Sonera aktsia püsib riskantsena - Äripäev\nSonera aktsia püsib riskantsena\nEelmine artikkel: Järgmine artikkel: Sonera aktsia püsib riskantsena\nEsmaspäeval teatas põhjanaabrite endine riiklik telekommunikatsioonioperaator Sonera oma teise kvartali kahjumiks erakorralisi tulusid arvestamata 28 mln eurot ning käibeks 557 mln eurot.Aasta tagasi oli endine riiklik sidemonopol suutnud sama perioodiga teenida 500 mln euro suuruse käibe juures veel 85 mln eurot kasumit.Sonera teise kvartali kahjuminumber oli küll kaks kuni kolm korda väiksem, kui analüütikud olid oodanud, kuid sellest vast olulisemgi on tõsiasi, et ettevõte, mille aktsia kukkus hiljuti oma kõigi aegade madalaimale tasemele, ei andnud taas mingitki indikatsiooni sellest, mida planeeritakse ette võtta üliagressiivse 3G mobiilsidelitsentside omandamise strateegia tulemusel tekkinud võlakoormaga.Just seesama võlakoorem ongi asjaolu, mis muudab Sonera suhtes ülimalt ettevaatlikuks ning meenutab ettevõttega seoses esimesena sõna ?risk.?Järgmisel aastal näiteks saabub Sonera jaoks tähtaeg kohustustel mahus 500 mln eurot. Samas aga prognoosib Deutsche Bank ettevõtte kogu tegevuse rahavooks 460 mln eurot.Lisaks sellele võivad Sonera investeeringud ületada 600 mln eurot. Investeeringutes domineerivadki aga kurja juureks olevad kolmanda põlvkonna mobiilsidelitsentsid, mille puhul on suurimaks valulapseks hulljulge avantüüri kuulsuse saanud osalus Saksamaa 3G projektis.Eelmainitud tegurite koosmõjul võib analüütikute hinnangul Soneral vajaka jääda järgneva kolme aasta jooksul kuni 2 mld eurot, kuna hiljuti hangitud 1,33 mld euro suurusest laenust piisab vaid käesolevaks aastaks. Paari miljardi vajaliku euro hankimine võib aga osutuda suhteliselt raskeks.Esiteks on Sonera krediidi-reitinguga lood kehvad.Hiljuti tõmbas reitinguagentuur Standard & Poor?s Sonera reitingu tasemele BBB, mis on viimane investeerimisjärgu reiting. Kui reitingut veelgi langetatakse, muutub laenamine Sonera jaoks tunduvalt kallimaks ning oluliselt raskemaks.Teiseks takistavad aktsiaemissiooni teel vahendite kaasamist mitmed asjaolud.Üldine umbusk telekommunikatsioonisektorisse ning pilk Sonera bilansile oleks vast peamised põhjused, mis aktsiainvestorite raha ettevõtte uutest emissioonidest eemal hoiaks.Võlakoorma vähendamisel ei oleks erilist abi ka Sonera osaluse müügist Deutsche Telekomis, mille aktsia on samuti üldise telekommunikatsioonisektori aadrilaskmisega pidanud kaasa minema.Sonera osaluse bilansiline väärtus on 1,78 mld eurot, kuid pärast selle realiseerimist ületaks ettevõtte netovõlg kulumieelse tegevuskasumi (EBITDA) ikka veel 7,5 korda. Reitinguagentuur Standard & Poor?s aga peab mõistlikuks seda, et netovõla ja EBITDA suhe ei oleks rohkem kui 4.Rahamurede vältimiseks oleks muidugi hea, kui Sonera leiaks endale suure ja rikka kosilase, kes oleks fundamentaalselt tugev ning ei jagaks Sonera probleeme. Selline kosilane oleks kindlasti Rootsi Telia, kellega Sonera ka väidetavalt läbirääkimisi pidas.Deutsche Banki hinnangul ei pruugi aga Sonera võimalikud kosilased niipea pulmi planeerida. Põhjus on lihtne. Nimelt peab Soomes ettevõttest enam kui 66 protsenti osta soovija tegema pakkumise ka ülejäänud aktsionäridele.Kõik võiks olla Sonera kosilase seisukohalt ilus, kui mitte väikeaktsionäridele tehtava pakkumise hind ei peaks olema viimase 12 kuu keskmine. Sonera aktsia pidevat kukkumist ja praegust hinda arvestades ei ole aga Sonera oma võimalikele kosilastele sugugi nii veetlev ning tõenäoliselt eelistatakse pigem oodata.Ajal, mil kosilane ootab, võib aga spekulatsioonidele aldis aktsia olla jätkuvalt ülivolatiilne.Seega on Sonera puhul tegemist väga riskantse rahapaigutusega, mida nõrgema närvikavaga investorile küll ei soovitaks.\nEelmine artikkel: Järgmine artikkel: ļæ½ripļæ½ev


Värske õhk :3\nHouse of night :: Öö Koda :: Kooli ümbrus\nby Lissa Fry on Esm Märts 17, 2014 2:54 pm\nKooli päev on läbi ning Vasilisa oli tulnud värsket õhku hingama.Seda meeldis talle alati peale tunde teha.Enamus tunnid olid ju sees ning siis oli ka klass umbne,see Lissale ei meeldi.Ta jalutas ringi ja imetles loodus,päike paistis,linnud laulsid ja õhk oli nii värske.\nRe: Värske õhk :3\nby Clifford Savage on Esm Märts 17, 2014 3:12 pm\nClifford oli just täitnud mingeid dokumente oma kabinetis. Saanud nondega valmis, tuli ta välja värsket õhku hingama ning ennast sirutama. Tema esimesed tunnid polnud veel alanudki ja ikka peab mingisuguseid dokumente täitma...\nby Lissa Fry on Esm Märts 17, 2014 3:18 pm\nVahepeal oli Lissa maha istunud ja hakkanud rohuliblega mängima.Kõige parem on puhata siis kui ümbruses on loodus.Linnu laul meeldis neiule ning ta vaatas ringi.\nby Clifford Savage on Esm Märts 17, 2014 3:23 pm\nIlm oli tõesti kena. Igapäevaselt päeviti väljas ta eikäi, kuna elu hakkab siin pihta öösiti, aga vahel tuleb ette ka erandeid, nt unetuid päevi, ei viitsi lihtsalt magama minna, kui on palju tööd jne. Tänane oli üks nendest. Kaugemal nägi ta mingit tüdrukut istumas. Ta tundus kuidagi tuttav aga...ära ikka ei tunne kes see on seal.\nby Lissa Fry on Esm Märts 17, 2014 3:27 pm\nMingi ajapärast tõusis ta ja läks puuvarju kuna päike ei mõju talle väga hästi.Ka tema nägi eemal kedagi tuttavat ega saanud aru kes see on.\nby Clifford Savage on Esm Märts 17, 2014 3:30 pm\nCliff pöördus kiviteest kõrvale ning kõndis mööda muru. Neidisele järjest lähemale, muidugi mitte meelega, kuna ta enam ei pannud tähele, et ta siin taidleb.\nby Lissa Fry on Esm Märts 17, 2014 3:37 pm\nLõpuks tundis Lissa mehe ära.See oli tema mentor ja õpetaja Savage.Vasilisa naeratas ja vaatas tema poole\nby Clifford Savage on Esm Märts 17, 2014 3:41 pm\nCliff ei pannud Lissat tähele, kuigi ta oli juba päris lähedale jõudnud. Aga ta vaatas siis Lissa poole järsku ning temagi tundis neidise ära- see oli Lissa Fry. Ta läks tema juurde. "tere" lausus ta.\nby Lissa Fry on Esm Märts 17, 2014 3:45 pm\n"Tere,õpetaja Savage"Lausus ta .Lissa naeratas ikka veel ja küsis"Mida te siin teete?Teil tunnid ei peaks varsti hakkama?"\nby Clifford Savage on Esm Märts 17, 2014 3:50 pm\n"ei mul veel tunde ei ole üldse olnud see õppeaasta ja tunnid käivad üldse öösiti nagu sa tead" Vastas mees.\nby Lissa Fry on Esm Märts 17, 2014 3:58 pm\n"Õigus"Lausus ta ja punastas veidi."Peaks vist varsti sisse minema,päike paistab"Pomises ta siis ja vaatas päikest.\nby Clifford Savage on Esm Märts 17, 2014 4:15 pm\n"Paistab või?" lausus Clifford muiates väikese irooniaga. Jaa, norida talle meeldib.\nby Lissa Fry on Esm Märts 17, 2014 5:18 pm\nLissa naeris veidi."Kui sa ei näe siis paistab jah"Lausus ta kergelt naerdes."Ma ei talu hästi päikest,kui sa pole veel tähele pannud "Ütles ta siis vastu ja vaatas meest.\nby Clifford Savage on Esm Märts 17, 2014 5:25 pm\n"Assoh" lausus Cliff "Ja sellegipoolest ronid sa meil siis välja" sõnas ta siis puu najale toetudes ning muiates.\nby Lissa Fry on Esm Märts 17, 2014 5:28 pm\n"Mis teha,õues on ju nii ilus ilma"Lausus ta siis koheselt vastu.Lissa muigas ja vaatas korraks päikest."Päike on nii ilus aga samas nii ohtlik"Ütles siis neiu.\nby Clifford Savage on Esm Märts 17, 2014 5:29 pm\n"Kui sa nii ütled" Vastas Clifford.\nOT: sry ei oska pikemalt kirjutada xd\nby Lissa Fry on Esm Märts 17, 2014 5:32 pm\n"Ma lähen nüüd sisse."Lausus ta ja eemaldus puust."Sa võid siia jääda"Ütles ta muiates.Lissa hakkas vaikselt jalutama.\nby Roberta Wilkinson on Esm Märts 17, 2014 6:50 pm\nClifford vaatas käed taskus Lissale järele. Mõne sekundipärast kõndis ta talle järgi.\nby Lissa Fry on Esm Märts 17, 2014 6:52 pm\n"Niiet siiski tuled"Lausus neidis naeratades.Lissa ootas kuni mees temani jõuab ning kõndis siis temaga edasi.Tüdruk vaatas enamasti enda ette kuna päike pimestas teda päris palju.\nby Clifford Savage on Teis Märts 18, 2014 9:32 am\nCliff kõndis vaikselt koolipoole, siiski on ju vaja minna sisse minna ja oma asjad lõpetada.\nby Dimitri Perekov on Teis Märts 18, 2014 4:01 pm\n"Aga mis tee nüüd tegema hakkate?"Küsis Lissa.Neidis ei teadnud mida ise edasi teha.\nby Clifford Savage on Teis Märts 18, 2014 4:02 pm\n"noo peab arvatavasti midagi esimeseks tunniks midagi välja mõtlema" Arvas Clifford..\nby Dimitri Perekov on Teis Märts 18, 2014 4:06 pm\n"Ja mis on su esimene tund?"Küsis ta. Peagi jõudsid nad kooli majja.Vasilisa astus uksest sisse.\nby Clifford Savage on Teis Märts 18, 2014 4:07 pm\n"ma ei tea veel kas ma teen kõigepealt luule tunni või laulutunni veel" jätkas ta siis vastamist, astus samuti sisse.\nby Dimitri Perekov on Teis Märts 18, 2014 4:11 pm\n"Kõige pealt oleks parem teha luule tund kuna esimeses tunnis on halb laulda."Avaldas neiu arvamust."Hääl on siis enamustel kinni"Selgitas ta ja jalutas koridoris.


Eesti toetab Kreeka hiigellaenu | Õhtuleht\nTEHKEM NÜÜD ÄRA: Sven Sester pooltühja saali ees küsimustele vastamas. Opositsiooni kriitikast hoolimata läks eelnõu läbi, kuna poliitiliselt valib tantsuplatsil muusika ikkagi koalitsioon.Foto: Laura Oks\nRiigikogu andis eile Kreeka laenuvagunile hoogu juurde, toetades 86 miljardi euro suurust rahasüsti. "Ka Eesti on aegade jooksul laenu võtnud. Selles ei ole midagi imelikku," rahustas Sven Sester.\n"Vahepeal oligi nii vaikne siin majas, nüüd kohvik ikka kihab," poetas üks riigikogu kantselei töötaja eile pärastlõunal. Tõesti, erakorraliseks istungiks mitte-ametliku puhkuse katkestanud riigikogulased saalisid oma ametiruumide, kohviku ja parlamendisaali vahel. Saal oli pea kogu aeg pooltühi, kannatlikult istusid seal vaid opositsioonisaadikud, kes üritasid rahandusminister Sven Sesterit pihtide vahele võtta ja Kreeka võlgade teemal torkida. Kuid omavahel oldi pigem sõbralikud, parteist hoolimata. Oli ju ka ette teada, et koalitsiooni eestvedamisel Kreeka järjekordsele abipaketile rohelist tuld näidatakse.\nLigi: jube piinlik, kui me ei panusta\nEuroala ministrid pikendasid Kreeka võlgade tagasimaksmisaega\nKreeka esimene naispeaminister\nKreeka peaminister astub tagasi\nJuhtkiri | Abistame Kreekat oma kõhu arvelt


hud - Sukeldujate ja allveekalastajate foorum\nSukeldujate ja allveekalastajate foorum > Meie foorum > Kasutajad\nhud, aka hudja\nMay 7 2010, 13:11:26\nTere! Kirjutasin siin juba suhteliselt palju aga ei ole siiani ennast tutvustanud. Nimi on Georgi, 29 aastat vana, elan Tartus, töötan bioloogia erialalises valdkonnas. Teistel foorumitel võite mind leida hudja nime all. Varustus:\nmodditud Omer Tempest 50\nDemka Vector 70\nSeatec Gabbiano Snake 100\nEffesub Prestige 5mm\nCressi Competition 2 7mm\nElios 5mm Stone Mimetic Yamamoto 45\nlabad ja kalossid:\nlabad Seatec Vela Medi\nlabad Freediving.ee karbon\nkalossid H.Dessault 44-46 ja 46-48\nBest Hunter Oasi\nEffesub Air Plus\nCressi kummist raskusvöö, Seac Sub raskusvest, 3-5-7mm sokid, 5mm kindad ja 7mm sõrmikud.\nTrofeedest on suurimad 7kg karpkala, 10kg ja 7,5kg haug. Sügavuse rekordid on tagasihoidlikud 25m Egiptuses ja 19m Saadjärves, 5min staatikas. Kõige lemmik on angerja püük.\nMay 7 2010, 13:52:35\nLiitunud: 10-April 10\nKasutaja nr.: 296\nSul on eraldi tuba kus sa seda varustust hoiad ? sellega saab mitu meest veealla saata\nNeed kõik siis vastavalt oludele ostetud et igas seisus on kalasaak kindlustatud\nAllveekalastuses kehtib rusikareegel- 1. aasta õpid ujuma, 2. aastal kala nägema, 3. aastal laskma\nNii ta paraku ongi :)\nMay 7 2010, 13:59:49\nMay 7 2010, 14:52:03\nEraldi tuba ei ole, aga jah, võtab kõvasti ruumi Ei saa öelda, et mul on suur arsenal, pigem minimaalne komplekt kalale minekuks, aga ma üritan olukorda parandada. Angerja rekordid on väga tagasihoidlikud, kõige suurem on vist 1,4-1,5 kg, aga angerjapüük ei ole ju selline kus peamine on indiviidi mass, seal loeb indiviidide arv\nMay 7 2010, 15:30:33\nei tea kas mõni angerjas veel elab ka kui mina sinnamaani jõuan\nMay 13 2011, 10:15:38\nuus angerja püss on valmis\n« Vanemad · Kasutajad · Uuemad »\nTekstiversioon Aeg hetkel: 23rd October 2019 - 06:25:14


Mul on olemas sellised turbatabletid, sellised potikesed ja sellised ning sellised seemned. Kuidas nüüd edasi toimetada, õpetage palun võhikut. Ostsin need asjad kokku, tean, tablette peaks vist enne leotama? Kas igasse potti 1 seeme, lükkan selle kusagile sinna tableti sisse?\nLeotad tablette ca 10 min, siis külvad igasse tabletti ühe tomati seemne. Väga sügavale ei maksa lükata. Hea on, kui katad külvid pärast nt toidukilega ja jätad soojasse kohta. Minul lähevad põrandaküttega vannitoa põrandale. Kui näed, et idud väljas, siis kile maha ja valgesse kohta. Mina tomatile tablette ei raiska. Tomatile meeldib solgutamine, tabletid rohkem sellistele, kes pikeerimist ei taha (kurk, paprika ntx).\nLavendel on keerulisem idaneja. Minul õnnestus kõige paremini, kui peale külvamist panin paariks päevaks külmkappi ja siis valguse kätte. Ka neid ei külvaks ma turbatabletti, idanevus kehv ja nii lähevad tabletid raisku.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 01.04 23:23; 02.04 08:55;\nKas siis kõigepealt panen tabletid kusagile kaussi ligunema ja siis tõstan nendesse topsidesse ja siis igasse üks seeme sisse? Muud mulda vm mul ei ole, seega kasutaks ikka neid tablette. Kas seemneid enne leotama vm ei pea?\nJah, enne leotad tablette, siis topsi ja seeme sisse. Tomati ja lavendli seemneid enne ei leotata. Lavendlit pane ühte tabletti mitu seemet.\nMinul nende turbatabletikestega millegipärast ei ole mitte kunagi ega kordagi õnnestunud ettekasvatamine. Mõnikord tuleb isegi midagi välja, aga taim jääb kiratsema ja sureb.\nMa kasvatan ette tomateid ja kurke. Need seemned olen külvanud täpselt sellisesse potikesse nagu teemaalgatuse lingil. Kindlasti kasutan tomatile mõeldud turvast. Ja taimed kasvavad mühinal.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 03.04 06:53; 05.04 11:12;\nTekkis veel üks küsimus: kui sageli nüüd neid potikesi mahaistutatud seemnetega kastma peab? Kas iga päev? Ma eile istutasin, täna on nad juba sellised natuke kuivemapoolsed. Kas peaks kastma?\nMinu teada just alguses on eluoluline, et piisavalt vett oleks.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 03.04 20:49; 19.04 14:32; 27.07 06:49;\nKatsu näpuga ja jälgi, et muld oleks koguaeg niiske. Kui taimed on juba väljas, siis saad taime välimuse järgi aru, kui vaja kasta. Näiteks tomatitaimed lähevad sorgu kohe, kui muld liiga kuivaks jääb.\nTeemaalgataja olen. Täna pistis üks taimeke pea mullast välja! Ma olen nii rõõmus, sest pole varem eales midagi kasvatanud. 🙂\nMitte, et su indu vähendada, aga lavendliga on seemnest keeruline. Ta tahab pigem talikülvi – st. seeme peab mullas külma saama, et korralikult kasvama läheks. Aga muidugi kui õnnestub nii nagu praegu, siis seda suurem on rõõm.\nMina olen laisk ja mugav aednik, seega on mul seemnete jaoks tehtud piima- ja jogurtipudelitest isekastvad potid. Neile tõmban idanemise ajaks veel kilekoti pähe. Lihtsalt idee.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 07.04 08:13; 30.05 21:51;\nMa lavendlit veel polegi külvanud, alustasin tomatist. Ma panin ka läbipaistva kilekoti neile potikestele peale. 🙂\nVaata ette! See võib harjumuseks saada! 😀\nKas keegi oskab nõu anda, kui mullapinnale ja turbapottide servale tekib väga kergesti ja kiiresti hallitus? Kas nüüd on taimed hukas? Liiga märg muld? Aga kuidas siis käituda taimedega, mille muld soovituslikult hoitaksegi pidevalt niiskena? Kasvatan taimi kaanega ettekasvatusalustes, n-ö minikasvuhoonetes, aga kaane sisse tegin augud ka ja kaas pole päris peal, vaid alt servast ikka veidi lahti. Esimene märk hallitusest tekkis juba teisel päeval peale külvamist.\nAlgul harjumuseks, siis sõltuvuseks ning edasi ravimatuks haiguseks 🙂\nJah, saabub aeg, kui sa vaatad õue ja rõõmustad, et lõpuks ometi vihma sajab…\nTeemaalgataja siin. Kuulan nüüd maad, millal võiks oma rõdutomatikesed nendest turbapotikestest ümber suurema(te)sse istutada? Õigemini ma saan aru, et koos nende turbapotikestega lähevad nad edasi ka, aga lihtsalt suuremasse potti. Kui suured need taimed peavad selleks olema? Hetkel on sellised mõnesentimeetrised põõsakesed tekkinud. Ja kas peaks panema igaüks ise potti või kõik ühte suurde? Veider on see, et ehkki panin igasse turbatabletti ühe seemne, siis ühest kasvas välja 2 taime ja ühest suisa 3!\nPikeerida võib siis, kui esimesed pärislehed on ilmunud. Pärislehed peaks olema need, mis nendest kahest esimesest liblest järgmisena külge tulevad.\nKui panid taimed aprilli algul, siis nüüd võid need kindlasti juba pikeerida.\nMina isiklikult koos turbapotikesega uude potti ei tõstaks, sest tomatile meeldib väga, kui juuri lühemaks kaksatakse. Lisaks tahab taim saada uut, värsket mulda-turvast. Kui sama potiga suuremasse potti paned, siis ei saa juuri lühemaks. Samuti ei saa taime juur värskesse kasvukonda.\nIga taim tuleb panna eraldi potti ja pott võiks olla suur.\nTegin kõik täpselt nii, aga nüüd on taimedel kasv seisma jäänud, hakkavad ära kuivama ja kiduvad. Vahet pole, kas kastan või lasen mitu päeva kuivemalt olla. Mida teha?\nIstuta ümber ja vaata, et juurtel või lehtede all pahalasi pole. Enamust neist saab tõrjuda rohelise seebi lahusega pritsides/kastes.\nMis muld? Väetad korrapäraselt? Kuigi, jah, see aasta ongi kummaline…mul kurgid “seisavad” peenras oma 4 lehte ei kasva edasi, ammugi ei õitse veel, igal aastal olen ammu kurke saanud.\nMis muld? Väetad korrapäraselt?\nSeemned panin mingitesse turbatablettidesse, pärast taimed istutasin suurtesse pottidesse, kuhu panin tomatite kasvatamiseks mõeldud mulla. Väetanud ei ole.\nKuna ma ei tea, mis see tomatimuld on (kotimuld on tihti turba baasil st toitaineid kasinalt) siis ei imesta, et ei kasva. Kui just pole kompostmuld ja mulda segatud väetisega. Ja potitaimi tuleb tihti väetada st kui alates aprillist väetanud pole, siis ei saagi kasvada.Juba maist alates st kui juba juurdunud ikka väetist ka! Potitomatit väetaks vähemalt kord kuus, parem veel iga 2 n tagant.\nLisa kastmisvette kindlasti kas köögiviljaväetise kontsentraati või veel parem kui tomativäetist! Suve algul aidanuks ka vihmaussi(vermi) komposti või adru vms kontsentraat st puhas lämmastik.\nmis see tomatimuld on\nPoes müüdi sellist suurt kotti, kuhu peale oli kirjutatud, et tomatite ja teiste köögiviljade kasvatamiseks ja tomatitest olid foto peal. 🙂\nSelge, siis on nagu kartsin-suur osa nn spetsmuldasid on tegelikult põhiosas turbapõhised.\nEriti nn toidupoes jm laialt müüdavad.\nmingid toiteained, kui seal olid, need ammu otsas.\nVäeta! Muidu ei kasva sul midagi…kahjuks.\nJärgmisel korral soovitan osta must muld ja sinna ka sisse segada midagi, mis pikatoimeliselt väetab.\nMul seisab peenras ka kõik – kaks nädalat olin kodus ära ja ei mingit suurt muutust, tavaliselt olen tagasi tulnud ülekäte läinud kõrvitsa ja tomati juurde.\nKas neid väetiseid saab kusagilt spetspoodidest? Kus on Tallinnas mõni selline koht, kust läbi hüpata ja kaasa haarata?\nVaatan, et inimestel siin erinevad kogemused.\nMina kasutan tomati kasvatuseks just nimelt seda tomatiturvast (tomati pilt peal). Ja kasvab, mis mühiseb.\nEi hakka kogu teemat uuesti läbi lugema, aga teemaalgataja, kas sa ikka pikeerisid ka oma tomateid? See tähendab, et kui taimeke teatud suurusesse on kasvanud, siis võtad ta mullast välja ja naksad osa juurest ära ning istuda taime uude ja suuremasse potti, uue turba/mulla sisse. Ja taim tuleb istutada nii sügavale, et esimene alumine leht jääb mulla pinnale. Ma kasvatan küll kasvuhoone tomateid, aga kui ma õigesti mäletan, siis väikeste rõdutomatitega peab sama tegema (aastaid tagasi olen kord ka neid kasvatanud).\nMina panin tomatid sel aastal aprillis. Kasvuhoonesse istutasin mai keskel. Esimese tomati sain 4. juulil. See on mul rekordvara. Tavaliselt saan palju hiljem.\nTomatil olen mulda vahetanud vaid kolm korda. Esimene kord, kui istutasin. Teine kord, kui pikeerisin. Ja kolmas kord kui kasvuhoonesse istutasin. Kasvuhoonesse istutamisel panin istutusauku kana- ja hobusesõnnikut (poest ostetud, granuleeritud) ja mitu räime. Taimed läksid selle peale sellise mühinaga kasvama ja tõttöelda läksid liiga lopsakaks – üleväetamine. Nüüd võtan usinalt lehti ära, et kasvuhoones džungel poleks.\nMingeid keemilisi väetisi ma kindlasti oma köögiviljadele ei pane. Varsti hakkan kastma nõgese virtsaveega. See on ka puha looduslik kraam.


Kuna lehetekist jäi lõnga üle, siis otsustasin väikse jaki teha. Jaki jaoks jäi aga lõnga väheks, võtsin koduvarudest sobivaima juurde. Et üleminek liiga jõhker ei jääks, siis tikkisin seljale auto. Idee leitud aasta tagasi netist (olin siis veel liiga rumal ja ei kirjutanud üles kellelt idee pärineb), valmis nikerdatud pildi järgi (pilt kujutas sinist ripskoes jakikest 4 nööbiga, pilti seljal polnud), suuruse jaoks võtsin ette 10 aasta taguse imetillukese oma poja jaki.\npätsik posted @ 07:00 - Link - kommentaarid (2)\nSõbranna väiksele printsile lehemotiividega kootud tekk. Idee ja õpetus saadud Sirtsuki blogist. Kasutasin kolme erinevat lõnga:\n1) Steinbach Wolle Rübezahl´i (20%vill ja 80%akrüül) 4 ruutu\n2) Diva (selverist, akrüül 100%) 5 ruutu\n3) Titan Wool Winner´i (100%lana merinos)\nDiva ja winneri kudusin kokku, et tekiks rübezahliga sarnane hallisäbruline lõng. Äär üle heegeldatud.\npätsik posted @ 08:33 - Link - kommentaarid (4)\nSaarlanna õpetusel valmis album. Kuigi olen omal käel mõnda märkmiku juba varem köitnud, siis sain nii mõnegi targa õpetuse juurde. Kahjuks vedas kangas ja liim mind alt aga lõpptulemus päris ok. Kasutasin siin kaunistusena ära varem tikitud nunnu mõmmikese.\npätsik posted @ 17:02 - Link - kommentaarid (6)\nMuster leitud Ravelryśt - Gail (aka Nightsongs). Lõngaks peenike akrüül, vardad nr 3. Alustasin 4 silmaga ja lõpetades 423 silma. Sall emale emadepäevaks.\npätsik posted @ 06:35 - Link - kommentaarid (5)\nSõbrannal sünnib väga varsti pisike poja, tegin temale kingiks mõeldud pluusile väikse pildikese.\npätsik posted @ 11:09 - Link - kommentaarid (3)\nAppi, kui piinlik. Käin siin teiste blogisid iga päev piilumas aga et paneks tähele ka oma blogi ja seda et juba aasta esimesest blogimisest möödas. Küll aeg läheb ikka ruttu. Nii et PALJU ÕNNE BLOGI!


Google Ventures maandub Euroopas - Äripäev\nGoogle Ventures maandub Euroopas\n10. juuli 2014, 13:52\nKristjan Ats Mägi 10. juuli 2014, 13:52\nGoogle'i riskikapitalifond teeb sellel aastal oma esimesed investeeringud Euroopas, teatas Google täna oma ametlikus blogis.\n„Me usume, et Euroopa idufirmadel on väga palju potentsiaali. Euroopa eri paigust on tulnud väga huvitavaid ettevõtteid nagu näiteks Soundcloud, Spotify ja Supercell. Tänase lükke eesmärgiks on investeerida Euroopa ettevõtjate parimatesse ideedesse ja viia need ideed ellu,“ seisab blogis. Esialgne kapital on plaanitud 100 miljonit dollarit.\nGoogle’i uudis on järg teiste riskikapitalifondide Euroopasse investeerimisele – aprillis teatas Balderton Capital oma viiendast, 305 miljoni dollarisest Euroopa fondist, kolm kuud hiljem lõi neid Index Ventures 550 miljoni dollari suuruse fondiga üle.\nGoogle Ventures on Google’i kapitalil põhinev fond, mis investeerib erinevatesse idufirmadesse. Peale rahasüsti pakub Google Ventures ettevõtetele abi veel tootehalduses, turunduses ja töötajate värbamisel.\n18. juuli 2014, 00:04\n10. July 2014, 13:52


Taavi Suisalu | Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus\nFoto: Zbigniew Kupisz.\nTaavi Suisalu (1982) on kunstnik, kes töötab uusmeedia valdkonnas. Suisalu teoste vormistus tuleneb tehnoloogiate praktilise kasutusväärtuse muutmisest, leides seadmetele rakendust, mis erineb nende esialgsest otstarbest. Ta huvitub sotsiaalkultuurilistest fenomenidest ja tehnoloogia arengu põhjustatud muutustest inimese käitumises, tajudes ja mõtlemises.\nÜhes esimeses Suisalu heli käsitlevas performance’is „Mürafoonia muruniidukitel“ (2013), niitis grupp inimesi kunstniku komponeeritud partituuride alusel muru. Ajalooliselt on haljasalad olnud eelkõige jõukuse ja võimu sümbol, kuid tänapäeval on neist saanud pigem äärelinnade tüütu taustafooni allikas. Isikunäitusel „Akende lummuses“ („I am NOT Sitting in a Room“, 2015) jätkas Suisalu heli omaduste uurimist. Tegemist oli parafraasiga kunstniku Alvien Lucieri helikunstiteosele „I am Sitting in a Room” (1969). Kui Lucier tegeles meelte abil tajutava ruumiga, siis „Akende lummuses“ käsitles laiendatud (virtuaalset) ruumi ja otsis selles transsi viivat resonantsi.\nKuraatoriprojektis „Olematute külade projekt“ (2014) kaardistas Suisalu 102 Eestis asuva hüljatud küla saatust, mis tänapäeval eksisteerivad vaid nimena. Ühte neist, Vorstimäe külla, lõi ta teose „Digitaalne fossiil“ (2014), mis seob paganlikud rituaalid kaasaja digikultuuriga. Vorstimäel asub arvutiga ühendatud kivi, millele on võimalik bluetooth’ikasutades oma andmeid ohverdada. Kogutud andmed saadetakse galeriisse, kus nad on „eksponeeritud“ betoonist kuubikus. Selle teose edasiarendus „Digitaalne fossiil II“ (2017) väljendub kolmemõõtmelise skaneeringuna kivist, mis galeriis eksponeerituna pöörleb ekraanidel ümber oma telje.\nTeose „Maastikud ja portreed“ (2016) fookuses on kosmoses tiirlevad katkised satelliidid, mis edastavad veaesteetilise potentsiaaliga lopergusi, katkendlikke ja müra tekitavaid signaale. Selle töö puhul tegeleb Suisalu ühtaegu kosmilise field-recording’u ning kaugfotograafiaga, Elektromagnetmaastikelt salvestatud signaalid on Suisalu konverteerinud helideks ning nendest komponeeritud teose välja andnud vinüülplaadil „Etüüdid mustas“ (2016).\nTaavi Suisalu on õppinud Tartu Ülikoolis sotsioloogiat ja informaatikat, lõpetanud Tartu Kõrgema Kunstikooli meedia- ja reklaamkunsti osakonna (BA, 2010) ning Eesti Kunstiakadeemia vabade kunstide teaduskonna uusmeedia eriala (MA, 2014). Õpingute ajal on ta end muu hulgas täiendanud Nantes’i disainikoolis Prantsusmaal ja Genfi Kunsti- ja Disainiülikoolis Šveitsis. Ta on osalenud mitmes rahvusvahelises kunstiprojektis ja töötoas Saksamaal, Inglismaal, Islandil, Šveitsis, Soomes, Venemaal, Belgias ja Baltimaades. 2014. aastal autasustati teda noore kunstniku preemiaga.\ntaavisuisalu.ee Etüüdid mustas


Kaunid aiakujundused Tallinna lillefestivalil panevad fantaasia tööle - Moodne Kodu\nTallinna rahvusvahelisel lillefestivali raames rajati Tornide väljaku parki 31 iluaeda. Tänavu on aiad kujundatud teemade "Lillede mäng" ja "Universaalne (aia)disain" järgi. Eesti firmade ja asutuste kõrval esindavad Tornide väljakul oma aiakunsti aednikud Soomest, Ukrainast, Saksamaalt, Ungarist ja Belgiast. Silmailu saab nautida ja ideid endagi aeda noppida augusti lõpuni.\n„Aednikud, disainerid ja maastikuarhitektid on seitsmendale Tallinna lillefestivalile kavandanud väga erilisi ja pilkupüüdvaid lahendusi. Kogu see värvikirev ja lopsakas looduse ja inimese koostöös sündiv fantaasiamaailm kasvab ja puhkeb meie kõigi silme all imeliseks rõõmuküllaseks silmailuks,“ sõnas abilinnapea Kalle Klandorf lillefestivali avamisel.\nOma aia on kujundanud nii Tallinna Kesklinna valitsuse kui ka Kuressaare linnavalitsus. Ametikoolidest näitavad oma oskusi Tallinna Kopli ametikool, Luua metsanduskool ja Räpina aianduskool jpt.\nSeitsmes rahvusvaheline lillefestival Tornide väljaku pargis on avatud alates tänasest, 22. maist kuni 28. augustini. Aedade teemad on „Lillede mäng“ ja „Universaalne (aia)disain“.\nAvamisel andis kontserdi Vaiko Eplik ja ansambel Eliit.


Mida teha, kui patsikummid vallutavad elamise? Tuleb õmmelda mõni sõbralik patsidega tegelane:\nJa siis patsikummid sellele tegelasele hoiule anda:\nKirjutas prk @ 12:19 - Link - kommentaarid (16)\nKüll oli hea üle pika aja jälle kududa\nLõng Steinbach Capri Ombre, 100% puuvill, 50g/125m, pestav 30-kraadises vees.\nEsimese mustri leidis tütar Katharina Bussi raamatust "Big Book of Knitting". Esialgu tundus, et skeemis on viga: pooled kahandused peaksid ju ometigi olema ühtpidi, pooled teistpidi. Igaks juhuks otsisin sama mustri üles ka Leili Reimanni "Pitsilistest koekirjadest". See oli seal tõepoolest olemas, nr 13 ja kohutavalt kehva fotoga. Reimannil oligi kahesuguseid kahandusi, mis süvendas mu veendumust, et Bussi raamatus on viga.\nKui olin proovilapil kolm pahempidi keerus kahandust ära teinud -- see oli jube pusimine! -- sain lõpuks aru, et Bussil oli siiski õigus! Pole vähimatki vahet, kumba pidi neid kahandusi teha, kas tavaliste või keerdsilmustena. Õnneks. Sest muidu poleks ma viitsinud seda mustrit kududa.\nKirjutas prk @ 11:39 - Link - kommentaarid (16)


Ladinakeelne nimi: Neuleptil\nToimeaine: Periciazine (Periciazine)\nDrops Neuleptil, kasutusjuhendite (meetod ja doosi)\nSõltuvalt kujul keemilist koostist ravim võib varieeruda. 100 ml. Neuleptila langeb (4% suukaudse lahuse) sisaldab 4 grammi periciazine (toimeaine), samuti abiaineid nagu puhastatud vesi (100 ml.), glütserool ('15) askorbiinhapet (0, 8 g), õli Saadakse piparmündilehed (0, '04) sahharoos (25) ja E150d (karamell, 0, 2 g) viinhape (1, 65) ja 96% etanool (9, 74 g).\nÜks kapsel sisaldab 10 mg Neuleptila. periciazine Samuti nagu lisateenused ühendused magneesiumstearaat (3 mg). Ja kaltsiumvesinikfosfaat dihüdraadi (137 mg).. Osana kapsli ise sisaldab kemikaale nagu želatiin ja titaandioksiid .\nÜldjuhul on paigutatud kasti pudel valmistatud tume klaas lahendus fluorestsents kollakaspruuni värvi koos piparmündilõhna, mille nimimaht on 30 või 125 ml., Mõeldud suukaudset manustamist. Lihtsamaks kasutamiseks ravimi ettevalmistamine on varustatud spetsiaalse süstlaga manustamist.\n№4 kõvad kapslid, mis sisaldab toimeainet tegutseb kollase pulbrina ilma lõhna täis blisteritesse 10 tükki ja paigutatud pappkarpi.\nRavim on rahusti, antipsühhootiline, rahusti, antispasmoodilise Ja pealegi Oksendamisvastast farmakoloogiline toime inimorganismile.\nKuna ravim kuulub neuroleptikumid Mis omakorda on piperidiini fenotiasiinirühma derivaadid , Neuleptil plokid serotonergilised, adrenergiliste ja dopamiinergiliste D2-retseptorite Ja m-kolinoretseptoritega . Ravim ei motiveeri komponent on kehal antipsühhootilised Ja pealegi, rahusti, oksendamis-, parasympatholytics, adrenolüütilisest ja hüpotermiliste mõju .\nNarkomaania võimendab aktiivsust mittenarkootilise Ja narkootilised analgeetikumid ja uinutid . Lisaks ravim avaldab organismile sedatsioon, See vähendab tase agressiivsust ja erutuvus ja toimib ka unerohtu. Kuna Neuleptil iseloomustab selektiivne normaliseerida See ravim kuulub korrektsioon tähendab laste käitumist.\nNäidustused Neuleptila peetakse psüühikahäired Koosnedes psühhopaatia, psühhopaatia häired ja paranoiline riik Näiteks skisofreenia Ja epilepsia . vägivaldse käitumise . seniilne ja preseniilised haigused .\nSee ravim ei ole soovitatav kasutada järgmistel tingimustel:\nporfüüria ja agranulotsütoos Sealhulgas ajalugu;\nhaigus eesnääre .\nKõik muu ei tohi võtta koos Neuleptil Levodopa teraapias Parkinsoni Ja kui esineb ülitundlikkust aktiivset tegevust Ameerika periciazine ja muud koostisained. Äärmise ettevaatusega ravimit tuleb kasutada eakatel patsientidel ja neil, kes põevad maksa või neerupuudulikkus ja haiguste veresoonkond .\nKui saabub Neuleptila võivad ilmuda kõrvaltoimeid ravimi näiteks:\ndüskineesia ( oculomotor kriis . lockjaw . kõõrkaelsuse );\nantikolinergilisteks mõju ;\ndepressiooni ja meeleolu ;\nEkstrapüramidaalsümptomite häired ;\nparees majutust ;\nKõigepealt tuleb rõhutada, et ravimi annust, samuti ajagraafik nende kasutamine sõltub patsiendi seisundist, haiguse tõsidusest, samuti arstivisiitide. Lisaks ei ole vähem oluline vabastamise kujul ravimit.\nVastavalt juhistele Neuleptil tilka võtta suu kaudu:\ntäiskasvanud patsientidel doosis 30 kuni 100 mg. 2-3 korda päevas;\njõudnud lapsi kolme aasta vanuse doosis 0, 1-0, 5 mg. ühe kilogrammi kehakaalu kohta.\nÜle teatud doosid saab reguleerida korral Meditsiinilises vajadust. Kuid maksimaalne päevane annus ravimit täiskasvanutele ei tohiks ületada 200 mg. Ravim kapslid kasutatakse raviks täiskasvanud patsientidel ning kasutada sarnast annus on vahemikus 30 kuni 100 mg. päevas.\nMittejärgimine soovitusi ravimidoosi võib põhjustada tõsiseid tagajärgi, mis on sageli väljendatud Ekstrapüramidaalsümptomite häired . Mõningatel juhtudel üleannustamise patsiendid jagunevad Neuleptilom kellele .\nRangelt on keelatud kasutada seda ravimit koos Levodopa Nagu ta kindlaks olemasolu vastastikuse antagonism Nende kahe narkootikume. Tõhusust Neuleptila oluliselt vähendada alkoholi tarbimine, samuti üheaegselt vastu Guanetidiin sultopriidiga ja teiste uimastite kuuluv antihüpertensiivsete ravimite ja mõju virvenduse.\nSuurte tuleks hoolitseda, et jagamise ja Neuleptila antihüpertensiivsete ravimite Drugs närvisüsteemi mõjutavad, samuti antatsiidid, antikolinergikumid Sealhulgas atropiini .\nKuna Neuleptil nimistusse kuuluvate B aegumiskuupäev ravimit tuleb hoida temperatuuril, mis ei ületa 25 ° C, välja lastele kättesaamatus kohas ja päikese valgus.\nKui selline kõrvalmõju uimasti kui palavik See peaks kohe pöörduma arsti poole, et läbi viia uuring verest ja kõrvaldada agranulotsütoos . Ravi ajal Neuleptilom ole lubatud juua alkohoolseid jooke.\nKui kasutatakse ravimi ravis patsientidel epilepsia on soovitatav läbi viia pidev elektroentsefalogichesky kontrolli . Lisaks tuleb erilist tähelepanu pöörata raviks periciazine patsientide järgmisi gruppe:\nkannatavatele inimestele haiguste veresoonkond ;\ninimesed neer Ja maksapuudulikkusega .\nKuna ravimi võtmise võib tekkida unisus Eriti esmakordselt, tuleb patsiente loobuda igasugune tegevus nõuab erilist tähelepanu (lähi- või töö ohtlikke masinaid).\nPraegu on peamine struktuuriline analoog Neuleptila võib pidada sellist preparaati nagu Periciazine.\nRavim on vastunäidustatud lastel vanuses alla 3 aasta jooksul.\nVastuvõtu ajal Neuleptil juua alkohoolseid jooke on keelatud.\nKuigi narkootikumi tarbimise ajal rasedus ole keelatud mõningatel juhtudel pikaajalise raviks naistel tekkis Neuleptilom Ekstrapüramidaalsümptomite ja seedetrakti häired Näiteks pingetunne kõhus ja teised. Nii kõigepealt, siis on soovitav, et teada saada, kas planeeritavat selle ravimi kasulikkus suurem kui võimalik kahju.\nLisaks sellele on soovitatav vähendada ravi kestusest ravimit tiinuse rasedus . Kui meditsiiniline vajadus on vaja kasutada ravimaine III trimester, on soovitatav vaadata mõnda aega närvisüsteem vastsündinud.\nKuna puuduvad usaldusväärsed andmed ravimi mõju kohta rinnapiima Neuleptil ajal ei ole soovitatav Imetamine .\nKuigi muljetavaldav nimekiri kõrvaltoimetest ravimi paljude arvates oluline puudus, enamik patsiente kaaluda ravimi efektiivne. Ravim on kooskõlas kõigi soovituste ei kahjusta laste arvamusi Neuleptile vanemad jätavad sageli positiivne.\nHind Neuleptila kust osta\nHind Neuleptila (4% lahus süstlasse manustamist) keskmiselt kuni 1300 rubla viaal nominaalne maht 125 ml.


Tänane kuupäev 15 Dets 2018, 12:15\n[ 165 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 7, 8, 9, 10, 11\nPostitatud: 26 Apr 2016, 17:13\nMiski asi lekibküll aga seda põhja all ja pole teada kas mootoriga seoses. Selleks peabpea auto alla pistma .\nAga lugedes netimajandust siis päris palju oli juttu kus sellistõli kiideti. Üks oli ka pikema jutu oma caddist kribanud.\nAga kui ise ei proovi siis ju teada ei saa. Loodetavasti ei pea labidaga seda määret kanistrist koukima hakkama.\nPostitatud: 26 Apr 2016, 22:58\nHobiautole suveks kõlbab see 20w50 taevaliselt, ise aastaid kasutand.\nPostitatud: 30 Apr 2016, 22:11\nSai täna audu garagest eemaldatud aga enne seda sai võimeldud spidoka trossi vahetusega. Arvasin, et käimakasti poolne osa on peavalu aga see eemaldus lausa eeskujulikult. Salongipoolne ots aga osutus ikalduseks. Krt teenagu manuaalis aga vot ei saanud seda kellade blokki kätte. Roolisamba üks osa jäi ette ja võimle kuidas tahad no ei õnnestunud. Tänud Intsule kes õige teema peale suunas ning soovitas roolisamba kinnitusi lõdvemaks lasta. Peale seda tekkis see puuduv pool senti ruumi, et kellad viled niipalju eemaldusid, et trossi kinnituseni sõrmed ulatusid. Teine ikalduse koht oli läbi tulemüüri minek kus kummijullast vaja uus tross läbi tirida. Vana lagunes laiali selle koha peal. Nu asi lõppes nagu ikka et kummijulla auk natuke suutenes. Eks aeg oli asja rabedamak muutnud ja ka libestid ei aidanud. Aga see oli minimaalne damage.\nÕlivahetus sujus ilma üllatusteta ning miski aeg hilem sai ka väike tiir tehtud. Enam spidoka tiksumist ei olnud. Samas tuletati meelde, et üks tagumine kõlar ragiseb. Algas see juba eelmine aasta ja toimib vahelduva eduga. Eks peab teemat uurima.\nPostitatud: 03 Mai 2016, 22:31\nMul peaks kuskil ämbris vedelema tagumised tehasekõllid, täitsa toimivad. Kuigi isiklikult soovitaks enivei mingid moodsamad peita sinna võrealla.\nPostitatud: 03 Mai 2016, 23:51\nOriginaal asjad onammu ajalugu. Olid alpinad ja praegudzibiiellid. Võimalik, et asi mitte kõlaris vaid kuskilmmujal. Kiskusin mütsiriiuli poolest saati lahi ja näppisin maki nuppe ja ühel hetkel häired kadusid.võimali et ebasobivas kohas oli ebasobiv osake , mis sai minema tuulutatud.\nMa kunagi installisin mütsiriiuli alla 20mm plaadi kuhu kinnitasin kõlarid. Selle plaadi tõmbasin mütsiriiuli külgw kinni olles plaadi enne porolooni ja kangaga illustreerinud.sai kohe mahlasem heli.\nPostitatud: 09 Juul 2016, 21:27\nKas kellelgi on hää mõte kuidas tahavaatepeegli klaasi eemaldada?? Vaja juhtmetele ligi pääseda sest kuidagi midagi vist kas kehva ühendusega või hoopis paari niidiga veel toimib.\nPostitatud: 24 Okt 2017, 17:24\nSai selleks aastaks sõidud sõidetud.\nLõppeks ometi mahtus auto ilma lammutamiseta garagesse, selleks tuli garaget lammutad hoopis :D. Ca 60x35x7cm seina tuli eemaldada, et esistangele tiba ruumi teha.\nEnne ladustamist sai veel tiirud tehtud ja korralik pesu sinna otsa. Aga viimase sõiduga ilmnes üks tore anomaalia.\nKuna elektri lekke tõttu (millega pole jätkuvalt viitsinud tegeleda) on miinu maas. Sõitma minne tahtsin esiklaasilt udu eemaldada ja oma mitu aastat tagasi tuunitud kliima täiega huugama panna (defrog) ja avastasin, et eelmisest sõidust sellises asendis see kliima kang asetses.\nJäi mulje, et üheski asendis peale vaakumi midagi muud ei toimunud. Pesula järejekorras passides lappasin manuaali (imekombel oli nimetatud piibel autos ) ja ei tuvastanud kaitsmeplokis selle nimelist kaitset. Seda siis põhiploki sekeemis. Miskipärast otsustasin juhistme nuppe näppida ja üllatus, need toimisid ainult ühes suunas. Kõik kolm. HUvitav.\nNo panin kogu ürituse surnud kaitsme süüks, et meel rahulikum oleks ja kui lõppeks garages viimaseid millimeetreid autot sõttisin panin tähele et vent toimetab. Igas asendis. samuti olid ellu ärganud ka istme regullimise nupud. Nüüd liigutati istet igas suunas.\nMida iganes see polnud, vaevalt kaitse end iseenesest ära ravis. :D.\nPostitatud: 24 Okt 2017, 19:17\nkehvad massid või plussid.\nNiivähe kui sina sõidad, üsna loogiline järeldus.\nPostitatud: 08 Mai 2018, 00:13\nSai mõned päevad tagasi liikur garagest eemaldatud. Podises garages kõiksepealt ja siis välja. Kuna viimased ajad on talvel põrandale mahlasid lasknud siis suur papp oli all (ca 1m2). Halb üllatus, enamus papist ligunes. Teine üllatus oli see kui kesklukk juhipoolset ust ei sulgenud. Käis üsna vaevaliselt aga lõppeks sain liikuma selle mehhanismi. Eks peab polstri eemaldama ja kõik vajalikud kohad sisse võidma.\nTäna sai õli vahetatud. Viimati ca 2 aastat tagasi aga poel erilist sõitmist ka olnud. Seekord läks Gulfi asemel sisse Comma hobiauto õli. Ilus rohline ollus oli. Lisaks sai ka käimakasti ca 250ml õli lisatud. Õli kastis oli jätkuvalt ilus ja punane. Selgus ka põranda märgamise teema. Jupp kütuse voolikut läks vahetusse, ju saab kütusekulu väiksemaks nüüd . Aga moto ja käimakasti vaheline tihend on jätkuvalt märg. Kunagi ehk peab ikke selle teema üle käima.\nKarpa käib ka närvidele aga Rakveres pidi miski spezialist olema. Eks püüan talle ette sokutada, et selle "augu" ära lapiks kui järsult pedaali alla suruda.\nSiis peaks proovima miskit venelaste imekeemiat, enne kui mootorit lammutada. Ehk siis hüdrotõukurid ikke kolisevad aga üks kodanik, kes oma bleizerisse seda toppinud oli on senini häppi. Krt. pean homme nimetuse üle küsima, millega tegu, et netiavarustes tudeerida. Kuskil lasnakal punasel tänaval pidavat seda kraami müütatama.\nAga eks näis. Lähinädalatel, peaks igasse eesti otsa jõudma eks siis näis mis teemad veel tekivad, lisaks aastaid kestnud asjadele :D.\nPostitatud: 08 Mai 2018, 12:31\nTõukurid kolisevad kogu aja või ainult käivitusest alates mingi aja?\nPostitatud: 08 Mai 2018, 23:21\nKülmalt enamasti see klõbin. Soojalt vist väga mitte.\nah jaa, peab jälle kliima klemmid üle käima. Kuidagi lahjalt esines täna.\nPostitatud: 11 Mai 2018, 22:18\nEelmise aasta lõpu poole panin tähele, et kliima laisaks muutunud. Sai siin sel nädalal kesk ja lõuna osariikide tiir tehtud oma 400 miili ja oli lahja jah. Vent täispöördeid ei raatsinud teha. Lammutasin täna pisut ja piisas sajajalgse pistiku eemaldamisest ja tagasi panekust. Nüüd huugab jälle. Vask muiduski tuhmiks tõmband ja see liivakaga sügamine just meelepärane töö ei ole. Eks lähen homme hangin mõne keemia, mis vaske ehk särama paneb.\nPostitatud: 12 Mai 2018, 12:01\nkui kilulinnas liikumas oled, siis võin sulle hääd kontaktidele mõeldud puhastusemöginat anda.\nPostitatud: 12 Mai 2018, 13:15\nkle, miski aeg tulen ja eks ma siis kilkan ette. Praegu hankisin miskit aga eks seda möginat lähe vaja küll, need algupärased pistikud on kõik üsna tahmas aga jõudumööda olen neid kraapinud ja leotanud ikka.\nPostitatud: 31 Mai 2018, 18:44\nMai viimsel päeval saab tõdada asja, et miski 2,5k km on maha veeretud. Senini kõik koos püsinud.\nSai ka kondi juhtpult ja muid asju 2x lahti võetud ja klemme nühitud. Vähmalt testimisel oli rohkem kui 2 kiirust olemas. Eks sõites ja püsivalt 80F akna taga ning kont miinimumil tähendaski seda, et tuleb kogu aeg puhuda nii kuis jaksu on. Muiduski ei välista see võimalust miski anduri erroris. Iseasi kus see asub salongis. Ek peab targa raamatu sobivast kohast lahti tegema.\nNärvidele käib muiduski miski plarin kui audio lärmakas on. Esiteks vasak tagatiib vist tahab seesmist polsterdust pigimati näol lisaks saada ning mütsiriiuli tagumises paremas servas on ka miski pinin, mis ei allu kuidaski ühegi polstri või liistu vajutamisele. Ajab permanentselt oma jura edasi.


Stress ja psühholoogiline vastupidavus - MOMSQUAD\nMa tahaks küsida: MIKS STRESS VAJALIK ON? Nagu päriselt 😀\nStress, mis see on?\nOn olemas igapäevane stress, millega tuleme toime, see paneb meid paremini tööle ja saavutame tänu stressile ka paremaid tulemusi. (Nii uskumatult, kui see ka ei kõla) Kumulatiivne stress on pikaajaline, kuhjuv ja ilma leevenduseta, tekib keskkonna- ja individuaalsete tegurite koosmõjul. Äge stress on seotud ohuga elule ja tervisele või ka hirmutava olukorra tunnistajaks olemisega, abitusega.\nStressi füüsilised sümptomid: püsiv väsimustunne, sagedased kehalised kaebused, unehäired, isumuutused. Emotsionaalsed sümptomid: Ärevus, võõrandumistunne, soov rohkem üksi olla, negatiivsus/küünilisus, depressioon / püsiv kurbusetunne, pingetunne, võimetus rõõmu tunda. Mõtlemine: tüdimus pidevast mõtlemisest, sundmõtted, keskendumisraskused, huvipuudus, raskused otsustamisel ja prioriteetide seadmisel, mõtlemise jäikus, must-valge mõtlemine. Käitumine: ärrituvus, teiste süüdistamine, vastumeelsus tegevuste algatamisel või lõpuleviimisel, eemale tõmbumine, soovimatus puhkust võtta, enese „ravimine“ tervist kahjustavate võtetega, hoolimatu/riskikäitumine. Väärtused: kahtlemine elu põhiväärtustes, uskumustes; kõhklused elu oluliste valdkondade juures (elukutse, töökoht, suhted); ohutunne, ohvriks olemise tunne; illusioonide purunemine. Info pärit LINK Peaasi.\nRohkem infot: LINK Reducing Stress ja Lisainfo LINK Kliinikum . Tee test, et teada saada, kus sa oma elus praegu oled: LINK This way up Stress Seal veel teisigi põnevaid teste.\nPostituse link “15 sammu õnnelikuma elu poole” . Seal on punktid, mida täites saab hea eelduse, et tuled stressiolukordades paremini toime. Kui nende punktide täitmine, võib öelda ka “tassi täitmine”, on harjumuspärane, siis on kergem leida uuesti tasakaal. Ja käi ainult need sammud läbi, mis sinu puhul töötavad. Pole mõtet neid kõiki 15 teha. Tulemuseks on minu puhul vähemalt see, et ma lõpuks tüdinen ja tunnen end koormatuna ja üldse loobun. Otsi aktiivselt lahendusi, ära otsi vabandusi. Leia endale oma aeg, millal sa saad lõõgastuda. Tegele probleemidega kohe. Proovi ära tunda, mis tekitab sulle stressi ja räägi sellest kellegagi. Ma ütlen kohe, et ma pole selles kõiges väga hea. Ainuke asi, milles ma hea olen, on see, et ma aktsepteerin olukorda, mõistan seda ja tegutsen, kuidas oskan/jaksan.\nÜritan leida eestikeelset infot, aga seda ma ei leiagi. Tulevad ainult koolituste reklaamid. Üks toimub nt novembris, kes tahab – jõuab. Minu jaoks on vastupidavus see, kuidas ma suudan stressiolukorras tasakaalu hoida. Ühelt poolt surub raskus peale, teiselt poolt üritan tulla toime ja püsti jääda selle raskuse all. Põhimõtteliselt, kui keegi ütleb, et trauma või mingi kogemus on sinust teinud “selle kellegi”, siis on teinud hoopis see sinust “selle kellegi”, kuidas sa ise selles olukorras tegutsesid ja hakkama said.\nInimesed ütlevad, et on nii palju kannatanud ja see kannatus või põhjustaja on “süüdi”. Noh, tegelikult ikka loeb see, kuidas sina nendele olukordadele reageerid. Ehk kui inimesed on käitunud sinuga halvasti, siis me ei tohiks seda üldse südamesse võtta või pigem sinna jätma. Me peaksime selle tunde läbi elama, analüüsima, omad järeldused tegema, andeks andma ja edasi liikuma. Ma oskan siin ainult enda kogemusest rääkida ja enda mõtetest. Minu jaoks tundub see kõik just seda pidi olevat. Ja noh, kogemusi ka jagub. Ma olen alati mõelnud, et kuidas ma sitt inimene juba ei ole. Ma võiksin olla kibestunud ja solvunud nõelav kera, kuid ma olen valinud selle tee, et ma olen hea kõigi vastu. Oma piiridega muidugi. Teine asi, mis võib juhtuda, on see, et sa lähed ja jääd ohvrirolli kinni. Mis ka ei ole sinu tervise jaoks mõistlik koht, kus olla.\nMärksõnad, millest sõltub vastupidavus:\nTehtud vigadest õppimine\nEnda vigade ja tugevuste aktsepteerimine\nValmisolek probleemidega tegelema, selle asemel, et neid vältida\nSotsiaalsed oskused ja võime teistelt abi küsida\nVõime märgata enda ja teiste emotsioone\nRohkem infot sellest, mis see on: LINK Family Resilience ja LINK What is resilience ja LINK ‘Resilience Framework (Children and Young People) Oct 2012 – Boingboing, adapted from Hart and Blincow with Thomas 2007’.\nElu ja meie kogemused voolivad meist selle, kes me oleme. Kuid meie käes on võim valida, kuidas me reageerime ja kelleks me saada tahame. Kogu saladus on ilmselt selles, et kas me ennast armastame piisavalt, et suudame ennast hoida. Kas me seame piirid, millest me teame, et keegi teine ega ükski olukord üle astuda ei tohiks. Distantsilt vaadates seda hetke elus, mis praegu või varem on haiget teinud, saab kindlasti analüüsida kergemini. See tähendab rattalt maha hüppamist ja enesele aja võtmist. Oeh. Ma kirjutan seda kõike ja uskuge mind, ka mina õpin, kuidas seda tarkust päris ellu viia. Mõni asi juba edeneb päris hästi ja samas on ka palju neid hetki, kus tunnen, et ei suuda või ei taha enam edasi liikuda. Päev päeva haaval! 🙂\nE nov. 2 , 2020\nMe oleme korteris remonti teinud juba aasta. Alguse sai sellest, et otsustasime põhimõtteliselt üleöö korteris seina maha lammutada. Mõte oli juba korterit ostes selline, aga […]


Displaying 2426-2450 of 2463 result(s).\nÕhtune Põltsamaa jõgi ülevalpool linna.\nPõltsamaa kino Edu välisvaade.\nMaja Põltsamaal, Luha tänav 5. Siin Mihail (Mihhail) Miki korteris toimus 1924.a 30.novembri öösel Põltsamaa võitlussalga kogunemine ja nõupidamine.\nHans Pöögelmanni nimeline Maakutsekool Põltsamaal. Fragment koolimaja seinast ja hoonele paigutatud sildist kooli nimetusega.\nETKVL-i Põltsamaa Põllumajanduskombinaadi konservitööstuse üldvaade.\nETKVL-i Põltsamaa Põllumajanduskombinaadi laudad.\nSoome Kommunistliku Partei Keskkomitee ja Poliitbüroo liige, Soome Rahva Demokraatliku Liidu esimehe asetäitja Hertta Kuusineni (paremalt 1.) auks korraldatud einel Põltsamaa Põllumajanduskombinaadis kõneleb ETKVL-i juhatuse aseesimees Elmar Molok.\nTuubide täitmine ETKVL-i Põltsamaa Põllumajanduskombinaadis.\nPõltsamaa Tarbijate Kooperatiivi Puurmani kaupluse sisevaade.\nETKVL Põltsamaa Põllumajanduskombinaadi töötajatele ehitatav elamu.\nETKVL-i paviljon "Põltsamaa vein" juulilaadal Haapsalus.\nETKVL Põltsamaa Põllumajanduskombinaadi 40.a.juubeli tähistamise pidulik koosolek.\nETKVL-i kauplus "Adavere" Põltsamaal.\nETKVL-i laadaplatsil Põltsamaa restoran "Kuldne oinas".\nETKVL-i Põltsamaa laat.\nETKVL-i Põltsamaa vorstitsehh.


Tammeka eesmärk algavaks hooajaks: töökas jalgpall - Tänane leht\n2. märts 2018, 7:37\nEelmisel nädalal toimus Lõunakeskuse Apollo kinos meeskonna esitlus, mille alguses sõlmis klubi lepingu uue keskkaitsja Akim Sairineniga. Lepingu ulatab soomlasele klubi tegevjuht Kristjan Tiirik, tegevust piidleb peatreener Kaido Koppel. Foto: Laila Kaasik\nHomme tehakse algust jalgpalli Eesti meistriliiga uue hooajaga. Tartu JK Tammeka kohtub Tallinna Kaleviga, aga mitte kodusel Sepa staadioni, nagu algselt plaanitud, vaid õues paukuva pakase tõttu hoopis pealinnas jalgpalliliidu sisehallis.\nViimaste nädalate külmalaine on sundinud Tammekat üksjagu treeninguplaani muutma ja mitu harjutuskorda on peetud ülikooli spordihoone kergejõustikuhallis. Seal on rõhutud intensiivsetele spurtidele, pallitunnetuse säilitamiseks mängiti eelmisel reedel ka saalijalgpalli. Viimased mängueelsed treeningud tehakse siiski Sepa staadionil, kuigi meeskonna peatreener Kaido Koppel nentis, et pakase käes saavad need «päris huvitavad olema».


Suviste koolituste info - VAIKUSEMINUTID - tähelepanu ja meelerahu harjutused kõigile\nSuviste koolituste info\nTule Vaikuseminutite koolitusele – värske olekuga suve nautima\nSoovid enda ellu põhjalikumat muutust? Tule ja saa tõhusat tuge teadveloleku kursusel. Kursuse läbinuna koged rohkem meelerahu ja pääsed oravarattast!\nKevadhooaja teadveloleku kursused on väljamüüdud.\nAugustis alustav grupp:\n♦ Aeg: teisipäeva õhtuti alates 6. august, kell 17:30-19:30\n♦ Koht: Suur-Karja 23, Tallinn, Vaikuseminutite koolitusruum\n♦ Läbiviija: Helena Väljaste\nSeptembris alustav grupp:\n♦ Aeg: kolmapäeva õhtuti alates 4. septembrist, kell 18:00-20:00\n♦ Läbiviija: Kaia Lainola (Köster)\n♦ Aeg: kolmapäeva õhtuti alates 11. september, kell 17:30-19:30\n♦ Koht: Hariduse Tugiteenuste Keskus, Tähe 56, Tartu\n♦ Läbiviija: Nelli Jung\n♦ Registreerumine: pane end kirja siin\nOktoobris alustav grupp:\n♦ Aeg: teisipäeva õhtuti alates 22. oktoober, kell 17:30-19:30\n♦ Läbiviija: Matti Orav\nVaata lähemalt teadveloleku kursuse kohta.\nSuvine Vaikuseminutite retriit Altmõisa külalistemajas.\nKutsume Sind suvel Vaikuseminutite retriidile, kus läheme teadveloleku praktikatega süvitsi. Teeme üheskoos nii tuttavaid kui ka uusi teadveloleku harjutusi, pakume oma kehale kosutust teadlike liigutuste, jalutuskäikude ja ujumisega, naudime maitsvat mahetoitu, imekaunist loodust ning teineteise seltsi. Oled retriidil hoitud nõnda, et saad minna oma teadveloleku praktikaga veelgi sügavamale tasandile.\nKohtume 14.-16. juulil Altmõisa külalistemajas Läänemaal. Retriiti juhendab retriidiuurija- ja praktik Kristel Põder.\nOled südamest oodatud! Retiiridile saab registreeruda siin\nJätkukohtumised ja meistriklassid kogukonnale\nMeie koolitustel ja kursustel kuuleb sageli soovi, et tahaks veel kokku saada ja teemadega edasi minna – nii kogemuste jagamise kui ka sisuküsimustesse süvenemise mõttes. 2019. aastal tahame sellele rohkem rõhku panna ja allpool ongi mõned jätkuvõimalused nii meie koolitustel osalenutele kui ka uutele huvilistele, kes soovivad teadveloleku teemadega tutvust teha.\nTeadveloleku rakendamine õpetajatöös\nKui üks Teadliku õpetaja kursuse grupp avaldas soovi jätkata, siis sündis Teadliku õpetaja klubi ehk idee igakuistest kohtumistest. Osalevad õpetajad soovivad jätkuvalt kasvatada eneseteadlikkust ja enesehoidu ning uurida õpetaja igapäevatöös ettetulevaid juhtumeid, et leida uusi lahendusi. Nendele klubilistele koolituspäevadele on soojalt oodatud terve meie praktikute kogukond. Läbiviijaks Kaia Lainola.\nteisipäeval 14. mail, kl 10-15:30. Siis on teemaks õpimotivatsioon ja selle toetamine; positiivne ja kaasav õpikeskkond.\nTeadveloleku rakendamine isiklikus elus\nMeie 8-nädalase Teadveloleku kursuse koolitajatel jagub inspiratsiooni ja ettevõtlikkust, et kutsuda kõiki huvilisi regulaarselt õhtustele jätkukohtumistele. Kord kuus on oled oodatud kohtuma, et üht konkreetset teemat süvitsi uurida ja kogemusi vahetada. Järgmine kohtumine:\nneljapäeval 16. mail, kl 18-20 – kohtumise teema “Julgus ebaõnnestuda kui edu alus”, meistriklassi juhendab Malle Rajangu, vt täpsemalt siit\nThis entry was posted on 13. märts 2019 by Rainer Melts.


Jalgrattapoed ootavad soojalainet - Tarbija - Tartu Postimees\nJalgrattapoed ootavad soojalainet\n9. aprill 2012 16:52\nKaupluse Jalgratas mehaanik Kalle Kirsiaed näitab tänavu kogunenud hooldekviitungite paksu pakki. | FOTO: Martin Pau\nJalgrattapoodides läheb elu kibedaks niipea, kui päevasooja on üle kümne kraadi. Siiski julgetakse kauplustes lubada, et kõige rohkem kolme päevaga saab hooldusse toodud ratta sõiduvalmina kätte.\nVahetult enne pühi sai Tähtveres asuva kaupluse Jalgratas mehaanik Kalle Kirsiaed veel volilt mahti end roostes naistejalgratta kapitaalremondi juurest lahti rebida ja leheneegriga pool tundi juttu veeretada.\n«Tihemini hakati käima märtsi algusest, soojemate ilmadega on paar suuremat lainet kundesid ka üle käinud, aga üldiselt kipub ikka nii olema, et kui palgapäev hakkab lähenema, siis enam ei tulda, sest raha on läbi,» rääkis Kirsiaed.\nLetil kviitungikiirköitjat lahti lüües tegi Kirsiaed kähku kindlaks, et esimene jalgratas toodi tänavu hooldusse juba 10. jaanuaril, teine 12. ja kolmas 13. jaanuaril. Mehaanik pakkus, et raamatus on kaugelt üle saja kviitungi.\nLäinud neljapäeva hommikupooliku jooksul käidi Jalgrattas järel neljal sõidukorda seatud rattal. Üks noor ema tuli kätte saama oma paigatud rehvidega lapsevankrit, teine lihtsalt nõu pidama. Ja naisel oli, mille üle mehaanikuga plaani pidada, sest pedaale tallavad juba kõik tema seitse last.\n«Praegu on veel nii, et kui klient toob hommikul ratta, on see käes kas samal õhtul või äärmisel juhul järgmisel päeval,» kinnitas Kalle Kirsiaed. «Kui läheb soojaks ja hakkab rohkem rahvast käima, rakendame siin ka rohkem mehaanikuid, kolm-neli inimest, ja üle paari ööpäeva ei tohiks ikkagi minna.»\nJalgratta lihthoolduse eest küsitakse Jalgrattas 23 eurot. Täishoolduse eest, mis tähendab juba laagrite lahtivõtmist ning kõigi liikuvate osade ülemäärimist, poole rohkem.\nRiia tänavas paiknev jalgrattapood Velospets nägi tänavu esimesi kibedamaid tööpäevi kuu aja eest, kui jõukamad harrastussportlased hakkasid valmistuma 14. aprillil algavaks Eesti võistlushooajaks ning võtsid suuna Hispaaniasse treeningusõitudele.\n«Võib öelda, et niipea, kui suusamaratonid mööda saavad, tärkab huvi rataste vastu,» sõnas Velospetsi osanik Priit Kalja.\nEelmise aasta rattamudelid, mis jäid mullu müümata, on allahinnatuna juba omaniku leidnud. Hooldusse, mis maksab 19–50 eurot, saab Velospets korraga võtta kuni 20 jalgratast, kuid lihavõtteks kaupluse töötuba veel pungil polnud.\n«Järjest enam õpivad inimesed hooajaks aegsasti valmistuma ja kasutavad ära oktoobrist märtsini kehtiva 40-protsendise hooldussoodustuse,» nentis Kalja. «Kui päeviti tuleb juba püsivalt kümme kraadi sooja, tekivad muidugi järjekorrad, aga need ei ulatu üle kahe-kolme päeva.»\nPriit Kalja sõnul oli rattamüügis väike kukkumine 2009. aastal. Viimased kaks aastat on nõudlus suurenenud ning Kalja on kindel ka tänavuses kasvus.\n«Eeskätt on see tänu maanteerataste nõudlusele, sest harrastajaile sobilikke võistlusi korraldatakse üha enam,» selgitas Kalja.


Arstide nõuanded, tervisetestid ja -teenused. Madalas jala artriit\nNende hulka võivad kuuluda allergilised reaktsioonid, nahakahjustused, rasedus ja imetamine, vähk, rasked infektsioonid, vereprobleemid. Me segame tooraine võrdsetes osades. Vaatamata erinevates sanatooriumites käimistele ja pidevale ravile, ei ole liigeste deformeerumine peatunud.\nTõsised kaltsiumivaegused võivad põhjustada varvaste ja käte tuimust, häiritud südamerütmi ja krampe. See on üsna haruldane seisund, mille põhjuse peab määrama arst.\nMillised muud sümptomid võivad ilmneda koos jalgade tuimusega??\nTurse, turse, trauma jne tõttu ka muud käe närvid võivad olla kokku surutud, põhjustades spetsiifilisi sümptomeid: Randmevälise närvi kokkusurumine viib väikese sõrme, osa sõrmuse sõrme ja osa väikese käe küljest tuimusest; Küünarliigese piirkonna küünarnärvi kokkusurumine viib nii nende sümptomite kui ka tuimuseni küünarnuki piirkonnas; Küünarvarre radiaalse närvi kokkusurumine võib pöidla ja nimetissõrme tuimaks muuta. Muud põhjused Kui jäsemed lähevad mõlemalt poolt tuimaks, on võimalik, et seljaaju on tuumori, trauma, hematoomi, mädaniku mädaniku tõttu kokku surutud või on tegemist perifeerse polüneuropaatiaga - väikeste perifeersete närvide kahjustusega või nende töö häirimisega.\nTavaliselt põhjustavad seda teatud ravimid, diabeet, krooniline neeruhaigus, Bvitamiini vaegus, puukborrelioos või HIV-nakkus. Põhimõtteliselt hõlmavad tuimust põhjustavad ravimid keemiaravi ravimeid. Reeglina taastub tund aega pärast keemiaravi lõppu tundlikkus. Diabeetiline neuropaatia on suhkurtõvega patsientidel üsna tavaline. Kahjustuse täpne põhjus pole teada, kuid arvatakse, et tekivad ainevahetushäired ja väikeste anumate hävitamine, mis põhjustab närvikahjustusi.\nKui tuimus on juba tekkinud, on sellest võimatu täielikult vabaneda. Kuid seisundit saate parandada, kui jälgite hoolikalt veresuhkru Madalas jala artriit.\nKui tuimus on märkimisväärne, peate jäsemete trauma ja järgnevate komplikatsioonide vältimiseks järgima arsti soovitusi.\nPole teada, kuidas närvide müeliinkestade moodustumine on Bvitamiini vaeguse Madalas jala artriit häiritud. Kuid kui sellest ainest ei piisa, siis sagedamini muutuvad jalad tuimaks, mitte käed.\nSamuti kaasneb Bvitamiini puudusega aneemia ja nõrkus. Kuid tuimus ilmneb ainult väga raske puudulikkusega. Ravi korral kaovad sümptomid 3 kuu jooksul; rasketel juhtudel võib taastumine võtta aasta. Kui seisund halveneb kroonilise neeruhaiguse korral, tekib ureemia - lämmastiku metabolismi produktid ja muud toksilised ained kogunevad verre. See viib perifeersete närvide kahjustuste ja tuimuseni. See seisund ureemiline polüneuropaatia on näidustus dialüüsi või neeru siirdamise Madalas jala artriit.\nBorrelioosi ja HIV-nakkus võivad närvisüsteemi teatud osades põhjustada põletikku. Lyme'i tõve korral ei ilmne tuimus kohe, vaid juba gripilaadse seisundi taustal, millest haigus algab. Borrelioosi ravitakse antibiootikumidega. HIV-nakkuse korral ilmneb tuimus sageli seetõttu, et nõrgenenud immuunsussüsteem võimaldab arendada tsütomegaloviiruse infektsiooni, mis mõjutab närvikiudusid. Tavaliselt ilmneb tuimus inimestel, kes ei kasuta retroviirusevastast ravi, mis võib HIV-ga inimese seisundit märkimisväärselt parandada.\nSeetõttu peate tuimuse möödumiseks alustama spetsiifilist ravi võimalikult varakult. Tuimus ja osteokondroos Miks osteokondroosi selles nimekirjas pole?\nTraksidega Jalade artriidi põhjused ja selle ravimeetodid Statistilised andmed näitavad, et viimastel aastatel on luu- ja lihaskonna patoloogia üha tavalisem. See kehtib eriti sellise haiguse kohta nagu jalgade artriit, mis on muutunud märkimisväärselt "nooremaks" ja hakkas ilmnema erinevates vanuserühmades. Eksperdid soovitavad artriidi ravi tõsiselt võtta. See on tingitud asjaolust, et see patoloogia viitab pikaleveninud korduva ravikuuruga seotud tõsistele meditsiinilistele ja sotsiaalsetele probleemidele ning võimele põhjustada puude.\nMillal arsti juurde pöörduda? Tuimuse korral Madalas jala artriit arstiga nõu pidama, kui: tuimuse põhjust on võimatu selgitada; teil on valu kaelas, käsivartes või sõrmedes; tung urineerida ilmneb sagedamini; tuimus jalgades on kõndimisel halvem; ilmnes lööve; mitte ainult tuimus, vaid ka pearinglus, lihasspasmid või muud ebatavalised sümptomid; tuima piirkonna suurus suureneb järk-järgult; tuimus on tunda jäsemetel mõlemalt poolt.\nReaktiivne artriit | Haiguste ABC - psytrance.ee\nToidulisandite soovitused. Lisaks võetakse analüüse ka uriinist, rögast, mädast jne. Kõike seda tehakse selleks, et välja selgitada nakkuse põhjustanud mikroorganism ehk haigustekitaja. Vastavalt sellele saab valida konkreetse haigustekitaja vastase antibiootikumravi. Haigustekitajat ei õnnestu alati kindlaks teha.\nKõik need võimaldavad leida haiguskollet ning hinnata elundite tööd. Infot tuleks anda võimalikult täpselt ja olla alati aus. Kuidas sepsist ravitakse? Sepsise sümptomite äratundmisel alustatakse kohe raviga. Samal ajal tegeletakse infektsioonhaiguse täpsema diagnoosimisega. Inimene, kellel on diagnoositud sepsis, on raskelt haige, tema ravi ja jälgimine haiglas on väga intensiivsed.\nKõrget kehatemperatuuri langetatakse ravimitega või välise jahutamise teel näiteks märg lina, külmakotid, ventilaator. Vaja võib olla kirurgilist operatsiooni infektsioonikolde avamiseks ja puhastamiseks. Näiteks paigaldatakse dreen mäda või sekreedi väljutamiseks, puhastatakse kõhuõõs mädast jne. Automaatsüstlad ehk perfuusorid. Intensiivravisvõivad patsiendid vajada väga paljude erinevateravimite üheaegset manustamist. Ta läks arsti juurde ja analüüsid näitasid liigestes põletikku. Toona polnud veel Madalas jala artriit deformeerumist, see tuli hiljem ja salamisi.\nRavivõimalused on nende aastakümnete jooksul oluliselt paranenud. Varem tuli tablette rohkem võtta ja erinevaid. Rohud olid aga happelised ja hakkasid mao peale. Nüüd võtab ta ühe tableti Madalas jala artriit sedagi korra päevas.\nLangetame oma jalad selle sisse ja istume niimoodi umbes 1 tund. Vajadusel lisage kuuma vett.\nSuurepärane vahend artriidi sümptomite leevendamiseks haiguse kroonilises arengus on vann tärpentini emulsiooni lisamisega. Tavalisse kaussi saate lisada supilusikatäit toodet.\nVeeprotseduuride kestus peaks olema vähemalt 15 minutit. Seejärel tuleb jalad kuivatada, kandke sooje sokke, vältige mitu tundi hüpotermiat ja niiskust. Suukaudsed vahendid Jalaliigese põletiku eduka ravi oluline alus on tasakaalustatud toitumine. Patsientidel soovitatakse välja jätta kõik toidud, mis mõjutavad kusihappe soolade moodustumist: rasvane liha, konservid, marinaadid, rabarber, hapuoblikas.\nDieedi aluseks peavad olema puu- ja köögiviljad, teravili ja supid, madala rasvasisaldusega liha ja piimatooted. Kooritud liha, tarretis ja lihahakk annavad luu- ja kõhrekoe taastamisele olulist kasu. Jalaartriidi siseravis Madalas jala artriit rahvapärased abinõud on dieedi teraapias heaks abiaineks. Võtame kuiva rohtu ja naistepuna, kummeli ja pärna värvi. Võite võtta ühe asja või kasutada kõiki koostisosi või mõnda neist.\nMe segame tooraine võrdsetes osades. Vala 1 spl.\nFiltreerige infusioon ja jagage see 3 annuseks. Joo päevas. Artriidi korral on kasulik juua porganditest ja kapsa lehtedest omatehtud mahlu, nii üksikult kui ka seguna. Valage ml keeva veega kahe supilusikatäie maisi stigmadega, nõudke ja nõrutage. Võtke kolm korda päevas, supilusikatäit puljongit. Keetke veevannis 15 minutit 2 spl. Väga tõhus vahend soolade eemaldamiseks saadakse toore kartuli ja keefiri baasil.\nJahvatage keskmine mugula mis tahes viisil väikesteks laastudeks, segage ml madala rasvasisaldusega keefiriga ja kasutage kohe. Seda peate tegema üks kord päevas. Loputage kuiva loorberilehte grammivalage klaasi keeva veega, keetke 5 minutit.\nJoo kogu portsjon öösel. Me võtame 5 suurt pead küüslauku, koorime, loputame, tükeldame improviseeritud viisil. Vala ml viina, nõudke pimedas päeva. Seejärel filtreerige segu, joomake 1 tl. Sama ravimit saab kasutada artriidi kompresside hõõrumisel või Madalas jala artriit. Kodune füsioteraapia Artriidiga soojenemine on liigeste keeruka taastamise asendamatu element. Oluline on arvestada, et haiguse ägenemise, mädase arengu ajal on igasugune soojenemine vastunäidustatud.\nMadalas jala artriit soojenemine. Selleks on vaja tavalist parafiini, mida saab apteegist osta. Kuumutame ainet veevannil temperatuurini 50 kraadi, seejärel rakendame seda poolvedelas vormis haavaühendusele, kinnitage see kindlalt peal polüetüleeniga ja katke see villase salliga.\nIstume niimoodi umbes tund. Ravisessioone tuleks korrata iga kuu kuu jooksul. Efekti parandamiseks võite teha parafiini ja osokeriidi segusid. Teist koostisosa, osokeriiti, saab ka apteegist osta. Kuumutusainena võib kasutada kuiva lauasoola või tavalist liiva. Pakendamata toodet on vaja kuumutada, asetada see kudede kotti ja kindlalt fikseerida kahjustatud liigese piirkonnas.\nIstu liikumatult, kattes oma jala sooja taskurätikuga, 30—40 minutit.


Sa oled siinAvaleht Tegevused, eesmärgid Julgeolekupoliitika Eesti osalus rahvusvahelises kriisiohjes Eesti ja NATOEuroopa Liidu ühine välis- ja julgeolekupoliitikaKüberjulgeolekEesti osalus rahvusvahelises kriisiohjesRelvastuskontroll ja maharelvastumine\nEesti osalus rahvusvahelises kriisiohjes Tsiviilmissioonid\nKäivitunud on ELi kiirreageerimisüksuste süsteem – lahingugrupid –pataljonisuurune kiirreageerimisüksus, mis peab suutma reageerida 15 päeva jooksul ning olema valmis kuni 120-päevaseks operatsiooniks. Lahingugrupid tegutsevad eelkõige ÜRO palvel ning on võimelised täitma kriisiohjeülesandeid. Eesti osaleb Põhjala lahingugrupis, mille koosseisu lisaks Rootsile kui juhtriigile ning Eestile kuuluvad veel Soome, Iirimaa, Norra, Läti ja Leedu. Põhjala lahingugrupi tegevusvalmiduse periood on 2015. aasta esimesel poolel. Eesti panustab 55 kaitseväelasega.\nEuroopa Liidu õigusriigi missiooni Kosovos toetavad kõik 28 Euroopa Liidu liikmesriiki, ühtlasi panustavad missiooni ka Kanada, Norra, Šveits, Türgi ja Ameerika Ühendriigid.\nGruusia missioonil tegutseb hetkel ligikaudu 200 vaatlejat 24st Euroopa Liidu liikmesriigist.\nEuroopa Liidu 23 liikmesriiki on Afganistani politseimissioonile kokku lähetanud ligi 200 eksperti, lisaks toetab neid peaaegu sama suur kohalik meeskond. Eesti tsiviileksperdid osalevad missioonil alates 2008. aastast, hetkel on Eesti missioonile läkitanud kaks politseieksperti. EUPOLi praegune mandaat kestab 2016. aasta lõpuni, kuid Euroopa Liit jätkab Afganistani politsei arendamist ja õigusriigi põhimõtete juurutamist ka pärast mandaadi lõppu, Euroopa Komisjoni rahastuse ja liikmesriikide kahepoolsete kokkulepete kaudu. Missioon lõpetas oma tegevuse 31.12.2016.\nLoe lähemalt Eesti osalemisest tsiviilmissioonidel Sõjalised operatsioonid\nMissiooni kodulehtRiigikogu eelnõu


Meie kodu lugu: märts 2014\nKui 2012 märtsis maja ostsime, siis oli seda õuet siin riisutut viimati vist oma kümme aastat tagasi - hoov oli võsas ja kulu täis. Ilmselgelt tuli siis esimene kevad kui lõpuks riisuma sai hakata väga palju kompostimaterjali. Kompostihunnik sai tehtud aia nurka ja juba suvel oli kuhi nii suur, et see hunnik sai "seisma" pandud ja kõrgemale, keldripoolsesse aianurka rajatud teine kompostihunnik.\nKui varem on kompostihunnikud olnud nö vabalt, siis nüüd ma tahtsin kasti ümber, et hunnik oleks veidi niiskem (varem kippusid eriti hunniku ääred läbi kuivama) ja et komposti aeg-ajalt segada saaks. Alustusks googeldasin nii- ja naapidi ja siis proovisin ise ehitusega alustada. Kuna sellest aga asja ei saanud, siis ma läksin tuppa mossitama ja Raiko lubas mulle ise kompostikasti ehitada. Kasti nurgad panin ise silmajärgi paika ja ainukeseks tingimuseks oli, et kast peab olema kahe lahtriga - ühes "seisev" kompost ja teine lahter kuhu koguda uut komposti.\nSee kevad aga otsustasin ma esimesel pildil näha olevad poolmetsikud vaarikad välja kaevata ja kompostihunnikut nihutada rohkem aia nurka ehk siis endise vaarika koha peale. See vaarikate kõrval olev kompost on tegelikult valmis ja ootab peenardesse viimist, aga kuni mul osa aiamaast rajamata on, siis seni ei hakka seda veel kuhugi tassima. Küll aga tassisin ma ühte lahtrisse keldripoolses nurgas olnud kompostihunniku, sest nüüd mahub mul nii kogutav kui kõdunev kraam kõrvuti ning lisaks peaks keldripoolsesse aianurka tulema hoopis kuur.\nEhk kogu juttu lühidalt kokku võttes oli kahes aia nurgas kompostihunnik, mis mõlemad on nüüd ilusa kasti sees aiamaa nurgas.\nPosted by Agnes-ja-Raiko at Neljapäev, märts 27, 2014 Kommentaare ei ole:\nTublimad on seemned maha külvanud juba tükk aega tagasi. Mina jõudsin nii kaugele alles neljapäeva hommikul - mul oli külvamisega koguni nii kiire, et tööd sai tehtud hommikumantlis. Aga mu hommikumantel on lihtsalt nii pehme :) Lähtudes pakil olnud infost, siis selle järgi ma külviga justkui hiljaks ei jäänud, küll aga on mõnel tomatid juba kuu aega tagasi külvatud. Taimelampi mul aga pole, niiet varem poleks minu meelest mõistlik külvata ka olnud. Maha said tomati-, porru- ja mõned lilleseemned.\nPosted by Agnes-ja-Raiko at Esmaspäev, märts 17, 2014 Kommentaare ei ole:


Eesti Vabariigi President 2001-2006: Vabariigi President tänas noori ajaloo-uurijaid\nVabariigi President tänas noori ajaloo-uurijaid\nPresident Arnold Rüütel tunnustas oma tänukirjaga ajaloo-alaste uurimuste võistluse paremaid õpilasi.\nTäna Tartus haridusministeeriumi suures saalis toimunud konverentsil said võistluse parimad lisaks presidendi allkirjaga tänukirjale preemiaks raamatu ning tutvustasid oma uurimistöid. Kuue parima töö autoreid ja nende juhendajaid autasustas Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu rahalise preemiaga.\nVõistlusele saatis oma uurimistöö 107 õpilast. Tänasele konverentsile olid palutud võistluses osalenud õpilased, nende juhendajad ja külalised. Põhikooli osas anti välja kaks teise koha preemiat - Kätlin Pahkile Are Põhikoolist ja Vivika Halapuule, Kadri Kannile ja Jane Pedale Ülenurme Gümnaasiumist. Kolmanda koha preemia sai Romet Eensoo Türi Gümnaasiumist. Gümnaasiumi arvestuses läks esikoht Indrek Mustale Hugo Treffneri Gümnaasiumist, teise koha sai Mari-Leen Tammela Tallinna Prantsuse Lütseumist ja kolmanda koha Hiie Nõlvak Rakvere Gümnaasiumist. President Arnold Rüütel soovis noortele ajaloohuvilistele selget pilku meie rahva minevikukogemuse analüüsimisel ja hindamisel.\nPärast toimus presidendi eesistumisel vestlusring Körberi Sihtasutuse, Saksa saatkonna, Eesti Ajalooõpetajate Seltsi ja võistluse zürii osavõtul. Körberi Sihtasutuse direktor dr Wolf Schmidt lubas võistlust toetada ka tulevikus. Vestlusringis arutati edasiste võistluste võimalikku teemaderingi. Osalejad leidsid, et võistlus on oma rolli täitnud ja ajaloohuvi Eesti kooliõpilaste seas on suur. President kui ka teised leidsid, et järgmisel aastal võiks teema olla seotud lapse ja lapsepõlvega.\nVabariigi President on Eestis kolmandat korda toimunud õpilaste ajaloo-uurimuste võistluse patroon. Võistluse korraldas Eesti Ajalooõpetajate Selts, seda toetas Körberi Sihtasutus, kes on samalaadseid võistlusi korraldanud paljudes Euroopa riikides.\nKadriorus 4. mail 2002


Fotod: veebi lekkisid esimesed pildid Microsofti nutitelefonide järgmisest lipulaevast - Seadmed - Tehnika\nFotod: veebi lekkisid esimesed pildid Microsofti nutitelefonide järgmisest lipulaevast\nMicrosofti uus phablet Cityman\nNutisõprade foorumites on asunud liikuma esimesed lekkinud fotod Microsofti järgmisest tippklassi nutitelefonist.\nMicrosoft otsustas teatavasti enam kui kuu eest koondada suure osa Soomes telefonide tootmisega tegelevatest töötajatest ning maha kanda Nokia telefonitööstuse ostmisele kulutatud miljardid dollarid.\nViimastel aastatel on Lumia kabamärgi all mõne erandiga turule toodud suures koguses kesk- ja odavklassi telefone. Nüüd on liikvele läinud aga kuulujutud uue mudeli Lumia 950 hüüdminega Talkman ja selle XL phablet versiooni nimega Cityman saabumisest veel sel aastal, teatab WindowsCentral.\nUute nutiseadme ekraani suuruseks on pakutud 5,2 tolli ja XL versiooni diagonaaliks 5,7 tolli. . Telefonil paistab olevat 20-megapiksline PireView kaamera kolmekordse välguga ja laadimiseks USB-C sisend. Esikaamera tuleb nähtavasti 5-megapikslise kaameraga.\nWindowas Centrali andmeil saab telefonil olema protsessor Snapdragon 808 ja korralikud 3GB operatiivmälu. Telefoni põhimälu peaks olema 32 GB ning seade on varustatud ka Qi juhtmevaba laadimissüsteemiga.\nEnnustuste kohaselt peaks telefon müüki jõudma aasta lõpus.


Mäng Klondike Solitaire Online\nMängud Klondike Solitaire\nSelect Solitaire on väga suur, ja mõned saab mängida mitu tundi ja ei jõudnud võiduka lõpuni. Kui sul ei ole aega sellise globaalse paigutusega, üks eelistatud muutub "Solitaire".\nSolitaire mängu saab mängida tasuta igal ajal, avades tabletile nutitelefoni või arvuti. See särama ooteaeg häiriks ebameeldiv mõtteid, erinevaid vaba aja veetmise lubada põgeneda rühmamisest. Selle reeglid on lihtsad ja kättesaadavad, ning see protsess võib katkestada ja hiljem tagasi tulla igal ajal.\nSolitaire mängu mängida tasuta nagu lastele ja täiskasvanutele igas vanuses. Lapsed värvi valikud "särk" kaarte pilte fantastilisi märki ja täiskasvanutel võimalik valida teemasid klassika teema täiskasvanutele või rikkaid värve maastikud.\nkaardid visatakse lauale\nÜks Solitaire on oma funktsioon ja paigutus kaardid saidi samuti.\nKeskosa. Alguses me näeme üks kaart, ja see on avatud. Teises kaks kaarti, mis on avatud top suletud. Kolmas veerg kahe suletud ja üks avatud kaart, ja nii edasi. Iga stack on vaid äärmuslik kaart on alati avatud ja see saab liigutada.\nüleval paremas nurgas. Esimene kaart, mis asub siin, äss. See muutub kaks, siis kolm ja neli masti kasvab koguda kuni kuningas. Tuues kõik rakud, olete mängu võita.\nülemises vasakus nurgas. See sisaldab virna ülejäänud kaardid. Klondike Solitaire mänge võrgus pakutakse võimalusi, mis sa vajutad avatud tekil kolm kaarti korraga või ükshaaval. On ka lõbus võime sisestage seadete menüü ja määratleda selle punkti vastavalt soovile.\nEt liikuda kaardil saab avada ainult ükshaaval postide vahel või korstnat, kui juba loodud. Emissioon üksteist ainult kaarte erineva kostüümid kahanevas järjekorras, näiteks: punane kuningas (tamburiin või uss), must naine (tipp või rist), Jack (tamburiin või ussid), ja samas järjekorras maha väärtust.\nrentimine avatud kaarte suletud korstnad, avate selle järgmise äärmuslik. Kui moodustatud avatud – tühja lahtri ilma kaarte, siin saab panna kuningas või koos oma kaaskonnaga, et on. e. koos kogutud kronoloogilises järjekorras (nagu kirjeldatud) muud kaardid.\nigal ajal, saate Viimase käigu, kui nägid paljulubava võimalus. Lohista ning koguda kaarte ja esialgu võib olla nii kaua kui võimalik, kui võimalik insult otsa, kasutada backup teki. Saate eemaldada äärmuslik kaardi, pannes selle baaskülvipinnaga või ühes sambad.\nKui tekk on valmis, ja siis vajutades naaseb shuffle võimalus algasendisse. On versioonid Spider Solitaire Solitaire võimaldab lõpmata liikuv vaba teki, ning see muudab gameplay, mistõttu on soodsam. Versioonides seda raskem saab teha piiratud arv kordi, kuid see ja mäng võtab kiireloomuliste ja intensiivsust. Kui sa tead, et iga tegevus tuleb kaaluda ja kaalutakse võit annab palju rõõmu.


DANA CARVEY MULJED: JOE BIDEN, DR ANTHONY FAUCI + PALJU MUUD - INIMESED\nDana Carvey muljed Bidenist ja Faucist on silmatorkavad\nYouTube: Hiline saade koos Stephen Colbertiga\nDana Carvey, kellegi jäljendamise meister , käis tema juures vana sõber Stephen Colbert peal Hiline saade eelmise teisipäeva õhtul… ja esitas otseülekandes mõrtsuka Joe Bideni mulje, mis jättis lugematu hulga Laupäevaõhtu otseülekanne üritab häbistada. Ta jättis ka dr Anthony Fauci mulje, mis kallutas tugevalt Itaalia keel. Mitte täiesti täpne, aga naljakas.\nDana Carvey dr Fauci ja Paul McCartney muljed\nDana Carvey esines CBS-is Hiline saade reklaamida oma uut Spotify podcasti, Fantastiline! , millel on vinge eeldus: lihtsalt Carvey teeb jäljendusi. See formaat võimaldab omavahel seotud kuulsusi - nagu prints Harry, Anthony Fauci, Jeff Bridges, Donald Trump ja Johnny Carson , kui nimetada vaid mõnda - suhelda juhuslikes, ettekujutatud vestlustes. See on ambitsioonikas ülesehitus, mis ei tundu väljakutse Carvey'le, kauaaegsele impressionistile, kes on mänginud Wayne'i maailm , Varjamismeister, Dana Carvey näitus ja nagu an SNL näitleja seitse aastat. Fantastiline! annab Carvey'le uue võimaluse paindlikuks muuta see ainulaadne ja kultuuriliselt häälestamise oskus.\nCarvey leiab inspiratsiooni kõikjalt . (Vähetuntud fakt: ta meisterdas tegelikult oma ikooni Garth Algari tegelane omaenda vennast, tõsielus ebamugavast tehnikahuvilisest.) Ja Colbertiga arutas ta oma tehnika teatud aspekte, sealhulgas „naljakas, kui heli on välja lülitatud“, kontseptsioon, mille üle naerab mees, ilma et peaks ootama löögijooni. Klassikaline näide? Aastal lükkasid Lucy ja Ethel konveierid oma pluusidesse konveierilt maha Ma armastan Lucyt. Kuid tema uues podcastis nõuab helikandja Carvey tuginemist ainult helile.\nÕnnelik Carvey (ja meie) pärast on ta osav mitte ainult iseloomus rääkima, vaid ka täpselt valima mida ütlema. Ülaltoodud klipis saate maitsta tema ehist Barack Obamat, millele järgneb Paul McCartney ja dr Fauci arutasid tuliselt koronaviiruse vaktsiini. Dana Carvey doktor Fauci piirneb kindlasti sellega Head sõbrad fantaasia, kuid siiski on naljakas ette kujutada New Yorgi teadlase kiiret viie jalga raevu. Liialdus töötab tänu joonte eripärale. Sellise üksikasjaliku materjali täiustamisel võib Carvey muuta meie praeguse pandeemia maailma mumbo-jumbo - piikvalgud ja karantiinibluusid - tahkeks bitiks, mis suudab lisada pika Beatlemania tagasilöögi. (Mõlemad tema omad Paul ja Ringo on suurepärased.)\nDana Carvey Joe Bideni mulje\nKohe pärast Dana Carvey esinemist Hiline saade , oli sotsiaalmeedias populaarne tema mulje president Joe Bidenist (mis algab kell 6:35). Ja seda on lihtne mõista, miks. Nagu tunnistab Stephen Colbert, on Bideni tabamine karm. Kuid Carvey selgitab, et eelistab CNNi raekoja ajal Bideni 'õrna isa' tooni lihvimist. Lõbusalt ütleb Carvey, et kujutleb presidenti rahva poole pöörduvat nagu rahumeelne tulnukas, kes ilmus kosmoselaevast välja Kolmanda liiki lähedased kohtumised . Ma arvan, et see üllatav seos rõhutab Bideni pressikonverentsi vastastikust imestust, kui poliitik komistab rõõmsalt oma sõnavõttude kaudu, ameeriklased on pingeliselt tähelepanelikud.\nCarvey haarab selle mustri vaevata, muutudes vabakujuliseks luuletaoliseks, kui ta muudab Bideni stiilis mittesekretärid lühidalt rütmiliseks korduseks. Nimed, nagu Bob Woodward, liiguvad 'Bob Redfordiks', kogu aeg ilmuvad tuttavad moesõnad: 'Scranton', 'mu isa', 'Barack' ja 'tegelikult'. Nagu Carvey märgib, on 78-aastane mees 'mõnikord veidi segaduses', kuid seal on siirus - see, mida koomik saab selgelt ära kasutada.\nVarasemad Joe Bideni kehastused\nAn SNL alum ise, Dana Carvey tõsimeeli Biden paneb varasemad katsed autorid Alex Moffat, Jason Sudekis, Woody Harrelson ja jah, isegi Jim Carrey häbi.\nTagasiside: Dana Carvey kui George H.W. Bush\nJohn Stamose naine ja lapsed 2013\nkas ülaselja tätoveeringud teevad haiget\nnaine at & t reklaamist


viimati uuendatud: detsember 2019\nPärast Eesti iseseisvuse taastamist taastasid kaks riiki diplomaatilised suhted 23. oktoobril 1991. Türgi ei ole kunagi tunnustanud nõukogude annektsiooni Eestis. 1992. aastal akrediteeris Türgi Eestisse oma esimese suursaadiku Vilniuses. 1. oktoobril 2001 avas Türgi oma suursaatkonna Tallinnas. Aastatel 2001-2005 oli Türgi suursaadik Eestis Ömer Altuğ. Türgi praegune suursaadik Eestis on Hayriye Kumaşcıoğlu, kes andis oma volikirjad president Ilvesele üle 15. oktoobril 2015.\nEesti esimene iseseisvuse taastamise järgne suursaadik Türgis oli alates 1996. aastast Sven Jürgenson (resideeris Tallinnas), veebruaris 2001 avas Eesti oma saatkonna Ankaras. Praegune Eesti suursaadik Türgis Annely Kolk andis Türgi presidendile Recep Tayyip Erdoğanile oma volikirjad üle 03.10.2019. aastal.


Jäädvustame Eesti elu: siit on leitud laevavrakke, siin asus Tallinna vanim rand - Maaleht\nElan 1980 aastate algusest Tallinnas piirkonnas, mis jääb Narva maanteest mereni ja Petrooleumi tänavast Russalkani.\nvihm Foto: Siim Lõvi\nVaadeldav piirkond asub Kadrioru ja Sadama asumi piirialal. Piir kulgeb alates Narva maanteest mööda Petrooleumi, Nafta, Filmi, Tuukri ja Pikksilma tänavat mereni. Mõlema asumi kohta leidub mitmesuguseid väljaandeid, kuid erinevatel põhjustel siin nimetatud piirkonna kohta nendes info puudub või on väga piiratud kujul ainult üksikute objektide kohta. Eks seda mõjutab ka piirkonna pika ajaloo puudumine, sest 20. sajandi algul asus rannajoon kohati veel üsna lähedal Narva maanteele.\nPiirkonna ajalugu olen uurinud mitmesugustest dokumentidest ja raamatutest, siit on leitud laevavrakke, siin asus Tallinna vanim rand, tänavate tekkelugu on mitmekesine ning nende äärsed olemasolevad hooned on erinevatest ajajärkudest. Viimasel kümnendil toimub aktiivne ehitustegevus.\nKena, kui siinset piirkonda jäädvustataks ka maalil.


Aasta põllumees on Riho Kadastik\nÕUNAD UUED LIINIL: Aasta põllumees 2014 Riho Kadastik tunnistas eile õunu sortimisliinile seades, et pole vist elu sees nii palju naeratanud, kui nüüd pilditegemiseks tarvis. Foto: Irina Mägi\nKuressaare südalinnas eile õhtul toimunud Saarte Hääle lõikuspeol kuulutati välja tänavune, järjekorras juba seitsmes Saare maakonna aasta põllumees, kelleks osutus Kadastiku Õunaaia peremees Riho Kadastik.\nAasta põllumehe valisid traditsiooniliselt välja Saarte Hääl ja Kadi raadio koos maakonnas tegutsevate põllumeestega. Saarte Hääle vastutav väljaandja ja Kadi tegevdirektor Gunnar Siiner tõdes, et tegusad inimesed, kes maal elu edasi viivad, on eeskujuks meile kõigile. “Ma usun, et kõigi aasta põllumeeste tegevus on olnud inspiratsiooniks paljudele noortele, ja võib-olla on mõni teinud sellest lähtuvalt ka oma valiku,” ütles ta.\nSiiner toonitas, et tänavune aasta põllumees on hakkama saanud suure tööga. “Sisuliselt väljasurnud valdkond on suhteliselt lühikese ajaga üles ehitatud, rajatud on Saaremaa suurim õunaaed,” nentis ta, lisades, et see on kahtlemata asi, mida ei saa äramärkimata jätta. Lisaks tuletab tänavune aasta põllumees kõigile meelde, et põllumajandus ei tähenda teps mitte vaid looma- ja teraviljakasvatust.\nRiho Kadastik ise oli talle osaks saanud tunnustusest liigutatud. “Hea meel on, aga eks neid inimesi ole palju, kes head tööd teevad. Ma pole ainus,” sõnas ta muiates. See, et talle nüüd selline väärikas tiitel anti, on Kadastiku arvates aastatepikkuse töö tulemus. Õunaaed on tal Salme vallas Suurna külas olnud kuus aastat.\nMoodne tootmishoone Salme alevikus valmis aga tänavu ja uhiuued seadmed on seal töö ootel. Sama punane, kui lõkendavad ladvaõunad, on õunu ootav sorteerimisliin. “Selle paneme tööle, kui tuleb tellimus,” märkis Kadastik eile “moe pärast” õunu liinile ladudes, näitamaks, mismoodi õunu suuruse järgi sorditakse. See on tänuväärt tegevus kas või seetõttu, et nõnda saab igasse kasti ühesuurused ubinad.\nKadastikule teadaolevalt taolist head Poolast saabunud punast abimeest, nagu see sortimismasin, Eestis rohkem pole.\nTööd ootab tootmishoones ka õunakrõpsumasin. Kadastiku sõnutsi vajab see veel natuke timmimist, et krõpsud kiiremini valmis saaks.\nRiho Kadastik on senistest maakonna aasta põllumeestest esimene, kes on saarele sisserännanud mees. Nii kui ta aastaid tagasi saabus, asus ta õunaaia rajamiseks ettevalmistusi tegema. Just õunte pärast ta siia tuligi. “Siinseid kasvutingimusi loetakse kõige paremaks. Temperatuur on stabiilsem, siin on ju meri, mis hoiab talve pehme.”\nKadastiku õunaaed, mis koosneb tegelikult kahest õunaaiast, on ca 10 ha suur – väiksem aed asub Tehumardil – ning õunapuid on kahes aias kokku 14 000. Peamiselt kasvavad Kadastiku õunaaedades Eesti sordid, aga on ka mõni mujalt toodud õunasort. Toodangus on õunad, mahl, peagi lisanduvad õunakrõpsud ning Kadastik loodab, et kunagi saab ehk alustada ka siidri tootmist.\nUues, umbes 500 m2 põrandapinnaga tootmishoones on õunakrõpsude valmistamise seadmed, sügavkülmik toormahla külmutamiseks, õunte sortimisliin ja kolm mahukat külmkambrit õunte säilitamiseks. Kadastiku Õunaaed OÜ sai PRIA-st lao- ja tootmishoone ehitamiseks veidi üle 442 000 euro. Toodangut turustab ettevõte üle Eesti. Töötajaid on ettevõttes neli.\nLisatud: 13.09.2014 / 06:46\nPalju õnne, oled seda väärt.\nLisatud: 13.09.2014 / 06:59\nostavad seda hirmkallist toodangut.\nLisatud: 13.09.2014 / 10:35\nOstetakse, seega ära kobise\nLisatud: 13.09.2014 / 16:46\nAga meile meeldib küll tema seismajäänud toodangut pintslisse pista.\nLisatud: 07.05.2016 / 21:29\nÕnnitlused Virumaalt! Jätka samas vaimus!


Militaarne Hiiumaa lihaveiste infopäev hiiumaa\nPraktiline õpe moodustab 50% õppekava mahust. Õpingute alustamise tingimuseks vähemalt omandatud põhiharidus. Omandatavad erialamoodulid: veiste hooldamine veiste söötmine veiste tervishoid veiste karjatamine veiste taastootmine põllumajandusmasinatega töötamine juhtimine ja majandamine· Käsitletakse piimakarja ja lihaveiste kasvatust.\nÜhendus Kodukant Hiiumaa kutsub kõiki külaelust ja vabaühenduste koostööst hoolivaid inimesi Valgu seltsimajja 20.juunil 2019. Kogukonna infopäev kl. 16.30 1. Kogukondliku turvalisuse teema käsitlus külades. TUR 18 raames osaliselt rahastatud projektist „Turvaline Hiiumaa Küla“. Ester Tammis.\nHiiumaa majandusülevaade 2004 lihaveiste infopäev hiiumaa\nLihaveiste geneetilise hindamise tulemused; Uus Eesti piimatoodangu rekord; Ida-Viru esindus kolis; Tasuta proovid infoseminaril; Virumaa infopäev; Harju-, Lääne- ja Raplamaa infopäev Keavas; Pärnumaa infopäev; Kesk-Eesti infopäev; Lõuna-Eesti infopäev; Kõrvamärkide ja muude kaupade tellimiskeskkond Postipoiss avatud! Hiiumaa infopäev\nVeise laparotoomia ettevalmistamine ja teostamine\nMTÜ Hiiukala - Avaleht lihaveiste infopäev hiiumaa\nLihaveiste tervis Alar Onoper Suurloomakliinik Hiiumaa 13.11.2017 Infopäev: Mahelihaveisekasvatus Korraldaja: Ökoloogiliste Tehnoloogiate Keskus Sissejuhatus • Lihaveiste arvukus Eestis • Lihaveiste jõudluskontroll • Laboruuringud • Mõned probleemid karjades Lihaveisekasvatus • Lihaveiselt igal aastal üks vasikas\nTänavused parima talu, noortaluniku ja alternatiivtalu\nMaakond Esitatud taotluste arv, maakonnas registreeritud taotlejate järgi Nõuande-teenuse maksumus Maakonnas tunnustatud nõuandekeskus Esitatud taotluste arv, nõuandeteenuse osutajate järgi Nõuande-teenuse maksumus Harju 25 283 266 Harju Taluliit 26 323 930 Hiiu 3 45 900 MTÜ Hiiumaa Nõuandekeskus 2 42 400 Ida-Viru 39 472 964 Ida-Virumaa\nlihaveis.ee > Tõud ja aretus\nWe informed the Hiiumaa people of the geological structure\nLihaveiste arv tõuti(PRIA) Tõug Tõu nimetus Lihaveiste arv jaan 16 jaan 17 Ammlehmade arv jaan 16 jaan 17 nov 17 HIIUMAA 4538 1863 HARJUMAA 4983 1813 VÕRUMAA 4909 1873 JÄRVAMAA 3198 1181 JÕGEVAMAA 2363 916 IDA-VIRUMAA 2633 982 PÕLVAMAA 2700 893 TARTUMAA 1815 622 .\nEST » Kalender » Kalendri sissekanded - maainfo.ee\nInfopäev on tasuta. Infopäeva toetab PRIA teadmussiirde meetmest. Info ja registreerimine info@kogu.hiiumaa.ee (kohtade arv piiratud). Mahe- ja kohaliku toidu võrgustiku efektiivsem toimimine põllumajandus- ja toidutootmise ettevõtete konkurentsivõime ja ressursitõhususe suurendamiseks rohemajanduse võtmes.\nökokogukond « Külauudised\nLihaveiste heaolu 11 august 2017 Saaremaa infopäev Marika Oesleg 11.august 2017. Loomadelt erituv veeaur ja laudaruumis tekkivad kahjulikud ühendid saavad sealt väljuda ainult hästi toimiva ventilatsiooniga. - Orgaaniline tolm - Süsinikoksiid (CO) - Väävelvesinik(H₂S)\nÜhendus Kodukant Hiiumaa - Postitused | Facebook\nlihaveiste kasvatamisele. Usutavasti on piimatootmise jätkuvas arenguks Hiiumaal vajalik oma väikese piimatööstuse teke, milline valmistaks kindlat nisˇitoodangut. Selline stsenaarium suurendaks loodetavalt Hiiumaa piimatoodangu mahtu, kuid seab tootjatele ka kõrged nõudmised piima kvaliteedi osas. Jõudluskontrolli keskuse\nHiiumaa.ee uudised - Põllumeeste infopäev lihaveiste infopäev hiiumaa\nHiiumaa veekogude seisund, seda mõjutavad tegurid Milvi Aun – keskkonnaameti keskkonnaosakonna peaspetsialist 9. Küsimused-vastused, arutelu. Küsimused-vastused, arutelu. Infopäeval osalevad küsimuste-vastuste ja arutelu voorus ka keskkonnaameti Lääne regiooni veespetsialist Eve Kirs ja EPKK keskkonnavaldkonna juht Ann Riisenberg.\nEPJ - Uudiste arhiiv\nHIIUMAA,SAAREMAA Ettevõtte külastus Gotlandil Hiiumaa ja Saaremaa mahe- ja kohaliku toidu tootjate kogemuste vahetamiseks MITTETULUNDUSÜHING KEVILI KOOLITUSED Infopäev "Vedelväetiste teemapäev" TARTUMAA Infopäev "Rapsi, herne, maisi ja õlleodra põldkatsete põllupäev" MITTETULUNDUSÜHING MULGI KULTUURI INSTITUUT VALGAMAA,VILJANDIMAA\nMTÜ Hiidlaste Koostöökogu - Uudised lihaveiste infopäev hiiumaa\nÕpitoas saab proovida nii laastukiskumist kui ka -löömist. Õpitoa peamine eesmärk on kaasa aidata MTÜ Parmu Ökoküla talgukeskuse väljaarendamisele. Lisaks töötegemisele on võimalik tutvuda lihaveiste kasvatusega Mustajõe ja Koiva jõe äärsetel aladel, ronida …\nInfopäev kestis neli tundi ja käsitleti järgmisi teemasid: • lihaveiste jõudluskontroll, • tõuraamat ja aretustoetus, • aretustulemused 2016. a, • kunstliku seemenduse pullid ja nende