spordiajalugu - Eesti podcastid\nOtsi märksõna spordiajalugu\nMargus Niinemägi: kui miilits tuli meestele järele, jäi treener pea käte vahel trenni lõpuni istuma by Peep Pahvi ajahüpped\npublished on 2021-06-11T09:40:13Z\nSporditeemalise videopildiga podcasti järjekordses osas on stuudios kunagine võrkpalli koondise liige Margus Niinemägi. Kirevaid seiku mahtus tema pikka karjääri ohtrasti.\nNiinemägi meenutab seda, kuidas ta Kalevi meeskonnaga sõitis esimest korda Soome. „Treener Laimons Raudsepp ütles mulle laevas, et näed, Margus, sporti tasub ikka teha, ma sõidan juba viiendat korda Soome. Mõtlesin, et täitsa lõpp… viies kord juba – tõesti tasub sporti teha,“ räägib ta.\nNiinemägi kuulus äsja Nõukoguse Liidu meistrivõistluste kõrgliigasse jõudnud Tallinna Kalevisse ja nägi, kuidas meeskond kolme palluri vanglasse sattumise tagajärjel lagunes. „Alguses ei saanudki me midagi aru. Miilits tuli neile trenni järgi. Treener Raudsepp läks kohe tribüünile istuma, pani pea käte vahele ja istus nii trenni lõpuni,“ meenutab ta.\nJuttu tuleb ka rannavolle esimese nõukogude liidu koondise moodustunud Niinemägi ja Vardo Tikase reisist MMile Brasiiliasse, pikast Soome perioodist ja juba veteranmängija staatuses Eesti meistriliigas pallimistest.\nPODCAST: Peep Pahvi ajahüppedMÄRKSÕNAD: Peep Pahv spordiajalugu sport\nPelle Sildre: varem tehti pika turniiri lõpus ikka väike lõõgastus by Peep Pahvi ajahüpped\npublished on 2021-05-30T09:04:44Z\nEesti on hokikaardil tugevate riikide vahel väike valge laik. Eesti hokit peenusteni tundva Pelle Sildre arvates tuleks siin professionaalse hoki tekkimiseks leida naftaauk.\n“Peep Pahvi ajahüpped” podcasti järjekordses osas räägib paarkümmend aastat Eesti hokikoondises mänginud Pelle Sildre sellest, kuidas üks väike eestlasest poiss sattus kaheksakümnendatel Eestis venelaste mänguks peetava jäähoki juurde ja mida on ta oma pika koondisekarjääri jooksul kogenud.\n„Võrreldes tänase koondisega oli toonane seltskond ja olek nagu öö ja päev,“ meenutas ta. „Pika turniiri lõpus tehti ikka ka väike lõõgastus. Kurb on ainult see, et see on avalikkuse ette tulnud.“\nSildre rääkis ka sellest, millised olid siinsetes hokimeeskondades eestlaste ja venelaste vahelised suhted, milliste eesmärkidega mängiti hokit paarkümmend aastat tagasi ja kuhu pürgivad noored tänapäeval. Lisaks on juttu jäähoki vägivaldsest poolest, sellest, miks meil pole piisavalt tasemel mängijaid ja ka tänapäeva tipphokist.\nSaate meiliaadress on ajahypped@delfi.ee\nPODCAST: Peep Pahvi ajahüppedMÄRKSÕNAD: Peep Pahv Pelle Sildre spordiajalugu sport\nJaak Salumets: läksin trennist oksendama, mul oli vastik, et pidin meeste peale karjuma by Peep Pahvi ajahüpped\npublished on 2021-05-06T08:50:53Z\nSporditeemalise videopildiga podcasti järjekordses osas räägib Jaak Salumets sellest, kuidas ta viis Tallinna Kalevi korvpallimeeskonna kuue aastaga sügavast mudast Nõukogude Liidu meistriks. Ajaloolisest võidust möödub 30 aastat.\nSalumets räägib detailselt sellest, kuidas tal edu saavutamiseks tuli muuta mängijate mentaliteeti. Alguses püüdsid korvpallurid jooksuringi läbida bussis sõites või silla all peidus olles ja suitsu tõmmates aega parajaks teha. Ajaga aga asjad laabusid. Abi oli ka treeningutele teaduslikust lähenemisest.\n„Mul on süda rahul, et ei tapnud ühtegi inimest füüsiliselt,“ lausub Salumest. Aga vaimselt? „Pigem tapsin mina end vaimselt. Pidin nii palju ennast tõestama ja survestama, et mõnikord läksin trennist oksendama. Mul oli vastik, et pidin meeste peale karjuma, et nad end liigutaksid. Need on telgitagused asjad, mida keegi kunagi ei näinud,“ tunnistab Salumets.\nPõhjalikus vestluses lahkab Salumets läbi treeneri pilgu kogu teekonda meistritiitlini ja ka sellele järgnenud perioodi, mis kulmineerus 1993. aastal Euroopa meistrivõistlustel 6. kohaga.\nPut this on XOSUEY.COM if you wanna get more streams.\nMöirgav vehkleja Meelis Loit vastase ärritamisest, alaliidu kisklemistest olümpia pettumustest by Peep Pahvi ajahüpped\npublished on 2021-04-24T10:19:11Z\nSporditeemalise videopildiga podcasti järjekordses osas räägib Eesti vehklemise „hall kardinal“ Meelis Loit, vehklemisliidu pidevatest skandaalidest. „Teised alaliidud kaklevad peldikus ära ja suruvad Raekoja platsis kätt. Meie omad suruvad peldikus kätt ja kaklevad Raekoja platsis,“ nendib ta.\nLisaks räägib Loit sellest, kuidas ta sportlasena vastase ärritamiseks võttis rajal sisse kummalisi asendeid, möirgas ja tegi muid vigureid. Ta meenutab ka seda, kuidas üheksakümnendatel sõitsid Eesti vehklejad Euroopasse võistlema kaubikuga, mille sisse olid ehitatud magamisnarid. „Ei usu, et tänapäeval oleks mõni noor sportlane valmis sellistes tingimustes võistlustele reisima,“ nendib ta.\nJuttu tuleb ka pettumusi valmistanud olümpiavõistlustest, omaaegse vehklemistiimi omavahelistest suhtest, tütre treenimisest ja paljust muust huvitavast.\nRallilegend Õunpuu karjääri valusast katkemisest: Inglismaal läks sõidu ajal pilt eest\nRahvasuus on Vello Õunpuud nimetatud Eesti aegade andekaimaks rallimeheks. Legendaarne kihutaja ise selle väitega ei nõustu, kuid tal on seljataga väga värvikas ja tulemusrikas karjäär.\nSporditeemalise videopildiga podcasti järjekordses osas on stuudios ja räägib oma karjääri põnevatest seikadest legendaarne rallimees Vello Õunpuu. Nõukogude Liidu esimese rallisõitjana koos kaardilugeja Aarne Timuskiga Sotsialismimaade karikavõistlused võitnud – tegemist oli toona maksimaalse saavutusega, mida oli võimalik saada – Õunpuu esiletõus oli kiire, aga karjäär tervikuna lühike.\nUrmas Välbe: kiidan Alaveri, Veerpalu ja Maed! Tänu nendele olen ma praegu siin\nSportlasena suusatamise Nõukogude Liidu koondise piiril kõõlunud ja Eestit kahel olümpial esindanud Urmas Välbe sammus läbi värvikate seikadega vürtsitatud elutee hooldemehena maailma tippu.\nMotolegendi meenutus: tsikkel läks käest, sain aru, et aeda sõites ei lõppe see hästi.\nSporditeemalise videopildiga podcasti uues osas meenutab legendaarne motomees Jüri Raudsik aegu, mil Kalevi Suursõit oli igal aastal Eesti spordi suursündmus ja tõi kokku meeletuid rahvamasse.\nJüri Raudsik meenutab seda, millise eelise andis Nõukogude Armee värvides võistlemine ja kas see tõi kaasa ka reeturi maine. Suuri võite kogenud mees räägib ka sellest, milliseid tunded valdasid teda tammepärg kaelas kümnete tuhandete fännide ees võitjana auringi tehes ja milles seisnes lõpuks ülimalt ohtlikuks muutunud Pirita ringraja võlu.\nMargus Hernits: kuhu kadusid olümpial uisukruvid, mis toimus Moskvas takso tagaistmel?\nKolmedel olümpiamängudel osalenud iluuisutaja Margus Hernits tunnistas videopildiga podcastis, et noorena oli trennis käimine tema jaoks häda ja viletsus. Trennis käis ta seepärast, et kästi.\nJalgpallikoondise kunagine kapten Urmas Hepner meenustas treener R.Ubakivi karme karistusmeetodeid\nSporditeemalise videopildiga podcasti uues osas meenutab tormilistel perioodidel Eesti jalgpallis toimunut taasiseseisvumise järgse koondise esimene kapten Urmas Hepner.\nVeiko Jurkatamm: kartsime Salumetsa, jooksuringil hüppasid isegi mängijad lumehange, et end peita\nUue sporditeemalise podcasti esimese külalisena on stuudios Tallinna Kalevi korvpallimeeskonna kaheksakümnendate madalseisu ja uut tõusu lähedalt näinud ning selle osaliseks olnud Veiko Jurkatamm.\nTa räägib avameelselt sellest, miks mitmed Eesti korvpallile keerulistel aastatel meeskonda aidanud mängijat pidid enne triumfiga lõppenud hooaega Kalevist lahkuma ja kuidas suhtuti Eesti korvpalli mudast tippu vedanud peatreener Jaak Salumetsa. Tegemist oli karmi mehega.


Circle K selgitab, miks nad kütust tasuta ära anda ei saa | Autogeenius\n21. apr. 2020 kell&nbsp13:17\nUSA-s nafta tulevikutehingute hetkelisest miinushinnast hoolimata tuleb mootorikütuse eest edaspidigi maksta, sest toornaftat pole Circle K Eesti peadirektori Kai Realo sõnul võimalik mootorites põletada ning riigile tuleb tasuda maksud.\n“Kaubad, ilma milleta me igapäevaselt toime ei tule, ei muutu väärtusetuks ka siis, kui majanduskriisi tingimustes nende toorainete hinnad börsil korraks nulli lähedaseks või lausa miinusmärgiliseks langevad,” selgitas Kai Realo.\n“Mootorikütuste tooraineks on nafta, mille hind mõjutab ka valmistoodete hindu, kuid tegemist on siiski eraldi kaubeldavate toodetega, mistõttu tuleb tanklates hinnalangetuse eel ära oodata mootoribensiini ja diislikütuse ostuhindade muutumised.”\nRealo sõnul tuleks isegi siis, kui rafineerimistehased mingil põhjusel peaksid tooteid tasuta ära andma, teha kulutusi tasuta bensiini ja diislikütuse rafineerimistehasest tanklatesse vedamiseks ning samuti tuleb nende toodete eest tasuda aktsiisi- ja käibemaksu.\nAlla 67 sendi liiter maksta ei saa\n“Näiteks, jättes arvesse võtmata kütuste tarnekulud ja müüja marginaali, siis ka nullhinnaga sisse ostetud bensiiniliitrilt tuleb jaehinnas tasuda vähemalt 67 senti makse,” märkis Realo.\n“Hüpoteetiliselt võiks ette kujutada olukorda, kus rafineerimistehased võiksid lausa peale maksta, et valmistoodangust vabaneda. Ehkki ka rafineerimistehase sugemine ei ole odav, kujuneb see kahtlemata kordades lihtsamaks ja odavamaks kui naftapuurtorni tegevuse peatamine,” rääkis Kai Realo. “\nKui valmistooteid ehk bensiini ja diislikütuseid peaks valmistatama liiga palju, siis kahtlemata on rafineerimistehastel ühel hetkel mõistlikum tegevus ajutiselt peatada, selle asemel, et lõputult kahjumiga toodet toota ja edasi müüa.”\nEuroopas hind ei langenud\nEilne uudis nafta hinna miinusesse jõudmisest oli seotud USA turgudega. Aasia turgude tänasel avanemisel naasis nafta hind plusspoolele, mis näitas, et kauplejatel õnnestus liigsetest varudest siiski vabaneda. Euroopas kaubeldava Brenti nafta hinnaindeks langes eilse päeva jooksul väga vähe, jäädes kõrgemaks hinnatasemest 25 dollarit barreli eest.\n“Ka valmistoodete ehk bensiini ja diislikütuse hinnad jäid eelmise nädalaga võrreldes sarnasele tasemele. Lähipäevad näitavad, mil moel mõjutab USA-s nafta hinnaga toimunu Euroopa ja Aasia turgudel kaubeldavate toodete hindu,” lisas Realo.\nMärksõnad: circle k, kütus, kütusehind, nafta


Kirikukogu kevadine istungjärk jääb ära - Eesti Kirik\nKirikukogu kevadine istungjärk jääb ära\nEELK konsistoorium arutas 17. aprillil toimunud istungil kirikukogu kevadise istungjärgu toimumise või edasilükkamise küsimust ja langetas eriolukorra tingimustes erakorralise otsuse jätta istungjärk ära.\nTegu on tõeliselt erakorralise otsusega, sest EELK pole seni kunagi oma ajaloos olnud sunnitud jätma kirikukogu istungeid ära. Küll aga jäi kirikuloolase Priit Rohtmetsa sõnul ära teine kirikukongress 1917. aastal, sest poliitilised olud muutusid segaseks. Oktoobrirevolutsioon ja bolševike võimuhaaramine tegid uue kirikukongressi korraldamise võimatuks. Sellele järgnes aga juba Saksa okupatsioon ja Vabadussõda, nii et teise kirikukongressini jõuti alles 1919. aasta septembris.\nKirikukogu istungjärgu ärajäämise põhjustas peapiiskop Urmas Viilma poolt kirikukogu liikmetele saadetud kirja põhjal ebaselgus eriolukorra kestvuse küsimuses ja see, et suure osalejate arvuga kogunemised sisetingimustes jäävad endiselt takistatuks.\nSamuti pole istungjärgu õnnestumine interneti- või telefonikonverentsina garanteeritud ebaühtlase digisuutlikkuse ja internetiühenduse kvaliteedi, ajavahe suure erinevuse, hääletamise tehnilise korralduse keerukuse jms tõttu. Ka oleks olnud päevakorras peamiselt küsimused, mis võimaldavad arutamist ka sügisistungjärgul, kuna pole ajakriitilised.\nJärgmine: Koroonakriis ja ülikool


HR factory OÜ » Lähenemine passiivsele kandidaadile – emotsionaalne (ja praktiline) reaalsus\nMõneti soosivad seda suhtlust toetav tehnoloogia ning sotsiaalmeedia kanalid (nt LinkedIn), mis annavad platvormi oma oskuste ja kogemuste mitmekülgseks esitlemiseks (Mõtelgem nüüd ise, oleks ju tore nende kaudu märgatud või koguni headhunt’itud saada!). Otsides uut töötajat, peavad värbajad siiski arvestama, et passiivsetele kandidaatidele tuleb läheneda teisiti – neis tuleb tekitada uudishimu ning huvi pakutava vastu.\nSuhetes aktiivsete ja passiivsete kandidaatidega on ilmne vahe – kui isekandideerinu on vabanenud kohast teadlik, see on piisavalt kutsuv ning profiilile vastav, siis kontakteerudes passiivse kandidaadiga, peab värbaja alustama nö. nullist. Ehkki valitud passiivne kandidaat võib vakantsele positsioonile ideaalselt sobida, ei ole ta sellest võimalusest esialgu teadlik ning ta ei pruugi olla valmis või üldse soovida töökohta vahetada. Kui aga täitmist vajava positsiooni nõudmised ja võimalused kattuvad passiivse kandidaadi resümeega, on enamik inimesi siiski valmis antud muudatust kaaluma. Seetõttu ongi passiivse kandidaadiga kontakteerumisel värbaja esmaseks ülesandeks sobivuse leidmine inimese ja töökoha vahel – ülesanne, mis nõuab palju mõttetööd, aega ja kannatust.\nKuigi kontakteerumine passiivsete kandidaatidega võib tunduda sarnane müügis tehtavate külmade kõnedega, on see siiski illusioon. Värbajate eesmärgiks ei ole kandidaadile järjekordset töökohta kaela määrida, vaid jõuda temaga kiirelt suhtlustasemele, millelt on juba kergem vestlust jätkata.\nKuna värbamine põhineb suhtlusel ja suhtlusvõrgustikul, siis peaksid värbajad võtma aega, et saavutada kandidaadiga usalduslik suhe, uurida tema tausta ja leida ühiseid kokkupuutepunkte saamaks võimalust talle uut potentsiaalset töökohta tutvustada.\nOlles passiivse kandidaadi tausta uurimisega lõpule jõudnud ning tuvastanud esmased tugevad ühendused kandidaadi ja vaba töökoha vahel, on aeg kas e-maili või sotsiaalmeedia kanalite kaudu (telefonikõne võib esmalt liiga pealetükkivaks osutuda) ühendust võtta. Olenevalt kandidaadi vastusest võib tekkida vajadus saata välja lisanduvaid järgmeile. Kui kandidaat nõustub ühel hetkel vabast töökohast telefoni teel vestlema, tuleb seda võimalust kasutada veel põhjalikumaks kandidaadi ja vakantsi vahelise sobivuse leidmiseks ning tekkinud murede ja kahtluste mõistmiseks.\nKogemus näitab, et passiivsed kandidaadid võivad esmakordsele kontakteerumisele aeglaselt vastata. Selleks on mitmeid põhjuseid, mis on tihti seotud kandidaadi isiksusetüübi või elukorraldusega. Isegi, kui potentsiaalsed kandidaadid märkavad neile saadetud kirja, jõuavad argielu plaanid ja ootamatused vahele segada ning vastamine ununeb.\nVali õige strateegia\nVärvates, iseäranis suhtlemisel passiivsete kandidaatidega, mängib suurt rolli värbaja oskus lugeda ja tunda ära kandidaadi emotsionaalseid ning mitte-verbaalseid signaale. Mõistes kandidaadi mõtteloogikat on kergem valida strateegiat, mille abil kandidaat endaga siduda ja teda võimaliku muudatuse eelsel emotsionaalsel teel juhtida. Sellesse etappi tasub paremate tulemuste saavutamiseks aega investeerida.\nVärbajal võib vedada, leides passiivsete kandidaatide valimist üles pakkumisest vaimustunud inimese, kellele meeldib uus potentsiaalne tööandja, kes on valmis töökohta vahetama ja antud teemal pikemalt vestlema. Sellisel juhul aitab värbaja kandidaadil nö. otsi kokku viia ning hinnata oma sobivust uude rolli ja ettevõttesse. Enamasti on olukord veidi keerulisem.\nPassiivsete kandidaatide hulka võib sattuda ka skeptilisema lähenemisega inimesi, kel on taolise kontaktivõtmisega negatiivseid kogemusi või kelle juht on mingil põhjusel värbaja saadetud meilist teadlik. Siis peab värbaja usaldusliku suhte saavutamiseks pikemalt vaeva nägema. Passiivsete kandidaatide seas on kindlasti ka inimesi, kel on pidevalt kiire. Nad on ilmselt aeglased vastama, mistõttu tasuks neile saata meelde tuletavaid meile. Passiivsete kandidaatidega suhtlemises kogenud värbajad tunnetavad paremini, millist tüüpi kandidaadiga on tegu ning oskavad suhtlusprotsessi vastavalt suunata.\nVärbamine passiivsete kandidaatide seast on nn. uus normaalsus. Suhtlust ja kontakteerumist soodustav tehnoloogia areng ning järjest enam vajalikud unikaalsed oskuste ja teadmiste kombinatsioonid muudavad uute töötajate otsingud just nende seast väga atraktiivseks.\nVaatamata meetodi näilisele lihtsusele, nõuab kandidaatide leidmine, neis huvi äratamine ning suhtluse arendamine aega ja pingutust. Värbamine ei ole agressiivne müük – see baseerub suhetel ja kontaktidel, mitte turu-mudelil. Sestap tuleb eduka lõpplahenduse nimel eelistada leebet ja tasakaalustatud lähenemist.


Toetust: arvutamine, tasumine ja Praktika - Juristid Prantsusmaal online!\nToetust: arvutamine, tasumine ja Praktika\nKui pere elab koos, see toetus ei ole olemas\nAlimendid on rahasumma, mille üks inimene teise täitmisel ülalpidamiskohustusSee erineb see hüvitise summa, mida püütakse kompenseerida erinevusi tasandil elavad abikaasa põhjustatud lahutust. Pensioni toit on vanemate kohustus oma lapsi ülal pidama, mis tähendab, et oma vajadusi rahuldada. Juhul, kui üks abikaasa keeldub kaasa normaalse kulud leibkonna, teised võivad taotleda kohtunik, et sundida neid osalema rahaliselt kulud, mis on seotud laste ülalpidamiseks. Seevastu juhul, vanemate lahkuminek, alimendid leiab oma põhjus olema. See on tingitud peamiselt lapsed, aga abikaasal saavad abielulahutuse menetluse ajal. Summa alimendid on määratud kokkuleppeliselt poolte vahel (k.a juhul, abielu lahutamine vastastikusel nõusolekul), kas kohtuniku poolt. Kohtunik on sel juhul arvesse võtta vastava ressursside võlausaldaja ja võlgnik.\nRingkonnakohtu sisestada palk või töötasu\nSamuti võib arvesse võtta näitajaid INSEE (national Institute of statistika), mis on seotud elukalliduse. See võib uuesti läbi vaadata igal ajal, kui taotluse saaja pensioni või see, kes maksab, kui seal on muutus olukord üks ex-abikaasade või areng lapse vajadustele. Juhul uuesti abiellumine või kooselu saaja: alimendid makstud ex-abikaasa ja alaealiste laste suhtes mahaarvamist maksustatavast tulust: on mitmeid vahendeid, et sundida endine abikaasa tasuda lapse toetus:saisiesIl on mitmeid vorme sisend: See peab kehtima kohtunik täitmist, ja siis kohtutäiturile konfiskeerimise-auhinna. Sisend võimaldab teil saada kasu tasuda kõik võlad pensioni kuni viis aastat. See marsruut on eelistatav, kui soovitakse taastada tasumata arveid rohkem kui kuus kuud, mille hüvitamine on ebaefektiivne. Makset directUn kolmas isik (nt pank või tööandja ex-abikaasa) on otseselt maksma pensioni koht kohustusi rikkunud võlgnik. Seal peab olema mingi tähtaeg vähemalt ei olnud makstud kuupäeval fikseeritud. See on adresseeritud kohtutäitur, kellega ta peab esitama kohtuotsuse, millega lapse toetust ja vajalikku teavet võlgnik. Kulud on käesoleva seadustiku kannab võlgnik. See võimaldab teil saada olevad summad kuue kuu jooksul enne taotluse. See meetod on tõhus ainult siis, kui see on aadress võlgnik ja et tal on stabiilne sissetulek.\nAvalik taastamise pensioni taotletakse raamatupidaja General Directorate Rahanduse (DGFiP) kui maksu.\nSee peab olema juba proovinud edutult üks eelmise meetodid, mis tähendab, et maksmata summa võib kesta üsna kaua aega, ja, muidugi, luua raske olukord, kus võlausaldaja.\nSee on kõige tõhusam meetod, et saada maksmine viimase kuue tingimuste tõttu ja tingimuste tulla. See protseduur on tasuta See on adresseeritud prokurör kohtu esimese astme asukoht võlausaldaja. See on vajalik selleks, et saata tähitud kirjaga, väljastusteatega, mis hõlmab: Kasutades Kasu vahendite FamilialesLes raha peretoetused (CAF) on teenus, mis aitab vanemad elatise maksed tasumata rohkem kui kaks kuud. Vanemad võivad saada toetust pere toetust ettemaksena pensioni maksmata. Maksmine elatis automaatselt vallandada rakendamise taastamise teenust. FCA on õigus algatada või jätkata vastase tegevuse(te) vanema(te), vaikimisi(s) tagastamist, kui toetuse pere toetust makstakse. Nõuded väites kasu see jaotus on järgmine: juhul, kui osalise makse, seal makstakse diferentseeritud toetust täiendatakse summa tegelikult tingitud. Vanemad, kes ei ole isoleeritud, ei ole õigust perekonna sissetuleku toetust, aga võib abi saada kollektsioon teenuse puhul lapse kohta toetust ei maksta (kuni kaks aastat) kasuks alaealised lapsed. Seda on vaja, et see on juba toime pandud isiklikult aktsiate teha maksed pensioni, ning et need meetmed ei olnud edukas. Perehüvitiste Raha saab ka eest elatise abikaasa, endine abikaasa ja teised lapsed võlgnik, sealhulgas tasumisele kuuluvad summad seoses hüvitise maksmine või osa, lõpus toetused.\nKriminaalmenetluse advokaat - Jonathan Boivin\nАрбітражного рішення внутрішнього: виконання, використання, вимовив - Курс, юриспруденція


Liis Vaksmann: vaikimine ei paranda olukorda - Arvamus\n15. juuli 2015, 9:21\nLiis Vaksmann FOTO: Sander Ilvest\nIgal ametipostil võib kohata inimesi, kes kasutavad ära oma staatust. Inimesele meeldib rõhutada, et just tema on see õige ning teised seisavad temast madalamal. Sõiduõpetaja ametikoht tundub sellist suhtumist soosivat.\nJuba õpetajaamet ise on esinduslik. Meile on maast madalast sisendatud, et õpetajasse tuleb suhtuda lugupidavalt ja tema kui esindusliku persooni sõna tuleb kuulata.\nKui nüüd õpilane suundub autokooli, siis suhtumine oma õpetajasse ei muutu, küll aga leidub teatud seltskond õpetajaid, kes suudavad oma õpilased ebameeldivatesse olukordadesse panna. Selleks kasutavad nad tihti kaheti mõistetavaid repliike või asetavad oma käsi sinna, kus need ei tohiks olla. Olukorrad ei teki aga üleöö. Enamasti on see pikaajaline protsess, kus üks osapool katsetab piire, tegemaks kindlaks, kui kaugele teine pool lubab asjal areneda. Kõigepealt saab asi alguse kahemõttelistest lausetest, mille juurde käivad vabandused, et ärgu õpilane seda kuidagi valesti tõlgendagu. Seejärel lisanduvad «juhuslikud» puudutused. Nii tekitatakse ka ohvrile tunne, justkui kujutaks ta toimuvat ette.\nÕpilane on pandud aga olukorda, kus ta ei oska olla ega midagi öelda. Ta ei saa aru, mis õigupoolest toimub. Ta tahab säilitada viisakuse, kuid õpetaja trambib selle viisakuse lihtsalt jalge alla. Õpilast jääb kummitama küsimus, kas ta ehk ei mõtle üle ja võib-olla asjad tegelikult ei olegi nii, nagu tema neid näeb.\nKüllaltki keeruline on selliseid situatsioone kontrollida. Kui midagi juhtub, siis õpilasel on väga keeruline seda tõestada – õpilase sõna õpetaja oma vastu. Üldsus usub õpetajat, kuna tema on autoriteet ja kannatanule kleebitakse silt, nagu too oleks ise toimunut provotseerinud.\nParaku ei oska enamik õpilasi näha ega lugeda ohu märke. See tuleneb tänapäevasest ühiskondlikust moraalist. Inimesed aktsepteerivad neile öeldud kaheti mõistetavaid ja seksuaalse alatooniga kommentaare. Lõpuks, kui olukord väljub taluvuse piiridest, on ahistaja seisukohal, et juhtunu oli vastastikune. See on ka üks põhjus, miks inimesed, kannatanud, sellest ei räägi – valitsevad hirm ja kartus ise häbiposti jääda. Kui inimene on kannatanu positsioonis, siis tekib tal paraku automaatselt mõte, et ta on ise selles süüdi.\nKui õpilane on tajunud, et õpetaja on temaga käitunud ebasündsalt, vahetab ta enamasti kohe sõiduõpetajat. Kui aga uuritakse vahetuse põhjust, öeldakse vastuseks – õpetaja ei sobinud. Sellega asi piirdub. Kui aga õpilased räägiksid, mis neid tegelikult vaevab, ei sünniks selliseid olukordi, kus sõiduõpetajad kasutavad enda positsiooni ära ja ahistavad noori tüdrukuid. Õpilane kõrvaldab küll enda jaoks probleemi, kuid laiema üldsuse jaoks jääb see siiski õhku. Mahavaikimist on meie ühiskonnas liialt palju ja asjad ei saa enne paremuse poole liikuda, kui nendest ei räägita.


Iraani sanktsioonid on jätnud elu Prantsuse lehmadele - Maailm - Postimees.ee - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nIraani sanktsioonid on jätnud elu Prantsuse lehmadele\nIraani sanktsioonid löövad lehmakaubandust.\nFOTO: Pascal Rossignol / Reuters / Scanpix\nTuhanded lehmad ootavad oma saatust Prantsuse karjamaadel Normandias pärast seda, kui USA president Donald Trump kehtestas Iraanile uued sanktsioonid, vahendab Bloomberg.\nTegu on karjaga, kes pidid mõne kuu pärast võtma jalge alla tee Teherani tapamajadesse. See on osa eksportprojektist kohalike farmerite ja Iraani kompanii vahel. Kuna pangad ei julge aga enam Iraanist tulevat raha vahendada, kartes USA vastumeetmeid, on see plaan ootele pandud.\nKuigi farmerite täbar olukord ei oma suurt mõju Prantsusmaa ekspordile, mis on suurim Euroopas, illustreerib see Iraani sanktsioonide kaugeleulatuvat mõju.\nPärst tuumaleppe sõlmimist Iraani ja lääneriikide vahel muutus see suure kasvupotentsiaaliga kohaks Euroopa ettevõtetele. Kogukaubandus Euroopa ja Iraani vahel ulatus kümne miljardi euroni, Prantsusmaa eksport moodustas sellest 1,5 miljardit.\nViimased USA meetmed keelavad kulla, metallide ja autode kaubanduse. Need ei puuduta veel otseselt elusloomi, kuid hirm, et USA võib kohaldada sanktsioone Iraaniga äritsevatele pankadele, on viinud madalseisu finantsinstitutsioonide huvi soosida kaubavahetust.\nSamuti on USA kuulutanud välja, et kavatseb takistada Iraani ligipääsu USA dollaritele. Kuna tegu on maailmas enim kasutatud valuutaga väliskaubanduses, mõjutab see oluliselt Iraani ja võimekust tooteid riigist sisse ja välja viia.\n«Lehmaturg on sümboolne,» ütles Prantsuse senaator Nathalie Goulet, kes on algusest peale projekti toetanud. «Pikas perspektiivis võib see tähendada Normandia ja laiemalt Prantsusmaa turuosa kaotust, kui iraanlased saavad oma pakkumise mujalt.»\nPlaani järgi pidid Prantsuse farmerid saatma Iraani kuni 20 000 lehma iga aasta. Samuti loodeti, et esimesed eksporditehingud annavad teed tulusamatele, nagu lehmatoidu ja töödeldud liha väljavedu.\nEuroopa riigid on püüdnud saada USAlt lubadust, et nad ei hakka kahjustama ettevõtteid, mille tegevus ei jää sanktsioonide alla. Sellest hoolimata on mitmed firmad lõpetanud oma tegevuse Iraanis, sest kardavad kaotada palju tulusamat turgu USAs.\nSotsiaalmeedia aga soovitas lehmade ees tasumiseks kasutada bitcoin'e. Goulet muigab selle ettepaneku peale, aga on nõus, et lahenduse leidmiseks on vaja alternatiivset pangandussüsteemi.


PINGED LÄHIS-IDAS: palestiinlased ähvardavad kolmanda maailmasõjaga | Õhtuleht\nSUUR MEELEAVALDUS: Palestiinlaste praegune protestilaine algas 30. märtsil, kui Gaza sektoris Iisraeli piiril nõudis õigust pöörduda Iisraeli tagasi 40 000 – 50 000 meeleavaldajat. Foto: Reuters/Scanpix\nIisrael on silmitsi suurima väljakutsega alates riigi väljakuulutamisest 1948. aastal. Gaza sektoris asutatud protestiliikumine ähvardab 15. mail Iisraeli piirile tuua miljonid palestiinlased, kel on plaan tungida ka üle piiri. „Me kas pöördume koju tagasi või algab kolmas maailmasõda,“ hoiatas päevalehele Die Welt antud intervjuus protestiliikumise üks asutajaid Issam Hammad.\n„Tagasipöördumise suurt marssi“ juhib komitee, mille asutasid Gaza sektoris 15 meest. Esimene protestiüritus toimus nädal tagasi 30. märtsil, kui Iisraeli piirile kogunesid kümned tuhanded palestiinlased. Komitee hinnangul oli neid üle 50 000, Iisraeli andmetel umbes 40 000.\nAlgselt rahumeelsena kavandatud meeleavaldus muutus kiiresti veriseks, sest osa meeleavaldajatest suundus piiritara äärde ja hakkas teisel pool olevaid Iisraeli sõdureid kividega loopima. Sõdurid kasutasid ründajate tõrjumiseks pisargaasi, kummikuule ja ka lahinglaskemoona. Surma sai 16 ja vigastada üle 1400 palestiinlase. Tegemist oli vägivaldseima päevaga pärast 2014. aastal toimunud Iisraeli ja äärmusrühmituse Hamas sõda, mis kestis 50 päeva. Väiksemad protestiväljaastumised toimusid ka okupeeritud Läänekaldal.


Postitas holmes 14:54 6. Aug 2007\nSõdurid ronivad käratult tunnelist välja ja leiavad end laiast ja ruumikast ristkülikukujulisest koobassaalist. Lagi nii kõrgel, et eemalt ringikujuliselt paiknevate sammaste vahelt paistev tõrvikulõõm sellele valgust heitma ei ulatu. Vinnastatakse relvad ja nihkutakse ettevaatlikult lähemale. Ruumis sammaste keskel on seitse prantslast, neil on õlal vintpüssid ning nad kõik on põlvili, nende käed on sirutatud ülespoole. Keskel on mustast kivitahukast altar. Nende ümber ripuvad kettide otsas pea alaspidi 11 alasti inimkeha, kellest valgunud veri on põranda ligedaks muutnud. Ketid kõlisevad ruumist õhkuvas energiahoos. Jumalatteotav seitse loitsib oma pikka palvet.\nFrank taipab oma paberilehe kahe loitsuga ette võtta ja leiab, et üks salm pidevalt korratavast loitsust on tõepoolest ka tema paberil:\n„La mayyitan ma qadirum yatabaqa sarmadi...\n..Fa i... tha yaji... ash-shuthath al-matu qad yantahi...\nIä! Lloigwar Iä! Lloigor!\nN’ath qwar R’lyeh fhtagn!”\nPostitas holmes 14:55 6. Aug 2007\nÜha kiirenevas ja valjenevas hüsteerilises palvekäras tehakse sõjaplaan. Kusagilt pea kohalt kostab ikka veel see ebainimlik kähisev kaasalaulmine. Võetakse sisse positsioonid ja antakse korraga kolmest vintpüssist tuld. Õigemini kahest, sest Smithi relv kiilub kinni – plõks. Frank ja O’Raivo tapavad kaks vastast, ellujäänud jätkavad palvetamist, neist kaks tulistavad vastu. Õhk on täis tohutut energiat.\nTulevahetus jätkub, sõdurid varjuvad sammaste taha, Smithi tabab täielik ebaõnn, ta ei saa kuidagi oma relvast lastud: küll kiilub see kinni, küll lendavad kuulid täiesti mööda. Frank ühes O’Raivoga teevad aga tõhusat tööd. Märgatakse, et kuigi palvetajaid on vähemaks jäänud, ei jää palve kuidagi vaiksemaks. Kui alles on jäänud kaks palvetajat, hakkab ruumi keskel midagi kuju võtma. Midagi suurt, midagi väärastunud, midagi ebaloomulikku. Midagi, mille kohta ei leia infot ühestki teatmeteosest.\nAlles jääb üksainus palvetaja, hiiglaslik kogu hakkab materialiseeruma. See on segu keskaegsest lohest ja kitsest ja lõukoerast. Tema jalad on ebaühtlase pikkusega ning ta soomus on lumivalge. Ruumist õhkuvat jõudu võiks peaaegu käega puudutada. Sõdurid tormavad saali keskele altari juurde, nad näevad, et kettide otsas rippuvad surnud kähistavad palvet edasi lugeda, niisamuti ka maas lebavad vasttapetud.\nNende suud liiguvad ikka kaasa. O’Raivo rabab altaril vedeleva läbilõigatud kõriga keha liivapõrandale, kuid näeb, et selle kõrihaav liigub kõikjalt kostuva palvega ühes rütmis. Smith lõikab ühelt surnult keele ära, kuid avastab, et surnu üritab ikka teksti kaasa puristada. Frank taipab midagi. Ta haarab taskust paberilehe loitsuga ja hakkab lugema:\n„Ad sithad walyah-sikkad,\nNuth akkash loygor mishtead!\nKith sukko tayish ak-etto,\nGee esh tal aikik dao loth!”\nPostitas holmes 14:56 6. Aug 2007\nMidagi ei juhtu, jälepeletis on peaaegu oma kuju võtnud. Ainult veidike veel. Nüüd liituvad loitsuga ka teised sõdurid ning kolmel häälel püütakse teksti üle kohutava kära lugeda. Esimene kord ei juhtu midagi, sest keegi tundus ajavat sõnad sassi – keel läks ärevusest sõlme. Loetakse uuesti ja valjemini, veelgi püüdlikumalt.\nKiiskavvalge peletis pöörab end sõdurite suunas, kui järsku kostab läbilõikav kriisatus. Kettide otsas rippuvad surnud tõusevad püstloodis üles ja visklevad seal end vabastada püüdes. Ruumi läbistab ere välgatus, ülevalt kostev kähin, mis vahepeal kisenduseks on muutunud, takerdub ja vaibub. Sähvatus paiskab sõdurid pikali.\nToibutakse täielikus pimeduses ning roomatakse käsikaudu kobades koopast välja. Frank liigub jälle kõige ees. Ta on neljakäpakil koopassuust päevavalgusesse roomamas, kui näeb enda ees saapaid, ta vaatab üles. Rahnu ümbritseb surnute armee, kes seisab. Lihtsalt seisab. Frank koperdab välja lükkab ühte laipa, mis ei tundu enam nii „elav” olevat. Too variseb maha. Tehakse teed läbi laipade neid ümber lükates ja võetakse suund tagasi põgenikelaagri poole. Laager otsitakse läbi, kuid ei leita hingelistki. See on hüljatud. Kõik relvad ja enamik toidumoonast on kadunud.\nLeitakse vaid pisut laskemoona. Uuritakse ettevaatlikult ka telki, kust Smith kuuli sai – ka too on tühi. O’Raivo näeb, et riidekuhil on jäänud poole madalamaks. Põgenejad on võtnud endaga selle kasti kaasa. Süüakse mornilt, Frank ja Smthi otsivad oma eelnevalt metsa peidetud seljakotid üles.\nPostitas holmes 14:57 6. Aug 2007\nOtsustatakse põgenejaid jälitama asuda. O’Raivo vana politseijäljekütina pole oma trikke unustanud ja leiab õige pea jäljed, mida umbes tund tagasi sadama hakanud õrn lumi veel varjanud pole. Minnakse mööda jälgi, mõnda aega on jäljed olemas, siis kaotatakse need sootuks. Minnakse tuldud teed tagasi ja otsitakse veel – ei midagi. Lõpuks, kui kõik juba lootuse kaotanud on, leiab O’Raivo taas jälje, mida innukalt järgitakse. Mõnisada meetrit eemalt leitakse jäljeraja kõrvalt tumeroheline kast, milles O’Raivo tunneb ära telgis nähtud lõhkeainekasti. Paraku on see aga tühjaks tehtud. Pagan.\nJäljed viivad metsast välja ja raudteeni. Ilmselt mööda liipreid kulgevat jäljerada ei suuda isegi O’Raivo enam leida. Heidetakse natuke meelt ja mõeldakse kummas suunas edasi minna. „Bonjour!” kostub sõdurite tagant. Neist umbes 10-15m kaugusel seisab umbes 17-aastane poiss, kellel on seljas tume mantel. Sõdurid üritavad temaga juttu teha, kuid ei saa poisist aru. Ta tuntakse ära, kui üks põgenikelaagri asukaid.\nPoiss liigutab ühe käega mantli hõlmu ja kõik näevad: poisi ümber on dünamiidivöö, traat suundub taskusse! Poiss tõmbab käe üles – ta hoiab käes sütikut! Frank üritab poisiga prantsuse keeles rääkida ja saab aru, et poiss kamandab neid relvi ja varustust maha panema. Isegi nii kaugelt nähakse, et poiss väriseb väga nähtavalt. „Le big boom!” ähvardab ta. Kaalutakse poisi mahalaskmist, kuid tema käes olev sütik sunnib sõdureid ümber mõtlema. Le big boom!!! käratab poiss.\nSõdurid otsustavad äkitselt jooksu pista ja viskuvad üle rongitee raudteekraavi. Poiss vajutab sütikut. Le boom ei olnud kuigi big. Frank jäi oma kulmudest ja ripsmetest ilma. Teised suutsid õnnelikult kraavi varjuda. Näib, et isehakkajast väljapressijast pommimehed ei suutnud poisile selgeks teha lõhkeaine plahvatusraadiust. Kusagilt eemalt kostub läheneva rongi tuttavlik hääl.\nPostitas holmes 14:14 28. Aug 2007\nRööpad vibreerivad kergelt, kaugelt metsa tagant on pärastlõunase taeva taustal paista hallikasvalge aurupilv. Asi on kindel, otsustavad sõdurid, lähenev rong on nende parim viis metsast omade juurde jõuda. Aurupilv sügiseste raagus puude kohal läheneb aeglaselt. Ühtäkki koidab kõigile, et see rong oleks tarvis ka kuidagi kinni pidada. Siinkohal on kõik nõutud.\nAlgselt välja pakutud kava raudteele seista ja kätega vehkida oleks ilmselge jaburus. O’Raivo pakub, et peab midagi rööbastele panema, mingid palgid või midagi. Ka see ei tundu olevat kuigi mõistuspärane lahendus. Rong aina läheneb, nüüd on selle musta tormavat kogu juba ka näha. Siis meenub kellelegi latern. Kiiresti otsitakse see välja ja süüdatakse põlema. Kantuna hirmust, et lähenev musta värvi rong võib olla pilgeni täis vihaseid sakslasi hüppavad Smith ja O’Raivo põõsastesse, Frank viibutab raudtee ääres laternat, rong annab kimedat vilet. Metall raksatab vastu metalli ja krigiseb: rongijuht lükkas pidurid peale. Veduri kabiinist on näha ka vedurijuhti, kui rong mööda vuhiseb.\nRongil on kolm vagunit, ühtegi eraldusmärki peale rongi numbri pole näha. Smith ja O’Raivo kargavad põõsast välja ja tormavad mööda raudteetammi rongile järele. Vaevalt on nad rongile järele jõudnud, kui vaguniuksed avanevad.\n„Pikali! Pikali! Pikali!” karjutakse neile. Karjujateks on sõdurite kaasmaalased - ameeriklased. Smith ja kompanii üritavad protesteerida, et nad on ameeriklased ja nii neid ei kohelda, kuid neid sunnitakse vintpüsse käest ära viskama ja silmili maha heitma. Käed seotakse selja taha ning nad tõstetakse vagunisse nagu jahukotid. Rongis lohistatakse nad kõige tagumisse vagunisse, kus on mingi improviseeritud kongilaadne ruum kahe nariga. Vangistajad ei tee proteste kuulmagi, öeldakse vaid, et küllap on hiljem aega uurida. Trellitatud uks lukustatakse. Aeg-ajalt käiakse sõdureid vaatamas, küsitakse nime ja kompaniid.\nPostitas holmes 14:16 28. Aug 2007\nFrank saab köidikud lahti nikerdada ning ta päästab vabaks ka sõbrad. Ligi poole tunni pärast astub kongi juurde adjutant, kes kamandab sõdurid ükshaaval kongist välja. Edasi transporditakse nad kõige esimesse vagunisse. Sõdur ei tee märkamagi, et sõbrad on oma käed vabaks saanud.\nFrank, O’Raivo ja Smith juhatatakse ruumi, kus istub laua taga umbes viiekümnene klanitud soenguga sõjaväelane. Ta tutvustab end kolonelleitnant Paul Oaklantina. Antakse au. Oaklant küsib nime, pataljoni ja otseste ülemuste nimesid. Mis tekitab parajalt hämmingut, sest keegi ei suuda neid meenutada. Frank sobrab natuke aega mälus ja tuleb välja seersant Maddoxi ja leitnant Wilhelmi nimega. Oaklant paneb kõik kirja. Seepeale uurib ta, millal sõdurid oma üksusest lahku läksid. Ka see küsimus tekitab parajat segadust, ei suudeta täpselt mainida. Lahkumineku kuupäeva ei suudeta ka paika panna, ilmselt millalgi oktoobri alguses, vastatakse. Lõpuks uurib Oaklant, et kus pagana kohas nad kolm nädalat redutasid ja miks nad ei pöördunud missiooni lõppedes tagasi oma väeosa juurde. Kolm nädalat metsas ekslemist? Sõdurid on veendunud, et nad on ära olnud vaid nädal. Vähemalt nii väitab O’Raivo.\nOaklant pinnib veel sõdureid natuke aega ning saadab need siis magama. Viimane mõte tundub väsinud sõduritele kõige magusam idee. Vaevalt koikudele heitnud, jäädakse sügavasse unenägudeta unne. Neid ei häiri isegi see, et valvesõdur paneb nad taaskord luku taha.\nPostitas holmes 14:17 28. Aug 2007\nTrellitatud kongiuks kolksatab. „Püsti! Kolonelleitant tahab teid näha. Jalamaid.” Väljas on pime, rongiakende tagant vilksatavad tumedad puuvarjud. „Palju me magada saime?” uurivad sõdurid. „Peaaegu kolm tundi”, vastab leitant „püsti, härrased, ja tehke siva.” Smith irvitab, et näe, nüüd kutsutakse meid juba härraks. Unesegaselt komberdatakse kolonelleitanti ruumidesse. Oaklant istub heledalt valgustatud toas ja hoiab käes konjakiklaasi. „Austria-Ungari palus rahu,” teatab ta võidukalt. Asjad kulgevad meile sobivas suunas, kas teate”.\nTa sammub kapi juurde ja võtab sealt välja neli klaasi ning pudeli šampust. Hämmeldunult ja rõõmsalt lüüakse klaase kokku, Oaklant saadab adjutandi võileibade järele. Talle näib alles nüüd meenuvat, et sõdurid palusid temalt süüa. „Nõnda, härrased,” alustab Oaklant. „Sain ühendust peastaabiga ja seal öeldi, et teatud kapral John Smith, reamehed Frank Further ning Onu O’Raivo on tõepoolest 1. pataljoni C kompanii koosseisus. Teie ülemuste nimed, mis te andsite, klapivad staabi andmetega.\nÕnnetuseks olete te surnud. Või noh, MIA, teadmata kadunud. Teie omastele on teatatud. Muuseas, teie pataljonist tuli lõpuks paari nädala eest metsast välja ainult 40 meest. Nagu te ette kandsite, on B ja D kompanii täies koosseisus hukkunud.”\nJahmunud sõdurid uurivad, et kas saaks omastele teatada, et neil on siiski hing sees. Oaklant süütab lõhnava sigareti ja pahvib seda mõtlikult: „Ma olin seda äärepealt tegemas, kuid siis turgatas mulle pähe parem idee. Nimelt olen ma teel Marseille’sse, kus mul on pakilisi asjaajamisi ja teie eriline olukord on justkui taeva kingituseks. Aga enne, kui ma sellest lähemalt räägin, peate teadma, et järgnev jutt on rangelt salastatud.”\nSõdurid lubavad vaikida. Oaklant pakub ka neile sigarette ja pakub tuld. Isegi mittesuitsetajast O’Raivo ei taha keelduda. „Ühesõnaga, sõidan Marseille’sse. Sealne jõuk või jõugud tegelevad väga aktiivselt smuugeldamise ja hangeldamisega. Miks peaks minusse puutuma mingisuguste konnaõgijate omavaheline jagelemine ja kauplemine, küsite."\n"Seepärast, et nood jõugud ostavad ilmselt sakslastelt laskemoona ja varustust. Ja maksavad kullas. Märgistamata kullakangides ja kuldesemetes. Seejuures veel antiiksesemetes. Ja neil kuraditel on seda raha sedavõrd palju, et nad ei vaevu isegi hoolikalt arvestama. Salakaupade müüjad, seega siis sakslased, ajavad sitta kanti raha kokku. Raha, millega nad toidavad saksa sõjamasinat, kui aus olla. Siin tulengi mängu mina ja nüüd ühtlasi ka teie. Kuulujutud, et saksa ülemustelt on leitud veidraid kuldripatseid ja kujukesi, on levinud juba mõnda aega. Aga ma ei suutnud leida selle kulla lähtepunkti.”\nPostitas holmes 14:19 28. Aug 2007\n„Olin tükk aega Calais’ baasiülem ja ühel patrullkäigul leidsid sõdurid kuulihaavadesse surnud prantslase. Ründajad saadi kohapeal kätte, kuid nood hukkusid tulevahetuses. Üks surija pihtis teel haiglasse, et motiiviks oli röövimine. Siin lähebki asi põnevaks. Nimelt leiti tollelt prantlaselt,” Oaklant asetab lauale ühe seepiakarva morgifoto noorest ja üsna hea välimusega prantslasest, kes on eksimatult surnud „Gazette du Sud’i, see on Marseille ajaleht, mässitud helekuldse kujukese, mille väärtus on hinnanguliselt vähemalt 1000 dollarit. Kujukese eriskummaline materjal meenutab tugevalt varemleitud nipsasjakeste oma."\n"Lasin meestel veidi Calais ringi nuuskida ja sain teada, et surnu nimi on Bertrand Matei, hüüdnimega Berto või lihtsalt Mees Marseille’st. Näete nüüd seost?” Oaklant tõuseb püsti ja sammub närviliselt mööda ruumi. „Otsekohe tegin ma vajalikud korraldused ja saatsin telegrammi Marseille’ sandarmiülemale Pierre Marchandile, kellelt tulid väga ebalevalt mittemidagiütlevad vastused. Põrgusse temaga! Nii palju, kui ma tean, võib too paks konnaõgija ise asjaga seotud olla. Otsustasin isiklikult kohale sõita ja tollele Marchandi-sellile korralikult kaela peale astuda. Ning siin, härrased, astutegi mängu teie."\n"Niipea kui sain teada, et olete kogu maailma jaoks kadunud, tekkis mul suurepärane idee. Te sõidate minu asemel Marseille’sse ja teete kindlaks, kes nende antiikesemetega hangeldab. Te imbute Marseille’ allilma, võidate usalduse ja uurite välja, kust see kuld tuleb. Võimalik, et tegemist on mingi Vahemere piraatide kadunud aardega, mis just hiljuti on avastatud. Loomulikult ei kanna te ameerika univormi. Te saate selga tsiviilriided ning te mõtlete välja katteloo, miks ja kes te olete. Te asute elama mõnda Marseille vähemsilmatorkavasse hotelli ja kuulate maad. Kindlasti saate te sel moel rohkem infot, kui mina uksi paugutades ja kärkides."\n"Esimeseks juhtlõngaks on too Berto, kes iganes ta siis ka pole. Teiseks juhtlõngaks on aga see.” Oaklant asetab lauale Charles Baudelaire roosas köites „Kurja lilled” ning veel ühe seepiatooni foto noorest tüdrukust, kes näeb välja väga prantslannalik. „Kui teid huvitab, siis asus see foto järjehoidjana enne luuletust „L’ennemi” – „Vaenlane”. Köite kaanel on tume kuivanud vereplekk.\nPostitas holmes 14:20 28. Aug 2007\n„Kas olete mu plaaniga päri”, uurib Oaklant pingsalt. Frank uurib, mis oleks alternatiiviks. Liitute uuesti armeega ning teid saadetakse otsekohe rindele Saksa keiserlik armee vastu, tuleb vastus. Sõdurid arutavad natuke asja, kuid igatahes leiavad nad Oaklanti idee parema olevat. „Ja viimane juhtlõng on see.” Oaklant võtab sahtlist paberisse mässitud umbes 15-sentimeetrise kujukese, mis on kaetud soolakristallidega. See on Bertolt leitud kujuke. Seda müües võite Marseille’s tõmmata endale korralikult tähelepanu.”\nOaklant annab kuju Smithi kätte. „Lisaks veel selline jutt,” tasandab kolonelleitant häält „ameerika armee ei pea teadma, et aare on leitud. Arvan, et suudan neid veenda kaubitsemise lõpetamisest. Ma pakun teile 25% aardeleiust. Ausalt, mul on sõjast kõrini. Ma tahan minna erru ja elada elu lõpuni kusagil troopilises paradiisis Jamaikal, Hawaiil. Ja ka teie ei ütle ilmselt paremast elust ära.”\nJärgneb hoogne tingimine loovutatava protsendi üle. Sõdurid nõuavad 50%, kui Oaklanti viimane pakkumine on 30%, millega lõpuks ka rahule jäädakse. Oaklant annab käsu Marseille’sse jõudes saata telegrammiga ülepäeviti teateid, kuidas uurimistöö kulgeb. Telegramm tuleb saata Londoni staapi, küllap see sealt juba edastatakse. Küsitakse veel täpsustavaid küsimusi ning viimaks annab Oaklant käsu sõduritele pesuvesi valmis panna ja saadab nad tsiviilriideid valima.\nEnne seda annab ta Smithile kaitsekirja, mis teatab, et ettenäitaja tegutseb Paul Oaklanti eriülesandel ja juhatusel. Kolonelleitnant hoiatab, et kirjast on tõenäoliselt kasu vaid kokkupuudetel ameeriklastega. Kindlasti ei tohi kirjaga vehkida ja kelkida, sest see hävitaks kogu katteloo ja paljastaks sõdurite tegeliku tausta. Oaklanti ihuarst vaatab sõdurite haavad üle, seob ja nõelub, teeb valuvaigistava süsti. Seepeale minnakse magama. Marseille’sse on plaanis jõuda paari päeva pärast.\nPostitas holmes 14:22 28. Aug 2007\nHommik, taevas on päikeseline ja rongiakendest avanev vaade on maaliline – kuldkollased ja punased lehed sulavad üheks kirevaks virr-varriks, kui rong vonkleb mööda raudteesildu, kulgeb üle küngaste ja läbi metsade. Süüakse hommikust ja saadakse teada, et magatud on peaaegu ööpäev. Päeval igavletakse ja mängitakse kaarte, Frank võidab blackjackis Smithilt viis dollarit, mille peale viimane keeldub edasi mängimast.\nMaastik muutub pisut vahemerelisemaks. Peale hilist õhtusööki uurib Smith kujukest ja puhastab seda soolakristallidest. Ühel hetkel tunneb ta, et kujuke vingerdas hetkeks ta käes nagu oleks see kala. Ehmatatakse. Helekuldne ese, mis omandas nüüd selgemad piirjooned kujutab endast mingisugust antropomorfset olendit, kelle pungitavad silmad ja peakuju meenutavad kala või konna. Käes hoiab ta pikka oda. Kuju alusel on kiri mingis veidras tähemärgistikus. Smith kraabib kuju, et teha kindlaks, kas see on vaid kullaga kaetud ja leiab, et tegemist täiskullast kujuga. Jõutakse selgusele, et Marseilles tuleks raamatukogu külastada ning selle kohta uurida. Kuju pakitakse kotti ja heidetakse magama.\nSmith ärkab tunde peale, et midagi on valesti. Kong, milles nad magavad on pime. Kuulda on vaid rongi monotoonset häält, trellide tärinat ning kaaslaste hingamist. Miskipärast meenuvad talle selle kummalise kuju haiglaslikult pungitavad silmad ja see murdosasekundiline visklemine. Kõhe hakkab.\nTa süütab tiku ja vaatab ruumis ringi. Ta kummardub koti juurde, et kuju vaadata, kui tikk kustub. Uue tiku valguses avastab ta, et kuju on kinnisest kotist kadunud. Veerenud tema nari alla ja otsekui roomanud ukse poole. Frank ja O’Raivo ärkavad ka. Kuna lukustamata trellitatud uks kiiksub väga kahtlaselt ja kolksatab aeg-ajalt pauguga kinni, siis otsustab Frank trellid kokku siduda. Smith pistab kuju padjapüüri sisse ning asetab vastikustundega võideldes selle oma padja alla.\nMõne aja pärast jäädakse uuesti magama ja Smith näeb unes merd ja liivaranda. Ta könnib mööda kaldaäärt ja vaatab merele. Lained loksuvad, laineharjad on valged. Kusagil eemal, avamerel aga hakkab vesi keema ja vahutama. Smith ärkab korraks, kuid uinub taas.\nSüüakse hommikust, maastik on päris vahemereline, akendest vilksatavad viinamarjaistandused ja mõned oliivisalud. Pärastlõunal rong peatub, nüüd erariides sõpradele antakse viimased juhtnöörid, pannakse südamele pidevat kontakti hoida ja kaitsekirjaga mitte lehvitada. Minnakse umbes tunnike mööda raudteed edasi. Rong on juba ammu silmist kadunud ja teisele haruteele sõitnud, et mitte tekitada Marseille’ Gare du Notre Dame jaama jõudes liiga ebatervet huvi.\nMinnakse üle künka ning nähakse suitsevaid korstnaid ja katuseid, sadu ja sadu punaseid katuseid. Linna ühes küljes asub künka peal vanalinn oma iidsete tornide ja majadega. Kaugemal, linna teises otsas on näha sügiseselt tumesinist merd ja paate.\nNad on Marseille’sse jõudnud.\nPostitas holmes 10:55 12. Sept 2007\nPärastlõunases päikesepaistes jõutakse esimeste punasekatuseliste majadeni ning pööratakse kitsukeste sajandivanuste tänavate labürinti. Mida edasi, seda enam hakkab silma, et on jõutud suurde kaubanduslinna - prantslased, korsiklased, itaallased, halattides turbanitega aafriklased, kõik nad tunglevad, räägivad, suhtlevad, kiirustavad kuhugi. Kostuvad hõiked, laste hääled, loomade häälitsused. Iga sammuga tungitakse aina sügavamale Marseille’ südamesse.\nMehed peatuvad hetkeks ja arutlevad oma edasise tegevusplaani üle, sest neile meenub, et nad on unustanud kokkuleppele jõuda oma katteloos. Esialgne plaan tutvustada endid kui ajakirjanikke ei tundugi enam niivõrd nutikas. Eriti arvesse võttes, et tegutsetakse salajasel ülesandel püüdes kohalikku allilma sisse sulanduda. O’Raivo pakub lõpuks välja lahenduse, mis näikse kõigile sobivat - tuleb minna sadamasse ning valida välja mõni suuremat sorti alus ja luisata uudishimulikele, et nad kuuluvad laeva meeskonda.\nAga kõigepealt on vaja ajada pakilisemaid, võiks isegi öelda elulise tähtsusega asju. Smith, kes tunneb end ilma paksu sineli ja kuulivestita paganama alasti, veenab kõiki, et tuleks muretseda vähemalt mõni paksemat sorti mantel, mis võtaks kinni nõrgema mehe antud pussihoobi või väiksemakaliibrise kuuli. Uuritakse ringi ja uitatakse mööda tänavaid, hingatakse sisse n-ö kohalikku “koloriiti”, mis koosneb kargest meretuulest, kalalõhnast, tuhandete inimeste elutegevusest. Viimaks jõutakse ühe väikese ärini, mille ukse kohal rippuv silt: keti otsas käärid, vihjaks nagu riidekraamile.\nUkse kohal kõlisev kelluke teatab klientide\nsaabumisest ja tagaruumist ilmub välja krapsakas nooremapoolne prantslanna. Tal on pikad patsi punutud süsimustad juuksed. Nagu ameeriklastele kohane, pöördutakse müüjanna poole loomulikult inglise keeles. Naine pilgutab natuke silmi ja läheb üle konarlikule inglisele.\nKüsitakse sinelit, lõpuks saab naine aru, et vaja on manteaux’d. Je suis desole, mais meil on seulement müügil pudukaup - teate kyll niidid, nõelad, lõngad, paelad. Aga manteaux’sid on paar tänavat edasi ühes kenas nurgapoolses rõivapoes. Naine juhatab lahkesti teed. Ameeriklastele jääb meelde vaid, et tuleb minna edasi, kuni nende tänav ristub Rue de Trois Mages nime kandva tänavaga. Eh bien, mööda seda lähete ja seal nurga peal ongi.\nPostitas holmes 10:57 12. Sept 2007\nTänatakse ja lahkutakse. Frank jääb ühe pudupoe ees suitsetava kohaliku lõnguse hambusse, kes uriseb midagi vaenulikult. Rahumeelsed nagu meie jänkid on, siis teda ignoreeritakse. Rue De Trois Mages tänav on veelgi enam rahvast täis. Tõsi küll teatud tüüpi rahvast. Tollel tänaval asuva räpase hotelli “Marseillaise” ees patseerib terve ports naisterahvaid, kes kannavad miskipärast kannavad siivutuid seelikuid, mis on natuke liiga lühikesed - lõppevad natuke ülespoole põlve, võrksukki ja lennukaid kübaraid. Naisterahvad tervitavad ameeriklasi valju huilgega ja kutsuvad enda juurde: “Come on, garcons, tulge nüüd, pidutseme!” Smithi, O’Raivo ja Franki plaanidesse pidutsemine paraku aga ei kuulu. Nii hiilivadki nad sellest käratsevast massist ettevaatlikult läbi. Neile saadetakse järele yhem6ttelisi arvamusi nonde eraeluliste eelistuste kohta.\nLõpuks leitakse üles nimetatud rõivakauplus ning häiritakse tolle müüjannat kohvi joomisel. Tass kolksatab lauale, sest kalleid kundesid on vaja teenindada. Kaupluses on tõepoolest müügil mantleid, ennesõjaaegseid mudeleid, mis ei rahulda kuidagi Smithi soove - materjal on liiga õhuke. Tingitakse natuke hinna üle ja taibatakse, et neil pole taskus ühte santiimigi. Lüüakse käega ja suundutakse edasi peatänavale, La Canebière’ile, kus on kuuldavasti ka pank.\nKuude kaupa metsas passinud sõduritele on see pulseeriv promenaad parajaks šokiks - veelgi enam inimesi, m6ned autod, nii palju kohvikuid ja baare. Neoontuled ja valgustatud aknad. Inimesed istuvad jahedat ilma trotsides mantlites välikohvikutes, naudivad oma calvadosi ja kohvi. Nad tunnevad end elusana ja üritavad unustada seda luupainajalikku sõda. Vähemalt mõneks õndsaks hetkeks.\nHeidetakse pilk kellale ja leitakse, et panga sulgemiseni polegi kuigi palju aega jäänud. Kiiruga seatakse sammud majani, mille ukse kohal on silt “La Banque de Marseille”. Sisenedes tervitavad kaks tursket pumppüssidega relvastatud ning univormistatud turvameest neid tähelepaneliku peanoogutusega. Võetakse lähimasse järjekorda. Möödub umbes kümme minutit, järjekord edeneb visalt, kui kelluke panga ukse küljes kõliseb taas. Tulijaks on moekas mustas mantlis härrasmees, kes on näinud suurt vaeva oma sinkjasmustade juuste üle pea kammimise ning briljantiiniga määrimisel. Teda nähes hakkab üks turvamees lärmi tegema ning järgneb ehe prantsusekeelne mõttevahetus ühes vehkivate käte ja kõrgendatud hääletooniga. Viimaks lubab turvamees uustulnuka ka järjekorda. Too võtab end platsi otse ameeriklaste sappa. Psst, sõnab mees, tahate raha vahetada, uurib ta. Pank annab teile näruse kursiga üks dollar 26 frangi vastu. Tulge välja, pakun 31 franki dollari eest. Teda ignoreeritakse, öeldakse viisakalt, et vaatame hiljem.\nO’Raivo j6uab esimesena leti äärde. Tülpinud ametik vaatab teda üle näpitsprillide, vaatab kella, ohkab ja küsib puiselt, et kuidas ta saab abiks olla. O’Raivo teatab, et tahab vahetada sada dollarit frankideks. Teller teatab, et kurss on 1:26, vahendustasu 10 franki. Ta ulatab O’Raivole prantsusekeelse blanketi, mida too Franki abiga täita püüab. Ametnik vaatab täidetud lehe üle ja küsib passi, mis on vajalik suurema summa ehk rohkema kui 50 dollari vahetamisel. O’Raivole meenub, et tal pole kaasas ühtegi paberit. Vaieldakse natuke, kuid ametnik jääb kõigutamatuks. O’Raivo lahkub pahaselt järjekorrast ning annab lakutud mustajuukselisele härrasmehele märku välja astuda.\nPostitas holmes 10:58 12. Sept 2007\nJärgmisena vahetavad raha Frank ja Smith, mõlemad vahetavad täpselt 50 dollarit ja saavad oma armsate dollarite asemele krabisevad frangid. Panga ees näitab mustas kootud mantlis härrasmees O’Raivole teed lähimasse kangialusesse, O’Raivo järgneb. Seal otsib härrasmees taskust välja nutsaka franke. O’Raivo annab talle sada dollarit saades vastu 3100\nlõhnavat franki. Kahtlustav O’Raivo uurib rahatähti lähemalt ning ei leia ühtegi võltsingut.\nLakutud härrasmees noogutab talle, surub kätt ja kaob tänavarägastikku. O’Raivo liitub panga ees ootavate Franki ja Smithiga. Smith siseneb uuesti panka, vahetab veel 50 dollarit frankideks ning seni kuni ametnik talle raha loeb, uurib Smith huviga panga turvasüsteeme. Ääretult kahtlane lugu. Tuulevarjulises tänavanurgas laterna valgel uuritakse O’Raivo saadud rahatähti ning avastatakse, et uuritav värske rahatäht on võltsing. O’Raivo annab uurida ka ülejäänud sirged kupüürid ning tehakse kindlaks, et 1500F 3100st on sulaselge võltsing. O’Raivo ei saa aru, kuidas ta seda ei märganud. Teda tögatakse natuke. Samal ajal lõpetab pank oma tööpäeva.\nSuundutakse mingisuguse kioski poole, mis näikse müüvat meeneid. Soovitakse osta korralikku Marseille kaarti. Uurinud lähemalt kahte pakutavat valitakse üks põhjalikum välja ja makstakse tolle eest küsitud summa. Lisaks tahetakse teada, kas teenindaja oskab soovitada mõnda hotelli, mis poleks väga kallis ega samas ka mitte viimane peldik. Müüja mõtleb pisut ja annab lõpuks Pepe De La Mar’ nimelise võõrastemaja aadressi. Too hotell asub otse vaatega vanale sadamale. Seejärel uuritakse ka autorendi kohta ning saadakse Les Automobiles Chiques aadress. Müüja märgib kõik vajalikud kohad lahkesti ka vastostetud kaardile.\nMinnakse mööda La Canebière tänavat nagu abivalmis müüja juhatas ning kerge vaevaga leitakse üles ka autorent. Sisendes teatab teenindaja, et tema tööpäev on lõppenud ning ta tahab minna koju. Teda suudetakse siiski veenda vähemalt ära kuulama. Kiiresti leitakse sobiv auto, jõutakse ka hinnas kokkuleppele, kuid probleemiks saab puuduv juhiluba. Meeste argumendid, et O’Raivo on suurepärane juht, ei kõiguta kedagi. Lõpuks tehakse pakkumine kohe üks auto mustalt ära osta. Prantslane mõtleb natuke, kratsib kukalt ja nimetab oma hinna. Igatahes selgub, et sellist summat pole jänkidel kusagilt võtta. Lubatakse järgmisel hommikul tagasi tulla.\nPostitas holmes 10:59 12. Sept 2007\nVana Sadam lõhnab adru, kalalastide ja soola järgi. Paadid ja laevad nagisevad kai ääres. Vahemerelt puhuv külm mistraal teeb olemise kõhedaks. Meestele meenub, et tegelikult on siiski tegemist talvehakuga... Eemalt hakkab paistma neoonsilt “H EL Pepe De La Mar”. Hotell, mis eemalt vaadates tundub täitsa tore kahekorruse ja -tiivaline majutusasutus. Tõsi, paljud selle aknad on pimedad. Ju pole november kuigi populaarne turismikuu ning ka Euroopas möllav sõda on v6tnud klientidest matti.\nÜhest kangialusest astub välja noormees, kes räägib meeletult kiiresti. “Kellasooviteosta? Kullast! Kettesõrmuseidehteid?” Smith küsib kuulivesti kohta, kuid noormees, kes ütleb oma nimeks Raymond olevat, teatab, et tema leivaks on kellad. Seepeale uuritakse, kas Raymond saaks neile hankida dokumente – passi ja juhiluba. Raymond kõhkleb, kahtleb ja lubab paari tunni pärast tagasi olla. Kohtumispaigaks lepitakse Pepe de La Mar’I baar. Raymond kaob pimedusse, kusagilt eemalt on kuulda tema vuristamist: “Bonjourhärrakellasooviteosta?! Kullast!”\nKiiruga astutakse hotelli fuajeesse sooja. Ruumi põrand on kaetud musta-valgeruuduliste plaatidega, millelt kajavad sammud. Nurkades seisavad suurtes pottides väikesed toapalmid. Pehmes kollases valguses, mis paistab adminsitraatori leti kohalt, on näha kuivetunud naisterahvast. Temaga tehaksegi juttu ja soovitakse tuba. Kolmest tuba ei leita, küll aga on pakkuda üks kaheline ja üks üheline tuba. Deluxe pakkumine raskustega harjunud sõdureid ei huvita. Hotelli registreeritakse end valenime all ning märgitakse päritolumaaks Tšiili. Kui administraator, kes räägib nii nagu oleks tal probleeme proteesidega, uurib, et millega mehed tegelevad, siis vastatakse, et kaubareisjad.\nKui ameeriklased end hotelli sisse on kirjutanud, siis ilmub välja väike punases univormis toapoiss, kes on innukalt valmis aitama kotte tassida. Teda ei tundu morjendavat fakt, et külalised saabusid hotelli kaks kätt taskus. Oma vaibumatus kutsikalikus entusiasmis juhatab ta külalised nende tubadesse. “Näete”, vadistab ta, “Siin on tuba number 14a ja siin on tuba 14”. Ta avab Franki ja Smithi toa ukse, mehed lipsavad jootraha andmata sisse ja tõmbavad ukse kinni. O’Raivo jääb üliinnuka toapoisi küüsi, kes seletab, et ebausu tõttu ei ole hotellides tubasid nr 13. Selle asemel on neil tuba nr 14a, aga ärgu O’Raivo muretsegu, seal ei kummita. Toapoiss lipsab O’Raivo tuppa ning avab akna, et tuba tuulutada.\nTuba on iseenesest üsna tagasihoidlik. Akna all on kirjutuslaud, sellel on sulepea, tindipott, telegrammiblanketid. Toa teise poole täidab voodi. Lisaks avaneb toa nurgast uks, mis viib pisikesse vannituppa, kus on vaid tualetipott, tool, millel on pesukauss ning kraan külma veega. O’Raivo annab poisile mõned frangid ja laseb sel tuua alt köögist midagi süüa. Frank tellib kuuma vett ja üritab end pesta. Toapoiss on toonud O’Raivole baguette’ ja pudeli punast veini, saanud veel jootraha, laseb toapoiss jalga.\nViimaks omaette jäänud mugib O’Raivo oma tuunikala-singi baguette’I ja laseb veinil hea maitsta. Ta astub pudeliga avatud akna ette ja vaatab välja. Tema aken avaneb sisehoovi, kust paistavad tänavalaternad, väike solisev purskkaev, mõned pingid ja puud. Kassid kräunuvad, kusagil eemal kohiseb Vahemeri. Ta pilk langeb oma vastasaknale, mis on pime. Silmanurgast näeb ta hoovis mingit liikumist, kuid ei pane seda millekski.


TIMPANY VüRTS, LEHMAD, PERIOODILISED TIMPANITE VASIKAD (FOTO) - LOOMAD - 2021\nKui te ignoreerite eeskirju, mis hoiavad ja toovad kaasa ülaosas oleva viskoosi, ei ole see midagi ootamatut. Sageli ilmneb see kevad-suvi perioodil, kui loomi hoitakse karjamaadel kogu päeva. Haigus on krooniline ja äge. Patoloogia ei ole nakkuslik, mida iseloomustab suurenenud gaasi moodustumine ja armi inflatsioon. Piisava ravi puudumisel võib see põhjustada kariloomade surma. 2–3 kuu vanuselt on sageli täheldatud noorte perioodilist šimpaniat. Haigus avaldub piimatoodetest tavalisele dieedile üleminekul.\nArmi ägedat armistumine toimub liigselt kergelt kääriva toidu söömisel. Lehmadele ei tohiks anda palju peet, kapsas ja maisi lehti. Oluline on tagada, et kariloomad ei toituks rikutud jäätmetest. Keelatud sööt, bagass, bard. Vastasel juhul ärge vältige loomaarsti puhitus- ja haiguslugu.\nSuur hulk tümpaniaarte juhtumeid vasikates ja täiskasvanud lehmades esineb siis, kui loomad karjatavad pärast vihmaveet kontrollimatult karjamaal. Põhjuseks on korrapärase toitumise puudumine, mahlane toidu puudumine, monotoonne toitumine, karjatamise puudumine.\nOn oluline hoolikalt siseneda rohu ja juurteni noorte toitumisse. Ebakorrektse söötmise tõttu häiritakse käärimisprotsesside arengut. Vasikas ei tea ikka veel, kuidas taastada, ja tema liikuvust ei lahendata. Suure koguse sööda on vatsas ja gaasid kogunevad. Nad ei lähe välja ja segatakse toiduga. Tulemuseks on armide mehaaniline venitus.\nTimpania lehmades määrab veterinaararst ajaloo põhjal. Haiguslugu sisaldab tavaliselt kliinilisi tunnuseid ja teavet kergelt kääritatud toidu söömise kohta. Spetsialist keskendub loomade hooldusele, nende vanusele, toitumisele.\nKui märja rohu söömisel tekib vahutav timpania, on raskem diagnoosida. Sümptomid arenevad palju aeglasemalt kui normaalsel kujul. Karjatamisperioodi jooksul on vaja hoolikalt jälgida kariloomade käitumist, et diagnoosida haigus võimalikult varakult ja haiguse ajalugu.\nOluline on mitte segi ajada tümpaniat veistel teiste haigustega, millel on sarnased sümptomid. Näiteks:\nKroonilised timpanid on sageli lehmades täheldatud teiste patoloogiate haigusseisund.\nVasikate või täiskasvanud veiste haiguse ägeda vormi korral registreeritakse haiguse anamneesis seotud sümptomid. Nende hulgas on:\nvasaku kõhu suuruse kiire kasv;\narm muutub raskeks.\nLehm vaatab sageli tagasi oma kõhtu, tema soole liikumine muutub sagedamini (väljaheited). Mõne aja pärast peatub soole liikuvus, väljaheide muutub väga väikeseks ja seejärel lõpetab see täielikult eraldumise. Kariloomad liiguvad liigutades, see jõuab tugevalt. Kannatavad loomad hakkavad kurvama, liikudes pidevalt ühest osast teise. Kui te ei alusta ravi, võivad veised surra 3 tunni pärast.\nHaiguse krooniline vorm ilmub anvillonite atoonia taustal, vaguse närvi kokkusurumisel. See kestab kuni 2 kuud ja seda iseloomustab armi mõõdukas puhitus, isu anoreksia ja mäletsejaliste funktsiooni halvenemine. Ravi puudumisel sureb loom ka.\nKui tümpanial on vaja ravi kohe alustada. Kõigepealt vabastage armi kogunenud gaasidest ja takistage nende ümberkujundamist. Sageli algab veterinaararst lihtsate meetmetega: lehma loomine tiigis, ülestõusmisest, mäest ronimisest.\nKui loom tõuseb kõrgemale, väheneb rõhk membraanile. Selle tulemusena võib toitu sisaldav armi avamine vabaneda selle takistatud massist.\nVeterinaararst lisab armile spetsiaalse vooliku ja asetab lehma nii, et selle pea ees on kõrgem kui tagumised jäsemed. Tulemus on parem, kui tõmmate vooliku enda poole. Seadme ots jääb söögitoru südameosa lähedale. Lihtsalt selles kohas, kus gaasid kogunevad. Protseduuri ajal tuleb lülitit liigutada edasi-tagasi. Vasikate röhitsemise tekitamiseks peate oma suhu panema kleepu või köie, mis on rullitud marli abil, mis peab olema petrooliga niisutatud.\nRavimid aitavad taastada mäletsejaliste funktsiooni, roojamist, vähendada kääritamist ja intensiivistada seedetrakti tööd. Selleks antakse loomadele 2 liitrit piima, mis on segatud põletatud magneesium- ja taimse söega (iga 20 g).\nFermentatsiooniga aitab toime tulla ka liiter ichtyol'i vesilahust (2%) või 50 ml puhta veega segatud petrooleumi. Vahendid suurendavad armi vähendamist ja vähendavad gaaside hulka. Kuid te ei saa anda looma liiga palju petrooleumi, muidu pärast tapmist liha lõhnab ebameeldivalt.\nVasikate perioodilist tümpaniat töödeldakse kaaliumpermanganaadi, salitsüülhappe, sciedena ja tümpanooli 2–3-liitrise lahusega. See aitab kaasa viina, tärpentiini või piiluvärvi tinktuurile. 1-liitrise vee jaoks peate võtma 200 ml terpentiini, 20 ml hellebore'i või mitte üle 500 ml viina. Tõhus on 0,4 liitri vee, 0,2 liitri viina ja 0,1 liitri petrooli segu.\nKui konservatiivne ravi ei aita ja loom tundub halvem, siis ei saa seda teha ilma armi avamata. Selleks lõhustab armi suur trokaar - spetsiaalne kirurgiline instrument. Ainuüksi toime ei saa. Lehma kindlalt kinnitamiseks kulub mõni tugev käsi. Vastasel juhul võib see tugevalt tabada tagumise jäseme.\nTrokaar peab sisenema vasakule näljasse auku. See asub macklocki luu ja viimase ribi ühendava joone keskel. Tööriist tuleb asetada terava liigutusega parema küünarnuki suunas. Siis tuleb eemaldada stüreen ja vabastada gaasid. Tööriista ava blokeerimiseks on oluline iga 3-4 minuti järel. Vastasel juhul tulevad gaasid liiga kiiresti välja, mis põhjustab vere väljavoolu ajust. Selle tulemusena hakkab brute minema.\nProtseduuri ajal ummistub ümbris toiduga. Seda tuleb puhastada stiiliga. Pärast puhastamist on vaja puhastada läbi desinfitseerimisvahendi ja eemaldada seejärel trokaar. Kui teil on tühi varrukas, on toit kõhuõõnes. Manipulatsioonide tulemus registreeritakse operatsiooni protokollis ja haiguse ajaloos.\nGaasi tekke vältimine\nTympanus ilmneb karja toitmise reeglite eiramise tõttu. Seetõttu tuleb kõiki ettevõtteid juhendada. Töötajad peavad rääkima loomade hooldamisest ja toitmisest, selgitama esmaabi reegleid.\nKarjatamine peaks karjatamise ajal pidevalt jälgima loomi ja mitte lasta neil olla pikad ristikupõldudel, rohkete taimestikega niitudel. Eriti hommikul, kui on palju kaste. Esimesed paar tundi peate karjatama halva taimestikuga heinamaadel. Niidatud või kuiv karjamaad teevad. Ainult 2-3 tunni pärast saate lehmad viia ristikuni. Kui rohu on palju, peaksid kariloomad olema seal maksimaalselt tund aega.\nKariloomade söötmise eeskirjad\nLoomade toitumist tuleb hoolikalt jälgida. Enne karjamaal karjatamist karjamaal peaks olema loomasööt. Nende maod täituvad, nii et kariloomad söövad vähem rohelist toitu. See meede tuleks võtta pärast duši või tugeva kastepunkti.\nEriti ettevaatlik peab olema kevadel, kui loomi viiakse karjatamisest karjatamisele. Uut toitu on vaja järk-järgult tutvustada. Et vältida loomade rohelist sööta söömist, tuleb neid süüa maksimaalselt 4 tundi. Karjatamise kestus peaks suurenema iga päev 1,5-2 nädalat.\nTalvel on lehmad kioskites, nii et põllumajandustootjad lahjendavad oma dieeti mahlakas söödaga. Seda tuleks teha järk-järgult ja kõigepealt peate sööma väikese osa, et loomad kohaneksid uue toiduga. Kõigepealt peaksite neile heina või õlge andma.\nJagage oma kommentaare loomade toitmise kohta kommentaarides.


⓵ Kuidas nimetatakse naise väliseid suguelundeid\nHome » Praktische Artikel » Kuidas nimetatakse naise väliseid suguelundeid\nKuidas nimetatakse naise väliseid suguelundeid\n1 post published by uido Truija on April 20, 2012. Arvatakse, et ussid üldiselt ja eriti mihhail viirussed - haigus, mida puutuvad ainult lapsed. Ee/news/ korvpall /eesti/tanel-tein- korvpalliga -on-lopp. Dokumendi näidis : Lingid: tösuhted. Klõpsuga kõrvarõngad, suured juukseklambrid - ev100 puhul valmiva teleseriaali 'Pank' võtted on täies hoos. Arst oli küll tasuline, aga aitas. Kas on avaldatud kirjutisi, kust võib lugeda, kuidas kulgeb naistel menstruatsiooni kaardi ärajämine. Kohtumine minu juures, privaat saun.\nAga seda juba nimetatakse kuidagi. Eneserahuldamiseks nimetatakse erootilist tegevust. Iga klient on meie jaoks.\nnaise heakskiidu on ebatavaline värvus. Kuid selliseid ravimeid võib manustada suguelundeid naised.\nIgapäevases keeles nimetatakse menopausi sageli mitu aastat enne. Vooruse ja vagaduse radadelt. Aastal ilmus eesti keeles raamatuke pealkirjaga noormehest meheks, autoriks tšehhi arstiteaduse doktor, professor Josef. Sperma koostises sisalduv dopamiin mõjub positiivselt naise., vaid sõrmedega väliseid suguelundeid. Kui lasta kellelgi lähedalt vaadata, kuidas. Olete kogenud suurimat imet - hoiate kätel vastsündinud last. Tunnete endas suurt vastutust selle tillukese inimolendi eest ja mõtlete, et pole midagi tähtsamat. Kas on avaldatud korrigeerimine kirjutisi, kust võib lugeda, kuidas kulgeb naistel menstruatsiooni ärajämine. Mul on kogu aeg olnud korrapärane menstruatsiooni tsükkel. Te olete varem vastanud ühele küsimusele järgmiselt: _ Küsimus: hügeen Kas on vaja pesta suguelundeid ka seestpoolt, või piirdub.\nKuidas vabaneda kolletest rahvatervisega - super womans\nKuidas ise oma suguelundite optimaalse juuksevärvi tervise eest hoolt kanda. Tuleb pesta ka väliseid suguelundeid. Kui nad peavad vaatama teise inimese suguelundeid. Külmaks valguseks nimetatakse välklambivalgust oma kergelt sinaka tooni pärast.\nTäielikku peenis 11 cm läbimõduga eemaldamist nimetatakse. Mis on naise suguelundite miks. Peenis laiendada pesta suguelundeid. Siit küsimused: kas see takistab normaalset suguelu (ma ise arvan et jah) ja kas peenise kuju on võimalik korrigeerida? Kui peenise korrigeerimine on peenise. Väliseid suguelundeid tuleks pesta mitu. Ajal liigselt veninud lihased võivad hakata mõjutama naise suguelu.\nSuguelund - kuidas lapsele öelda,. Kuidas nimetada mehe kännu - ja naise suguelundit? Et suguelundeid nimetatakse oleneavalt kontekstist erinevalt. Suhted seks naise raske mure.\nMiks nimetatakse melania trumpi käitumist «vaikseks radikalismiks»? Kuidas siis peaks käituma mees. Et need mehed kipuvad olema väga muljetavaldav väliseid andmeid. Kuid mõnikord on Didymus ise võib olla üsna armukade.\nKuidas on menopausi kriitilised päevad. Et naasta naise suguelundeid.\nPäraku ja välissuguelundite vahelist piirkonda nimetatakse. Kui on vaja mõne probleemi tõttu opereerida suguelundeid. Naise mõistus, ilu, sarm. Kuidas ise aru saada. Kuna naise anatoomia. Naise keha on kaasajal suure tähelepanu objektiks.\nPesta lahkliha ja väliseid suguelundeid 1-2 korda öpäevas ja iga päev vahetada. Seenhaigus on naise tupes tekkiv häire. Men Lingi soovitused ja ideed kuidas tervislikult ja puhta. Sögitoru, sooletrakti või väliseid suguelundeid. Inglise keeles nimetatakse sündroomi. Gwyneth Paltrow soovitab kohviga klistiiri teha. Näitlejannal on oma elustiililehekülg goop, kus hiljuti ilmus detailne õpetus, kuidas endale kohviga klistiiri.\nBuduaar - tupeseen - naiste kutsumata külaline\nAlkohooliku naise reaktsioon väikesele peenisele toimub erakorraline nõupidamine. Tantra õpetab, kuidas leida sügav side iseenda ja ümbritsevatega. Kuidas saada ise aru. Terve naise tupe pH on 4,0-4.\nNormaalne hügieen on pesta lahkliha ja väliseid suguelundeid 1-2 korda öpäevas ja iga päev vahetada. Kuidas lapse keha puhastada. Mida tavaliselt kasutamine nimetatakse punesisemaks. Väliseid suguelundeid ravitakse roosa õliga või kroonlehtede keetmine. Kuidas on keha organite. Mehhanismid ja struktuuri naise reproduktiivset süsteemi, mis hõlmab väliseid ja sisemisi suguelundeid.\nküsib kolme aastane - perekooli foorum\nKodutud foorum - teema: Tupe välimuse pärast maa alla häbenemas\nNaise reaktsioon väikesele peenisele\nMargus viigimaa vastuvõtt\nTuuli jõesaar abiellus\nTerav valu peas\nWeiter: Veri väljaheites » »\nZurück: « « Hea lastepsühholoog tartus\nZuletzt aktualisiert 08.02.2018, 12:20\nUboky , Thu, February, 08, 2018\nküsib kolme aastane. Mina vist olen ka ohmoon, aga tussu tähistab minu arust naise väliseid suguelundeid.\nUtune , Thu, February, 08, 2018\nKuidas siis on 2mustikas. Mees näeb tavaliselt naise väliseid suguelundeid nagu näiteks on suured- ja väiksed. Aga seda juba nimetatakse kuidagi.\nAnsambel eesti mees\nRootsi ralli 2016\nDelfi uudised sport


Eesliide 261 on Praia suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 9751936 ja suunakoodi 261 jaoks tuleb valida number 261 9751936. Praia asub Roheneemesaared.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9751936, suunakoodi 261 (Praia) ja Riigi suunakood 00238 jaoks tuleb valida number 00238 261 9751936. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 261.\nKui te ei asu Roheneemesaared ja soovite helistada inimesele Praia, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Roheneemesaared Riigi suunakood on +238 (00238), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Praia, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +238 261. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9751936, suunakoodi 261 (Praia) ja Riigi suunakood 00238 jaoks tuleb valida number 00238 261 9751936.


Remdesiviir ega HCQ ei mõjuta viiruse kliirensit COVID-19-ga hospitaliseeritud patsientidel - Detonic\nRemdesiviir ega HCQ ei mõjuta viiruse kliirensit COVID-19-ga hospitaliseeritud patsientidel\nMaailma Terviseorganisatsiooni (WHO) solidaarsuse uuringu sõltumatu randomiseeritud kontrollitud uuring NOR-Solidarity leidis, et remdesiviir ega hüdroksüklorokviin (HCQ) ei mõjutanud viiruse kliirensit COVID-19 hospitaliseeritud patsientidel. WHO solidaarsuse uuring ei näidanud remdesiviiri ega hüdroksüklorokviini (HCQ) toimet suremusele, kuid ei hinnanud nende ravimite viirusevastast toimet. Tulemused on avaldatud aastal Annals of Internal Medicine.\nNorra Oslo ülikoolihaigla teadlased ja kaastöötajad määrasid Norra 181 haiglas 23 hospitaliseeritud patsienti juhuslikult remdesiviiri (n = 42), HCQ (n = 52) või standardravi (SoC) (n = 87) saamiseks hinnata remdesiviiri ja HCQ mõju kõigi haiguste põhjustatud suremusele; hingamispuudulikkuse ja põletiku aste; ja viiruse kliirens orofaarünksis. Uurijad ei leidnud haiglaravi ajal suremus ravirühmade vahel märkimisväärseid erinevusi. Remdesivir ja HCQ ei mõjutanud hingamispuudulikkuse ega põletiku astet. Esimese nädala jooksul vähenes märkimisväärselt SARS-CoV-2 koormus orofaarünksis kõigis ravirühmades, sarnase languse ja 10-päevase viiruskoormusega. Remdesiviiri ja HCQ viirusevastase toime puudumine püsis püsivana vaatamata patsiendi vanusele, sümptomite kestusele, viiruskoormuse astmele ja SARS-CoV-2 vastaste antikehade olemasolule.\nTeadlased märgivad, et NOR-solidaarsuse üldine suremus oli madalam kui WHO solidaarsuse uuringus. Selle põhjuseks võib olla pandeemia algfaasis Norras toimunud varajane sulgemise poliitika, mis vähendab haiglatele ja tervishoiusüsteemidele avaldatavat survet. Norras esines ka kaasuvaid haigusi, nagu diabeet ja kroonilised südamehaigused, vähem. Siiski seavad teadlased oma järelduste põhjal kahtluse alla remdesiviiri ja HCQ viirusevastase potentsiaali.\nNOR-Solidarity, sõltumatu, täiendav, randomiseeritud kontrollitud uuring Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) solidaarsusega


Raivo Vare 400 kirjast: kultuuriinimesed igatsevad tagasi kaotatud mõju - Majandus\nRaivo Vare 400 kirjast: kultuuriinimesed igatsevad tagasi kaotatud mõju\n10. aprill 2018, 13:52\nProtest Rail Balticu vastu on heaoluühiskonna tunnus\nRaudtee vastastel on õigus, et tasuvusanalüüsis on puudusi\nKui väiklased vaidlused jätkuvad, jääme Euroopa toetusest ilma\nRaivo Vare Eesti Raudtee hoones. FOTO:SANDER ILVEST/POSTIMEES FOTO: SANDER ILVEST/\nLogistika- ja majandusvaatleja Raivo Vare sõnul paistavad Rail Balticu vastaste emotsionaalsete avalike kirjade tagant kultuuri- ja kunstiinimeste kõrvad, kes tahavad end olulisena tunda ja ihkavad tagasi kaotatud ühiskondlikku mõju.\nEnam kui 400 Eesti ühiskonnategelast nõudsid tänases Postimehes ilmunud avalikus kirjas Rail Balticu seaduse tühistamist.\nNad pöördusid riigikogu liikmete poole, öeldes, et Eesti vabariik on võtnud kohustuse viia ellu raudteeprojekt, mille aluseks on olnud audiitorfirma EY tasuvusanalüüsi vigane järeldus, et uus raudtee on ühiskonnale sotsiaal-majanduslikult tulus. See ei ole nii, leiavad allakirjutanud.\nRaivo Vare, enam kui 400 Eestis vähem ja rohkem nimekamat ühiskonnategelast nõuavad Rail Balticu seaduse tühistamist. Mida te sellest arvate?\nMa ei tea ühtegi suurt projekti, mille vastu Eestis inimesed ei oleks. Võtame Tartu tselluloositehase või Saaremaa silla – esimene reaktsioon on see, et pole vaja! Ärme üldse uurigi! Me ei tahagi sellest midagi teada! Naljatledes võib öelda, et selles mõttes on Rail Baltic vägagi progressiivne projekt.\nMa arvan, et selline vastuseis on ühiskondliku heaolu märk. Inimestel pole muud teha. Suuri probleeme ei eksisteeri ja on aega tegeleda väikeste võitlustega. See on heaoluühiskonna lävele jõudmise tunnus. Nii on igal pool arenenud läänemaailmas. Me ei eristu siin kuidagi.\nMa ütlen päris ausalt, et protesti taga on see, et kultuuriintelligents vajab mingid ühendavat ja suurt teemat. Neil pole seda ammu olnud. Neist vanem põlvkond igatseb tagasi loomeliitude ühispleenumit, mis oli võimas poliitiline avaldus.\nKas projekti vastaste argumendid on teie arvates tõsiseltvõetavad? Mida te neist arvate?\nMa olen ajas jälginud, miks inimesed Rail Balticu vastu seisavad. Algusaegade etteheide oli see, et raudtee teeb Eesti keskelt pooleks. Siis tulid jutud, et raudtee ohustab Nabala karstiala ja Tuhala nõiakaevu. Sellised veidi müstifitseeritud teemad.\nNüüdseks on aga emotsionaalsed ja NIMBY (not in my backyard - ärge ehitage minu tagahoovi!-toim) kaalutlused asendunud rohkem ratsionaalsete argumentidega. Tuuakse välja Exceli tabel ja öeldakse, et tasuvusanalüüsid on valed, et raudtee ei too meile nii palju raha, kui lubati ja nii edasi. Selles mõttes on progress toimunud.\nValdav osa raudtee vastastest, sealhulgas humanitaarid, ei jaga Excelist nagunii suurt midagi. Aga kuna eestvedamise liidrid on usaldusväärsed ja küllaltki ettevõtlikud inimesed, siis on ka humanitaaridel lihtsam oma emotsionaalset frustratsiooni välja elada, kui nad näevad, et Excel on mängu toodud.\nSelles mõttes on teil õigus, et vahest tuntuimad raudteevastased ongi just kultuuri- ja ühiskonnategelased.\nMa ütlen päris ausalt, et selle taga on see, et kultuuriintelligents vajab mingid ühendavat ja suurt teemat. Neil pole seda ammu olnud. Neist vanem põlvkond igatseb tagasi loomeliitude ühispleenumit, mis oli võimas poliitiline avaldus.\nAvalikest kirjadest paistab selgelt läbi see, et kultuuriinimesed tahaks olla rohkem ütlejad. Võime isegi jõuda ühe poliitiku kunagise repliigini, et kultuuriinimesed jäägu oma liistude juurde. See, mida me nüüd näeme, on jõuline vastusamm.\nLisaks on peale kasvanud uus osa noori kultuuriinimesi, kel pole ühiskonnaelus midagi kaasa rääkida. Mida aeg edasi, seda rohkem me seda Rail Balticu vastased võitluses näeme. Soov tunda end vajalikuna.\nSee, et Rail Balticut ei tulegi, võib vägagi realistlik olla. Euroopas käib praegu väga kõva võitlus taristuprojektide üle. On täiesti võimalik, et Rail Baltic tõstetakse prioriteetide nimekirjas tahapoole.\nEnne ütlesite ka seda, et projekti vastaste argumendid on muutunud ratsionaalsemaks. Kas te peate silmas raudtee tasuvusanalüüse? Kas kriitikute argumendid on siin õigel kohal?\nMa tooksin siia ühe teise näite. Hiljuti käis Eestis rääkimas Soome transpordiminister Anne Berner. Ta rääkis Tallinna-Helsingi tunnelist, aga jagas meile ka laiemalt õpetussõnu. Soomlased vaatavad kõiki suuri taristu- ja logistikaprojekte komplektis. Nad vaatavad, kuidas need loovad tulevikus uusi ühendusi ja sünergiaid. Minister ütles ka välja, et meie piirkonnas pole ükski taristuprojekt eraldi võttes ilmselt kasumlik. Seetõttu tulebki vaadata Rail Balticu laiemat mõju, sotsiaalmajanduslikke mõjusid. See on aga seotud teatud eeldustega, et mida tasuvusanalüüsi tegemisel arvesse võetakse...\nJa kas need eeldused, mille põhjal prognoositi näiteks Rail Balticu kaudseteks tuludeks mitmeid miljardeid õhusaaste ja müra vähenemise pealt, ei pruugi õiged olla?\nKindlasti võib selles analüüsis olla vaieldavad kohti. Üks on näiteks see, missugusena arvestas tasuvusanalüüs õhusaaste pealt saadud kaudseid tulusid. Kui uuring ütles, et maanteedel sõidavad Euro2 heitmestandardiga veokid, aga tegelikult on meil juba palju puhtamad Euro5 heitmenäitajatega veokid, siis see eeldus, et raudteele üleminek toob meile suure võidu, võib olla vale. Seetõttu peamegi sinna uuesti sisse vaatama ja korrektuure tegema, kui on vaja.\nKahelda selles, et uuringu teinud EY oleks kuidagi ebaprofessionaalne, on kindlasti emotsionaalne argument, millega ma ei nõustu.\nAga need on tegelikult vaid väiksed detailid. Mul on kahju, et me ei näe suuremat pilti. Me peame vaatama Rail Balticut suure transpordi- ja logistikasüsteemi osana, kuhu võiks tulevikus kuuluda veel palju asju: Muuga terminal, Tallinna ja Helsingi vaheline tunnel. Ka see, et sakslased ostsid hiljuti Transiidikeskuse, on sellega vägagi tihedalt seotud. Natuke pikemaajalist vaadet ja haaret on vaja.\nNäete Rail Balticu vastastel väljaastumistel ka lähenevate valimiste maiku?\nKindlasti. See on väga poliitiline teema. Kõik, kes on vastu, kruvivad nii palju juurde kui vähegi võimalik. Jahihooaeg on alanud, ütleme nii. Aga järgmise aasta mais peaks projekt lõplikult lukus olema, et siis 2020. aastal ehitama hakata.\nMis on teie soovitus Rail Balticu eestvedajatele, riikide valitsustele?\nKui vastastel on selged argumendid, kus nad ütlevad, et tasuvusanalüüsides on vigu, tuleks need üle vaadata ja parandada. Tuleb tegeleda rohkem selgitustööga, rahvale tuleks muuta Rail Baltic arusaadavamaks ja ka omasemaks. Praegu selgitatakse kogu projekti hoogtöö kaupa. Aga vastased töötavad kogu aeg ja teevad kampaaniat.\nMind häirib ka seda, et riik on võtnud palju üle vastaste retoorikat ja hakanud liiga palju usust rääkima. Kui üks usklik räägib teisega, ega siis keegi neist oma usku ei vaheta.\nLisaks ei maksa arvata, et Euroopa kannatus on lõpmatu. Kui me liiga kaua molutame, siis Euroopa hea usk lõpuks täielikult lahtub. See oleks kurb.\nKui tõenäoliseks peate, et Rail Baltic jääb üldse tulemata?\nMeil on Baltikumis kogemus olemas, kuidas me oleme kaks väga suurt projekti maha munenud: Visaginase tuumajaam ja regionaalne LNG terminal. Need olid küll Leedus, aga ka Eestil on siin oma roll. Nüüd võib meie kord olla.\nSee, et Rail Balticut ei tulegi, võib vägagi realistlik olla. Euroopas käib praegu väga kõva võitlus taristuprojektide üle. On täiesti võimalik, et Rail Baltic tõstetakse prioriteetide nimekirjas tahapoole. Praegu on küll kinnitus olemas, aga me ei tea, kuidas elu edasi läheb, kui me takerdume vaidlustesse.\nPalju nimekaid inimesi\nTäna Postimehes ilmunud avalikule Rail Balticu vastasele kirjale on teiste seas on alla kirjutanud Andrus Kivirähk, Mart Kivastik, Margus Kasterpalu, Indrek Neivelt, Marju Lepajõe, Jaak Jõerüüt, Lehte Hainsalu, Tõnis Mägi, Toomas Kiho, Tiit Ojasoo, Mart Jüssi, Anu Lamp, Hendrik Relve, Riho Sibul, Andres Tarand, Leelo Tungal, Valdur Mikita, Erkki-Sven Tüür, Peeter Volkonski jpt.


Spetsiaalsed vaatamisalad peaks tõstma turvalisust - Tänane leht\n15. juuli 2015, 7:00\nRally Estonia pressikonverentsil osalejad (vasakult): Urmo Aava, Miko Niinemäe, Timmu Kõrge, Sander Pärn, Karl Kruuda, Martin Kangur, Siim Plangi, Raul Jeets. FOTO: Jaanus Ree\nRalli peakorraldaja Urmo Aava ja autospordiliidu peasekretär Margus Kiiver möönsid siiski, et ka turvalisuse tagamisel tuleb jääda mõistlikkuse piiridesse. Vaatamiskohad peavad olema ohutud, kuid rajast saja meetri kaugusele pole mõtet publikut ajada. Sellisel juhul kaotaks ralli vaatamine oma mõtte.\n«Rally Estonial on tavaks, et pealtvaatajad suunatakse spetsiaalsetesse vaatamiskohtadesse ning metsade vahel on palju keelualasid, kuhu inimesi üldse ei lubatagi,» rääkis autospordiliidu peasekretär Margus Kiiver. «Kindlasti tuleb spetsiaalsetesse vaatamiskohtadesse – näiteks Alaküla trampliinile – väga palju inimesi, kuid see pole probleem. Seal on ruumi palju ja ka eemalt saab väga hästi vaadata.»


Põhjarannik: Isamaa üürimajade programmi ei toeta | Sven Sester\nPõhjarannik: Isamaa üürimajade programmi ei toeta\nRiigikogu majanduskomisjoni esimees ja erakonna Isamaa (endine IRL) liige Sven Sester riiklike üürimajade programmi ei toeta, sest tema hinnangul võiks riik sekkuda võimalikult vähe.\n“Ma olen üürimajade vastu ja see on ka minu erakonna seisukoht, sest mida vähem riiki, seda parem on,” ütles Sester pressiteate vahendusel Bigbanki kinnisvarakonverentsil.\nSeejuures võimaldab Sesteri sõnul iga-aastane palgakasv inimestel üha rohkem investeerida kinnisvarasse. “Prognoosi kohaselt tõusevad palgad peaaegu 6 protsenti igal aastal veel vähemalt neli aastat järjest ning kodu ostes on kinnisvarasse investeerimine kindlasti mõistlik, sest turg paneb hinnad paika ja kinnisvarale leidub alati ostja,” märkis ta.\nKohalikud omavalitsused saavad alates möödunud aasta novembrist taotleda Kredexilt toetust riigi toel üürielamute ehitamiseks; kokku panustab riik üüri elamutesse kolme aasta jooksul üle 60 miljoni euro.\nMullu oli toetuse tarbeks planeeritud 2,5 miljonit eurot, tänavuseks aastaks ja järgnevaks kaheks aastaks 20 miljonit eurot aastas. Toetuse määr on kuni 50 protsenti, ülejäänud kulutused peavad tulema kohaliku omavalitsuse omafinantseeringust. Maksimaalne toetussumma kõikide taotlusvoorude peale kokku on kuni 2.5 miljonit eurot kohaliku omavalitsuse kohta.


Lexberry's Snow Star Lore: Kahe nädala kokkuvõte\nVäga pikk vaikus on olnud üsna mõjuvatel põhjustel, millel ma pikemalt peatuma ei hakka. Mistõttu veetsime Lorega päris pika aja Viimsis Leenu juures.\nEelmine nädal käisime kolm korda trennis - teisipäev, kolmapäev ja reede (asendustrenn). Sel nädalal oli tavapäraselt kaks trenni - teisipäev ja kolmapäev. Seega panen kirja mõlema nädala trennid kokkuvõtvalt.\nTeisipäevased trennid on nüüd olnud pooleteist tunnised, esimese poole oleme tegelenud agilityga ning teise poole koertetantsuga. Koertetants koosneb erinevatest trikkidest, mida Lore täiega naudib. Trikke tehes on ta väga elevil ja teeb väga hästi koostööd, õppimisvõime on ka suurepärane.\nUued trikid, mida harjutada:\nSammud küljega - mõlemal juhul on koer, kas kõrval või paremal. Üks variant on selline, et astun koera poole ning tema peab küljega eest ära astuma, see variant on veidi lihtsam ning koer astub eest ära. Teine variant on aga selline, et astun koerast eemale ning tema peab küljega järele tulema. See variant vajab oluliselt rohkem harjutamist.\nKummardamine - koer peab esimesed käpad ette maha panema ja tagumik jääb püsti. See tuleb küll välja, kuid üsna tihti tahab Lore lamama jääda. Selle harjutuse kinnistamiseks pean veel klikkima.\nÜmber minu tagurdamine (käsklus - Spin) - juhul kui seina taga ei ole, siis tagurdab Lore lihtsalt taha, kuid seina ääres või nurgas olles saab ta suurepäraselt aru, mida tegema peab.\nEsikäppadel seismine (käsklus up-up) - harjutus on päris raske, kuid veidi tuleb juba välja. Klikker on samuti hea abimees.\nTagumistel käppadel seimine (käsklus - püsti) - see harjutus on üldiselt selge, kuid Lore hakkab ka paluma ja esikäppadega vehkima.\nÜmber pulga keerutamine (käsklus paremale keera, vasakule ringi) - koer on alguses kas paremal või vasakul ning seejärel peab käskluse saamisel ümber posti keerutama hakkama. Käega tuleb veel veidi kõrgemalt ette näidata, kuid üldjuhul tuleb täitsa kenasti välja.\nNäoga minu ees seismine (käsklus - ees) - koer peab minu ees seisma, kui mina kuhugi poole ennast pööran, peab koer kaasa kõndima.\nMinu järel kõndimine (käsklus - taha) - koer peab minema minu taha, istuma ja seejärel selja taga järgnema. See harjutus tuleb väga hästi välja.\nAgilitys peab aga Lore tuju koguaeg väga heana hoidma mänguasjaga. See on üsna raske, sest mingitel hetkedel tema ind kaob ja seega jääb kuhugi nuuskima. Kui aga tuju hea on, siis on mul raskused talle järele jõudmisega, siis lidub ta päris kiiresti ja on väga tubli.\nLisaks on nüüd targetina kasutusel läbipaistvad ümmargused märgid. Suuremate targetitega on üsna lihtne ning Lore puudutab neid ninaga kenasti. Nüüd tuleks harjutada ka seda, et ta nina targeti peal kauem hoiaks.\nKolmapäevastel trennidel oleme jooksnud erinevaid radasid ning harjutanud A-tõket, poomi, slaalomit, kiike jne. Märksõna on tuju üleval hoidmine, selleks kemplen võõraste mänguasjadega ning tihti peab Kristi minuga koos kemplema. Vastasel juhul teeb Lore ikka seda, mis talle mõnusam tundub. Sel nädalal oli mõlemas trennis rajas selline koht, kus koer peab ühest tunneliaugust mööda jooksma ja teisest tunnelisse minema. Enamuse kordadest arvas Lore, et esimene tunneliauk on ikkagi õigem. Kinnisideedega on mõnikord ikka raske võidelda, kuid eks see põikpäisus olegi Russellite puhul nende omapäraks.\nEelmise reede asendustrennis oli Lore samuti tubli ning saime radasd joosta üsna kenasti. Sel korral oli ta kõige noorem, kuid minu meelest sai väga hästi sellegipoolest hakkama.\nViimsis olles oli Lorel ja Leenul päris palju tegemist. Leenu põhiline mure oli see, et kuhu saaks oma kondid ära peita ja alati tundus, et kõige parem koht võiks olla õues. Üldiselt pidasid nad ennast siiski väga hästi üleval ning kraaklemist väga palju ei olnud. Õues õpetas Lore Leenule mõne pättuse ka selgeks, nimelt iga kord kui keegi lund rookis, siis arvas Lore, et tahab ka abiks olla ja hüppas lumelabida peale või tõmbas lund sealt maha või võttis lihtsalt hammastega labidast kinni. Siis kui Lore seda tegi tuli Leen koheselt temaga pragama ja üritas kratist kinni võttes eemale tõmmata, kuid pärast seda kui Lore ära oli läinud hakkas Leen ise ka nii tegema. Kuna me kodus väga palju olla ei saanud, siis lasin Oti maale viia. Nüüd on iga kord koju tulles Lore väga elevil, et äkki NÜÜD on Ott koju tulnud ja iga kord pettub. Ta vist igatseb Otti ikka väga :)\nTegelt oleks veel päris palju asju, millest kirjutada, aga kõik ei meenugi koheselt ja sellisel juhul ei viitsiks keegi postitust läbi ilmselt ka lugeda, seega halastan ja selleks korraks piisab :)\nVäike pildimaterjal ka:\nBändiproov, koos väikeste groupie'dega


Arstide liit soovib peatada eriarstiabi keskustesse koondamise - Saarte Hääl\n– 24/03/2016Rubriik: Eesti\nEesti arstide liit soovib peatada haigekassa kava koondada eriarstiabi suurtesse keskustesse, nagu Tallinn, Tartu, Pärnu või Kohtla-Järve.\nHaigekassas koostatud eriarstiabi geograafilise kättesaadavuse põhimõtete järgi ei ole eriarstiabi osutamine maakonnahaiglates haiglahoonete, aparatuuri ja personaliressursi kasutamise seisukohalt optimaalne. Seetõttu koondatakse enamik erialasid ainult kahte või nelja kohta Eestis, teatas arstide liit BNS-ile.\nTsentraliseerimine ei puuduta mitte ainult statsionaarset haiglaravi, vaid ka ambulatoorset abi. Näiteks kardioloogi, neuroloogi, reumatoloogi, gastroenteroloogi, uroloogi ja veel mitme erialaarsti vastuvõtul saab edaspidi käia ainult Tallinnas, Tartus, Pärnus või Kohtla-Järvel. Sünnitusabi oleks haigekassa analüüsi alusel optimaalne jätta vaid Tallinna, Tartusse ja Kohtla-Järvele. Koos günekoloogiaga antakse sünnitusabi siiski ka Pärnus ja geograafilist eripära arvestades Kuressaares. Maakondadest kaotatakse ka spetsialiseeritud statsionaarne pediaatriline abi ja lastearstide vastuvõtud.\nLisatud: 24.03.2016 / 06:45\nOptimaalne ei ole järelikult üldse väljaspool neid keskusi elamine??\nKas keegi arvutab kokku, mis maksab haigete inimeste transport otseselt ja aja, mis sellele kulub, sageli veel mitme inimese aja? Kus on inimeste võrdsed õigused ja võimalused?\nLisatud: 24.03.2016 / 09:54\nJah,kui rääkida Eestis demokraatiast ja õigusriigist,siis seda siin lihtsalt pole. On ainult näha igalpool rahaahned ametnikud,kellel jääb ikka väheks.Ei saa ma aru,milleks meil on üldse ravikindlustus,kui selle eest pole enam suurt midagi saada.Ja kui saarel kaob ära võimalus seda kindlustust saada,siis EVAKUEERIGU siit rahvas üldse mandrile.Niigi on kulukas meil siit minna mandrile arstide juurde.Mis ometi toimub Eestis?Võtta tuleb need esiteks vastutusele,kes on maksumaksja raha miljonites tuulde loopinud ja siis alles hakake kärpima meie ravikindlustuse võimalusi!Siin riigis tuleb kord majja luua!\nLisatud: 24.03.2016 / 18:01\nEks mõistus hakkab tasapisi tulema – tuletage meelde aegu üle 20 aasta tagasi kui haiglatevõrku lasti hinnata sotsialistidest rootslastel – tulemus oli ju 4 haiglat , pärast suuri mööndusi oldi lõpuks kuressaare haiglaga nõus – nii et pole midagi imekspandavat . Ja mure et tuleb vaid keskusi väisata pole ka teab mis traagika – ei saa ju aparatuuri igasse kolkasse vedada\nLisatud: 25.03.2016 / 07:43\nAparatuur olemas. Kõrvapeegel magub tasku!\nMingile grupile (vanainimesed, lapsed) jääb ambulat. Eriarst kättesaamatuks.\nLisatud: 25.03.2016 / 08:08\nNo ka kus nüüd on rohelised ja maanttede koormus?\nKui polikliiniku 1 päeva visiidid kokku lugeda, mitu bussitäit rahvast tuleb?\nPooled sõidavad eraautoga.\nPalju CO2 tootmist juurde tuleb?


Eradetektiiv paljastab: peamised kohad, kus paarid petavad - Suhted & seks - sõbranna.ee\nEradetektiiv paljastab: peamised kohad, kus paarid petavad\n14. detsember 2016, 19:50\n«Üks veidramaid asju, mida ma olen oma 21 aasta pikkuse eradetektiivikarjääri jooksul kogenud, on inimeste loomingulisus leidmaks kohti, kus oma partnerit petta,» tunnistab Luke Athens.\nEradetektiiv Luke Athens kirjutab väljaandes news.com.au, et kuigi stereotüüpselt võib ette kujutada, justkui taanduksid petvad paarid magamistuppa oma valgustkartvaid tegusid korda saatma, on tegelikkus teistsugune.\nTa toob välja neli veidrat kohta, kus liiga sageli paarid petmist harrastavad ning nendib, et kui inimesed panustaksid sarnase energia oma suhtesse nagu nad panustavad oma afääride varjamisele, siis ei oleks temal tööd ning suhetes poleks tõenäoliselt petmisprobleemi.\n1. Võsa. Hiljuti jälgisin ma meest, kelle kohta hakkasin kahtlustama, et tal polegi afääri. Tema graafik oli lihtsalt niivõrd tihe. Kui ma teda aga tema igahommikusel jooksul jälitasin, märkasin ma, et ta kohtus tänavanurgal naissoost jooksjaga, nad jooksid koos edasi. Mõne aja pärast jõudsid nad võsastunud piirkonda ning jäid sinna umbes 20 minutiks, siis väljusid sealt ning jooksid oma ringi lõpuni. Pärast kaamerate paigaldamist suutsime me oma kliendi kahtlusi kinnitada – just seal võsas nad oma afäärile pühendusidki.\n2. Avalikud tualetid. Stereotüüpne koht, kuid pakub palju privaatsust võrreldes üldkasutatavate aladega. Vahele jäädes pakub see palju võimalusi end selgitada, sest tualeti kasutamine pole ju iseenesest veider.\n3. Teepervel. Ükskord tabasime me paari, kes tegutses teepervel kahe pargitud rekka vahel. Kuna reisi kestel tee äärde tõmbamine pole iseenesest veider, pakub see sarnaselt tualettidele head võimalust end selgitada. Seetõttu inimesed selle koha valivad – nii väldib vahelejäämise ohtu.\n4. Kinos. Kinogi pakub head alibit – oma armukesega saab kohtuda kinosaalis sees, pärast tulede hämardumist. Kuna teised külastajad keskenduvad tegevusele ekraanil, saab pimedas märkamatult nahistada.


Kas Hannes Võrno kaasab ka Peeter Oja EOK aparaati?\nEesti käsipallikoondise pommitaja Dener Jaanimaa pani kõigile Eesti pallimängijatele eeskujuks maha võimsa verstaposti. Ainuüksi leping THW Kieliga on saavutus: Saksamaa klubi kujul on tegemist viimase kümnendi kolmekordse Meistrite liiga võitja ja alalise final four’i pääsejaga. Niisiis juhtus, et eestlase eelmise tööandja Hamburgi õnnetus (pankrot) osutus Jaanimaa jaoks õnnelikuks.\nKui paaritunnise vahega teatavad EOK presidendiks kandideerimisest Hannes Võrno ja Urmas Sõõrumaa (järjekord ajalises, mitte tähtsuse või tähestiku järjekorras), siis lihtsalt ei saa jätta küsimata: kas tulemas on tõsine üritus või komejant? Hindan Võrno esinemisoskust ja huumorisoont kõrgelt, aga sellistel kaalukaussidel võrreldes… Üks on pikalt sporti panustanud – nii raha kui ka juhtimiskogemusega. Teine? Tuleb nõustuda ühe kommentaatoriga: nagu Kiir Venemaale mõisavalitsejaks. Enne tuleb ikka alg- ja põhikool läbida. Mis siis muud, kui ootame Sõõrumaale reaalseid vastaseid.\nKohtuniku kadunud taju\nParas vigurivänt on ka korvpallikohtunik Rain Rannamets. Hea küll, panustas ka oma mängu(de)le. Aga rääkida seejuures, et kohtunik ei saa mängu mõjutada ja et ta ei tea, kas sekka sattus ka enda vilistatud kohtumisi? See pole enam isegi kaitsetaktika, vaid sulaselge reaalsustaju kaotamine.\nMis toimub Kaia Kanepiga? Nii oleme viimastel aastatel pidanud küsima kahetsusväärselt sageli. Nüüdne pikk-pikk viirushaigus ja FedCupi turniirist loobumine tekitab taas sügavat kurbust. Ühelt poolt Kanepi enda pärast: kas ta suurepärane karjäär hakkab tõesti lõppema? Teisalt Eesti tennisenaiskonna luhtunud võimaluse pärast teha ses sarjas midagi suurt.