Burbot - Liha July\nBurbot kala - tingimused ja elustiil\nBurbot on tursapüügi põhja röövkala, ühendades rohkem kui sada erinevat liiki. Kõik need, välja arvatud lööb (tekst kasutab sümbolit - Nm *), ei ela magevees, see on soolane vesi - Ichtiofauna mere esindajad.\nTursepuu sisaldab paljusid populaarseid kaubanduslikke kalaliike: navaga, kilttursk, putasu, pollukat, merluusi, turska jne\nKui enamus magevee elanikke talvel talveunevad, siis on sellel ajahetkel lööb suurenenud aktiivsusaeg.\nSuvel on iga täiendav kraad, mis suurendab vee temperatuuri üle 12 ° C, mõjutab kalade tervist. Pääsemiseks läheb see reservuaari sügavusele või vedruvee allikate juurde, mille lähedal ta tavaliselt asub.\nSuvel rohkete veehoidlate rabad hõivavad teiste inimeste närve, väljudes oma külalisi - jõevähki. Sellise puudumise korral on nad ummistunud kivide, äärmuslike rannikualade juurte all. Sellistes varjupaikades istuvad kogu suvi, nad on stuupori seisundis nagu talveunne. Ainult aeg-ajalt - öösel kibedal päeval nad indekseerivad läbi toidu otsimise.\nSel ajal Nm ei ujuda, kuid tegelikult ronida mööda põhja. Pool-ärkvel olevad röövloomad väljuvad ebaregulaarselt sõltuvalt ilmastikutingimustest. Intervall nende vahel võib olla rohkem kui nädal, kogu aeg kala nälga ootuses halb ilm, ja sellega jahutamine.\nKui veetemperatuur tõuseb üle 21-22 ° C, sureb mull.\nKülma armastavad kalad, kibud, ei suuda elada sooja kliimaga piirkondades, ulatudes põhjapoolkera jõgedele ja veehoidlatele.\nNende hulka kuuluvad Põhja-Arktika ookeani ja Siberi jõed: Põhja Naja Dvina, Jenisei, Khatanga, Pechera, Lena, Ob, Irtysh, Amur.\nPõldude elupaik ulatub basseini. Anadüür, mis hõlmab Venemaa kirdepiiri. Läänemere ja selle järvede veeteed asuvad mullides: Ladoga, Peipsi, Onega ja umbes. Ilmen.\nVäikestest inimestest on leitud Musta ja Kaspia mere jõgede ülemiste jõgede, Don ja Kuban on väikesed ja väikesed, mitte rohkem kui 0,5-0,8 kg.\nBriti saartel ja Belgias lakkas Nm enam kui 40 aastat tagasi, nagu näitavad selle säilmed. Teistes Euroopa riikides: Saksamaa; Madalmaad; Prantsusmaa; Austrias, kus seda peetakse ohustatud liikideks, on ka sünge olukord. Itaalias ja Šveitsis on säilinud stabiilne mullide arv.\nSiberi ja Põhja-Jäämere ookeani külmvooderdusi, mis on põldjalad elupaigaks, loetakse selle kasvu ja paljunemise kõige soodsamaks. Sellepärast saavutab see siin suurima suuruse ja rekordilise kaalu. See on kõige rohkem väikeste jõgede piirkonnas, mis voolavad läbi lameda metsaala.\nSuurused, vanus, välimus\nNormaaltingimustes 15-18aastased, kes kasvavad kuni 1,2 m ja jõuavad 23-25 kg kehakaalu, elavad lööbed. Saagides kõige sagedamini ei ületa 1,8-2 kg. Mehed on palju väiksemad kui naised, üksikisikute reproduktiivfunktsioonid ilmuvad 3-4 aastat.\nTäiskasvanud merikuratükil on madal, torpeedo kuju, pikkade piklike ja saba suunas, mis on iseloomulik kõigile tursakaladele. Selle esiosa, mis koos peaga ½ korpuse ümardatakse.\nTeine pool, mis koosneb sabaosast, surutakse külgsuunas. Tagaküljel on seljaosa, mis koosneb kahest segmendist.\nEsiosa on lühike ja väike, tagumine üks on sabale venitatud ja peaaegu sellega koos ühendatud. Ananäärmuslõikepikk on piklik, nagu ka seljaosa, mis esindab selle tagaosa peegelpildi.\nPõsepea pea on pisut lamestatud, silmad on väikesed, nendest on nendest vastupidavad nurgad, kusjuures iga vunts on välja tõmmatud ülespoole. Paremal alaosa lõualuu keskel - "lõugal" flaunts üks protsess sarnaneb habega.\nPeakriibud on peas - lõhed jäävad. Mõlemad lõuad on varustatud nõela-like paksudega hambad. Kogu keha on tihedalt kaetud väikeste, kindlalt istuvate, mittevaltsutatud kaalude ja lima kihiga.\nNoorte inimeste värv on palju tumedam: tumepruun keha on kaetud mustade laikudega; kerge kerge oliiv; uimed on tumehallid. Vanuses hakkab habemega röövloomade värvus muutuma kahvatuks, lahutused muutuvad pruuniks ja üldine taust muutub kollaseks.\nKuna marmelaadi värv on looduses maskeeritud, võib see muuta, et see vastaks põhja ja ümbritseva maastiku toonile. Turba tiikides elavad põhjad kannavad peaaegu must rind, kergeid kollast palet jätavad märganud liivase veekogude kureerijad.\nHarjumisharjumused ja põnevad käitumised\nBurbot - tagasihoidlik kala, mis ei kehtesta nõudmisi tingimuste olemasolule, toidu kvaliteedile. See laguneb ükskõik missugusel kujul: kivine, liivane, savi, roosakas, aga ka erinevat tüüpi pinnas, väldib selle tugevasti mürgiseid alasid, mis tekitavad hägusust. Hoolimata oma tagasihoidlikust karedusest on Nm väga veenev vee koostise osas, see elab ainult voolavas veekogus puhta ja jaheda veega.\nLõhkemisfunktsioon näitab loodusvarade puhtust. Kui mingil põhjusel muutub vesi saastatuks, tekib näiteks ohtlike jäätmete lekkimine, püstik lendub pinnale ja jääb liikumatult, muutes oma peade kaldale.\nIsegi L.P.Sabanejev märkis, et mullivärv ei talu päikesevalgust ja kuuvalgust, kuid nad korduvalt täieliku kuude öödel registreerusid täieliku hammustamise puudumisega.\nPäikesevalguse osas ei tekita küsimusi - öiste kalade nägemisorganeid, ja merikarp viitab täpselt neile, mis on vastuvõtlikud päevavalgusele, eriti selle liigsele. Kuid kuuvalgus mõjutab kala on ebaselge, seda eriti seetõttu, et Nm on huvitatud laagrite tulekahjude ja laternate valgust - tegelikkusest tõendatud omadus, mida isegi kasutavad kalurid. Tõenäoliselt ei ole täiskuu, mis toimib erakul, kuma, vaid täiskuu käigus toimuvad loomulikud protsessid.\nLambakarjal on hämmastavad ja haruldased omadused. Seda on võimalik ilma väetamiseta täielikult välja arendada, seda fenomeni nimetatakse partenogeneesiks - "neitsi reproduktsiooniks".\nParethenogenees enamikus kalades ei põhjusta kaaviari normaalset arengut ja täieõiguslike järeltulijate tekkimist, kuid purustatud on erakordselt erandlik juhtum, selle viljastumata munadest ilmuvad terved vastsed, mis võivad kohe ujuda ja tavaliselt areneda.\nVäärib märkimist, et eriline tundlikkus erinevatest helidest lööb. Selle hästi arenenud kuuldeaparaat aitab seda kaasa. Erinevalt teistest kaladest ei häält meie kangelast hirmuta, vaid vastupidi, meelitatakse ja tema näidatud uudishimu on täiesti erapooletuks mitte nagu näljase haugi rünnak, mis ründab kolmanda osapoole rämeldust kui potentsiaalse saagikuse märk.\nVeel üks huvitav külmavee röövloom on see, et see näitab huvi mitte ainult helisid, vaid ka kalurite puurides püütud kala vastu rünnata. Kuid sel juhul ei juhtu enam sportlik uudishimu, vaid tema ebastabiilne taju. See ja muud faktid kinnitavad, et ta on kõigi mageveekröövide kõige ahne ja ängistav.\nNärimiskumm. Mis sööb kala looduses.\nMetsikarju kasvab detsembrist veebruarini, kui veetemperatuur langeb peaaegu 0 C˚-ni ja veekogud kaetakse jääga. Gruppides kogunemisel lähevad tootjad üles madalamal aladel, kus on liiva- või kivine põhja.\nÜhe naissoost kontode rinnakoristus 2-3 meest. Kudemise ajal vaostavad mehed samaaegselt naise mõlemalt poolt, aidates teda kudema. Viljastatud munad kohe üle kanda. Ainult 1,5-2 kuud pärast kevadise soojenemise algust ilmuvad neist vastsed. Selle aja jooksul jääb esialgsest pesakonnast ainult väike kogus kaaviari, millest alates\ntekib uus põlvkond.\nHoolimata suurimast merbottide tootlikkusest (suured naised moodustavad kuni 4-5 miljonit muna) ja võimalust arendada viljatuid mune, on nende kalade vastsed ebaolulised osakaalud.\nPõhjuseks on kudemise hooaeg ja munade pikk inkubatsiooniperiood. Talvel ei ole munadel kuskil varjata, välja arvatud taimkatte varte mädanenud jäänused ja kivide ja tõugude all olevad depressioonid, mis ei ole kõigile õnnelikud - 0,001% kogu kogusest. Ülejäänud on kergekaaluline saak veetarbijatele, kellel on sel ajal toiduainete puudus.\nKahe kuu jooksul püsis ainult üks sajandik või isegi vähem kaaviarist põgenenud. Teine võib lõpuks leida ja süüa. Isegi vanemad ise söövad seda, kuigi nad on kõikjal ümbritsetud lihtsa saagiks - tuimaks ja aeglaselt liikuvate kalade varjualused.\nEsimesel elukuul söödetakse zooplanktoni söödapüree, seejärel järk-järgult suuremale toidule, mis koosneb väikestest selgrootuorganismidest. Kala hakkab tarbima vaid kaks aastat, enne seda aega maksavad putukad, ussid, kummitooted, mitte suurt vähki ja kalaakariarid vastsete eest.\nPärast teist eluaastat äratab kiskjate instinkt meie tegelaskuju, mis on põlema oma häbiväärse söögiisu tõttu. Burbot hakkab aktiivselt sööma kala, kuid ei loobu tema elusolenditest harilikult. Mõne kuu pärast on kala juba enamus toidust.\nKiskja, kes võib söödavat eset alla neelata poole võrra oma keha pikkuses, ei haavata saagiks suurust. Talvel ta viskab ennast isegi suuresse ja tugevatesse kaladesse, kes ei suuda külma tõttu seista vastu.\nMännowe ja rähistega on Nm-l eriline eelistus, ükski neist ei edasta. Eriti krabid, konnad, suured ussid, väikesed närilised mitmekesistavad erutumisharjumust ja toidu puudumine ei lakkagi isegi kukkuda.\nNm. ei kaitse saagiks, seisab ühes kohas, vaid otsib seda, märkamata - teda aeglaselt hiilib ja rünnata ilma äkiliste liikumisteta, õrnalt haarates kõik - pöördus kehaosa poole. Kannatanu ohver, ta ei jäta talle mingit võimalust pääseda, siis kohe neelab see suures suunas. Selle tugevad lõuad, mis on pandud nagu harja ja mitmete ridade väikesed hambad, on võimelised hoidma saagikust jõuliselt isegi lõualuu otsa.\nBurbot on kalapüügis huvipakkuv, nagu suurepärase maitsega kala ja kasulikud omadused. Peale selle on tema maks tähtis, see sisaldab olulisi rasvhappeid, mis sisenevad inimkehasse ainult toiduga, kuna seda ei sünteesita.\nKalapüügi kalender kalapüügi suvekuud ei ole müstilised. Ülejäänud aasta, mil ta sööb. Kõige produktiivsem hooaeg kalapüügiks on talv, eriti enne kudemist ja pärast seda.\nLisaks sellele tähistab aktiivne zhorim burbim kahte sündmust - mõni päev enne külmutamist ja viimane jää.\nPraegu ei ole ta eriti nutikas sööda kohta, isegi püütud lusikaga. Ükskõik millisele hooajale sobilik pihusti - kala, kana või veiseliha, elusad või snorja kalad, parem karvkate, rätik, suured konnad.\nBoutil on väga hästi välja kujunenud lõhn, sageli lõhnad koos kurgiga - olgu see siis kala, konn või lihatükid, mis meelitab seda kaugelt, annavad häid tulemusi.\nAvatud vees püüavad nad öösel öösel ja ainult põhjaga, samal ajal mitmete varrastega või konksudega. Vardikuid ei kasutata, inertsiagur on paigaldatud tihvtihoidjale, mis tähistab teritatud alumiiniumtoru, tõmmitsat või nurka, mis täidab mulda sattunud pulk.\nSaagi püük on lihtne, kuid see võtab vähe oskusi, vana vanaisa käitlemine on väga praktiline ja ei nõua varraste lisakulusid, mida võib öine kalapüügiga juhuslikult purustada.\nPaljud kalapüügilaevad, kes püüavad mererännakuid, kasutavad valgustust, valgustuse tulekahju kaldal ja tähistavad lanternadega kalapaikasid. Arvestades, et selline meetod suurendab püüki, motiveerivad nad seda vajadust lõkke järele ja valgustuse kasutamist - ilma, et pimedas ja külmas öödes ei saaks te kala püüda.\nSignaaliseadmeid poklevokit ei saa panna, aeg-ajalt kontrollides kätt käega, pingutades seda veidi. See kiskja võtab sööt kindlalt - sügavalt neelates seda ja vastupanuvõimet, ei püüa konksust välja tulla, istub püsti, ootab oma saatust.\nÖösel püüavad kala, eriti aktiivses kalapüügis kalapüügivahendite miinimumsuurus, et neid ei kaotata ega pühkida pimedas hooletusest.\nAlla jäädest püütakse Nm samamoodi kui muud põhjakalad - sööt alandatakse allapoole. Tihti kasutatakse jääpüügiks öine kiskja "Zherlitsu" - spetsiaalne talvevarustus, millel on ümmargune alus, mis on aukude peal.\nKevadmehhanism Zherlitsy on paigutatud nii, et hammustamise ajal sirgendab, võttes vertikaalset asendit. Selle otsa külge kinnitatud haru lipu, mis jääb kõrgemale augu kohal, tähistab sündmust, mis on aset leidnud, kuni angler on märganud. Väga mugav seade, eriti öiste kalastustingimuste jaoks.\nBurbot on tursapüügi jõekala. Läänemurdja kauge esivanemad jäid suurte järvede juurde, hiljem ühendasid need jõed, millesse mererohk rändas. Burbot on säilitanud paljude turskude harjumused.\nVaadake ka sellel saidil kalastamist:\nTundub, et välimus näib mõnevõrra nagu säga. Keha on torpeedakujuline, kaetud lima, mille tõttu ta libiseb käest välja. Väikesed silmad, suur hulk mitu rida hambaid, väikesed antennid - kaks ülemisel ja teine alumises lõualuus - see on see, mis näeb välja nagu müts. Suured selja- ja kõhredervad on peaaegu kokku pandud ümmarguse sabaga. Seal on kaks seljajõudu, teine teine ka pikk, võrdne anaalsega. Nahk on ainult üks, väike, asub lõugal. Pügamine - alumine kala, selle värvus sõltub põhja olemusest, see varieerub tumepruuni kuni kollakasrohelise värvusega. Tumete laigud on hajutatud tagaküljel ja külgedel. Hääl ja kõht on valged. Turbaküllastes järvedes on peaaegu must murd.\nBurbot võib muuta värvi mitte ainult sõltuvalt põhja värvusest, vaid ka vee valgustamisest, selle läbipaistvusest. Seega on marihm väga hästi varjatud mis tahes tingimustel, mis võimaldab tal edukamalt küttida. Lumemassi välimus ja selle eluviis näitavad, et see kala on väga vana, säilinud jääaja ajast. Ta päris tema esivanemate külmale armastavale iseloomule ja elab peamiselt põhjapoolkera vetes. Siberi jõgedes leidub eriti suurt purgust. Harilikult leitakse harilikult põhjaga aladel. See ei salli veereostust.\nBurbot on tüüpiline röövloom. Lühikesed noored, jõudes vaid 15-20 cm pikkused, hakkavad juba väikeste kalade jaoks jahtima. Täiskasvanud söövad sööma mitmesuguseid kala - ruffs, plotvichek, pulgad jms. Põõsas sööb ka putukate vasarad, erinevad ussid, karbid ja muud elusloomad.\nPügis võib kasvada pikkusega üle meetri, kogudes kuni 20-25 kilogrammi kaalu. Liha on peaaegu kondita, maitsev ja toitev. Kaalud on väga väikesed, seda pole vaja puhastada. Bobi maks on eriti tuntud - delikatesside delikatess.\nBurbot on üsna kummaline kala. Erinevalt meie kalast on ta kaaviari talvel. Närimine toimub jää peal. Kudemispüünisteks tuleb minna ööseks ja jätkata looma toitmise ajal.\nPurjepüük algab siis, kui veetemperatuur on alla 12 kraadi. Suveperioodil sulgub müts peitroopsi, aukude all, betoonplaatidena, kus nad sageli lööb oma kätega kinni. Kuumuses ei toimi peaaegu surnud talveunereid. Mäss on ellu jäänud ja hakkab jääma allapoole sügisese külma, peamiselt öösel püütud. Suvel näljutades puhastab burbim kogu reservuaari, jäädes sügavale kohale, kuid jõuab järk-järgult rannikule toidu otsimisel.\nSügavkülmutusega järk-järgult paraneb kalapüük. Mida külmem, seda intensiivsem on toit ja seda paremini püütakse. Sügis kalapüük jätkub kuni jääkateeni. Praegu on kõige põnevam ja produktiivsem kalapüük. Sügise lõpuks, enne külmumist, on lööb paremini püütud vaikses ilma mööduva ööd. Kõige huvitavam kalapüük sel ajal - kalapüük mererandil donku.\nPüünima merikotta. Seadmed õli ahvena on väga lihtsad. Kalapüügiga tegelemise nõtkus ei ole oluline. Burb suudab neelata suuri konksu ja isegi ei pööra tähelepanu paksudele nööridele ja metallist jalutusseadmetele. Odane Hiina ketrusvarda töötab eesli jaoks lööbiks. Rungalal on räpane rõngas, mille läbimõõt on 0,3-0,4 mm. Pange libisemiskindel joon, mis kaalub 40-100 grammi, sõltuvalt praeguse tugevusest. Kaitser on fikseeritud helmestega, mille vahekaugus peaks olema umbes 20 sentimeetrit. Sa sidud ühe jalutusrihma 30 sentimeetri võrra kõrgemalt kui peksistaja ja ühenda teine peapuhastusriba otsa.\nParem on kasutada konksu nr 10-12, millel on eesli pikk seljarubaks, et püüda lauguga, mis muudab mõnevõrra lihtsamaks nende eemaldamise laeva suust. Siiski, kui lööja suutis konksu sügavalt alla neelata, on jalutusrihma eemaldamine lihtsam ja uus. Seepärast on eeslihariistad kõige paremini paigaldatud karabiinidele. Teisest küljest on rätikul üsna jäik lõualuu, ja see on kerge tõmmata konksu külge kinnitusest, kui ta just selle võtsid. Kui sa püüad räbu kohta donk ilma Poklyovka signalisatsiooni, siis on üsna raske kindlaks määrata pühkimise aeg. Seetõttu on haakimine vajalik kõigil juhtudel, kui püüda merikotti.\nPihustid kalapüügi jaoks. Suure sööt püügiks lööb - väike rumm ja rütm. Loachit peetakse luksuslikuks delikatessiks. Samuti kasutatakse mansetena merikurja, vihmausside, konn, külmutatud kilu, toore veiseliha ja krevettide püügina.\nOn märganud, et donel jõgedel võtab burbim veidi ebameeldiva liha, mis järvedel ei ole kunagi olemas.\nHoolimata asjaolust, et lööb ei salli päevavalgust ja täiskuu, on selle meelitanud tulekahju või latern, mida kalurid kasutavad sageli. On märganud, et suurima arvukuse pokolok tekib tule ja pimedas vees valguse piiril.\nAsetage eeslit õhtul. Kontrollige esmakordselt paksu hämarikuga taskulampi ja seejärel eeslit mööda löömist iga poole tunni järel kuni kella kaheksni. Pärast seda saate autosse magada, põldtöödel on harilikult kinni püütud, ja kui see võtab söödi, siis ei jõua see konksust välja. Alates kella 4-st kuni 5-ni hakkab kalapüük hommikul, hakkab kohe enne koitu kerkima Donoki ringi.\nKalapüügi koha kiireks leidmiseks võõrsil võõrsil, võõrastel lastakse eesli rannikul eri vahemaadel. Kaugemäära kindlaksmääramine, mille järel toimub rohkem bituumba hammustust, paigutavad nad ümber kõik põhjad.\nKõige edukam koht Donku püüliseks on rand, mis algab jõgede sügavast jõgedest ülesvoolu. Õhust välja kaevandatakse kalavarude otsimiseks merredele ja alati söötmiseks ülespoole. Nad ka õrnalt saagisid saarel sügavas krahmas. Põldude liikumise viis söötmiskohtadesse on konstantne ja kui saate neid leida, siis saak on hea.\nJäätme küpsetamine on omapärane. Düüsi haarates ei tõmba ta tavaliselt külge, vaid seisab püsivalt ja imeb pikka aega. Kergesti on ummistus, isegi suur. Tavaliselt läheb ta rannale ilma suure vastupanu.\nPügamine talvel lusikaga ja mormyshka\nTalvel, pärast seda, kui jää on tõusnud, on kohad, kus mädarikk koguneb, kui kõik on leitud, püütud see peibutama. Talvine rütmihülss peab olema kitsas, heledas värvitoonis. Allapoole hoitav lusikas, mõnikord sellel puudutades. Pühkijate vaheline paus peaks olema vähemalt kümme sekundit, hammustamine lööb pause ajal. Nöör altatakse allapoole ja hoitakse piki auku nii, et baasilaud tõmmatakse piki alt, tõsta pilu närimiskummi.\nLure mäng talvel lööb:\nPühkige udilniku otsa.\nUdilniku otsa kiire, kuid pigem sujuv langetamine.\nPeatage liikumine peksuga. Spinner lõpeb liikumisega.\nPeatage kuni 30 sekundit. Sel ajal peaks hammustamine müstik.\nSamuti talvel nad püüavad suurt mormõska. Kate sobib praadimiseks, poolkõrvaraks või külmutatud kiluks. Mormyskil talvel talvise pügamise meetod seisneb selles, et see tõmbab aeglaselt vee põhjakülge ja lööb seda kivine põhja.\nKõige aktiivsem pügipüük talvel on detsembri keskel. Kaks nädalat pärast seda, kui jää on tõusnud, hakkab talvine zhori kudemisnurk alguses. Öösel toidu otsimine, talvel järvedes libiseb mööda rannikut kivist voodikohta, võti ja veeris. Talv talvel läheneb järskudele kaldale, saartele ja veealustele vallidele (pankadele).\nKogu talve vältel kudemise aja vältel püüavad talad taladest räästa. Tavaliselt pannakse loll õhtuti ja kogutakse hommikul. Selleks, et takistada liini külmutamist jäässe, on avad laialt lumega kaetud.\nSiin on lihtne auk, mis püüab passiivset tegevust:\nSeade zherlitsy on burbot\nSellega on kinnitatud 0,3 mm pikkune puulõika.\nKaalud kaaluvad 20-40 grammi\nÜksik konksujuht nr. 10-12\nLiin on kinnitatud nuga tehtud lenduriga. Kui lööb hammustust, tõmmatakse joon välja lõhenemisest, lõõgastab ja võimaldab burbat sööda rahulikuks neelamiseks. Mõned kalapüügilaevad asuvad jões kuni sajad sarnased tuuled. Kui teate koha söötmisega, siis peaaegu iga ventilaator saab saagiks. See meetod on kommertslikum kui sportlik - angler ei näe pokövokit, ei pea seda alla tegema. Sa paned õhtul zherlitsy - hommikul sa koguma burbot.\nJärvedes ei ole sööt alusele paigutatud, see peaks olema viis sentimeetrit üle selle. Talvel rämpsposti püüdmisel loputatakse düüsi tavaliselt väga sügavale (sageli pikisuunas lõigatud riff). Seega ilma ekstraktorita on hädavajalik. Talviku lõpuni püütakse merikotti ranniku lähedal, kus see sobib väikeste asjadega tegelemiseks.\nPõnevad kevadel ja suvel\nKevadel püütakse pudelitesse järsud pangad. Jätkuv püük jätkub kuni tamme lehtede õitsemiseni ja lindude kirsside õitsemiseni. Üldiselt võib aktiivse pügiga kalapüüki jagada kolmeks perioodiks - talvel kalapüük, kalapüük kevadel ja õngepüük sügisel. Talvel on püünise püütud esimesed külmad ja enne kudemist. Kevadel on parim sõidujooksu saamiseks keskmine sõidurada märts ja aprill, mil suvine hibernatsioon toidab rasva. Suveperioodil väheneb merikarbi püük ja vee jahutamisega jälle taas, sest pärast varjupaikade väljapääsemist hakkab jälle uuesti purskama.\nAga mida saab keetmata\nPüstad, hautatud seente ja kurkidega\nEemaldage nahk pulgast, eemaldage säärekahvid, eemaldage maks, loputage see sapist. Portsetajaga lõigatud liha, piserdage soola ja pipraga, rullige jahu ja praeke võid kuni pool küpsetatud. Pange viilutatud sibul põhjaga kastmes, asetage tükid purgust, peal - veel üks sibulakiht segus röstitud seentega, lõigatakse õhukesteks viiludeks, hautatud kurgid ja maksapõõsas. Vala puljong veiniga ja keedetakse kuumalt madalal kuumusel. Pange lõppspüstol anumasse, asetage seente, köögiviljade ja maksa ümber, piserdage pärast joomist jäänud kaste, puista peterselliga. Nöörina serveerige keedetud kartulid võiga.\nToidu tarbimine: 2 tükki, 2 tl nisujahu, 8 kuivatatud seeni, 3 sibulat, 2 söögikombrit võid, 2 tl taimeõli, 1 marinakurk, 1 tass kalajahu, 1 tass kuivatatud valget viinamarjaveini, 6 kartulitubelit, sool, pipar, petersell.\nSaladuslik elustiil, pehmendus söödaks ja kalapüügivahendite kvaliteet - see on hea merikurattu kalapüük.\nBurbot: mis see kala on?\nLaialdane tursk (perekond Gadidae) koosneb paljudest merefiltreerivatest merluusiast: merlangist, kiltturskast, pollukast, pollukast, põhjaputassuust. Ainsaks erandiks on merre, röövkalu, mis elab ainult mageveekogudes ja moodustab sama nime homotüübi, perekonna Lota lota. Mõned teadlased kahtlevad seda unikaalsust, tõstes esile ka Lota lota leptura (Lota lota leptura) ja Põhja-Ameerika (Lota lota maculosa) alamliik. Aga lihtsalt tavaline (vananenud, vähem) - amatööride ja professionaalide ihaldatud trofee. Eduka kalapüügi jaoks peate teadma kala välimust, eelistatud elupaiku, käitumist ja toitumist.\nKirjeldus ja maksimaalne suurus\nSigade ja muude kalade mariotuse iseloomulikud erinevused võimaldavad kogenematutele kaluritele unikaalseks röövloomaks identifitseerida:\npiklik, lihav keha spindli kujul;\nümarad küljed ja lamendatud saba;\nteisel selja- ja ananäärmetel on ebaharilik poolkere pikkus;\nväike, mille skaalade sile välisäär (tsükloid) on kaootilistes kohtades ja limaskestes;\nkolm vibu: üks lõuendil, kaks ülemist lõualuu;\nlame pea väikeste silmadega;\nsuur hõbenurk hambad;\nkõhupiirded paiknevad kõri alla ja on varustatud keermestatud kimpudega, mis mängib lisavigastusorganite rolli.\nKiskja keskmine suurus on 60-80 cm (3-6 kg). Suurim püütud merikogus kaalus üle 25 cm pikkusega üle 120 cm. Värvus sõltub elamistingimustest, vanusest, põhja tüübist ja vee läbipaistvusastmest. Standard peetakse oliiviõielisteks, tumepruunideks külgedeks, mustade ja hallide võredadeks. Nagu üksikisikud kasvavad ja vananedes, muutuvad värvid kergemaks.\nKus on eluruum\nJaotuspiirkond on otseselt seotud kala anatoomiliste tunnustega, mis ei tunne ennast mugavalt soojas ja stagnatsioonis vees. Suurim loomakasvatus on iseloomulik põhjapoolkera jahedatele veehoidlatele: Põhja-Jäämere basseinis, Siberis, Venemaa loodeosas ja Kirde-Eestis. Sellele vaatamata asus kiskja lõunasse kaugele, kuid samal ajal purustatud. Musta ja Kaspia mere merel voolavate jõgede keskmine proov ei ületa massi 0,6-1,0 kg.\nIsegi sügavates põhjapoolsetes järvedes otsib mullivett jahedama koha, mis sageli asub veealuste võtmete lähedal. Kui see ei ole võimalik, valitakse püsielupaikadeks kaevandused, kivide hulk ja jäljed. Põhja koosseis ei ole oluline, see võib olla liiv, veeris, savi jms. Ainus erand on suuresti mürgised piirkonnad, kuna on oht, et tihke hägusus tekib, kui kiskur pole hästi orienteeritud.\nHõimkalad on eranditult öösel. Mõõdukad elundid (nägemine, puudutus, kuulmine, lõhn) on kavandatud saagiks otsima pigi. Päikesepaiste ärritab liblikate silmad, mistõttu ei pruugi päev jooksul seda küttida, vaid peidab puude juurte, kivide, küüniste ja vähkide aukude juurte all ja üritab saavutada peavälise positsiooni. Sama olukord on täheldatud veega tugevas soojenemises, mis põhjustab ta paljusid aastaid letargia, apaatia ja isukaotuse. Ainult külmas ja häguses ilmas, kui reservuaari temperatuur langeb alla + 15 ° C, loobub röövloom ajutiselt oma suvise stuupori maha ja näitab erakordset rüüpkonda, tihti rünnates täidetud kalapügipuid.\nVeel üks hämmastav harjumus on see, et see on piiramatu huvi erinevate helide vastu. Erilise kuulmisega liigub uudishimulik kala marsruudi tekitamiseks sageli suuri vahemaid.\nMis sööb mütoloogiat\nKiskja dieedi aluseks on veehoidla alumiste kihtide elanikud. Väikesed ebaküpsed isikud (1-2 aastat) söövad õelad ussid, leivet, vastseid, väikseid koorikloomi, molluske, praet, kalamune ja kahepaikset. Kui nad vananevad ja kehakaalu suurenemas söövad, hakkab sööma enamasti suuri:\nmuinaslane, konnad, koorikloomad.\nLai suu ja kurk võimaldavad teil saagiks neelata, mis on kolmandik jahimehe keha suurusest, sujuvalt. Harjaste kujuliste hammaste struktuuri tõttu toimub see protsess järskude ja kiirete liikumisteta ning hammustus on kindel, kuid sile ja kiire. See liik on ka õigustatult omavahel ühendatud omavastase püüdja staatusega, eriti madala fauna loomuga veehoidlates. Arenenud lõhnaõõne võimaldab teil mõne kilomeetri vältel lõhna varjata toitu, mida kogenud kalurid kasutavad surnud praadimisel ja teistes tugevalt lõhnatavates söödudes.\nSuvekuumuse alguses söövad kalad sööma ja enamasti veedetakse talveunestuses. Alles sügisel läheb merikott varjupaikadest välja ja jätkub aktiivseks söömiseks õhtul kuni koiduni, taastudes ja kudemise ettevalmistamiseks.\nKülma armastava kiskja eksklusiivsus mõjutab otseselt kaaviari paigaldamise ajastut. Sõltuvalt piirkonnast ja konkreetsest elupaigast langeb kudemine detsembri ja veebruari vahelisel ajal. Et mune korralikult areneks, peaks vee temperatuur olema + 1 ° C. Põhja laiuskraadides on sellised tingimused loomult kiiresti loodetud ja kestavad mitu kuud. Mõõdukas piirkonnas on see palju raskem, seetõttu on kala arenenud võime osalenogeneesi ("virgin reproduktsioon") - täieliku arengu talutav müüritis. Selline hämmastav kvaliteet võimaldab naistel edukalt lahendada liikide jätkumise probleemi harvaesinevatel päevadel, ilma et kulutaks liiga palju aega seksuaalselt küpsete meeste otsimisel.\nPõldude närimine tekib madala voolu ja kõva põhjaga madalatel aladel: kivi, kestad, veeris, liiv. Selleks teeb kala pika rände, sageli kohad, kus see sündis. Kudemispiirkonda tulevad esimesed on suured isikud, kes paigutavad oma munad väikestesse rühmadesse 15-20-ni. Siis algab seemneproovide võtmine väikestest karjadest. Viimane saabub küpsetest noortest (3-5 aastatest), mis satub 50-100 tükki müravasesse "firma".\nErinevalt teistest mageveekalalistest on tursikarjäärist õline katte tõttu hea ujuvus, mistõttu osa sidurist vabaneb ja viiakse reservuaari piirkonda erinevate mikrokliima tingimustega, mis suurendab perekonna ellujäämise võimalusi.\nKudemise ajal kasutab kiskja aktiivselt piiratud elanikkonnaga piirkondades osaliselt või täielikult kalapüüki.\nPüügiperiood kestab sügisest kuni kevadeni keskpaigani. Parim aeg hambumiseks on hilist õhtut ja varahommikul (kuni 5 tundi). Peamine zhor langeb novembris-veebruaris. Elusalat söödana kasutatakse söödana (kuni 8-15 cm suurune): minnow, bleak, ruff. Samuti on levinud karpkala, väikeste konnade, suurte usside ja kana maksa saamine. Tihtipeale võib kiskjat ahvatleda aeglase nööriga või vibleriga.\nPeamise püügivahendina kasutatakse mitmesuguste modifikatsioonide donke. Tõestatud on hästi varustatud rõngastega lühikese vardaga, inertsiaalse rulliga, 0,5-0.40 mm paksuse liiniga ja mõõduka valutusega, mis ei toeta praegune, kuid ei tekita tugevat pritsmatust. Parem on kinnitada konksu jalutusriba koorma all, nii et sööt oleks võimalikult põhja lähedal.\nTalvel kasutavad nad jääpüüniste all (postavushki), kus rull koos kalastusjoonega on pidevalt vees, vältides seeläbi seadmete külmumist.\nBout või tavaline burbot  (lat Lota lota) on ainus erandlikult tursk (Gadiformes) mageveekala.\nBurbot on ainus selline mütoloog Lota Oken, 1817, ainus laupäev Lotinae Jordan et Evermann, 1898. Mõnedes klassifikatsioonides  on Lotinae alamkategooria tursk.\nMõned uurijad leiavad, et liik on monotüüpne, teised tuvastavad 2-3 alamliiki:\nLota lota lota (Linnaeus, 1758) - ühine merikottu, elab Lenas Euroopas ja Aasias ;\nLota lota leptura (Hubbs et Schultz, 1941) - peenilaius, mille hulka kuulub Siberi r. Kara Beringi väinasse, Alaska jõe ida pool Arktika rannikuni. Mackenzie ;\nLota lota maculosa (Lesheur, 1817) on alamliik, mis elab Põhja-Ameerikas .\nKeha on piklik, väike, ümardatud esiosani ja tugevasti tihendatud külgedelt - seljas. Pea on lamestatud, selle pikkus ületab keha maksimaalset kõrgust. Silm on väike. Suu on suur, pool-alumine, alumine lõualuu on lühem kui ülemine. Lõuendi lõualuude ja pea peal on väikesed harjastega kujuga hambad, kuid need ei ole suulaetel. Lõuendil on üks paarupäis (moodustab 20-30% pea pikkusest) ja ülemise lõualuu antennide paar  .\nKere värvipuu sõltub pinnase olemusest, läbipaistvusest ja veest, samuti kala vanusest, mistõttu on see üsna mitmekesine: tihti tumepruun või must-hõbedane, kergendades vanust. Kere külgedel ja paarunud uimedel on suured valged laigud. Kohtade kuju ja suurus võivad erineda. Kõhu ja uimed on kerged  .\nOn kaks seljajõudu: esimene on lühike, teine on pikk. Anal on ka pikk. Koos teise seljaga asuvad nad tihedalt kaadali külge, kuid ei ühti sellega. Rõigiservad on ümardatud. Kõhupiirkond asub kõri ees rindkeres. Kõhuääriku teise kiiruse piklik pikkus on pingul, mis on varustatud tundlike rakkudega, nagu ka antennil. Kaelarõngas ümardatud. Tsükloidikaalud, väga väikesed, katavad täielikult kogu keha ja peaosa ülaosast ninasõõrmesse ja kattekihini. Külgsuunaline joon on täis saba varre algusse, lisaks võib saba katkestada  .\nKeha pikkus võib olla kuni 120 cm. Erinevates veekogudes esineb lineaarne kasvu ebavõrdselt. Niisiis, parima näitaja kasvu ja kehamassi iseloomustab Swobot Ob basseini, lähedal selle poolest lineaarse kasvumäärade burbot on Vilyuy. Suurimad isikud, kuni 18 kg, on märgitud Lena jões .\nBurbot on aktiivsem külmas vees. Kudemine toimub talvel detsembris - veebruaris, kõige edukam kalapüük - esimeste külmade ajal suvel kuni koiduni. See toitub selgrootutele ja väikestele kaladele. Kasutada võib lagunevaid loomi . Püütakse küüned, eriti meeldib küünteks. Seal on nii istuv (elavad järvedes ja väikesetes jõgedes) kui ka osalise läbisõidu vormid (näiteks Obi jõe ääres).\nSõltumatud vormid on tavaliselt väikesed ja jäigad.\nPool-pass vormid teevad pika rände (üle tuhande kilomeetri aastas). Neil on suuremad mõõtmed (sageli rohkem kui meeter pikkune, kaal on üle 5-6 kg ja vanus kuni 15-24 aastat). Naised ei kutsu välja kord aastas, jättes ühe või kahe hooaja keha energiavarude taastamiseks. Enamik isaseid kutsutakse kord aastas.\nSee on tsirkumpolaarne levik. Tavaliselt leitakse Põhja-Jäämere ääres voolavates jõgedes .\nLääne-Euroopa ja Briti saared\nBriti saarte territooriumil on kõikjal põldude jäänused registreeritud, kuid praegusel hetkel ei leidu enam veekogudes. Selle liigi viimane püüdmine registreeriti 14. septembril 1969. aastal Great Ouse'i alamjooksul. Sarnane olukord on olemas Belgias, kus see liik hävis 1970. aastatel ja seda tuleb taastada. Mõnes Saksamaa piirkonnas hävitas Burbot, kuid see on ikka veel Doonau, Ruhri, Elbe, Oderi ja Reini jõgedes ning Constance'i järves. Saksamaal ja Suurbritannias on käivitatavaid rebenemise programme .\nMadalmaades ähvardab merilutsu ka väljasuremine ja selle populatsioonide arv väheneb. Mõnikord leidub inimesi Bisboschi (inglise) vene jões., Volkerake ja Krammer, IJsselmeeri ja Ketelmeeri järvedes. Prantsusmaal ja Austrias peetakse merikurat tundlikuks liigiks ning selle populatsioonid on koondunud Seine, Loire'i, Rhône'i, Maasi, Moselle'i ja mõnede Alpide järvedesse. Burbot on leitud ka mõnes Šveitsi järvedest ja jõgedest, kus selle populatsioonid on üsna stabiilsed . Itaalias elab müts Poi basseinis .\nPõhja-Euroopas, Skandinaavias ja Balti riikides\nBurbot on levinud Soome, Rootsi, Norra, Eesti ja Leedu vetes. Soome veekogudesse on vähenenud elupaikade saastumisega seotud populatsioonide arv, eelkõige nende eutrofeerumine. Rootsi vesikoormuste arvukuse vähenemise põhjused on nende reostus ja hapestumine ning võõrliikide ilmumine nendes, mis asendavad kohalikke liike .\nLäänemere Sloveenia varude peamine osa on koondunud Drava jõe ja Cernica järve äärde; Tšehhi Vabariigis - jõgedes Morava ja Ohře. Jõgede reostamine ja reguleerimine tekitab Ida-Euroopa riikidele ühise probleemi, et vähendada mullide arvu. Näiteks Sloveenias on keelatud kalapüük, Bulgaarias on see haruldaste liikide staatus, Ungaris - haavatavad; Poolas väheneb ka mullide arv .\nVenemaal levib lööb kogu Arktika ja parasvöötme vetes, Läänemere, Valge, Musta ja Kaspia mere äärtes ning kõigi Siberi jõgede basseinidest Ob-Anadõri kogu pikkuses. Arktika mere rannikuala on meremiili ala põhjapiiriks: see toimub Jamaali poolsaarel (va põhjapoolseimatel jõgedel), Taimõri (Pyasina ja Khatanga jõe vesikond, Taimõri järv), Novosibirski saartel. Ob-Irtyshi basseinis jagatakse see põhjaveest (Teletskoye ja Zaisani järved) Ob-lahele. Baikali järves ja Jenesi vesikond on üldlevinud. Selenga basseinis langeb see lõuna pool Mongoolia (Hovsgoli ja Buir-Nuri järved, Ononi, Kheruleni ja Khalkin-Goli jõgede ülemjooksud). See on leitud kogu Amuri basseinis ja ka Yalu jõe ülemjooksul (Kollase mere basseini). Lisaks on see jaotatud Sahhalini ja Shantari saartele. Ilmub mageda merede piirkondades, mille soolsus on kuni 12 .


Fotolugu: suitsupääsuke, rahvuslind – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nEdasi 27. aug. 2021 Foto & video\nSuitsupääsuke. Foto: Arne Kiin.\nLähem tutvus suitsupääsukestega sai alguse maikuus, kui üks paar alatihti vana lauda lahtisest uksest sisse-välja lendama hakkas. Peagi tekkis ukse kohale saviplonnide rida.\nKahtlesin, kas pesa vertikaalsel seinal püsida saab, ning lõin lauajupi alla toeks. Pääsudele see meeldis, ehitus hakkas jõudsalt kasvama. Inimeste tegemistest linnud palju välja ei teinud, hoidsid ainult paarimeetrist vahemaad. Ka talukass, vana tark loom, sai paari moraalijutluse järel aru, et need lendajad on peremehe erilise kaitse all, ning jätkas oma kiiduväärset tegevust hiirte ja rottide püüdjana.\nPääsukesepojad said tuule tiibade alla juuni lõpul. Kohe asusid vanalinnud uuesti pesitsema. Kui esimese pesakonna aegu olime püüdnud linde võimalikult vähe segada, siis nüüd hakkas fotograafi-mina endast üha häälekamalt märku andma. Said linnupojad suuremaks, viisin telgi lauda kaugemasse nurka ja seadsin välklambid samas üles. Nende sähvatustest linnud ennast õnneks häirida ei lasknud. Pärast paari fotosessiooni koristasin välgud, aga telgist pääsude elu jälgimas käisin veel mitu korda. Haruldaselt sümpaatne lind on suitsupääsuke, nii olekult kui käitumiselt. Respekt neile, kes ta 26. novembril 1962 meie rahvuslinnuks valisid.\nPosted in Foto & video and tagged fotolugu, lindude aastaring, suitsupääsuke. Bookmark the permalink.


Viisnurga järglased liikusid ägedalt - Äripäev\nPeeter Teder 26. september 2007, 00:00\nTallinna börsil liikusid eile ägedalt (vana) Viisnurga jagunemise tulemusena tekkinud firmade (uue) Viisnurga ja Trigon Property Developmenti aktsiad.\nViisnurga aktsia hind langes võrdlushinnaga võrreldes 12,2 protsenti, 61,02 kroonini (3,90 euroni). Võrreldes jagunemiseelse hinnaga, kukkus aktsia 38 protsenti. Viisnurga aktsia oli börsil suurim kukkuja. Väärtpaberi käive ulatus 250 000 kroonini. Üldiselt võib öelda, et Viisnurga võrdlushind oli määratud adekvaatselt (arvestades bilansist välja jäänud kinnisvara) ja sellest seisukohast lähtudes oleks oodanud aktsia rahulikumat käitumist. Aga ilmselt turuosalised mööbli- ja ehitusmaterjalide tootmist nii kõrgelt ei hinnanud.\nTrigon Property Developmenti aktsia sukeldus päeva alguses, kuid kosus siis ja lõpetas päeva hoopis 11,2protsendilise ralliga. Sellega oli väärtpaber ühtlasi ka börsi suurim tõusja. Aktsia maksis börsi sulgemisel 32,54 krooni (2,08 eurot) ja sellega kaubeldi 760 000 krooni eest. Trigon PD aktsia hinnaralli puhul võib oletada, et hind hakkab stabiliseeruma. Kahe (vana) Viisnurga järglase aktsiate hindade summa jääb jagunemiseelsele aktsiahinnale mõnevõrra alla. Mina oletaks siinkohal, et turg hindas jagunemiseelses seisus firmat üle ja seetõttu on loomulik, et praegune 1+1 on väiksem kui varasem 2.\nEnim kaubeldi börsil Olympic EG aktsiatega, mida osteti-müüdi 48 miljoni krooni väärtuses. Olympicu aktsia hind odavnes 0,9 protsenti ning väärtpaber maksis 91,22 krooni (5,83 eurot).\nBörsi kogukäive oli 95 miljonit krooni.


Valga Jaanikese kooli põhimäärus – Riigi Teataja\nValga Jaanikese kooli põhimäärus - sisukord\n§ 5 Asjaajamise keel ja õppekeeled\nRT I, 20.02.2018, 6\nKooli nimetus on Valga Jaanikese Kool (edaspidi kool).\n(1) Kooli asukoht ja tegutsemiskoht on Valga vald, Valga maakond.\n§ 5. Asjaajamise keel ja õppekeeled\n(2) Kooli õppekeeled on eesti ja vene keel.\n(1) Valga Jaanikese Koolis omandatakse kvaliteetsel tasemel eesti- ja venekeelset põhiharidust lihtsustatud õppekava alusel, osutatakse õpiabi- ja rehabilitatsiooniteenust ning nõustamist. Valga Jaanikese Kooli lõpetaja on teadlik ühiskonnast ja valdab eesti keelt tasemel, et jätkata õpinguid Eestis või töötada põhiharidust nõudval ametikohal.\n(2) Kooli ülesanne on tagada hariduslike erivajadustega õpilastele võimetekohane haridus lapsesõbralikus arengukeskkonnas, aidata kaasa isiksuse kujunemisele tulemaks toime võimalikult iseseisvalt ja jätkata õpinguid ameti- või kutsekoolis.\n(3) Koolis viiakse läbi lihtsustatud õpet, toimetuleku- ja hooldusõpet.


Töötukassa uues Karjäärikeskuses saab majahaldur uksi avada ka distantsilt\n16. november 2020 kell 12:36\nTöötukassa haldusosakonna spetsialist Raivo Terras kiidab Valnes WebLock Online süsteemi tänu millele kulub tal töötajakaardi vormistamiseks oluliselt vähem aega.Foto: Kaarel Tigas\nTallinna bussijaama vahetus läheduses, Fahle kvartalis, alustas tegevust töötukassa Karjäärikeskus. Hoone läbipääsulahendus valiti riigihanke tulemusena lukufirmalt Valnes. Kohtume Töötukassa haldusosakonna spetsialisti, Raivo Terrasega, et uurida kuidas Valnes WebLock pilvepõhise lukustuslahendusega rahul ollakse.\nRännak läbi töötukassa Karjäärikeskuse pakub erinevaid emotsioone — ajalooline tööstushoone on ühendatud kaasaegse ja praktilise töökeskkonnaga. Põnev hoone peidab erilisi eksponaate ja atraktsioone, mis aitavad toime tulla muutustega tööturul. Avar aatrium, läbimõeldud sisekujundus, milles aimdub ka kunagi hoones tegutsenud tselluloosi- ja paberivabriku aegset hõngu. Meie kohtumine toimub endises tselluloosileotusvannis asuvas koosolekuteruumis. Algatuseks näitab Raivo Terras selle nurga taga asuvat vana pressi ja siis juhib tähelepanu kahhelplaatidele seinal.\nRaivo Terrrase käes on virtuaalne kuldvõtmeke, mis avab Töötukassa erinevate kontorite uksi.\n“Viimastel aastatel on Valnes võitnud mitmeid riigihankeid, seega saan päris paljude kontorite sissepääsu hallata oma arvutist või mobiiltelefonist,” räägib Terras ja näitab kinnituseks nutitelefoni ekraanilt, kuidas objektide uste ja uksekaartide haldamine käib. Kõik ühest kohast, sõltumata sellest, kus haldur parajasti asub, sest süsteem toimib läbi pilvelahenduse.\nTa toob näite, et uuele töötajale uksekaardi vormistamiseks kulub aega umbes viis minutit. 15 aastat haldusvaldkonnas töötanud Terras omab võrdlusmomenti ka lokaalsete lukustussüsteemidega. Pole harv, et uksekaarte on võimalik vormistada ainult ühes konkreetses arvutis, mis asub näiteks sama hoone keldris: “Kindlasti on see turvaline, kuid nõuab ka rohkem inimressurssi,” lisab ta. Samuti on sellisel juhul lahendatud kaartide saamine enamasti läbi halduri ja sellele teenust pakkuva turvafirma. Valnes WebLocki pilvelahenduse puhul tegeleb nii lukustuse füüsilise kui tarkvarapoole hoolduse ja arendamisega Valnes.\nValnes WebLock võimaldab uksi avada ja kasutajatega seonduvat kõikjalt hallata.Foto: Kaarel Tigas\nValnes WebLock’i eelisena toobki Terras välja just võimaluse uksi avada ja kasutajatega seonduvat kõikjalt hallata. Tema hinnangul võib küll pidada turvalisemaks konkreetses kontoris kohapeal sissepääsussüsteemi haldust, kuid arvestades kontorite arvu ei ole see praktiline. Jutt käib ju sadadest ustest — koosolekuruumid, privaatboksid, kabinetid ja kõik muu. Haldusele lisaks on uste avamine üle veebi mugav. Terras toob näite: “Kui näiteks IT-mehed lähevad Lihulasse või Räpinasse mõnda tööd teostama, lepime kokku, et nad helistavad mulle, kui kontori ukse taha jõuavad. Avan siis neile vajalikud uksed ilma kohalikke kaasamata.” Valnes WebLock süsteem võimaldaks ka personaalsete või ühekordsete koodidega uste avamist, kuid tööspetsiifikast tulenevalt Töötukassas seda võimalust ei kasutata ja uksi saab avada vaid isikustatud uksekaartide abil. Kaardiga ja distantsilt avamise võimalust ei kasutata Eesti Töötukassa ruumide välisustel, kuna need on avatavad ainult võtmega.\nKuna Töötukassa kõigis kontorites pole kasutusel ühtne lukustussüsteem, on Terras kokku puutunud teenusepakkujatega, kes ei paku mitte ise terviklikke lukustuslahendusi, vaid lahendusi, mis võimaldavad juhtida kõigi teiste teenusepakkujate süsteeme. See kõlab tema sõnul küll mugavalt, kuid arvestades, et igasugu elektroonika töös tuleb ette tõrkeid, tuleks põhimõtteliselt iga rikke korral kohale kutsuda mõlema teenusepakkuja tehnikud. Valnese puhul viimasel ajal tõrkeid tihti ette pole tulnud, eriti just peale seda kui hakati tihemini lukustussüsteemi tarkvara uuendama.\nValnes WebLock’i kohta saab täpsemalt lugeda siit: https://valnes.ee/nutilukk/valnes-WebLock-online/arikinnisvarale/


Lümanda tüdrukud vabariigi parimad – Lümanda Põhikool\nLümanda tüdrukud vabariigi parimad\nokt. 3, 2019 okt. 7, 2019\nEdit Lümanda tüdrukud vabariigi parimad\nLümanda Põhikool / Posts Page / Kiidame / Lümanda tüdrukud vabariigi parimad\nLümanda Põhikooli tüdrukud on aastaid osalenud Eesti Koolispordi Liidu võistlustel ja pidevalt olnud vabariigi paremikus. Esmakordselt võideti pronksmedalid 2006. a Tabasalus. Sel aastal on tüdrukud väljapaistvalt hästi osalenud paljudel vabariiklikel turniiridel nii FC Kuressaaret kui ka Lümanda kooli esindades. 2. oktoober läheb ajalukku, sest Valtus suudeti kõik vastased alistada ja võita EKSL meistritiitel.\nEsimesed konkurendid olid Kohila ja Räpina, mõlemad alistati 2:0. Mäng Rakverega oli tasavägisem, kuid Kaili Lillese värav tõi võidu. Viljandi Paalalinnakool alistati suureskooriliselt. Platsile tuli oma vanuserühma vabariigi üks paremaid väravavahte, kes lõi ka kaks väravat, Helina tabas kaks ja Kaili neli väravat, lisaks üks omavärav Viljandi piigadelt. Poolfinaalis tõi võidu Helina Tarkmeele kaks väravat. Teisest alagrupist jõudis finaali Tabasalu tugev naiskond. Võistluslik mäng ja mõlema naiskonna tugev kaitse viis mängu 0:0 viigini. Kui Kaili ja Victoria penaltid olid kindlalt väravas, siis vastaste mõlemad penaltilööjad eksisid ja oligi võit meie. Kokku lõi Kaili Lilles kaheksa, Helina Tarkmeel viis ja Victoria Vihman kaks täistabamust. Victoria tunnistati ka naiskonna parimaks mängijaks. Tema värav jäi puhtaks. Tõhusalt mängisid kõik mängijad ja meie kaitsjad Victoriale tööd ei jätnud. Mängisid veel Liisu Lilles, Kristi Tuuling, Marii Silts, Kristina Vammus ja Maria Õunap. Õpilasi juhendas õpetaja/treener Sander Viira. Palju õnne!\nRead previous: Previous post: Spordinädalal võistlesime kergejõustikus\nRead next: Next post: “Kurepliksid” on Eesti meistrid


12. Nädala Tarokaartideks on Keisrinna, Sauade neli ja Sauade Kuninganna - Ennustus\nSel nädalal tunnete end loomingulise ja õnnelikuna. Leiate lahendusi probleemidele, mis pikalt on seisnud lahendusteta. Kõikjal näete suurepäraseid arenguid ja mõistate instinktiivselt, mida tuleb ette võtta. Sel nädalal olete avameelne, ega karda esimesi samme astuda.\nKogete igal pool südamlikkust ja edu. Tunnete end tugevana ja domineerivana, vajadusel saate üksi kõigega hakkama. Olete enesekindel ja käitute otsustavalt. Sel nädalal on tähelepanu perekonnal, kuid ka tööasjus olete edukas.


Pärast hamba eemaldamist - Dental Art, Nagu uhist poletiku parast hamba eemaldamist\nEsmaspäeval pean minema oma kodulähedasse hambakliinikusse elavasse järjekorda, sest mul pandi mingi rohi sinna auku ka, mis kästi esmaspäeval välja võtta. Üsna rõve oli seda välja kiskuda, süda läks pahaks. Edaspidi võib suud loputada kergelt soolase veega noaotsatäis soola poole klaasi leige vee kohta. Palavikku ei ole õnneks. Ja sa ei pea ootama teiste hammastega pool aastat, lihtsalt see igemekoha täis kasvamine võtab nii kaua aega.\nKüsimus nr 5960\nKas hamba eemaldamine on valus? Milline on taastumine — st mida peaks pärast protseduuri tegema, kuid mida tuleb kindlasti vältida? Kindlasti räägib hambaarst sellest kõigest põhjalikult, kuid miks mitte uurida infot ka ise ja olla olulisega kursis juba enne protseduuri.\nVõta meiega ühendust! Hamba väljatõmbamine Nagu uhist poletiku parast hamba eemaldamist soovitused esimeseks päevaks Tavaliselt tunnevad patsiendid kohe pärast edukat hambaeemaldust suurt kergendust, sest see polnudki nii hirmus, kui esialgu kardeti.\nTänapäevased tuimastusvahendid on niivõrd efektiivsed, et hamba väljatõmbamine on enamasti vaid natuke ebamugav.\nKüll aga tuleb nüüd hoolega mõelda sellele, mis saab edasi, sest järgmised päevad kuuluvad taastumisele ja selle õnnestumiseks peab meeles pidama nii mõndagi. Veritsev haav Hamba asukohta jääb esialgu meenutama veritsev auk ja vahetult pärast hamba eemaldamist veritseb haav umbes kaks tundi. Kindlasti tasub silmas pidada, et verine sülg tuleks ettevaatlikult välja sülitada, sest alla neelates võib see põhjustada maoärritust.\nTavaliselt asetatakse haavale kohe pärast hamba eemaldamist steriilne marlitampoon, mida palutakse suus hoida 15—20 minutit. Tampoon tekitab surve ja aitab verejooksu vähendada. Külmakott appi Samal päeval, kui hamba väljatõmbamine toimus, on soovitatav hoida põse vastas rätiku sisse asetatud külmakotti umbes 20 min ühekorraga.\nNüüd tunnen, et hakkab korda saama. Ühe nädala sõin valuvaigisteid, lõugu sain suht vaevu liigutada esimesed 5 päeva.\nNõnda ahenevad veresooned ja vereringe aeglustub — see tähendab, et verejooksu võimalus kahaneb ja vähenevad ka tursed. Kindlasti ei tohi traumeeritud piirkonda soojendada! Verehüüve Hamba endisesse Nagu uhist poletiku parast hamba eemaldamist ehk auku moodustub üsna pea verehüüve, millega peab olema ettevaatlik, sest see ei tohi nihkuda.\nValu Hamba eemaldamise või mõne muu kirurgilise protseduuri järgselt võib haava piirkond tuimestuse kadudes olla hell või valulik. Valu leevendamiseks võib kasutada apteegis retseptivabalt väljastatavaid valuvaigisteid või arsti poolt määratud valuvaigisteid. Vältida tuleks Aspiriini manustamist esimesel päeval, sest see võib põhjustada haava liigset veritsemist. Turse Kõik kirurgilised protseduurid võivad tekitada turset lõikuse piirkonnas. Tavaliselt on turse kõige suurem kirurgilisele protseduurile järgneval päeval ja alaneb päeva jooksul.\nEttevaatlik hambapesu Esimesel päeval peab hambaid pesema äärmiselt ettevaatlikult ja nagu juba mainitud, siis traumeeritud kohta ei tohi vigastada ega suud tugevalt loputada. Hamba väljatõmbamisele järgnevad päevad ja üldised soovitused Eespool kirjeldatud soovitusi järgides saab esimene päev tõenäoliselt edukalt üle elatud, kuid paraku ei toimu taastumine vaid ühe päevaga.\nSeega tasub hamba eemaldamise järel silmas pidada nii mõndagi veel. Näiteks: Pärast hamba eemaldamist võib esineda turseid, mis 2—3 päeva jooksul veelgi suurenevad. Mõnikord esineb ka verevalumeid naha värvus sinisest kollakani.\nNii turse kui verevalumid taanduvad enamasti mõne päevaga. Lõualuude avamine võib paar päeva olla raskem, valulik ning kange. Suud tuleks avada ja sulgeda ettevaatlikult ning proovida tasapisi tavapärane olukord taastada. Vähemalt kaks päeva peab vältima suitsetamist, alkoholi ja gaasilisi jooke.\nKokku kuni nädal aega tuleks hoiduda füüsilisest pingutusest, saunast, basseinis ujumisest, solaariumist ja päevitamisest. Suuhügieen on hamba väljatõmbamisest taastumise ajal keerulisem, seega peab olema hoolikas ja ettevaatlik. Alates teisest päevast võib teha nii hommikul kui õhtul 1 minuti jooksul tasapisi suuloputusi või -vanne ja kasutada selleks kloorheksidiini sisaldavat vedelikku saab Artroosi Baden-Badeni ravi apteegist või toasooja kummelivett.\nKloorheksidiini lahust tohib kasutada 1—2 nädalat. Hambaid võiks pesta pehme harjaga ja proovida traumeeritud kohta ning verehüüvet mitte vigastada. Kui suunurgad kipuvad lõhenema, siis tohib nende pehmendamiseks kasutada ravivaid salve.\nHamba eemaldamise järel võib arst vajadusel soovitada patsiendil võtta valuvaigisteid või määrata antibiootikume. Arsti juhiseid tuleb kindlasti järgida. Hamba väljatõmbamise tüsistused Hamba eemaldamine ja hamba väljatõmbamisest taastumine kulgeb tavaliselt tüsistusteta, kuid siiski tasub teada, et vahel harva võivad patsiendil hamba väljatõmbamise järel esineda põletik, mille tunnusteks on näiteks: tugev ja püsiv valu; turse suurenemine 3.\nSoovime kiiret paranemist!


Oi, kui kahju! Tallinlannal ei õnnestunud maailmakuulsa räppari südant võita - Kroonika\nOi, kui kahju! Tallinlannal ei õnnestunud maailmakuulsa räppari südant võita\nVenemaal hullutab televaatajaid nende versioon saatest "Poissmees", kus naised peavad võistlema räppar Timati südame nimel. Eestist pärit modell ja pulmakorraldaja Alisa Grabovaja pääses kohtingusaate finaali, kuid mehe südant tal võita ei õnnestunud.\nTimati pidi valima kahe naise vahel: pikalt välismaal elanud ja tõsist suhet otsiva Jekaterina Safarova ning Tallinnast pärit Alisa Grabovaja vahel, kellel on huvialasid jalaga segada. Timati valis siiski Jekaterinat, kellel õnnestus räppari südamesse pugeda.\nHooaja finaalepisoodis seisis Alisa silmitsi oma suure hirmuga ning sooritas langevarjuhüppe koos Timatiga. See oli räppari idee ning mees tahtis näha, kuidas Alisa oma emotsioonidega toime tuleb. Timati ootas, et naine avaks end täiesti uuest küljest. Paraku seda ei juhtunud.\nTimati kirjutas Alisale laulu ning andis talle seda ka kuulata. Alisa puhkes suurest õnnest nutma ning ei tahtnud meest lahti lasta. "Ma ei ole sind kunagi sellisena näinud," ütles räppar Alisale.\nRäppar võttis Alisalt käest kinni ning ütles, et tahab kõik temaga seotud hetked meelde jätta. "Hüvasti on alati raske jätta, eriti praegu," ütles mees Alisale ning lisas, et kahjuks seda peab tegema.\nLõpus nad kallistasid ja Alisa ütles Timatile, et ta ei taha teda lahti lasta. Mille peale mees ei lausunud midagi, vaid vaatas teda sooja pilguga.\n"Холостяка" casting’u kuulutus jäi Alisale silma Instagramis ja ta otsustas kohe, et peab proovima. Toimus videokõne saatemeeskonnaga ning mõne päeva pärast kinnitatigi, et eestlannast saab üks 15 naisest, kes lendavad Dubaisse Timatiga kohtuma. “Kuigi Vene muusika mind eriti ei köida, siis tema nimi oli mulle väga tuttav — kasvasin ta lugusid kuulates üles. Tahtsin väga temaga kohtuda, ilma maskide ja sotsiaalmeediata…” räägib Alisa. Kas mees oli siis selline, nagu ta ette kujutas?\nArtikkel refereeritud Anne & Stiilist.


Canon EOS 7D Mark II peegelkaamera on võimas ja kiire. - Photopointi ajaveeb\nAutor: Lauri Veerde 15.09.2014 15:44 Kommentaarid :\nSiin Photokina 2014 fotomessil on Canon avalikult ja ametlikult esitlemas kaua oodatud EOS 7D Mark II peegelkaamerat. Viis aastat tagasi turule tulnud EOS 7D järeltulijana on see Canoni poolkaadersensoriga peegelkaamerate kõige võimekam esindaja. Canoni sõnul ei ole selle tehnilised omadused eraldiseisvatena ehk mitte midagi erilist. Üheskoos moodustavad need aga terviku, mis on “kõige parem APS-C sensoriga peegelkaamera, mis eales tehtud”.\nEOS 7D Mark II kaamera kombineerib EOS 5D Mark II ja EOS 1D X parima tehnoloogia ja pilditöötlusvõimsuse ning EOS 7D innovaatilised omadused üheks kiireks, tugeva korpusega paindlikuks, miltifunktsionaalseks peegelkaameraks.\nSarnaselt EOS 70D kaamerale on 7D Mark II sensor 20,2 MP lahutusvõimega ning Dual Pixel CMOS AF faasituvastusega. Canoni sõnul pole 7D Mark II sensor aga see mis 70D sees vaid täiesti uus. Selgema, teravama pildiloomevõimekusega, ning loomulikult kiirema teravustamisega Live View režiimil.\nUue sensori salvestatud andmeid töötleb mitte üks vaid koguni kaks Digic 6 protsessorit. See tähendab et sellel kaameral on võimsust enam kui ühelgi teisel Canoni peegelkaameral – kaasa arvatud kahe DIGIC 5+ protsessoriga EOS 1D X kaamera. See võimsus lubab fotograafil pildistada näiteks sarivõtet 10fps – kuni 31 RAW või 1090 JPEG faili järjest. Üsna muljetavaldav\nLisaks Live View režiimis teravustamisele on täiustatud ka vana head faasituvastusega teravustamissensorit ja sinna juurde kuuluvaid osi. 7D Mark II on varustatud uue 65-punktiga teravustamismootoriga. Ja kõik need punktid on eriti tundlikud ehk Cross-Type. Lisaks on 7D Mark II varustatud 1D X kaamerast pärineva AI Servo AF III jälgiva autofookusrežiimiga, mis peaks liikuvate objektide teravana pildile püüdmise muutma eriti lihtsaks.\nKõike seda kokku võttes tuleb tunnistada, et ilmselt on Canon EOS 7D Mark II tõepoolest kõige võimekam poolkaadersensoriga kaamera hetkel maailmas. Selle soovituslikuks jaehinnaks öeldi Euroopa turul olevat 1699€.\nPhotokina sooduskampaania raames saad Photopointi e-poest kõiki Canoni kaameraid 5% soodsamalt. Selleks kasuta sooduskoodi: canon-photokina\nSildid: Canon 7D Mark II, Canon EOS 7D Mark II, Canon peegelkaamerad, canon-pk-2014, Peegelkaamerad, Photokina 2012


28. mail esitleb Volvo Göteborgis oma uut esirattaveolist suurema keskklassi sedaani, mis vahetab välja Volvo 960 ja mille mudelitähiseks saab S80. Uue mudeli väljatöötamisse investeeris Volvo 22 miljardit Rootsi krooni, mis teeb Volvo teatel S80st seni Skandinaavia ajaloo suurima projekti tööstuses. ÄP\nMaanteeamet alustas esmaspäeval mai lõpuni kestvat liiklusohutuse kampaaniat «Jalgrattaga liikluses», et pöörata autojuhtide tähelepanu sellele, et jalgratturid on nendega võrdväärsed liiklejad.\nLiiklusohutuse kampaania üks eesmärke on tuletada jalgrattureile, kellest suur osa on lapsed ja noorukid, meelde, et nad teeksid end autojuhtidele nähtavaks ja kannaks sõites kiivrit. Kampaania loosung on «Kaks ratast -- üks elu». ETA\nAS Hillegon avab juunis endistes Scania teeninduse ruumides, Tallinnas Lasnamäel, MANi veokikeskuse, kuhu koondub nii müügiesindus, varuosade ladu kui teenindus. Ergo Metsla Hillegonist ütles, et teeninduse avamine peaks andma uue impulsi ka müügitegevusele, mis on seni olnud üks suuremaid probleeme. Nelja kuuga on Eestisse müüdud vaid üks MANi veok. ÄP\nPärnumaa ja Pärnu linn alustavad Eestis esimestena liikluskorralduse muutmist ning sinna on paigaldatud märke, mida liikluseeskiri veel ei sisalda. Pärnu linnavalitsuse kommunaalameti liikluskorraldusteenistuse juhataja Toivo Sulg ütles Pärnu Päikeseraadiole, et terve Eesti hakkab Pärnu eeskujul liiklust ümber korraldama. Pärnus Riia maantee äärde paigaldatud suurtel tahvlitel on uued värvilised suunaviidad, mille sarnaseid mujal Eestis veel ei ole. BNS\nVW võib osta Lamborghini\nIndoneesia investorid, kelle kontrolli all on Itaalia luksusautode tootja Lamborghini, on teinud Volkswagenile ostupakkumise. Saksa meedia teatel on VW, kel äsja ebaõnnestus Rolls-Royce'i ost, Itaalia autofirma ostmisest huvitatud. AP-BNS


Rehv Dunlop 255/45 ZR18 103Y XL, MFS | Sport Maxx RT 2 | RehviLiider.ee\nTükihind 160,99 €\nEripära : XL, MFS Kategooria : Sõiduauto suvi 4.5 /5 (57 hinnang) laos\nRehv Dunlop Sport Maxx RT 2 255/45 ZR18 103Y (XL, MFS) on Rehviliider.ee-i laos olemas. Erakordsed hinnad! Ostke oma margi Dunlop rehvid meie saidilt soodsamalt. Kohaletoimetamine tasuta ja kiiresti. Turvaline maksmine.\nEt anda tagasisidet selle toote kohta Dunlop Sport Maxx RT 2, peate te sisse logima ning klikkima siia. Teavitame teid, et saidile jäetud arvamused läbivad kontrollprotseduuri. Arvamused on ära toodud ainult kronoloogilises järjekorras.\nKäsitsi pinguldatav Käsitsi pinguldatav 2 rehvi + 2 ketti 389,17 € Osta\nKäsitsi pinguldatav Käsitsi pinguldatav 2 rehvi + 2 ketti 395,47 € Osta\nIsepingulduv Isepingulduv 2 rehvi + 2 ketti 462,27 € Osta\nIsepingulduv Isepingulduv 2 rehvi + 2 ketti 496,38 € Osta\nKäsitsi pinguldatav Käsitsi pinguldatav 2 rehvi + 2 ketti 515,17 € Osta\nIsepingulduv Isepingulduv 2 rehvi + 2 ketti 536,56 € Osta


Parukad @ Sipelgapood.ee- Ainulaadsed käsitöö helkurid ja Eesti parim ajutiste tattoode valik!\nEsileht » Juukseaksessuaarid » Parukad\nParukate hooldus. Kammi parukat peale igat kandmiskorda. Alusta juuste otstest ning õrnalt hõreda kammi või harjaga kammides liigu ülespoole. Väga head on parukate kammimiseks Tangle Teezer ja Macadamia pusaharjad. Sipelgapoest leiad ka spetsiaalsed paruka kammismise harjad. Pikkade juuste korral kasuta pihustatavat hooldusvahendit, see eemaldab ka staatilise elektri ja annab juustele sära tagasi ning parukas säilitab enda värskuse kauem. Kanna parukat puhastel ja kuivadel juustel, siis ei pea seda nii tihti pesema. Kui puudub paruka šampoon, kuid on vaja parukat pesta, võib kasutada ka õrna laste šampooni. Kui kannad parukat iga päev, siis on soovitav seda pesta iga kahe nädala tagant. Pesemise vajadus sõltub ka ilmastikust, viimistlusvahenditest jne. Ole ettevaatlik ahjuukse või nõudepesumasina ukse avamisel, sealt tulev kuumus võib parukat kahjustada. Ettevaatlik tuleb olla ka lahtise tule juures viibides.\nPesemine. Enne pesemist kammi parukas õrnalt läbi. Täida kauss jaheda veega (nii palju, et see paruka täielikult kataks). Ära kunagi kasuta kuuma vett, see rikub parukat. Sega vette lusikatäis šampooni ja pane parukas sisse. Hoia parukat vees umbes 10 minutit ja seejärel liiguta seda õrnalt (nagu lõnga pestes), ära kunagi hõõru. Kui parukal on meiki, siis eemalda see seebi ja vana hambaharjaga, kuid ole ettevaatlik, et juukseid välja ei sikutaks. Peale pesemist loputa parukas puhtas vees ning lase liigsel veel maha voolata. Ära vääna! Sega külma vette lusikatäis parukatele mõeldud palsamit ning aseta parukas sellesse 10-ks minutiks. Palsamit ei ole vaja välja loputada. Lase lihtsalt liigsel veel maha voolata ja pane parukas rätile kuivama, soovi korral võid kergelt rätiga tupsutada. Lase parukal õhu käes loomulikult kuivada. Kui sul on paruka alus, siis aseta sellele.\nHoiatused. Ära kuivata päikese käes ega radiaatori või ahju lähedal. Ära kuivata fööniga ega kasuta lokitange, kuna tugev kuumus võib paruka rikkuda. Sirgendamine temperatuuril 130-150C on lubatud. Pärast sirgendamist on parukas kergemini kammitav ja ei lähe nii lihtsalt pusasse. Kammida tohib ainult täielikult kuivanud parukat! Kui soovid kasutada juukselakki, siis ainult spetsiaalselt kunstjuustele mõeldud toodet- see ei riku juuksekiudu ja on vees lahustuv\nBlond laines parukas 80cm\nHelelilla sirge parukas 80cm\nHelesinine sirge parukas 80cm\nMust sirge pikk parukas 80cm\nOmbre parukas hallikasblond-blond\nOmbre parukas helepruun-blond, laines\nTumepruun laines parukas 80cm


Kammivabrik | Eesti mänguasjad\nTartu Kammivabrik ja Tartu Plastmasstoodete Katsetehas\nTartus oluliseks mänguasjatootjaks kujunenud Tartu Plastmasstoodete Katsetehasele panid aluse 1918. aastal Albert Laretei asutatud kammivabrik ja Peeter Munna 1923. aastal loodud kammitööstus. 1927.-1928. aastal ostis Saksa tööstur Herbert Blumenthal mõlemad Tartus tegutsenud kammivabrikud ja ühendas need. Uus suurettevõte sai nimeks „Eesti Kammivabrik Estico” (Estonian Comb Factory).\n1940. aastal „Estico” natsionaliseeriti ja nimetati ümber „Tartu Kammivabrikuks”. Ajavahemikul 1941-1944 jõudis vabrik taas kanda nime „Estico”, mis 1944. aasta sügisel muudeti siiski tagasi „Tartu Kammivabrikuks”.\n1955. aastal hakati ettevõttes tootma laste mänguasju. Alguses toodeti vaid tselluloidist kõristeid, 1961. aastal hakati mänguasju valmistama ka teistest plastidest.\n1962. aastal liideti vabrikule tselluloidist mänguasjade osakond Narvas, kus valmistati peamiselt kaleidoskoope, vilepille ja tselluloidist jonnipunne. Töökoda asus sõjas hävinud Narva õlletehase keldris. Kuna tselluloidi töötlemisprotsess on väga plahvatusohtlik, siis tsehh suleti 1969. aastal ohutusnõuete tõttu.\n1972. aastal sai „Tartu Kammivabrik” endale nimeks „Tartu Plastmasstoodete Katsetehas” – nimemuutus oli eelkõige tingitud faktist, et kammide tootmise kõrvale oli oluliseks artikliks tõusnud kile ja kiletooted ning mänguasjad. Lastele toodeti näiteks liivakastikomplekte, konstruktoreid, autosid, traktoreid ja erineva kujuga kõristeid.\n1975. aastal liideti „Tartu Plastmasstoodete Katsetehasega” varem „Normale” kuulunud Karksi-Nuia puidust mänguasjade toomise tsehh. Karksi-Nuias valmistati peamiselt puidust, vähem ka metallist ja plastmassist mänguasju. Tsehhis jätkus muuhulgas ka „Norma” ajal tootmisse juurutatud lelude valmistamine.\nKarksi-Nuia tsehh likvideeriti 1991. aastal alguse saanud omandireformi käigus. Mänguasjade tootmine anti üle Tartu tehasele, kus lelude valmistamine aja jooksul vähenes. Tänaseks on mänguasjade tootmine endises Tartu Plastmasstoodete Katsetehases lõpetatud ning ettevõtte järeltulija AS „Estiko” põhitoodanguks on kujunenud pakkematerjalid.


Soome haridusministri pöördumine enne kooli algust - eestinen\nSoome haridusministri pöördumine enne kooli algust\nSoome haridusminister Li Andersson esines enne kooli algust pöördumisega, Järgneb Anderssoni pöördumise tekst.\nKoolitöö algab sel aastal erandolukorras. Koroonaepideemia mõjutab õppetöö korraldamist kogu kooliaasta vältel. Olukorrast tingitud ebakindlus seab väljakutseid nii haridustöötajatele kui ka õpilastele ja peredele. Laste õigust põhiharidusele tuleb aga igal ajal kaitsta ning kõige tähtsam on see, et lapsed ja noored saaksid turvaliselt ja õnnelikult kooli tagasi minna.\nPärast ärateenitud ja päikselist suvepuhkust naaseme sellest nädalast kooli, nii põhikoolis kui ka keskkoolis. Koolitöö algab sel sügisel põhimõtteliselt kontaktõppes, sel juhul järgitakse haridus- ja teadusministeeriumi ja terviseameti soovitust õppetöö korraldamise kohta koroonaepideemia ajal. Käte hügieeni, vahede hoidmise ja sümptomitega kodus püsimise tagamiseks tuleks teha täiendavaid jõupingutusi.\nPraegu näib, et koroonaepideemia edeneb eri piirkondades erineva kiirusega. Augusti alguses jõustunud uus seadus annab hariduse pakkujatele võimaluse reageerida nakkushaiguse korral kohalikust olukorrast lähtudes. Tulevikus saab meetmeid kohalikul tasandil kiiresti, asjakohaselt ja paindlikult rakendada, võttes arvesse epideemia olukorra erinevat arengut Soome erinevates osades.\nOluline on märkida, et hariduse pakkuja võib ajutiselt minna üle erandlikule õpperežiimile, kui kooliminek pole epideemia olukorra seisukohast enam turvaline ja kui see on vajalik õppetöö korraldamiseks. Kontaktõppe ohutuse hindamine toimub koos piirkondlike nakkushaiguste ametkondadega nakkushaiguste seaduse alusel välja antud otsuse alusel. Kui ülalnimetatud otsused on tehtud, saab näiteks kontakt- ja kaugõppes vaheldumisi õppida nii, et grupid käivad vaheldumisi kaugõppes. Selline otsus võib kehtida maksimaalselt ühe kuu. Hariduse pakkuja ei saa minna üle erandlikule õppekorrale lihtsalt igaks juhuks.\nKevadel eriolukorra ajal saadud kogemusi on uue õppeaasta ettevalmistamisel kasutatud. Üks selgeimaid sõnumeid on olnud see, et õpetamise, õppimise toetamise ja õpilashoolduse rakendamine on olnud väga erinev. Kevadise eriolukorra kaugõppe ajal on mõned õpilased maha jäänud ja vajavad tuge. Mõne õpilase jaoks on toetusvajadus erakordselt suur. Sel õppeaastal on vaja nii tugi- kui ka õpilashooldusteenuseid.\nAugusti alguses jõustunud ajutine seadusemuudatus näeb ette, et hariduse pakkuja on kohustatud korraldama õppimise ja kooliskäimise ning õpilaste hooldamise toetamise ka erandkorras õppetöö korral. Tasuta põhihariduse osas ei sa teha kompromisse. Kõigile õpilastele on tasuta koolitoit saadaval ka väljaspool kontaktõpet.\nTahaksin jätkuvalt rõhutada, et kõige haavatavamad õpilased, st erivajadustega ja ettevalmistaval õppel õpilased, pikendatud koolikohustusega õpilased ja kõige väiksemad õpilased kuni põhikooli kolmanda klassini püsivad igas olukorras kontaktõppel.\nValitsus soovib toetada eriti omavalitsuste ja koolide tööd. Haridus- ja kultuuriministeerium on eraldanud täiendavaid vahendeid 84 miljoni euro ulatuses, et tasakaalustada ja leevendada eriolukorra tagajärgi. On oluline, et õpilaste tugivajadused oleksid välja selgitatud ja vastavalt neile käivitataks tugimeetmed kooliaasta alguses. Lisarahastamine võimaldab omavalitsustel võtta viivitamatult kasutusele meetmeid tagamaks, et koroonaepideemia ei jätaks laste ja noorte oskustele ja heaolule püsivat jälge.\nMul on viimastel kuudel suur mure töökeskkonna heaolu ning õpetajate ja koolijuhtide heaolu pärast. Eriolukorra rakendamine ja jõustamine on nõudnud õpetajatelt, koolijuhtidelt ja õppejõududelt palju. Õpilaste individuaalsete tugivajaduste jälgimine ja tagamine, hügieenijuhiste järgimine ja juhendamise kavandamine pidevalt muutuvates oludes on väga keeruline väljakutse. Õpetajad on nendes muutuvates oludes hästi hakkama saanud. Kevadel omandatud kogemused ja võimalused aitavad meil olla valmis keerukamates oludes tegutsema, vajadusel ka nüüd sügisel. Samuti teeme suuri investeeringuid koroonaepideemia ja eriolukorra mõju jälgimisse nii kohalikul kui ka piirkondlikul tasandil ning teadusuuringute kaudu.\nÕppekorraldus Soomes põhineb tugevatel kohalikel omavalitsustel ja koolides välja töötatud lahendustel. See nõuab ka vastutust. Hariduse pakkuja peab koolidele eraldama piisavad ressursid õppetööks, õpilaste hooldamiseks ja õppimise toetamiseks. Peab olema tagatud õpetajate võimalused õpetamiseks ja õpilastele võrdsed võimalused õppimiseks. Ennekõike tuleb hoolitseda selle eest, et koolis oleks piisavalt täiskasvanuid ja tuge neile õpilastele, kes seda kõige rohkem vajavad. Koos peame tegema kõik Soomes laste ja noorte heaolu tagamiseks. Loodetavasti on ka omavalitsuste otsustajad valmis seadma tähtsuse järjekorda laste ja noorte staatuse ning nende õiguse haridusele. Meie peamine missioon on luua lastele ja noortele rõõmsaid õppimise elamusi.\nHaridusminister Li Andersson.\n4. detsember 2021, 12:40


Roeselare osaleb kõrgetasemelisel turniiril Prantsusmaal, Tammearu valiti MVP-ks – Võrkpall24.ee\nAvaldatud 01.10.2021; 11:00\nAutor Reijo Mälton 01.10.2021; 11:00\nMärt Tammearu MVP auhinnaga poseerimas. | Foto: Roeselare Knack\nEsmakordselt välismaal mängiv Eesti rahvusmeekonna liige Märt Tammearu ja tema koduklubi Roeselare Knack peavad hooajaeelset sõprusturniiri Prantsusmaal Toursis, kus nende vastasteks on lisaks võõrustajatele veel teine Prantsusmaa kõrgliigaklubi Montpellier ja Itaalia keskmik Verona.\nEile peeti esimesed kohtumised ja päeva avamängus alistas Verona viiegeimilise lahingu järel Montpellier´ 3:2 (38:36, 18:25, 25:18, 18:25, 19:17). Eelmise hooaja lõpetas Verona Itaalia kõrgliiga kaheksanda kohaga ja Montpellier oli Prantsusmaal kolmas. Lisaks saavutati ka CEV Cupil pronksmedal.\nPaar tundi hiljem alanud mäng oli pisut ühepoolsem, kui eestlase leivaisa tegi selja prügiseks Timo Tammemaa endisel tööandjal Toursil, tulemusega 3:1 (25:22, 25:20, 17:25, 25:14, 25:14). Kogu matši kaasa teinud Tammearu valiti kohtumise parimaks mängijaks. Antud mängudest statistikat ei tehtud.\nPärnakas on tõusnud Belgia tippklubi kindlaks põhimeheks, kuna nende kõige kogenud nurgaründaja Matthijs Verhanneman on teadmata ajaks vigastuse tõttu väljakult eemal. Samuti vaevab ka 20-aastast Tammearut randmevigastus, mille ta sai EM-i avamängus Läti vastu. Mängumehe enda sõnul vigastus üldjoontes mängimist ei sega, ainult blokis olles annab pisut tunda.\nTurniir jätkub täna, kui Roeselare läheb vastamisi Veronaga ja Tours Montpellier´ga. Homme ehk turniiri viimasel päeval kohtuvad omavahel Roeselare ja Montpellier ning Tours ja Verona.\nLiigahooaeg algab Roeselare jaoks 23. oktoobril, kui vastu võetakse Leuveni meeskond.\nMärt Tammearu (pikali) ja Roeselare Knack eilse mängu järel. | Foto: Roeselare Knack\nPrevious Post Raadiku ja Kollo esimene kohtumine kujunes üllatuslikult ühepoolseks\nNext PostVIDEO | Vanker ja Tanila lõõpisid üksteisega, ent lubasid ka koduklubidega kõrgesse mängu sekkuda


Tänane kuupäev 28 Juul, 2021 18:57\nPostitatud: 23 Nov, 2020 12:14\nmäletan üheksakümnendatest, et sattusin ühte kesk-eesti malevasse mille staabis seina peal rippus (tagala?)pealiku käskkiri relvade hoiutingimuste asjus. ent meelde jäi hoopis viimane lõik tollest tatsipaust - mitteametlikud relvad tuleb hoida korralikult peidetuna, välistamaks kõrvaliste isikute ligipääsu. kasutada ainult äärmise vajaduse korral.\nneed olid muidugi 90ndad ja pole ka enam meeles mis malevaga toona tegu oli...\nPostitatud: 23 Nov, 2020 15:09\nKeskladude süsteemi võib mitte usaldada. Samuti ei pea usaldama kohtusüsteemi, kuid ilmselt ennem kohtuotsust keegi seda vist temalt ei küsigi?\nMa tahtsin öelda seda, et kaitseliitlaste hulgas on teatud skepsis asjade tegemise suhtes "KV moodi", sh varude ja varustuse kuhjamisele teadaoleva asukohaga "keskladudesse". Ka nende hulgas, kes endale laskemoona ei varu. Ma olen selle pea 15 a jooksul seda täheldanud päris palju. Etteruttavalt ütlen, et minul kalashi hunniku padruniga heintes pole, kuid ma ei kiirusta hukka mõistma neid, kel midagi varutud on. Enamik sellest ei tekita mingit ekstsessi ja nende relvadega vehib väike vähemus.\nSee ei väljendu ainult moonas ja lõhkeaines, vaid kui korraldada KL-ste elamiste lausläbiotsimine (oletame, et seda saab teha), siis igasugu "tukke" tuleb sealt välja hulgi. Põhjenduseks ilmselt, et kui tuleb päev H, siis pole järsku ametlikust laost võtta (Simmid otsustasid hääletult alistuda, kesklaod koos kokku kuhjatud said vastase õhurünnakus rängalt pihta ja sealt ei saa midagi). Sellest ka vanasti hirmus kihk rivisõidukeid kodus hoida. Oli kunagi isegi skandaal, kus Harju maleva tegelasel oli BTR kodus.\nKV-s sellest tõsiasjast enamasti aru ei saada (või ei taheta saada), sellest ka Sinu ütleks, et asjatundmatu kommentaar.\nDiskleimin kah, et taolist omaalgatuslikku (ja ebaseaduslikku relvastumist) ei poolda. Ja ei soovi postiga kuidagi õigustada taolist tegevust.\nMis puudutab seda, et Kaitseliit või Kaitsevägi justkui „ei saa aru“ mõnede kaitseliitlaste usaldamatusest „keskladude süsteemi vastu“, siis tuletaks meelde, et meil on täna tuhandeid kaitseliitlasi, kellel on ettenägematute asjaolude puhuks kodus mitte sporaadiliselt kokkukogutud ja aegunud laskemoon ja antikvaarsed relvad, vaid tabelrelvastusse kuuluvad automaadid, täpsuspüssid ja vist ka kuulipritsid – koos moonaga. St kui keegi muretseb selle pärast, mis juhtub „keskladudega“, siis on igal korralikul kaitseliitlasel võimalus seda „riski“ maandada täiesti legaalsel moel, mis on ka kvantiteedi, kvaliteedi ja sõjalise kasuteguri poolest pehmelt öeldes kõrgem kui Mosin-Naganti kärbik ja MP-lisalaengud.\nPostitatud: 23 Nov, 2020 16:26\nMa pidin umbes nädal tagasi võtma maha nooremate ja kogenumate tuhinat, et hakkame väljaõppe raames metsa peidikuid kaevama ja koostama plaane puhuks, kui lattu jõudes valvavad seda juba ühe teise riigi Ratnik varustuses mehed, AK-12 kaelas.\nSellised arusaamad ole sugugi mitte 1990ndate meeste metsavennaromantika, ma lihtsalt kommenteerin seda, mida ma kuulen. Selliseid asju räägivad mehed, kes toona alles liivakastis mängisid. Ise ma sugugi taolisi asju muide ei propageeri (saan juba aru, et see pole päriselt võimalik). Miks sellised arusaamad on, siin oleks ehk koht korra kriitiliselt peeglisse vaadata, A4?\nÄkki on probleem sama, mis gräffitiga, illegaalselt joonistatakse öösi terveid maju täis, pakud ametliku koha - pole soovijaid kuskil.\nsiis on igal korralikul kaitseliitlasel võimalus seda „riski“ maandada täiesti legaalsel moel, mis on ka kvantiteedi, kvaliteedi ja sõjalise kasuteguri poolest pehmelt öeldes kõrgem kui Mosin-Naganti kärbik ja MP-lisalaengud.\nKL relvade kodus hoidmise süsteemi võiks nimetada kui "mittetoimiv" (kahepoolsetel põhjustel muide) ja koju saab ainult automaadi või püstoli, kõik lahinguväljal mõju omavad relvad jäävad siiski endiselt "kesklattu".\nPostitatud: 23 Nov, 2020 17:16\nSiin hakkab segamini minema see, mis tegelikult on mõistlik ja vajalik versus see, mida mõned (või siis paljud) indiviidid parema teadmise puudumisel mõistlikuks ja vajalikuks peavad.\nEsiteks, ma tean väga hästi, et koju antakse vaid käsitulirelvi (ja isiklikku varustust) ning kõik suuremad torud, masinapark, moonavarud, üksusevarustus on nendes „keskladudes“. Kaitseväe reservüksuste puhul on sealsamas ka vormid, isiklik varustust ja käsitulirelvad. Aga kui lähtuda eeldusest, et sõda ei puhke üleöö, vaid selleks on siiski mingi eelhoiatusperiood vähemalt paarist päevast kuni paari nädalani, siis ei ole see ka mingi sisuline probleem (ja selles valguses ei ole ka kaitseliitlaste käsitulirelvade kodus hoidmine minu jaoks isiklikult olnud kunagi elu ja surma küsimus). Kui meie sõjalised planeerijad peaksid lähtuma eeldusest, et vaenlase sissetung võib toimuda praktiliselt null-tunnise eelhoiatusega, siis me juba täna mitte ainult ei püüaks maksimaalset hulka varustust-relvastust-moona hoida hajutatuna vms, vaid ilmselt hoiaks alaliselt ka püssi all vähemalt paari pataljoni lisaks Scoutsile ja eFP-le. „Miskipärast“ seda aga seni vajalikuks ei peeta, ning ma arvan, et nii tehakse mitte meie juhtide ja planeerijate lollusest või laiskusest, vaid mingitel objektiivsetel põhjustel.\nJah, alati jääb ülesse risk, et meie luurajad magavad midagi kapitaalselt maha, või et vaenlane suudab neile „konna keetmisega“ koti pähe tõmmata vms. Aga see risk ei ole minu arvates piisavalt suur selleks, et õigustada alaliselt kogu meie SA-struktuuri jaoks mõeldud kraami ja laskemoona totaalset hajutamist, et see risk 100% maandatud oleks. Igaüks saab sellest ilmselt ise kah aru, kui hakkab mõtlema kasvõi selle peale, kuidas hajutatult (ja/või hukukindlalt) ära ladustada kasvõi üheainsa jalaväepataljoni u 800 käsitulirelva, u 50 sõidukit, mitukümmend miinipildujat ja TT-kompleksi ning üsna mitme päeva jagu lahingumoona. Hajutada niimoodi, et laskemoon ja elektroonika ei rikneks. Hajutada niimoodi, et seda kraami ka reaalselt valvata suudetakse. Hajutada niimoodi, et lisaõppekogunemise või mobilisatsiooni korral kõik reservväelased jõuaksid neile ettenähtud varustuselementide, isikliku ja meeskonnarelva ning liiklusvahendini selliselt, et mobilisatsioon võtaks aega maks. ööpäeva, mitte terve nädala. Hajutada niimoodi, et sellise hajutamise kulud kaitse-eelarvet uppi ei löö.\nKui see mõttetöö on tehtud ning „tulemused“ ka kõigile realiikmetele selgitatud, siis äkki kaovad ka need „uskmatud Toomased“, kes arvavad, et kohe-kohe on vaja kogu relvastusele ja varustusele vaja peidikuid hakata kaevama. Või teisisõnu – kui „süsteem“ on siin midagi halvasti või valesti teinud, siis ilmselt seda, et pole suudetud kõigile selgitada, et üleminek rahust sõjani ei toimu 6 tunni jooksul, vaid et tõenäoliselt saavad kõik „keskladudest“ kätte nii isikliku- kui üksusevarustuse-relvastuse.\nSelle kõige seos mõnede inimeste kollektsioneerimiskirega (või selle tajutud põhjendustega) jääb mulle seejuures endiselt segaseks.\nPostitatud: 23 Nov, 2020 17:25\nSelle targutuse sõnaline maht ei suuda tegelikult varjata seda, et autoril puudub tegelt ettekujutus meeleoludest ja valitsevast mentaalsusest.\nÜllatavalt paljud kaitseliitlased ongi riigikaitse korralduse suhtes kriitilisevõitu meelestatusega. Mis ei tee neid kuidagi halvemaks.\nJah, loomulikult seletame (mina sealhulgas) ja me ei propageeri mingeid alternatiivseid riigikaitse variante.\nParaku aga kui mehel on valida, kas lugeda Kunnast või ametlikku eduraportit, siis loetakse ikka esimest.\nMäletan neid aegu, kui see CV90 hange käis, siis neid suitsunurga- ja telgijutte stiilis "nii palju raha, aga tank ta pole ikka" oli tõesti palju.\nKogu kunst on see tuhin/energia kanaliseerida õiges suunas.\nPostitatud: 23 Nov, 2020 17:47\n... Põhjenduseks ilmselt, et kui tuleb päev H, siis pole järsku ametlikust laost võtta (Simmid otsustasid hääletult alistuda, kesklaod koos kokku kuhjatud said vastase õhurünnakus rängalt pihta ja sealt ei saa midagi). Sellest ka vanasti hirmus kihk rivisõidukeid kodus hoida. Oli kunagi isegi skandaal, kus Harju maleva tegelasel oli BTR kodus.\nKV-s sellest tõsiasjast enamasti aru ei saada (või ei taheta saada), sellest ka Sinu ütleks, et asjatundmatu kommentaar. ...\nKahju, kui inimese lugemise-ja mõtlemise oskus kehvaks jääb.\na) Kohut ei huvita absoluutselt, kas antud endine kaitseliitlane usaldab või mitte keskladude süsteemi. Kohut ei huvita ka akf KTrummi arvamus selles teemas. Mis siin asjatundmatut on?\nb) Olen ise Kaitseliidu liige, mul poeg kaitseliitlane ja allüksusega 2.brigaadi juures kirjas. Lisaks ports teisi tuttavaid. Midagi ikka tean. Elu käib ka väljaspool Suur-Tallinna... Akf A4 juba vastas selle punkti kohta hästi - "... St kui keegi muretseb selle pärast, mis juhtub „keskladudega“, siis on igal korralikul kaitseliitlasel võimalus seda „riski“ maandada täiesti legaalsel moel, mis on ka kvantiteedi, kvaliteedi ja sõjalise kasuteguri poolest pehmelt öeldes kõrgem kui Mosin-Naganti kärbik ja MP-lisalaengud."\nPostitatud: 23 Nov, 2020 17:52\na)Ma ei olegi midagi öelnud kohtu kohta, kas huvitab või ei huvita. Lihtsalt üritasin selgitada, mis probleem on või miks see probleem on. Kes tahab, saab aru, kes ei taha, arendab oma eduraportöörlust edasi, vaba maa...\nb)Kui sa arendad ise Kamina bürokraatidele omast kirja/suhtluse stiili (minu arvamus ja vale arvamus), siis ei maksa ka imestada, et sinu kannatusi ei mõisteta.\nMa ei kaitse ega õigusta taolist omavolilist relvastumist, lihtsalt probleemi mõistmiseks tuleb ehk rohkem süveneda ja ametlikust mantrast kaugemale vaadata\nPostitatud: 23 Nov, 2020 18:32\nAga igaks juhuks kordan siis lühemalt ja arusaadavamalt üle. 1. Täiesti usun ja tunnistan, et mitte ainult paljudel kaitseliitlastel, vaid ka teistel reservväelastel ja tavakodanikel võivad olla suured mured tänase ladustamissüsteemi osas, kui nad on läbi lugenud Kunnase hingestatud ja veenva, kuid sisuliselt üsna vildaka tulevikustsenaariumi. 2. Aga see mure on paljuski alusetu. 3. Kui kuskil on probleem, siis mitte tsentraalses ladustamises, vaid selles, et ei suudeta tavakodanikele ja -kaitseliitlastele süsteemi toimimist piisavalt hästi ja veenvalt selgitada.\nSelle kõige seos „omavolilise relvastumisega“ jääb mulle endiselt arusaamatuks. Või õigemini, see seos oleks mulle arusaadav juhul, kui rangelt oleks keelatud käsitulirelvade ja nende moona kodus hoidmine. Või kui need „iserelvastujad“ jääksid vahele mitte suvaliste käsitulirelvade, uunikumide ning väikeste ja suvaliste lõhkeainekogustega, vaid üritaksid endale koju varuda seda, mida „ametlikult“ koju ei anta – nt suured kogused 5,56 või 7,62mm moona. Või CG laengud ja miinipildujamiinid koos „torudega“, mitte aga lisalaengud jne.\nSeda, et sellised kollektsioonid on sügavalt ebaseaduslikud ja keelatud, on kaitseliitlastele (või õigemini, kõigile kodanikele) räägitud juba 10+ aastat koos iga-aastaste kohtuasjadega. On ka korduvad kampaaniad selleks, et kogutud nodi vabatahtlikult ja ilma karistusega PPA-le või Päästeametile ära tuua koos võimalusega „legaliseerida“ ära käsitulirelvad, mida kodus tohib tegelikult hoida. Kui anno 2020 keegi sellest ikka veel aru ei saa, siis on minu arust naljakas põhjendada seda sellega, et tegemist on „usaldamatusega keskladude süsteemi vastu“. Vastupidi –lollus on selle nähtuse aus nimetus.\nPostitatud: 23 Nov, 2020 20:52\na)Ma ei olegi midagi öelnud kohtu kohta, kas huvitab või ei huvita... Kes tahab, saab aru, kes ei taha, arendab oma eduraportöörlust edasi, vaba maa...\nMinu algne postitus käis konkreetselt kohtu ja antud teo kohta. See kas keegi ja kuskil alatasa eduraportöörlust näeb on rohkem psühholoogide teema ja mind jätab külmaks.\nKahjuks ei tea, mille poolest on eriline KaMIni eriline bürokraatia stiil, sest pole seal päevagi töötanud. Kui keegi siin kannatab, siis keegi teine omas bi-polaarses maailmas.\nMilline on ametlik mantra? Kas see, mida sinagi heaks ei kiida - ebaseaduslike relvade ja lõhkeaine kogumine/hoidmine? Vabandusi/selgitusi võib leida absoluutselt igasuguseid ja eri kaalukusega, kuid see ei muuda tegu legaalseks.\nVastama siin ei pea, võib saata ka privasse.\nBorjale - tuult külvad, tormi lõikad.\nPostitatud: 23 Nov, 2020 21:18\n..kuda see personaliseeritud vanasõna teemaga seostub\nPostitatud: 23 Nov, 2020 22:28\nKaks küsimust (ei ürita kuidagi "ära panna", tõsimeeli küsin):\n1. Kas neil noorematel ja kogenumatel on kõigil KL relv juba täna kodus? Kas nad on juba seadusliku võimaluse ära kasutanud või nad niisama kiruvad. On selles kirumises ka mõni asjalik iva?\n2. Miks KL relvade kodus hoidmise süsteem ei toimi? Mis need kahepoolsed põhjused on?\nPostitatud: 24 Nov, 2020 8:32\n1. Ei ole.\nPostitatud: 24 Nov, 2020 10:38\nSamal põhjusel, miks sodivad inimesed majafassaade täis või osalevad illegaalsel kiirendusvõistlusel.\nEt olla piisavalt rebel.\nSamas seost usaldusväärsusega siin 1:1 ei ole. Kui isiku kodust leitakse 2 karpi padruneid, ei tähenda, et tegemist oleks ebausaldusväärsega või suisa Märt Ringmaa (Lasnamäe pommimees) järglasega. Kuigi jah, korda eiravate hulgas taolisi kindlasti on, siis 1:1 seost siin pole. Kindlasti puudub siin taoline seos, et isik, kes on endale koju midagi varunud, on automaatselt ebausaldusväärne ja temaga luurele ei minda.\nKaadrikaitseväelased on ka kahtlemata mittetolerantsemad igasugu taoliste rikkumiste suhtes. Kui keskmine vabatahtlik. Seda peab ka arvestama.\nPostitatud: 24 Nov, 2020 15:56\nTänan vastuse eest. Asi selge. Ühesõnaga tavapärane sõduri jutt, et kõik on kehv. Kurtjad ise käsitulirelva juba olemasolevate võimaluste raames koju võtta ei taha, aga vot kui miinipilduja saaks siis ehk küll võtaks. Neli miini samuti. Paneks diivani alla hoiule\nMa ise arvan, et korralikult toimivat süsteemi on mõtet ülesehitada liikudes lihtsamalt keerulisemale ja seni kuni lihtsamaga hakkama ei saa, pole mõistlik ka keerulisema juurde liikuda. See ei tähenda, et KL poleks inimesi, kes suudavadki ka miinipilduja või 155 mm haubitsa koju võtta. Kuid enne sinna liikumist ehk püüaks automaadist alustada.\nKõik asjalikud mõtted on endiselt oodatud. Kiruda võib ka, eks seegi ole ehk millekski hea.\nPostitatud: 24 Nov, 2020 16:22\nÜhesõnaga tavapärane sõduri jutt, et kõik on kehv.\nEi ole tavapärane sõduri jutt.\nLoomulikult on probleem KA soovijates ja nende (tahte) vähesuses, aga olukord, et relvaladudes ootavad relvurid kannatlikult, miks siis vabatahtlikud ei tule juba relvadele järgi, on ka selge fatamorgaana.\nMa nt arvan, et ilma selgesõnalise KL ülema korralduseta, et rohelistel üksustel olgu 2021 lõpuks relv kodus, ei hakka ka midagi paremuse poole liikuma. Inimesel toob relv kodus kaasa lisariske, kaadri jaoks on see lisatöö ja -lisaprobleem (äkki juhtub veel midagi), siis saavad relvakapid otsa ja üldse algab kohe aastainventuur ja nii see protsess loksubki.\nLisaks veel eespool nimetatud rebeli-efekt, mida ma seletasin.


KonsultatsioonipÃ¤ev teemal â€žEvangeeliumi kuulutamine“ – Eesti Evangeelne Allianss\nPostitatud: veebruar 14, 2009 Teema: Varia\tKirjutas\t0 kommentaari\nEesti Evangeelse Alliansi,\nEEA teoloogilise komisjoni,\nEEA misjoni- ja evangelisatsioonitoimkonna ning\nEesti Metodisti Kiriku Teoloogilise Seminari\nkonsultatsioonipÃ¤ev teemal â€žEvangeeliumi kuulutamine“\n17. veebruaril 2009 Balti Misjonikeskuses, Tallinnas, algusega kell 10.00, teoloogidele, teoloogiaÃ¼liÃµpilastele, koguduste juhtidele ja misjonisÃµpradele.\nEvangelisatsiooni konsultatsioonidega otsime me â€žlaiapÃµhjalist kirikutevahelist kokkulepet evangelisatsiooni edendamise oikumeenilistes alustes Eestimaal“, nagu sÃµnastati esimesel konsultatsioonil 2008. aastal.\nApostel Paulus teab: â€žEvangeelium … on Jumala vÃ¤gi pÃ¤Ã¤steks igaÃ¼hele, kes usub“. Evangeelium on selle sÃµnumi sisu, mida evangelisatsioonis vahendatakse. Lausanne’i leping aastast 1974 Ã¼tleb: â€žEvangeliseerida tÃ¤hendab levitada rÃµÃµmusÃµnumit sellest, et Jeesus Kristus suri meie pattude eest ja Ã¤ratati surnuist, nagu Ã¼tleb PÃ¼hakiri, ning valitseva Issandana pakub Ta nÃ¼Ã¼d pattude andestuse ja Vaimu vabastavad annid kÃµigile, kes parandavad meelt ja usuvad“.\nEvangelisatsiooni meetodid on konfessiooniti ning eri ajastutel vÃ¤ga erinevad. SeetÃµttu tingivad evangelisatsiooniga seotud praktilised asjaolud evangeeliumi tÃ¤henduse aktuaalset mÃµtestamist. Postmodernses ja postkristlikus miljÃ¶Ã¶s vajame Ã¼hist arusaamist evangeeliumist, et meie evangelisatsioon kannaks vilja.\nKÃ¤esolev II voor pÃ¼hendub teoloogilisele uurimistÃ¶Ã¶le. Konsultatsiooni lÃ¤hteÃ¼lesandeks on esitleda erinevate konfessioonide ja kristlike spiritualiteetide teoloogilist pÃ¤randit seoses evangeeliumiga ja evangeeliumi kuulutamisega. Teemad aruteluks evangelisatsioonist koos ettekannetega on jÃ¤rgmised:\nNB! TeoloogiaÃ¼liÃµpilased vÃµivad osalemise ja reflektsioonide koostamise eest saavutada ainepunkti.