalapüügi tulemusena viskekäe venitatud küünarnuki kõõlus) saan hakkama. Loomulikult kannan kala olles lisavarustust, mis toetavad selga, küünarnukki, põlve.\nTransport - jah auto katusel, sest 3,8m autosse ei mahu. Minul on Lunar 12.\nKui tunned kalale.ee-st Sepaonu, siis enne soetamist räägi temaga. Tal on nendega rohkem kogemusi. Ka minu omal on Sepaonu soovitus küljes.\n18. september 2017 23.30\t#9469 scuba\nVaatasin nüüd sama tootja asju.Fisherman 12 ,mis selle eelised või puudused võiksid Lunariga võrreldes olla`?Kuna endal kah selg küürus istudes kangeks jääb,oleks hea kui vahepeal põlvitades olla ,püüda aerutada saaks.\n18. september 2017 23.35\t#9470 scuba\nOn vist oluline,et kajakist kergesti ja ümberminekuohuta välja -sisse liikuda saaks,näiteks kaldale ronimiseks jne.\n19. september 2017 00.12\t#9471 Lumetaat\nKuna kingitud hobuse suhu ei vaadata, siis ei oska väga täpselt kommenteerida mudelite erinevust. Lunaril on veekindel panipaik, Fishermannil pole. Seljatugi on kitsastes oludes segav faktor. Puude alt läbi ronimiseks on rohkem ruumi vaja. Mulle piisab 30 cm-st. Paat puu alt, ise lähen üle puu. Võimalik, et kingitust valides määras ka natuke hind - võimalik, et hoopis asjatundja soovitus.\nMaha ja peale ronimiseks on oma tehnika, saab ka omamoodi seda teha, aga eks võimlemist ikka on ja kui füüsika reegleid rikud - saad märjaks Korra olen ka seistes mõned meetrid sõitnud, aga jube oli. Eks see rohkem harjutamise ja tasakaalu tunnetuse teema.\nKahjuks suvi sai otsa ja see aasta jäi juhuks kui... treening ära. Kindlasti katsetan järgmine suvi riietega ümber minemist ja vees peale ronimist. Minu arust ümber minemise oht /teema on suhteliselt väike (kui just lollustega ei tegelda), pigem pean mina kõige ohtlikumaks asjaks ritv ära lõhkuda. Ettevaatlik peab olema visete juures, et vastu paati ritva puru ei lööks, kalad kipuvad paadi alla varju pugema - seega ritv keerataks suureks U-ks ja kõige ohtlikumaks pean püügivalmis ridvaga alla langenud puu okstest läbi sõitmist. Siis on seda tegevust palju - oksad näos, aer käes, ritv on kuskil ja väga kergesti okstesse takerduv ning samal ajal pead okstest tirides sealt läbi pugema. Tagasiteel auto juurde on mul alati asjad ära pakitud seljataga oleva võrgu all ja siis võin okstest kas või hooga läbi panna.\nJärgnev(ad) kasutaja(d) tänas(id) selle postituse eest: scuba, raulj\n19. september 2017 13.06\t#9475 scuba\nLazarus,jalgsi ma enam vist tõesti püüdma ei lähe suure tõenäosusega,kui just auto juurest saab siis vast mõnikord,aga nii on raske loota ilusa kala saamisele..\nAga õnneks Lumetaat reetis oma edu saladuse ja mul igal juhul praegu põleb pirn küll uuesti väga eredalt. paadiga võib leida uusi marsruute ja jõgesid.\n19. september 2017 13.31\t#9476 Rainer\nRainer vastas teemale Jõeforelli hooaeg 2017\nTegin ka sellel hooajal esimest korda jõekapüügi kohta statistikat.\nHooaja peale tuli kokku 43 käiku, kusjuures aprillis ei õnnestunud kordagi käia.\n43 käigu peale kokku 7858 km autosõitu ning ~318 km jalutamist.\nKokkuvõttes käis püükidel käest läbi 166 kala, sh 55 mõõdus forelli ning 30 haugi (k.a alamõõdulised). 43 püügist 17 korral sain kaaspüügina haugi ning kaotasin neile hooaja kokkuvõttes 5 leechi. Ei oska täpset arvu öelda, aga julgelt võin väita, et päris mitu randokat oleks haugid ära viinud, kui ma trossi ei kasutaks.\n55-st mõõduforellist panin kotti 17. Ehk siis hooaja peale võtsin kaasa kokku 19,7 kg forelli, seejuures kotikala keskmine kaal oli 1,16 kg. C&R kaladest kaalusin hooaja peale 2 ilusamat, muidu üldiselt C&R kalad ainult mõõdan ridvaga kõrvutades.\n43 käigust kolmel korral õnnestus ka täiesti nulli jääda. Üldiselt peale sellist püügipäeva mõtlen tavaliselt, et nüüd ei viitsi enam tükk aega kalale minna, aga võta näpust, järgmisel päeval väljapuhanuna tahaks juba uuesti minna... Haigus vist?\nKokkuvõttes oli mega hooaeg - oli ilusaid kalu ja oli ka uute jõgede ning lõikude avastamist.\nJõudu kõigile uue hooaja ootamisel!\nJärgnev(ad) kasutaja(d) tänas(id) selle postituse eest: hannes, STF, Foreman, raulj, Getto\n20. september 2017 16.27\t#9483 Lumetaat\nScuba - ma korra olen proovinud ka ühte väiksemat, pakun et see oli Perception Scooter, kuid selle stabiilsus on ikka tunduvalt kehvem. Põlvili seal peal eriti olla ei tahtnud. Muidugi harjutamise asi kah, eriti kui oled millegi stabiilsemaga sõitnud. see eest on too lühem (2,95m) ja kergem (20kg).\nKui oled lahtise peaga, saab igasugu lisavidinaid, tarvikuid, abivahendeid külge leiutada neile.\nPead külla tulema, saad ka näpuga ja pepuga asja katsuda\n20. september 2017 16.28\t#9484 Lumetaat\nVõta Rünno ka kaasa.\n20. september 2017 18.37\t- 20. september 2017 18.40\t#9485 scuba\nLumetaat-Rünno käigu jala:lol: .Nii tuima ja vähes huvi üles näitavat forellikütti ,kui Lazarus sel hooajal,annab ikka otsida:) Aga\nkasutan arvatavasti Su ettepaneku ära ja loomulikult võib ka Rünno presentatsioonile tulla soovi korral.\n20. september 2017 18.39\t#9486 scuba\nJust see põlvitamisvõimalus on boonus.Muidu vaataks seda fishermani aga ei tea ju kuidas sellel need võimalused.\n20. september 2017 19.39\t#9487 Lumetaat\nAjasin kägu. See polnud mitte Scooter vaid Leo ee.marine24.com/collections/kayak-and-canoe/products/sust-aqua-leo-sot . See lausa 2,5m. Kuigi kiri ütleb, et kandevõime kuni 140kg, siis 80kg raskust tundus juba piir.\n20. september 2017 19.58\t#9488 Lumetaat\nVot see on tegija (FIT 132 SOT PE DELUXE ANGLER)\nKui jõele, siis kõik üleliigne maha ja sama mis mul (pigem tunduvalt parem). Kohe mis silma jäi oli aeruhoidja. Sellest tunnen küll puudust.\n20. september 2017 21.08\t#9489 scuba\nEi tea kui stabiilne ta ilma nende lisaujukiteta on.Suht sihvakas ja meie jõgedel vist need külgharud välistatud.\n21. september 2017 14.23\t#9496 Lumetaat\nEi usu, et ilma on stabiilsust vähem, kui Lunaril. Mõõdud on suht sarnased. Üks natuke pikem teine natuke laiem. Need külje ujukid pigem püsti seistes kalastamiseks vaja. Ja kui on tsiba laiem nire, paned ujukid kohe vastu külge, kogu kupatus läheb natuke küll laiemaks, aga saad stabiilsust juurde.\n25. september 2017 10.04\t#9523 lazarus\nlazarus vastas teemale Jõeforelli hooaeg 2017\nAndke siis teada, kui küna katsetused ette võtate... Ma ka ju juba vana ja igast otsast kulunud forellikütt, tulevikule mõeldes tuleks kogemus sellise elukaga kindlasti kasuks.\nVõi siis tuleb tulevikus Linnahalli taga mudilat kakkuma hakata