Pärast meid tulgu või veeuputus - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Pärast meid tulgu või veeuputus\nHuvitav, miks kirjutavad inimesed kantseliidist kubisevaid kohustuslikke poliitkorrektseid ajupesuartikleid? Kas tõesti vabatahtlikult, ise uskudes seda, mida nad kirjutavad? Või kuulavad nad kellegi sõna? Kas nad ise ei püüagi hinnata olukorda, mille kohta neil on kästud sõna võtta? Miks nad seda teevad?\nKas neil puudub üldse mingisugunegi reaalsusetaju, elementaarne lugemisoskus, rääkimata vastutustundest oma rahva ees, ja südametunnistusest… Nende lapsed ja lapselapsed ju kunagi loevad nende kirjutisi internetist, kui see veel kestab, ja annavad nende tegudele ja “mõtetele” oma hinnangu. See ei tarvitse olla positiivne. Võimalik, et nad häbenevad oma esiisasid…\nMa pole üldse kindel, et tulevased põlvkonnad on niisama rumalad, vaadake, evolutsioon ju peaks tähendama seda, et inimsugu saab targemaks, et lapselapsed on targemad kui vanaemad-isad. Ajalugu vaadates küll tundub, et nii see alati EI OLE, pigem käib see vaimse arengu spiraal kuidagi vahelduvate tõusude ja languste vormis, et mingi aeg on võimul päris suur lollus, aga siis tuleb tema asemele ikka natuke targem põlvkond… Vähemalt mõneks ajaks.\nVõi kuidas? Või ongi jälle käes see ristikheinalõhnast joobumise aeg, kappame nagu hullunud hobused? Et pärast meid tulgu või veeuputus? Või on alati olnud selliseid ühepäevaliblikaid, ja praeguse aja suurim õnnetus on see, et need liblikad on haaranud enda kätte võimu?\nVaidlemisel nii-öelda “igaüks oma keeles” ei ole tõesti mõtet. Arutleda tasub ikka nendega, kelle argumente ka arvestatakse ja kelle keelest aru saadakse. Kui keegi ainult oma mõtteid raiub, ja kõik need, kes temaga nõus ei ole, “mittemõistlikeks” (või tagurlikeks, foobideks, madalalaubalisteks, populistideks või muudeks jubedateks -istideks) tituleerib, seda ei saa arutlemiseks nimetada. See on tüli norimine. See on kinnisilmi rusikatega vehkimine.\nÖeldakse, et mõistus pole oma teha. Minu meelest on. Kui inimene tahab tarkust, siis talle antakse seda, kui tahab rumal olla, siis antakse talle ka see võimalus. Vaba valik. Haridus ei mängi rolli. Mõni tallipoiss võib olla targem kui teoloogia doktor. Jah, aga kes ütleb, kummal pool on tarkus? Igaüks arvab, et see on sealpool, kus on tema. Meil pole erapooletut kohtunikku… Või on? Loodus?\nVirtuaalses mudelmaailmas elavad sofiofoobid ei tunnista looduse üleolekut (mängult vabast) liberaal-inimesest.


Dragon.ee foorum • Vaata teemat - Malering\nPostitas algaja 14:34 31. Aug 2005\nminge sinna seal on vähem rahvast ja 2-4 eestlast on juba praegu reganud mina olen seal vist maksalutikas ja tartlased seal veel on:symphony ja kalevipoeg\nPostitas Jalamees 8:29 1. Sept 2005\nMaleringi mõte seisnebki selles, et saaks inimese vastu mängida. Ja isiklikult, mitte läbi arvuti. Isiklikult läbi arvuti mängimine ei meeldi. See ja seltskond.\nNüüd, kus kool algab, võiks selle uuesti käima lükata. Vaatame-ootame mingi nädalakese, kuidas see ajakava kujuneb, siis saab vast paika panna. Aga siiamaani on kohal käinud väga piiratud seltskond(3-4 inimest). Võiks aktiivsemalt tegelda.\nPostitas Ryhkija 9:09 1. Sept 2005\nIlmselt siis jah. Kui Urg uuesti avatakse, siis ehk kolmapäeviti?\nPostitas algaja 14:29 1. Sept 2005\nkas urg on suletud? uuesti avatakse? kas täna toimub?!\nselle 3 movesis saab mängu ajaal rääkida ning seal võib mängida ka nii, et et yhel päeval teed ainult yhe käigu niiet sa võid vahepeal välja logida ja siis vaadata kas sinu vastane on käinud ja sa võid sinna isegi kirjutada et kui vastane teeb sellise käigu siis tänu sellele programmile käib see programm kohe selle käigu millega sa vastata tahtsid ilma et sa peaksid sisse logima... ning kui sinna sõpru ja tuttavaid kokku kutsuda siis seda huvitavam on mängida.\nigayhe enda asi kas läheb sinna või ei\nPostitas Florian 15:28 1. Sept 2005\nEi usu, et suletud on, helista priistile.\nPostitas Jalamees 20:27 1. Sept 2005\nalgaja kirjutas: kas täna toimub?!\nEi toimu täna, nagu sa vast juba aru said. Ei toimu ka homme. Isegi ülehomme on kahtlane. Tegelt ei tea terve nädal veel, kunas toimub. Uruga on selline jama, et praegu, kui seal aktiivselt midagi ei toimu, siis on sinna raske sisse saada. Vahepeal oli küll Die seal, aga tema on nüüd Narvas. Ootame nädalakese, kuidas inimeste päevaplaan kujuneb.\nIse hääletaksin sama vana aja poolt.\nPostitas Sande 16:21 2. Sept 2005\nJah... Neljapäev kell 18 on päris hea. Parim. Mul on siis hetkel ainult 6 tundi.\nPostitas algaja 13:03 12. Sept 2005\nkas sellel nädalal toimub?\nPostitas Priist 15:07 12. Sept 2005\nNeljapäeva suhtes selline teema, et selle aja on reserveerinud Alton näiteringi tarbeks. Tunnistan oma viga, et ei pannud veel avalikult seda infot üles. Ega te kolmapäeval soovi teha? Igausuguse sissepääsemise garanteerin mina.\nPostitas Aurin 17:00 12. Sept 2005\nKas poleks mitte tore, kui kõik üritused mis Urus toimuvad oleksid ka ühes kindlas kohas ja süstemaatiliselt üleval, näiteks linkidest nimekirjana millega saab siis mugavalt ürituse kirjelduse juurde hüpata.\nVõi on tegu salajaste üritustega?\nPostitas lendya 17:59 12. Sept 2005\nPriist kirjutas: Neljapäeva suhtes selline teema, et selle aja on reserveerinud Alton näiteringi tarbeks. Tunnistan oma viga, et ei pannud veel avalikult seda infot üles. Ega te kolmapäeval soovi teha? Igausuguse sissepääsemise garanteerin mina.\nkas kaks ringi ei mahu 2ra kuidagi? ehk ei sega k6rvalruumis maletajaid n2itering ning vastupidi?\nigale ringile oma p2eva leidmine muutub varsti keerukaks, vaatan.\nkas teisip2eva ja pyhap2eva 6htud on veel vabad? sooviks teha k2sit88, n2put88, 6mblemise ja muu-targa-tegevuse-ringi 6htud nimelt.\nPostitas surra 18:16 12. Sept 2005\naurin, seni on info rippunud: http://www.dragon.ee/selts/index.php?src=ringid\nlähiajal saab vast http://www.urg.ee domeeni ning siis seal eraldi lehel.\nPostitas Ryhkija 21:25 12. Sept 2005\nNeljapäeval, kell 18.00 toimub järjekordne malering. Kes tulevad, ehk annate endast siin teemas märku, et oskaks arvestada. Ning kel võimalik, toogu malelaud. Tänan tähelepanu eest.\nPostitas surra 23:16 12. Sept 2005\nuru-l vist veel malelauda pole?\nPostitas Ryhkija 15:31 13. Sept 2005\nMinu Chupa Shupsi malelaud on seal, aga sellest jääb väheks.


Baleaarid – Vikipeedia\nkoordinaadid: 39° 30′ N, 3° 0′ E\n(Ümber suunatud leheküljelt Baleaari saared)\nhispaania Illes Balears\nkatalaani Islas Baleares\nPindala: 5040 km²\nElanikke: 1 150 839 (2017)\nBaleaaride suuremad saared on Mallorca, Menorca ja Cabrera.\nSaarestiku koosseisu arvatakse mõnikord ka Pitiuusid (Eivissa ja Formentera).\n1936. aastal ilmusid eesti ajakirjanduses üleskutsed, et Eesti peaks hankima endale asumaa Baleaarides, et sinna rajada kopsuhaigete ravila. Plaan ei saanud teoks Hispaania valitsuse vastuseisu tõttu.[viide?]\n2 Ajaloolised maakonnad\nBaleaaride aastane keskmine temperatuur on +15,8 °C, jaanuaris +9,2 °C, augustis +24,1 °C.\nAastas sajab keskmiselt 423 mm, sealhulgas jaanuaris 37 mm ja augustis 20 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2700 tundi, sealhulgas jaanuaris 165 ja augustis 309 tundi.\nMallorca jaguneb kuueks maakonnaks (comarca). Cabrera, Eivissa ja Formentera saar moodustavad igaüks eraldi maakonna.\n↑ Hispaania ärevuses Eesti asumaade nõudmise pärast. Uus Eesti, 22. veebruar 1936, nr 52, lk 5.\nBaleaarid – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Baleaarid&oldid=5038621"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:28, 30. juuni 2018.


Korter | Elisa Eesti\nElisa Raamat Kõik raamatud Korter\nUurija Marje Selter, kel on küll teatud kaht lused, saadab Julia toimiku siiski arhiivi, kirjutades surma põhjuseks õnnetusjuhtum ja omanik saab oma Kalamajas asuva korteri taas välja üürida. Lindi on väga rõõmus, kui ta leiab uue üürikorteri ja seda lausa mõistliku hinnaga. Kõik paistab olevat nüüd hästi, lisaks vürtsitab neiu argipäeva ka uus silmarõõm. Rahutuks teeb teda vaid kellegi kummaline, nähtamatu juuresolek tema korteris. Kui Lindi kuuleb majanaabrilt, et tema üüritavas korteris on umbes aasta tagasi surnud üüriline, noor neiu, tekitab see temas kõhedust, kuid ta ei oska aimatagi, mis juhtuma hakkab. Kirjastus: Monika Rahuoja-Vidman,\nUurija Marje Selter, kel on küll teatud kaht lused, saadab Julia toimiku siiski arhiivi, kirjutades surma põhjuseks õnnetusjuhtum ja omanik saab oma Kalamajas asuva korteri taas välja üürida. Lindi on väga rõõmus, kui ta leiab uue üürikorteri ja seda lausa mõistliku hinnaga. Kõik paistab olevat nüüd hästi, lisaks vürtsitab neiu argipäeva ka uus silmarõõm. Rahutuks teeb teda vaid kellegi kummaline, nähtamatu juuresolek tema korteris. Kui Lindi kuuleb majanaabrilt, et tema üüritavas korteris on umbes aasta tagasi surnud üüriline, noor neiu, tekitab see temas kõhedust, kuid ta ei oska aimatagi, mis juhtuma hakkab. Aasta


Kinnisvara, Lina-Parnu - Flatfy.ee\nAnda üürile äripind, kaubandus, ladu, tootmine, ladu, 214 m² - Lina 24, Pärnu linn, Pärnu, Pärnumaa\nKogupind 214 m², kinnistu Lisainfo: sissepääs tänavalt, eraldi sissepääs Sanruum: dušš, tsentraalne vesi Küte ja ventilatsioon: õhksoojuspump Kogupind 214 m2. I korrus 111m2 ja II korrus 103 m2. Pinda on võimalik jagada. Ruumilahendus teostatakse rentniku soove arvestades. Suurel tutvumisnädalal saad broneerida Sind huvitava maja või korteri külastusaja ainult enda jaoks. Nii saad segamatult uue kodu äratundmisele keskenduda. Võta maakleriga ühendust ja lepi aeg kokku! ***\nMüüa korter, 2 tuba - Lina 18b-26, Rääma, Pärnu linn, Pärnu, Pärnumaa\nKorteriomand, kivimaja Lisainfo: rõdu , lift Köök: avatud köök Sanruum: dušš Küte ja ventilatsioon: põrandaküte, põrandaküte, keskküte Ümbrus: jõgi lähedal NÜÜD VALMIS! Juba 2020. aasta sügisel valmivad arenevas Lille kvartalis Lillepargi kodud, mis paiknevad idüllilises aedlinna atmosfääris eemal kärarikkast linnasaginast. Uutes Lillepargi kodudes saavad olema kõik tänapäevased mugavused - valgusküllased maast laeni ulatuvad aknad, vesipõrandaküte (kaugküte), soojustagastusega ventilatsioon, jms. Majas on lift. Kortermajja on planeeritud 28 1-4toalist korterit, milledel kõigil rõdu või terrass (I k, lisaks väikese õueala kasutusõigus). 4-toalistel korteritel on saun või sauna ja/või teise WC ehitamise võimalus. Esimesel korrusel asub jalgrataste hoiuruum ja panpaigad (erinevad suurused vastavalt lisatasule). Sisehoovis asub laste mänguväljak ning parklad (suletud tõkkepuudega, parklakoht lisatasu eest), maja taha jääb loodava pargi maa-ala. Kortermaja välisukse avamine toimub korterist videofoni kaudu (puutetundliku ekraaniga juhtpaneel korteris), majarahu aitab tagada videovalve. 2-toaline korter on pinnaga 50,1 m² (lisandub rõdu pind 3,9 m²) ning nad asub vaadetega idasse (LIna tn poole). Käesolevas pakkumises toodud korter nr 26 asub IV korrusel, tubade suurused on 27,5 m² (elutuba-köök), 13,1 m², WC-duširuum 4 m², suur esik 5,5 m² ning lisaks rõdu 3,9 m². Rohkem infot Lina 18b uue kortermaja kohta leiate kodulehelt *** (jooksvalt täiendamisel). Lisainfo saamiseks võtke palun minuga ühendust.\nMüüa maatükk, ärimaa - Lina 22a, Rääma, Pärnu linn, Pärnu, Pärnumaa\nKrunt 8 038 m², detailplaneering tehtud Lisainfo: vesi, elekter Müüa Lina tn 2a parimas võimalikus asukohas ärimaa 50%, tootmismaa 50% pindalaga 8039 m2. koos rasketehinika hooldushoone ehitada võimaldava projektiga. Hinnale lisandub käibemaks Ärimaa koos rasketehnika hooldushoone projektiga. Suurel tutvumisnädalal saad broneerida Sind huvitava maja või korteri külastusaja ainult enda jaoks. Nii saad segamatult uue kodu äratundmisele keskenduda. Võta maakleriga ühendust ja lepi aeg kokku! ***\nUpdated: yesterday at 05:49


Koroonaviiruse ärevus: Selle hommiku eksperdid soovitavad stressi leevendamiseks 4-7-8 hingamistehnikat - Ilu\nKoroonaviiruse ärevus: Selle Hommiku eksperdid kutsuvad inimesi üles Google'ile 4-7-8 hingamistehnikat kasutama\nEmma Kenny , Täna hommikul resident psühholoog ja perearst Dr Philippa Kaye , istus koos Eamonn Holmes ja Rochelle Humes reedel Täna hommikul arutada koroonaviirus ärevust ja aidata muresid leevendada. Mitu helistajat valis end arutama ärevus koronaviiruse ümber, alates OCD probleemidest kuni magama puudus. Emma soovitas kõigil proovida hingamisharjutusi. Ta ütles ühele helistajale: 'Ma tahan, et te läheksite YouTube'i ja otsiksite üles kasti hingamise või 4-4-4 või 4-7-8 hingamise ja soovin, et kuulaksite mõnda neist, sest see on midagi, mis lihtsalt aitab rahuneda. Samuti tahaksin väga, et helistaksite oma perele ja sõpradele toetuse ja vestluste korraldamiseks, et see [ärev] mõtteprotsess lahti murda. '\nSEOTUD: Koroonaviiruse mõjutatud kuulsused: Tom Hanksist Robbie Williamsini\nTa soovitas ka veebi minna ja kellegagi kellega vestelda Ärevus Suurbritannias . Ta jõudis järeldusele: 'Pidage meeles, et üle mõtlemisega peate selle tunnetuse peatama ja selle mõtteprotsessi peatama.'\nEammon ja Rochelle pöörduvad kaamera poole\nTeine helistaja selgitas, et teda on koroonaviiruse hirmude tõttu tabanud paanikahood. Perearst dr Philippa ütles talle: „Ma soovitaksin teil oma arstile helistada, sest on ravimeid, mida saame anda ärevuse ja paanikahoogude korral, nagu ka psühholoogilisi ravimeetodeid, rääkimisravi ja hingamisharjutusi. Sõltuvalt teie muudest tervislikest seisunditest võivad need ravimid varieeruda beetablokaatoritest, mis lülitab ärevuse füüsilised sümptomid välja; südamepekslemine, higistamine, värisemine, nii et teie aju hakkab mõtlema 'noh, minu keha ei tundu arvavat, et ma olen ärev, nii et võib-olla ma ei muretse. See võiks aidata. Meil on ka angiootilisi ravimeid, mida saate iga päev võtta, ja need võivad aidata teie meeleolu, depressiooni ja ka näiteks OKH korral. Nii et helistage kindlasti oma perearstile. '\nROHKEM: Koronaviirus rikkus mu pulmi ja ma kaotasin kogu oma raha\nDr Philippa Kaye täna hommikul\nEmma lisas: 'Ma luban teile, ma luban teile täiesti, et kui te tõesti sellele keskendute, proovige midagi sellist nagu 4-7-8, lihtsalt googeldage seda, meetodit 4-7-8, sest ma luban teile, et see aitab vähendada need sümptomid. Proovige lihtsalt seda teha. '\nSEOTUD: Kuulsused vaimse tervisega võitlevad\nbetoonist töötasapind väliköögi jaoks\nPhillipa nõustus, kuid juhendas helistajat: 'Peate harjutama sellist hingamist, kui kõik on hea, et see muutuks tõeliselt rutiinseks, nii et kui te olete tõeliselt suure paanikaärevuse ajal, libisete sellesse rutiini ja see muutub loomulikumaks. Peate harjutama, kui ka asjad on rahulikud. '\nPsühholoog Emma Kenny sel hommikul\n4-7-8 meetodi töötas välja dr Andrew Weil, kes soovitab harjutada 'lõõgastavat hingetõmmet' kaks korda päevas. Tema peal veebisaidil , öeldakse: „4-7-8 hingamisharjutus on täiesti lihtne, ei võta peaaegu aega, ei vaja seadmeid ja seda saab teha kusagil. Kuigi saate harjutust teha igas asendis, istuge harjutuse õppimise ajal sirge seljaga. Asetage oma keele ots koe harja vastu just ülemiste esihammaste taha ja hoidke seda kogu harjutuse vältel. Välja hingate suu kaudu oma keele ümber; proovige pisut huuli puhastada, kui see tundub ebamugav. '\nKuidas teha 4-7-8 hingamistehnikat\nHingake täielikult suu kaudu välja, andes ohtrat häält.\nSulgege suu ja hingake vaikselt läbi nina nelja inimese vaimsele arvule.\nHoidke hinge kinni seitse korda.\nVälja hingake täielikult suu kaudu, tekitades kaheksa loenduse. See on üks hingetõmme.\nNüüd hingake uuesti sisse ja korrake tsüklit veel kolm korda kokku nelja hingetõmbega. Pange tähele, et hingate alati vaikselt läbi nina ja hingate kuuldavalt suu kaudu. Keeleots püsib kogu aeg paigas. Väljahingamine võtab kaks korda rohkem aega kui sissehingamine. Absoluutne aeg, mille kulutate igale faasile, pole oluline; suhe 4: 7: 8 on oluline. Kui teil on hinge kinni hoidmisega probleeme, kiirendage harjutust, kuid hoidke kolme faasi jaoks suhet 4: 7: 8. Harjutades saate seda kõike aeglustada ja harjuda sisse ja välja hingama üha sügavamalt.\nLisateabe saamiseks ja video vaatamiseks, kuidas teha 4-7-8 hingamistehnikat, külastage aadressi drweil.com .\nKrooni seeria viis: kõik, mida me seni teame\nSerena Williams paneb fännid rääkima kevadist ootamatust neoonilmast\n7 võimalust enda vastu lahkem olla\nBeyoncé 12 000 dollari suurune pulmakleit vande uuendamiseks oli nii erinev kui tema esimene\nMida Katy Perry vabanduskiri Taylor Swiftile tegelikult ütles\nJulia Roberts jagab abikaasa Danny Moderiga uskumatult haruldast pilti, kui nad tähistavad erilist juubelit\nSavannah Guthrie jagab põnevaid uudiseid - ja tema kaasstaaridel on parim reaktsioon\nGigi Hadid ja Zayn Malik tähistavad erilist sündmust beebi Khai'ga - vaata uusi fotosid\nmillal on arm ja frankie tagasi\nkuidas vähendada kõhurasva 7 päeva jooksul ilma trennita\nkui palju betooniplekki mul vaja on


Nõva Olevi kirik järgib Läänemaa rannikuala puitkabelite traditsiooni. Ehitatud arvatavasti 18. sajandil. Eesti väiksemaid kirikuid.\nKoosneb ristkülikukujulisest pikihoonest (välismõõtmed 13,6x7,1 m) ning sellega liituvast telkkiivriga W-tornist. Etnograafilisest taluarhitektuurist lähtuv ristnurkadega rõhtpalkhoone on kaetud laudvoodriga, viilkatuse praeguse katte all on säilinud varasemad pilpa- ja laudkatted. Seinu liigendavad ümarkaarsed aknaavad.\nInterjööris on algne katuslagi, püstlaudisega seinad ja laudpõrandad on üle vooderdatud. Harvaesinevalt on nn meeste- ja naistepoole pingistikud erineva käsitlusega (sama Ruhnu kirikus). Altariosa eraldab nikerdlaudadest balustraadiga sillatud ava, W-osas paikneb puitsammastele toetuv väär. O-akendel on vitraaši imiteerivad pärgamentmaalingud (arvatavasti 836). Altar ja kantsel on neogooti vormides, orel (1885, G. Trenkmann). Sisustuses veel puidust rõngasrist ja Kolgata-teemaline õlimaal (L. R. Michelson; annetatud 1820).\nVt Eesti Arhitektuur. 2. Läänemaa, Saaremaa, Hiiumaa, Pärnumaa, Viljandimaa. Üldtoimetaja Villem Raam, Tallinn, 1996, lk 33.\nEhitusaeg arvatavasti 1750 (dendrokronoloogilised andmed).\nNõva kirik paikneb kinnistul ida-lääne suunaliselt, juurdepääs lääneotsast. Läänetornist välismõõtmed on 2,1 x 3,3 m. Ümarkaarseid aknaaavasid on mõlemal pikiküljel kaks. Idaküljel on kaks aknaava, mis paiknevad kahel pool altarit. Tornialuse eeskojal ja kirikusaalil on tiibuksed. Pikihoone mõlemalt poolt tahutud rõhtpalkidest seinad toetuvad üksikutele maakividele, mis aluspalkidest on isoleeritud kasetohuga. Läänetorni rõhtpalkseinal on puhasnurgad. Nii pikihoone kui läänetorn on väljast kaetud profileeritud horisontaalse voodrilaudisega, nurgad kaetud püstlaudisega. Pikihoone viilkatus on kaetud tõrvatud kuuselaudadega, viimistletud linaõli-puutõrva seguga. Läänetorni telkkiivri puitkonstruktsioon on kaetud vaskplekiga. Torni tipus on kullatud kukk.\nSaali lääneosa orelirõdu toetub kaheksale sambale. Pingistik on põhjamaade traditsiooni järgides mees- ja naispoolel erineva kujundusega. Kiriku pikihoone siseruum on tervikuna kaetud värvitud puitkiudplaadiga, seintel ja lagedel on selle all varasem värvitud vertikaallaudis. Põrand\non lõhestatud plankudest, värvimata. Avatäited, altar ja muu sisustus puidust, värvitud. Altariosa akendel on haruldased vitraaži imiteerivad pärgamentmaalingud.\nVt Muinsuskaitse eritingimused. Fassaadi ja interjööri restaureerimise põhiprojekt. OÜ Vana Tallinn, Kalli Holland, Elo Sova, 2015. Muinsuskaitseameti arhiiv P-17233 (lisadeta), digitaalselt kättesaadav.\n"Ühe teise jutu järgi olnud Nõva kabel aga algselt väiksem kui ta seda tänapäeval on. Üks mõisahärra aga lasknud kabeli suuremaks ehitada. Usutavasti võiski Nõval ka varem kabel olla, kuna 20.sajandi alguses on tähistatud selle kolmesajandat juubelit ning traditsiooniliseks rajamisdaatumiks peetakse 1636.aastat, mis ei lähe kokku aga dendrokronoloogilise uuringuga määratud vanusega. Kirikuaias, praegusest kirikust nii kümne-viieteistkümne meetri kaugusel edelas on selgelt näha ka mingi varasema, tänaseks hävinud hoone vundament."\n2002. teostatud dendrokronoloogilise uuringu järgi on kiriku rajamisdaatumiks 1751. a.\nPikihoone seinu seovad ja jäigastavad tõmbtalad seinte ülaosas ning mingil määral ristnurkseotisega „võidukaaresein“, mis eraldab altariosa kogudusesaalist. Varadevahed on täidetud samblaga. Tüvest jäigastavad ristidega seotud neli nurgaposti, kahe vahelae talad ja põhja-lõunasuunalised tõmbtalad kahel kõrgusel, millede talaotsad on tapitud torni seintesse. Kellatool traditsioonilisel kujul puudub, kaks kellakandmikku on tapitud tõmbtaladesse.\nKatusekate on paigaldatud hõredale 70 cm sammuga latt-roovile. Esimeseks katusekattekihiks on varasematest kistud ja tahutud ning uuematest saelaudadest laudis. Varasemad katusekihid on jälgitavad räästa servast kiriku põhjaküljel. Teiseks kihiks on osaliselt säilinud pilpa-, sindel- või kimmikatus.\n1885. aastal on kirikusse ehitatud orel, mille valmistajaks kohalik meister Kustas Targama (hilisem Terkmann). Pärimuse järgi andis oreli valmimisse oma panuse ka tolleaegne Nõva mõisaproua Josephine von Baggehuffwud (1839-1917), kes nikerdas orelile gootipärased kaunistused.\nVt Nõva Püha Olevi kirik. Restaureerimiskontseptsioon. EKA Kunstikultuuri teaduskonna Muinsuskaitse- ja restaureerimise osakonna bakalaureusetöö. Koost. M. Putk. Tallinn. Muinsuskaitseameti arhiiv, säilik A-10641, digitaalselt kättesaadav EKA digiteegis


Trustly - Eestis enimlevinud makseviis online kasiinodes! - Online-Casino\nTrustly makselahendusega online kasiinod\nTrustly on maksete vahendamise platvorm, mis aitab sul online keskkondades makseid teostada otse oma pangakontolt. Seal ei ole vahet, millise Eesti pangaga täpsemalt tegemist on, Trustly toimib kõigi Eesti panga kontodega. Trustly kaudu on lisaks võimalik makseid teostada peaaegu kõikides Eesti online kasiinodes ja meil on ka selliseid kasiinosid, mis ainult Trustly lahendust kasutavadki, nagu näiteks Ninja Casino ja Boost Casino. Trustly on nimelt just see vahelüli, mis annab nii kasiinodele kui ka teistele internetis tegutsevatele ettevõtetele võimaluse pakkuda oma klientidele maksevõimalusi läbi kõikide toimivate pankade ilma, et nad ise kõikide pangalinkidega jamama peaksid. Tundub ju maru lihtne!\nTrustly on kliendile ülimalt mugav ja lihtne maksete vahendamise platvorm, mille kasutamisel saad otse oma pangakontolt kande teha ilma, et oleks oht, et tekib mingeid otseseid probleeme. Nad on selle süsteemi nii turvaliseks ja lihtsaks teinud, et selle pärast ei pea sa üldse muretsema, lihtsalt logi Trustly kaudu sisse ja tee oma kanded ära.\nKlientidel on erinevates pankades olemas enda eraldi pangalingid või makselingid, mida ettevõtted, sealhulgas ka online kasiinod, saavad oma portaaliga siduda. See loob aga võimaluse millest sündisid nö kontovabad kasiinod, ehk sa ei pea ise omale kontot looma, mingite dokumentidega jamama ja mingeid kinnitusi ootama – tee lihtsalt Trustly vahendusel makse ja online kasiino saab ise kenasti ja turvaliselt kätte kogu info mida nad vajavad selleks, et sulle ise see konto luua. Edaspidi logid lihtsalt kas pangalingi või oma andmete abil sisse.\nOma individuaalsed pangalingid on Trustlys olemas nii SEB pangal, Swedbankil kui ka LHV pangal, See loob aga ka kasiino jaoks unikaalse võimaluse, ehk nad ei pea kõikide nende pankadega eraldi kokkuleppeid sõlmima, et nende makseid aktsepteerida vaid and saavad Trustly kaudu kõik pangad ühest kohast kätte. Ehk Trustly on just see vahemees, kes annab kasiinodele võimaluse pakkuda oma klientidele erinevaid maksevõimalusi läbi kõikide pankade ja seda nii, et nad ei pea ise kõikide pangalinkide töötamise pärast muretsema ja sellega asjatama.\nKuidas luua Trustly konto?\nLisaks lihtsale ja kiirele maksete teenuse pakkumisele on väga mitmetes Eesti online kasiinodes võimalik tänaseks juba ka Trustly kaudu ka konto luua. Selliseid online kasiinosid kus see võimalik on nimetatakse kontovabadeks kasiinodeks, kuna esimese makse tegemisel luuakse sulle konto automaatselt ja samaaegselt nii, et sa eraldi kontot looma ega registreerima ei peagi. Trustly teeb aktiivselt koostööd kõikide Eesti suuremate pankadega (näiteks SEB, LHV , Swedbank). Kui sinu konto on juhtumisi aga hoopis mõnes teises pangas, näiteks välismaises pangas, siis ei pruugi Trustly kaudu sissemakse tegemine kahjuks üldse võimalik olla kuna tegemist ei ole e-rahakotiga vaid maksete vahendamise platvormiga. Kui satud sellisesse olukorda kuid soovid väga Trustly lahendusi kasutada siis soovitan siinkohal asuda mõne suurema Eesti panga kliendiks.\nTrustly kasutamine ise on ülimalt lihtne. Kontovabade kasiinode suur eelis on see, et sina ei pea Trustly peale isegi mitte mõtlema – ta teeb ja toimetab vahendajana niivõrd efektiivselt, et sa ei saa arugi ja konto on tehtud! Kasiinos uue konto loomiseks lihtsalt vajuta sissemakse nupule, vali riik kus sa asud, sisesta summa mille soovid panustada, vali nimekirjast oma pank ning seejärel lihtsalt järgi ekraanile ilmuvaid panga juhiseid.\nTrustly enda juhised annavad sulle täpselt teada millal sa oma panga koode sisestama pead ja juba hetk hiljem oledki Trustly kaudu märkamatult online kasiinos uue konto avanud ja saad mängurõõmu täiel rinnal nautida!\nProovi Trustly lahendust järgmistes kontovabades kasiinodes:\nTrustlyt kasutab suurem osa Eestis litsentseeritud online kasiinodest kuid on paar sellist, mis ainult Trustly lahendusi kasutavadki – näiteks Ninja Casino ja Boost Casino. See tähendab, et kui sa mingil põhjusel ei soovi Trustly lahendust kasutada siis need online kasiinod on sul juba mängude poolest valikust väljas.\nKuidas teha kasiinosse sissemakset kasutades Trustlyt\nKuna Trustlyl on olemas eraldi pangalingid nii SEB pangal, Swedbankil kui ka LHV pangal on see hea alus loomaks online kasiino jaoks võimalust pakkuda kliendile maksimaalselt lahendusi ühest kohast, ehk nad ei pea kõikide nende pankadega eraldi kokkuleppeid sõlmima, et nende makseid aktsepteerida vaid and saavad Trustly kaudu kõik pangad ühest kohast kätte.\nTrustlyt on võimalik hetkel kasutada juba enamikus Eestis registreeritud online kasiinodes ja sellega sisse- ja väljamaksete tegemine on ka üsna lihtne. Millised on aga võimalikud kasiinod, kus seda kasutada ja kuidas seda täpsemalt teha vaatame järgnevalt üle:\nLeia online kasiino, mis aktsepteerib Trustly makseid:\n➡ Vali sissemakse viisiks just Trustly\nTee sissemakse Trustly vahendusel otse pangast:\n➡ Veendu, et summa klapiks sinu finantsplaanidega.\n➡ Logi oma panga andmetega sisse\n➡ Kinnita makse\n➡ Avasta, et sissemaksega on sulle ka konto juba loodud – eriti mugav!\n➡ Kui soovid võite välja võtta siis veendu, et rahad vastavad tingimustele\nKuidas Trustly abil kasiinost raha välja võtta\nSarnaselt sissemaksetele on online kasiinodes, kus on see võimaldatud, ka väljamaksed ülimalt lihtsaks tehtud. Kui sa ei ole Trustlyga veel selles kasiinos sissemakset teinud, siis tuleb sul enne väljamakse tegemist oma kontole eelnevalt ka Trustlyga sissemakse teha. Juhul, kui sa oled aga Trustly kaudu sissemakseid kasiinosse teinud mitmelt erinevalt pangakontolt, siis on sul reeglina võimalik valida, millisele pangakontole sa nüüd väljamakset teha soovid. Täpsemalt toimi väljamakse tegemiseks järgnevalt:\nEnne väljamaksete tegemist tasub veenduda, et sul ei ole täitmata läbimängimise nõuet\nKontrolli üle, kas sinu poolt kasutatav pank on Trustly klientide seas\nVeendu, et oled Trustlyga enne seal sissemakseid teinud\nTutvu ajaga, mil raha sinuni jõuab – reeglina võtab see aga vaid hetke\nOn juhtumeid, kus raha välja võtmine jääb selle taha kinni, et mängija on kasutanud sissemaksete boonuseid kuid ei ole läbimängimise nõuet veel ära täitnud. Selle olukorra vältimiseks soovitame tutvuda online kasiino erinevate tingimusega ja reeglitega ning veenduda, et kui tasuta boonuseid juba said, et oleksid nad ka väljamakse hetkeks vajalikus mahus läbi mängida. See mis arvus kordadest täpsemalt juttu on oleneb juba täielikult kasiinost endast seega iga erineva ja uue online kasiino puhul tuleb igal juhul end kurssi viia tingimuste ja reeglitega enne sissemaksete tegemist ja mängimist.\nKas Trustly puhul lisandub mulle ka mingeid lisatasusid?\nTrustly ei võta kunagi eraldi maksete tegemise eest mängijalt veel mingeid lisatasusid või kulude katteid – neil on tõenäoliselt otse pankade ja kaupmeestega omad kokkulepped paigas mis nende kulud katavad ja seega puudub vajadus sinult kui kliendilt raha veel täiendavat võtta.\nParimad Trustly võimalusega online kasiinod Eestis\nVahet pole millisest Eesti pangast täpsemalt juttu on, Trustly toimib kõigi Eestis tegutsevate pankade kontodega. Trustly kaudu on tänaseks päevaks võimalik makseid teostada juba peaaegu kõikides erinevates Eesti online kasiinodes. Trustly on just see lahendus, mis annab Eestis online kasiinodele ja muidugi ka teistele internetis tegutsevatele ettevõtetele võimaluse pakkuda oma klientidele maksevõimalusi läbi kõikide toimivate pankade ilma, et nad ise kõikide erinevate pankade ja vajalike linkidega tegelema peaksid. Just see muudab Trustly aga niivõrd paindlikuks ja mugavaks maksete pakkujaks, et nende lahendus sobib igal juhul igale Eesti mängijale.\nTrustly kaudu saab makseid teostada enamikus Eestis litsentseeritud online kasiinodes. Nii sissemaksed kui ka väljamaksed on online kasiinodes, kus on see võimaldatud, ka väga mugavaks ja lihtsaks tehtud. Kui sa ei ole Trustlyga aga veel selles kasiinos sissemakset teinud, siis tuleb sul enne väljamakse tegemist oma kontole eelnevalt ka Trustlyga sissemakse teha. Pisike ülevaade, millised kohalikud kasiinod Trustly teenust kasutavad:\nKoht: Kasiino nimi: Aktsept. Trustly sissemakseid: Aktsept. Trustly väljamakseid:\n1. Ninja Casino ✅ Jah ✅ Jah\n2. Boost Casino ✅ Jah ✅ Jah\n3. Paf ✅ Jah ✅ Jah\nTrustly kasiino boonused\nTrustly põhiline loodav boonus on süsteemi lihtsus – sa ei pea ise oma andmeid sisestama selleks, et mängimiseks vajalik konto luua. Küll aga pakuvad Trustly partneritest kasiinod sissemaksete puhul erinevaid häid boonuseid, millel tasub silma peal hoida. Näiteks Ninja Casino pakub Trustly kaudu sissemakse tegemisel boonuseks reeglina näiteks spordiennustuste boonust.\nKui turvaline on Trustly veebikasiino jaoks?\nTrustly ise loodi juba 2008. aastal Rootsis ja hetkel on ettevõte aktiivselt tegutsev lausa 29 erinevas Euroopa riigis seega teatav turvalisuse aspekt on juba sellega ilmselge. Trustly süsteemi turvalisust tagab ja kontrollib ennekõike Rootsi finantsi järelvalveamet kui kuna Trustlyt kasutatakse Eesti kasiinodes siis see lisab veel ka omaltpoolt täiendava turvavõrgu. Nimelt on kõik Eesti kasiinod Maksu ja Tolliameti poolt litsentseeritud ning neid kontrollitakse päris rangelt. Kuna Trustly on aktiivne just Eesti kasiinodes ja seal peab pangalingi kaudu sisse logima Mobiil-ID, Smart-ID või ID kaardi abil siis turvalisuse osas muretsemiseks põhjust ei ole.


Oliver toimetab: Videopilt otse ralliautost\nVideopilt otse ralliautost\nSkype poisid kirjutasid eelmine nädal, kuidas nad natukene hobikorras panid rahvarallit sõitvasse autosse ühe sülearvuti. Kõu interneti ja tegid kiiruskatselt videokõne üle Skype. Moodsaid tehnilisi lahendusi saab kasutada milleks iganes. Oma enda fantaasia vaid seab piirid.\nEelmine nädal kohtusin ühtede huvitavate ettevõtjatega. Neil on maailmavallutamise plaan. Pakkudes videopildi reaalajas edastamise võimalust kõigile moodsatele mobiiltelefoniomanikele. Sisuliselt saab mobiiltelefoniga teha täpselt sama asja, mida Skype poisid ralliautos tegid. Pole vaja isegi eraldi arvutit, vooluadapterit, internetipulka ega midagi. Teadupärast on tänapäevastel mobiiltelefonidel juba küllaltki võimekas fotosilm, mis võimaldab vajadusel küllaltki head videopilti salvestada. Need eelmisel nädalal kohatud poisid tutvustasid tarkvara nimega Bambuser. Tegemist on siis aplikatsiooniga telefonis, mis võimaldab reaalajas võtta pilti ja heli mobiiltelefoni kaamerast ja seda kuvada mistahes veebilehele, kust siis omakorda juba sajad ja tuhanded inimesed seda jälgida saavad.\nKasutusaladest tõid nad mitmeid küllalt huvitavaid näiteid. Üks kasutusala mida praeguseks juba otsapidi igapäevaselt kasutatakse on päästeteenistus. Kui politsei või kiirabi esimesena sündmuspaigale jõuab, siis teeb ta kiirelt kohe mobiiltelefoniga reaalajas videoülevaate kohapeal toimuvast. See videopilt koos helikommentaaridega läheb kohe juhtimiskeskusesse, kes saab siis vajadusel otsustada, kas sündmuspaika on tarvis lisajõude vms.\nTeine kasutusvaldkond mida näiteks toodi oli kasvõi see sama palju meedia tähelepanu pälvinud COP15 kliimakonverents Taanis, Kopenhagenis. Seal jagatai Bambuseri tarkvaraga telefonid ajakirjanikele, kes ööd ja päevad tegid erinevaid interjuusid ja ülevaateid üritusel toimuvast. Kuna tarkvara võimaldab erialahenduste puhul ka režissööripuldi funktsionaalsust, siis videokeskuses saab kohe operatiivselt pikkida videoülekandeid näiteks tava TV saadete vahele või siis teha eraldi saadet ürituse kodulehel. Analoogseid ülekandeid ja meedia häppeninge on tehtud teisigi.\nKohe võib muidugi küsida, et mis selles Bambuseris on nii erilist, sest teisi analoogseid tehnoloogilisi lahendusi on teisigi turul? Tõsi, seda küsisin esimesena minagi nende käest. Põhjus miks nad väidavad end paremat olevat, kui teised analoogse teenuse pakkujad, olevat see, et nad on ise välja töödanud erilisi videoedastus algoritmi, mis toimib eriti hästi just võttes arvesse mobiilsete andmesidevõrkude eripärasid. Tõepoolest. Tallinna kesklinnas kiirest 3G andmesidevõrgus tuli videopilt koos heliga ideaalselt ilma suurema viivituseta määratud kodulehele.\nLõpptarbijale ehk igapäevasele lihtsale kasutajale on see kõik täiesti tasuta. Mobiilses andmesidevõrgus maksad vaid mobiilioperaatorile andmeside kasutamise eest. Andmesidemaht aga jällegi sõltub sellest, kui hea pildi ja helikvaliteediga ülekannet sa soovid teha. Seda kõike saab telefoniaplikatsioonis eraldi määrata. Asi toimib ka WiFi võrgus.\nHetkel on nad teinud integratsiooni Facebookiga, kus saad Live ülekannet oma telefonist teha otse oma Facebooki profiili alla. Teisalt saavad Facebookis olevad sõbrad tuttavad kohe sinna video juurde küsimusi kirjutada ning need ilmuvad samuti sulle telefoni ekraanile. Interktiivsust on hulgaliselt.\nKui videopilti sai reaalajas kuvada veebilehele, siis on täpselt sama asi võimalik ka sisuliselt WAP’is, ehk mobiilses veebis. Küll aga peab telefon toetama Flash videode näitamise võimalust.\nSamasugust videoülekannet saab teha ka laua- või sülearvuti veebikaamera abil. Mingit eraldi lisatarkvara tarvis ei ole. Proovisin Ubuntu Linuxi ja ühe vana sülearvutiga ja kõik toimis ideaalselt.\nKes soovib, see proovib. Kasutajaks registreerumine ja aplikatsiooni allalaadimine telefoni võtab kokku vaid mõni minut.\nKõige lihtsam on alustada aadressilt: http://bambuser.com/


Ott Tänak „Kolmeraudses“ ajakirjanduse kriitikast: see on kindlasti elus palju kasvatanud | Õhtuleht\nOtt Tänak „Kolmeraudses“ ajakirjanduse kriitikast: see on kindlasti elus palju kasvatanud (10)\nOhtuleht.ee, 4. aprill 2019, 23:11\nTV3 otsesaates "Kolmeraudne" oli neljapäeva õhtul külasrallisõitja Ott Tänak, kellelt Mihkel Raud küsis erinevate teemade kohta.\nOmaaegsete kriitiliste artiklite mõjust: „Täna on juba lihtsam, see on kindlasti elus palju kasvatanud, võib-olla isegi elule kaasa aidanud mingil hetkel. Noorena oli see keeruline, mõjutas sportlikke tulemusi, ma usun. Väikses Eestis pole mõtet väga tähele panna, kõik tahavad või leivale saada.\nSport on palju kinni vaimses pooles. Et head tulemust teha, peab tugevas kehas olema terve vaim. Kui nii-öelda elukogemuseta noorsportlast palju pekstakse, teeb see ilmselgelt hea tulemuse kuigivõrd keerulisemaks."\nKättemaksule pole mõelnud? "Usun, et see aeg ei ole kindlasti seda pingutust väärt."\nFilmiideega nõusse jäämisest: "Esimene initsiatiiv tuli Markko Märtini poolt, kes pole ka väga telesse kippuv inimene. Kuna mõte tuli temalt, siis võtsin kuulda ja kaalusin seda. Minu ainuke omakasu projektist on see, et 10–20 aasta pärast, kui enam ei mäleta, siis on hea tagasi vaadata, mis omal ajal sai tehtud."\nTülidest kaardilugeja Martin Järveojaga: "Samamoodi nagu vahel abikaasaga, on ka temaga. Kuna veedame koos rohkem aega, on ka tülisid rohkem.\nMis teemadel? "Kas need tülid on, aga pigem elame üksteise peal emotsioone välja. Kindlasti mina elan rohkem kui Martin. Selleks ta autos ongi, et tuld kustutada."\nTõsistest avariidest: „Neid, mis vaimu on mõjutanud, on vähe. Võib-olla paar-kolm, mis kuidagi kere pihta käinud, füüsisele või vaimule haiget teinud. Aga nendest tuleb olla, et üldse seal spordis hakkama saada."\nJa... 5. aprill 2019, 15:16\n...mina olen ka kõrgema haridusega,aga mitte ei saa aru,miks selle inimese saatesse üldse minnakse?!\nSee meeleolu loeb jah 5. aprill 2019, 10:38\nMa vahest mängin vanakooli Tracmaniat. See on ülitäpne sõidumäng. Ja see millise meeleseisundiga peale lähed, mõjutab kõvasti tulemust. Mäletan, kui D...


Rõdu Turvasüsteem » Hinnad Lühidalt - 2019 | Ehitusmaterjalid\nPõhiline EhitusmaterjalidRõdu piirded - need hinnad ja kulud ootavad teid\nMaterjali valik reguleerib hinda\nTerasest süsteemist piirded\nNoble ja stiilne tõstab hinda\nRõduraudade hindade hind\nRõdupiirdel peab olema teatud kõrgus. Kuid see peab olema samal ajal ohutu ja kindel. Kuigi roostevabast terasest on palju aastaid lihtne hooldada ja hoida, tuleb puitu sagedamini käsitleda. Millised hinnad põhjustavad erinevaid materjale kui rõdu, näitame teile siin mõned näited.\nPaljudel komplekteeritavatel või eriti odavatena kasutatavatel süsteemirestidel on ainult 80 sentimeetri kõrgus. Tänapäeval ei ole see enam enam lubatud ja seega tegelikult liiga madal. Ostke alati vähemalt 1,00 meetri kõrguseid rõdupiire. Kui rõdu kõrgusel on rohkem kui kaksteist meetrit, oleks isegi parem osta 1,10 meetri kõrgus.\nOlulised on ka üksikute plaatide või tugede kaugused. Sarnaselt kangelasega ei tohi nad täna nii kaugel olla nagu varasematel aegadel. Reegel on see, et beebi pea ei tohiks seda läbi viia. Seega on vahemaa kaheteistkümne ja 16 sentimeetri vahel tavaline. Puidust balustrad, millel on ainult kaks põikplaati, ei ole enam lubatud.\nMida lihtsam on hooldada, vastupidavam ja tööjõudu säästvam rõdu, seda kõrgem on hind, mida peate maksma meetri kohta. Nii et sa saad ennast natuke selle karmiga aimata. Siin üks kord laskudes hinnast erinevad materjalid. Kui klaasivarianti ei saa igal rõdul realiseerida.\nTurvaklaas ilma postitusi või sulgusid häirimata\nKivist või klinkerist tellis\nSõltuvalt kvaliteedist, aga ka meie hindade näited on tõesti vaid näited. Näiteks roostevabast terasest rõduõõnes on parem kvaliteet 3-kordne lihtsa variandi hind. Klaasist roostevabast terasest piirdel on sageli üsna õhuke klaas madala hinnaga ja see on ka veidi kriimustatud.\nElemendid postidega 1,50 x 1,00 meetrit - 150,00 EUR\nTäiendav element 0,50 x 1,00 meetrit - 60,00 EUR\nSüsteem on valmistatud VS klaasist ja roostevabast terasest raamist 1,00 x 1,00 meetrit - 100,00 EUR\nTäiendavad elemendid 0,50 x 1,00 meetrit - 65.00 EUR\nPõhielement 1,50 x 0,80 meetrit - 110.00 EUR\nNurk / pikenduselement 0,50 x 0,80 meetrit - 45,00 EUR\nPõhielement 1,20 x 1,10 meetrit - 125,00 EUR\nTäiendav element 0,60 x 1,10 meetrit - 70,00 EUR\nTäiendav element 0,45 x 1,10 meetrit - 50,00 EUR\nKomplekt rõdule 3.00 x 1.50 meetrit - 150.00 EUR\nKlambriga poolvarras 1,00 meetrit kõrge - 12,00 EUR\nPlokk kruvidega 2,50 meetrit pikk - 20,00 EUR\nMida kaasaegsemad ja elegantsemad on rõdu piirded, seda kõrgem hind. Eriti kavalad kujundused, nagu juugendstiilis elemendid, on seega alati oluliselt kallimad. Ole liiga ettevaatlik liiga dekooridega. Sageli saate kiiresti sattuda ja ei meeldi enam kaane.\nTavaliselt ei saa monumentkaitse alla kuuluva kinnisvara külge kinnitada roostevabast terasest piirde. Paljudel juhtudel on siin vaja käsitsi sepistatud rauakaitset. Kuna elemente on varem maalitud, võib palju asju pakkuda odavamast terasest piirdest. Igal juhul peaksite kõigepealt rääkima Monument Protection Agency'st, enne kui uuendate reelingut.\nKuna hinnad varieeruvad nii palju ja loomulikult on peaaegu kaks rõdu tegelikult sama suur, on siin ülevaade erinevate materjalide hinna vahemikest meetri kohta. Lai valik on osaliselt tingitud reelingute erinevatest kõrgustest.\nSeega saab pigem vahele jätta, kui kallis on teie enda reelingud tegelikult hiljem, enne kui panete endale materjali. Muidugi, eriti üllased viimistlused võivad isegi meie kõrgeima hinna tõusta.\nKahe plekiga puit 20.00 kuni 60.00 EUR\nTeraskonstruktsioon 35.00 kuni 75.00 EUR\nTeraskinnitus galvaniseeritud 40,00 kuni 90,00 EUR\nRoostevabast terasest piirded 70.00 kuni 150.00 EUR\nRoostevabast terasest klaasiga 90.00 kuni 200.00 EUR\nKlaasist korpus alates 180,00 EUR\nRoostevabast terasest reelingute või klaasitud roostevabast terasest reelingute kvaliteedierinevused on üsna äärmuslikud. Paljud piirded on paari kuu pärast kergelt roostetanud, kuigi peaks olema väidetavalt roostevabast terasest, mistõttu peaksite pöörama tähelepanu kõige väiksematele vihjele, mis on juba olemas ja ostavad ainult mainekas edasimüüjalt, kes on juba mõnda aega olnud. Nii et teil on kindel, et see ikka veel eksisteerib, kui soovite midagi ette heita.


Waldorfpedagoogika - Tallinna Vaba Waldorfkool\nHome / Meie kool / Waldorfpedagoogika\nTallinna Vaba Waldorfkooli visioon on vaba inimene. Vaba inimene võtab vastutuse oma elu eest – hoolitseb enda tasakaalustatud arengu eest, hoolib oma kogukonnast ja loodusest, on avatud uutele ideedele ja inimestele ning teeb koostööd.\nTallinna Vaba Waldorfkooli missioon on vaba inimese kasvamise ja kujunemise toetamine, selleks sobiliku sotsiaalse ja füüsilise keskkonna loomine.\nAntroposoofiline inimeseõpetus moodustab waldorfpedagoogika üldise aluse. Inimeseõpetus kirjeldab inimese füüsilist, hingelist ja vaimset olemust ning nende olemusosade arengut ja omavahelisi seoseid.\nInimõpetusest lähtuv inimese kolmeliikmelisus\nPedagoogika jaoks on oluline inimese tunnetamise aluseks olev kolmetine vaatlusviis:\n– kehaline, mis tegeleb meeleliselt kogetavaga ja vaatleb inimese keha arengus ja muutumises;\n– hingeline, mis tegeleb tundemaailma elamustega, kujutlus- ning mõtlemisprotsessidega ja ka tahtega, nagu ka vastava füsioloogilise alusega, samuti ka geneetiliste ja isiksuslike jõudude arengu ja omavahelise suhtega lapsepõlves, noorukieas jne, kasutades läbivalt psühholoogiat;\n– vaimne vaatlusviis, kus uuritakse teadvusseisundeid nagu ärkvelolek, unelev teadvus ja magamine, nende mõju inimesele ja pedagoogikale; silmas peetakse kognitiivseid võimeid erinevatel tasanditel ja esitatakse küsimus inimese olemuse, tema identiteedi (Mina), samuti ka maailmanähtustes toimiva vaimse tunnetamise kohta. Sealjuures esitatakse küsimus inimvaimu kohta.\nEelneva alusel on võimalik koostada inimarengust lähtuv õppekava, mis toetab lapse arengut nii ainesisude kui ka metoodiliste printsiipidega.\n1.1.2. lapse ja nooruki arengufaasid\nKui laps sünnib maailma, pole ta kehaliselt, hingeliselt ega vaimselt välja arenenud. Füüsilise nabanööri läbilõikamise järel on lapse füüsiline keha iseseisev. Hingeliste ja vaimsete jõudude iseseisvumine toimub järk-järgult edasise arengu käigus. Kuni 7. eluaastani on laps oma ümbruse peegelpilt. Väikelaps õpib ümbrust väliselt matkides. Väikelapse kasvatus tähendab matkimisväärse keskkonna loomist tema ümber. Matkimisvõime kahanemine tähendab iseseisvumist elujõudude tasandil. Sellest annab märku ka hammaste vahetumine. Elujõud, mida laps vajas nii sisemiseks organiehituseks kui ka jäävhammaste ülesehitamiseks, saavad nüüd järkjärgult vabaks ning neid saab kasutada üleminekul matkivalt õppimiselt teadlikule õppimisele (kooliküpsus). Sundides last varasemas eas intellektuaalseks pingutuseks, võetakse talt elujõud, mis oleks pidanud lapsele andma terved hambad, tugeva kehaehituse ja kujundama tema siseorganeid.\nAjavahemik 7.-14. eluaastani on intensiivne hingejõudude arengu aeg. Laps vajab autoriteeti, keda sisemiselt jäljendada. Waldorfkoolis on selliseks inimeseks klassiõpetaja. Kuni 14. eluaastani mõjutab lapse hinge tasakaaluseisundit vanemate ja teiste kasvatajate hingeseisund, emotsionaalne vormisolek. Hingejõud – mõte, tunne, tahe – ei eksisteeri arenevas hinges veel eraldiseisvaina. Pedagoogika ülesandeks nimetatud vanuses on käsitleda õppeaineid ja tundide jaotust nii, et kõik kolm osa üksteisega dünaamiliselt seotuna rakendust leiaksid. Sellel põhineb waldorfpedagoogika metoodika ja didaktika. Õpetust sellisel viisil rakendades saab ta harmooniliseks osaks inimtervikust. Murdeeaga iseseisvub noor inimene hingeliselt.\nAeg 14.–21. eluaastani on eneseteadvuse ja Mina-jõudude küpsemise aeg. Õpilaste loomulik autoriteedivajadus lõpeb. Seda asendab vajadus iseseisva ja põhjendatud nägemuse järele. Noor inimene hindab õpetajat tema meisterlikkuse põhjal ühel või teisel alal. Iseseisvunud hinge erinevaid võimeid – mõtlemist, tundmist ja tahet – on võimalik käsitleda diferentseeritult. Haridus on suunatud eelkõige intellekti ja iseseisva otsustusvõime arendamisele. Seda täiendavad kunstilis-praktilised ained. 21. aasta vanust inimest võib õnnestunud kasvatuse ja soodsa ümbruse koosmõjul nimetada täiskasvanuks, kes suudab vastutuse edasise elukäigu eest enda kanda võtta.\nSiit leiad lingid teemakohasele lugemismaterjalile:\nEesti Vabade Waldorfkoolide ja -lasteaedade Ühenduse soovitatud waldorfpedagoogiline kirjandus\n“Õpi muutma maailma”\nKaili Nurk “Epohhiõpe waldorfkoolis”\nKaili Nurk “Ülevaade waldorfkooli põhitunnist”\nOlev Ojap “Hindamine waldorfkoolis”\n“Miks panna oma laps waldorfkooli”\nKristina Šanin Kuku raadio saates “Haridusmõte” (alates 16:28)


Miks koolid koroonat täis on? - Perekooli Foorum\nEsileht › Koroonaviirus COVID-19 › Miks koolid koroonat täis on?\nTeema: Miks koolid koroonat täis on?\nKas selle uue süljetesti kohta ringleb siis mingi nö õppevideo? Ma selle ema juttu ei lugenud, aga meil esimene ring olid ninatestid ja selle kohta oli video. Aga uus ports teste olid juba süljetestid ja nende kohta tuli kiri, et juhendit pole. Ma ise pole veel teinud, aga räägitakse, et olevat keerulisem.\nIga meditsiiniasjandusega on jasutusjuhend kaasas. Meil paluti lasteaiastki testida, anti need ninatestid Aga no meie 6a elusees ei laseks nina surkida (kaasa ei aidanud õoetaja või õoetaja abi päevane jutt, et kodus tehakse ninale suts😡🤦♀) Süljetest oli kodus olemas ja kasutusjuhendi järgi sai kenasti tehtud.


Ebatavaline ettevõte teeb huvitavat mööblit « Hiiu Leht\nEbatavaline ettevõte teeb huvitavat mööblit\n06.mai, 2014 Majandus\nOÜ ModeRustik omanik Marti Kivimägi valmistab siinsamas saarel unikaalset mööblit ilma, et tal oleks oma tootmisruume ja seadmeidki.\nViis aastat tagasi päriselt saarele tulnud Marti Kivimägi (48) rakendab kaks aastat tagasi asutatud OÜs ModeRustik oma teadmisi ruumi- ja mööblikujundusest, metsandusest, turundusest jms. “Kogu firma vara on mul kahe kõrva vahel,” naerab ta.\nKännumööblit oma lõbuks\nKivimägi õppis kunstiülikoolis vormidisaini, tegeles sisekujunduse ja mööblidisainiga Tallinnas. 1994. aastal asutas ta firma Arc disain, 1997. aastal sõbraga kahepeale reklaamiagentuuri Kala Ruudus. 2008. aasta jõulude ajal tuli ta Kassarisse, kus oli suvitanud 1968. aastast ja ilma suuremat ette planeerimata jäigi siia elama. Oma osaluse firmas kinkis ta lihtsalt ära, kuna ettevõte tootis masu ajal kahjumit.\nJärgmised neli aastat õppis ta maaelu tundma, uitas mööda metsi ja valmistas oma lõbuks massiivpuidust, kändudest-tüvedest mööblit. Kännumööbliga käis Kivimägi korra ka Tallinnas sisustusmessil. Ta on aastaid messide korraldamisel osalenud – seal pole midagi keerulist. Ta kutsus ka ühte oma praegust koostööpartnerit messile, aga selgus, et Hiimaa ettevõtjad olid otsustanud, et mess on nii keeruline ettevõtmine, et sinna peab minema kogu saar ühtse boksiga! Nii tegi Kivimägi selle käigu üksinda ära ja töid-tellimusi jätkus pooleks aastaks.\nParalleelselt omandas ta ajaviiteks Hiiumaa ametikoolis rannakaluri ja raietöölise kutse.\nTunamullu hakkasid säästud otsa saama ning Kivimägi otsustas “metsast välja tulla” ja asutas OÜ ModeRustik. Ajendiks sai Kassari rahvamajas loometoa sisustamine, kuhu ta tegi mööbli rahvamaja vana kuuri laudadest.\nKivimägi teebki põnevas stiilis mööblit. Näiteks harjatud ja vanutatud ristkihtpuitmööblit vanutatud täistammest tööpindadega või siis vanast ja hallist ehituslauast mööblit, mis näeb ootamatult huvitav välja ja läheb viimasel ajal eriti hästi kaubaks Soome turul.\n“Olen üritanud selle idee najal isegi suuremat projekti püsti panna, aga üksinda ei jõua kõike – kui leiaks Hiiumaal mõttekaaslasi, võiks midagi koos ära teha,” unistab Kivimägi.\nHiiumaal on palju kokkukukkumise äärel vanu ja koledaid hooneid. Nende lammutamine on kulukas. Samas on vana hall kuurilaud väga hea tislerimaterjal, kui seda veidi üle kuivatada. Kütteväärtust pole neil laudadel seevastu ollagi. Kuigi lisaks laudadele tekib lammutamisel ka rohkesti igasugu muud prügi, leiab ta, et vanade kuuride-majade mööbliks tegemine võiks hea tahte korral olla päris tulus projekt.\nPraegu teeb Kivimägi kõik asjad, mis ta välja mõtleb, ise otsast lõpuni ka valmis. “Tihti on raske leida idee teostajat – mõni töömees keerab asja tuksi või kaob üldse ära. Seepärast otsustasin oma kujundatud asjad ise lõpuni valmis teha kasutades erinevaid alltöövõtjaid,” selgitab Kivimägi.\nTöökodasid koos vajaliku sisustusega on üle Eesti piisavalt ja tema arvates neid enam juurde ehitama ei pea. Ka häid töömehi leidub. Näiteks OÜ Kaskisaare töökojas, millega ta kõigepealt koostööd alustas, ei ole tööpuudust kunagi olnud. “Korralikel meistritel on alati tööjärg ees,” kinnitab Kivimägi, kes toob küll töö Hiiumaale, aga toodangut müüb üle Eesti.\nLisaks OÜ-le Kaskisaari teeb ettevõtja koostööd ka ASiga Honga ja OÜ-ga Dagoman Ehitus.\nKivimägi eelistab pakkuda terviklahendusi – kui keegi näiteks köögimööbli tellib, läheb Marti ise kohale ja sageli juhtub, et esialgu soovitud mööblile tellitakse hiljem lisaks ka trepid, uksed, aknalauad, kardinapuud ja muud sisustuselemendid kuni seinakellani välja.\nMööblit kujundades püüab ta omavahel harmooniliselt kokku siduda erinevad materjalid puidust sepisteni. Suurt rõhku pöörab ta mööbli lõppviimistlusele ja selles etapis paneb ta alati tööle ise käe külge. “Lõppviimistlus on oluline tööetapp, millega võib ilusa tisleritöö ära rikkuda või selle hoopis esile tuua,” ütleb meister. Näiteid senitehtust leidub ettevõtte kodulehel www.moderustik.ee.\nKogu ettevõtmine seisab tegelikult kahe inimese õlul: isa Marti kujundab ja teeb mööblit, sisearhitektist tütar Lisete Kivimägi tegeleb kunstilisema poolega nagu seina- ja mööblimaalingud, ruumiaksessuaarid jms.\nSildid: ModeRustik, mööbel


Kuidas kaotada kaalu 3 kg 48 tunni jooksul, Maksimaalne kaalulangus 24 tunni jooksul\nMaksimaalne kaalulangus 24 tunni jooksul. Kuidas ujuda nii, et rasv põleks ja kaal langeks?\nSööma peaks 3 põhitoidukorda ja paar oodet, mitte jätta pikki toiduvahesid. Kui siiski tahate ja vahetevahel ju ikka võib teha toitu ka pooltoodetest, siis valige madalama rasvasisaldusega variant, kuna need võivad kõikuda väga palju.\nKui palju tuleb kehakaalu kaotamiseks ujuda? Ujudes 45 meetrit minutis kulutatakse tunnis keskmiselt kilokalorit. Tippsportlased, kes ujuvad näiteks 68 meetrit minutis, kulutavad tunni jooksul juba mõnevõrra rohkem kaloreid - ligi Kui palju sa ujumisega kokkuvõttes kehakaalu kaotad, sõltub muidugi lisaks veel treeningute arvust ja toitumisharjumustest.\nTasub teada, et poole kilo keharasva kaotamiseks on tarvis hoida oma organism nädalas umbes kilokalorit defitsiidis. Üks on aga kindel - igasugune liikumine on parem kui mitteliikumine.\nkaalus aktiivsöe Kui kiiresti võite kaotada kehakaalu tervislikus toidus foorumiga\nSee tähendab, et isegi minutit rahulikku ujumist on parem kui lihtsalt paigal istumine. Kas ujumine põletab kõhurasva? Mingis mõttes jah. Maksimaalne kaalulangus 24 tunni jooksul ei põleta kõhurasva küll kuidagi eelisjärjekorras, aga kui te tegelete ujumisega järjepidevalt, siis väheneb rasvkude üle kogu keha, sealhulgas kõhul. Ujuge järjepidevalt Nagu iga treeningu puhul, on kaalu kaotamise võtmeks järjepidevus.\nTreenerid julgustavad sportlasi, kes tahavad tugevamaks ja kiiremaks saada, ujuda pigem vähem, aga sagedamini. Nimelt on ujumisest rohkem kasu, kui tehnika on õige.\nBioveliss tabs ülevaated, ma teda aidata kaotada kaalu et järgmise paari tunni jooksul ja parandab aju funktsioon.\nLiiga pika treeningu lõpuks võite aga olla nii väsinud, et tehnika saab kannatada. Ujuge kauem Kui suudate juba terve treeningu vältel ühtlaselt õiget tehnikat hoida, siis vaadake, kas saate igal nädalal teha ühe ujumistreeningu pisut pikema kui teised.\nSee mitte ainult ei võimalda teil rohkem kaloreid põletada, vaid parandab ka teie vastupidavust nii, et saate järk-järgult treeningute intensiivsust tõsta ja basseinis veedetavat aega pikendada.\nUjuge suurema intensiivsusega Kui soovite vähema ajaga rohkem kaloreid põletada, kasutage intervalltreeningu meetodit.\nSelle asemel, et ujuda kogu aeg 65 või 70 protsenti maksimaalsest pulsisagedusest, jagage treening tsükliteks. Erinevaid võimalusi selleks on palju. Üks näide: uju 4 otsa 70 protsendilise pulsisagedusega, seejärel 4 otsa 80 protsendilise pulsisagedusega parim kaalulanguse jalgija band lõpuks 4 otsa 90 protsendilise pulsisagendusega, puhates iga nelja otsa järel.\nKas lehma uriin poleb rasva


Hotellid orientiiri Messe Duesseldorf lähedal | Hotels.com\nMesse Duesseldorf hotellid – Düsseldorf\nHotellid orientiiri Messe Duesseldorf läheduses\nDüsseldorfi konverentsikeskusStockum on piirkond, kus viibides väärib vaatamist näiteks Düsseldorfi konverentsikeskus.\nMesse Duesseldorf – rohkem teavet\nKus on Messe Duesseldorf?\nPiirkond – Stockum. See on meeldivateks jalutuskäikudeks sobiv piirkond, mille märksõnaks kultuurihuvilistele on muuseumid. Kes tahavad lähiümbrusega lähemat tutvust teha, neil tasub üle vaadata ka ISS Dome ja Merkur Spiel-Arena.\nMesse Duesseldorf ja lähikond. Kus ööbida?\nMeie valikust leiad 23 hotelli vähem kui paari kilomeetri raadiuses. Meie reisisõprade lemmikud on järgnevad:\n• 3 tärni hotell • tasuta hommikueine • restoran • katuseterrass\nMesse Duesseldorf ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\n• Düsseldorfi konverentsikeskus


kord majja Suurbritannias ja Euroopas\nVasta kommentaarile 13. detsember 2019 11:38\nLuua tugev piirivalve ja piirivalvelaevastik ja asuda oma riigi piire kaitsma mis on siin arusaamatut mida ei suuda mõista üks väliselt ikkagi teatud haridustasemega inimene? Ja puhastada riik mitmesugustest illegaalidest ja lihtlabaselt töllerdistest tavainimese sõnul parasiitidest mis on siis arusaamatut keerulist. Get Brexit Done ja kui saab Inglismaal siis saab ka Euroopas loomulikult ka Eestis ja miks mitte Kanadas. Alustades loomulikult põlisrahvastele indiaanlastel ja aleuutidele kuuluvate maade tagastamisest.\nVasta kommentaarile 13. detsember 2019 08:56\nInglased võitlevad oma maa Inglismaa ühise Ühendkuningriigi eest ja ilmselt keegi sm Kasekamp tulihingelise trotskistina ei suuda seda mõista. Get Brexit Done ja kõik saratseenid merre viimane kui üks. Ja klaarib trotskistidega ja ka Kanadas.


Chondroitiin glukosamiin mis see on Ostrovit Glucosamine + MSM + Chondroitin:\nChondroitiin glukosamiin mis see on.\nJuhised: Täiskasvanute jaoks võta kolm 3 kapslit päevas, eelistatult koos toiduga. Kasutame liigeseid iga liigutuse ajal.\nGlükoosamiin on aine, mis ehitab ühendeid, mis leiduvad liiges kõhre. Suurenenud kehalise aktiivsuse perioodidel, liigeste suurenenud koormusel, ülekaalulistel ja eakatel inimestel toodab keha vähem glükoosamiini kui vaja. Selle aine puudumine tähendab, et liigesed ei funktsioneeri oma funktsioone korralikult.\nSarnaselt glükoosamiinile on see sageli soovitatav liigeseprobleemide korral. Lisaks osaleb väävel ka kollageeni ja keratiini sünteesis. Need ained on vajalikud tugevate ja tervislike juuste, naha ja küünte säilitamiseks.\nKondroitiin on keemiline ühend, mis kuulub mukopolüsahhariididesse. See koosneb glükuroonhappest ja N-atsetüülgalaktosamiinist. See aine on endogeenne ja seda toodab meie keha.\nSelle esinemise peamine koht on liigese kõhre. Kõige efektiivsem on kondroitiin sulfaadi kujul. See suhe on väga oluline, sest see on seotud hõõrdetunde kõrvaldamisega liigesepindade vahel. Lisaks toetab loomulikul viisil kondroitiin sünoviaalvedeliku teket, mis vastutab liigeste nõuetekohase toimimise eest.\nTänu sellele ei hävitata nende struktuuri ja transpordi kvaliteet on endiselt õige. Aitab parandada juuste, küünte ja naha seisundit Kasutage 1 portsjonit 2 tabletti päevas, soovitavalt hommikul.


Eesti Tantrafestival 2021 - Piletid | Fienta\nEesti Tantrafestival 2021\nNeljapäev 19. august kell 14:00 - Pühapäev 22. august 2021 kell 17:00\nLiipa talu • Liipa talu, Saha küla, Jõelähtme vald, Harju maakond, Estonia, Eesti\nTantrafestivali on Eestis korraldatud juba 8 aastat. Tänu sellele on olemas tugev ja ühtehoidev kogukond ning hea õpetajate ring. Tegemist on rahvusvahelise festivaliga, mis ühendab inimesi üle maailma. Ka sel aastal augustis 2021 tuleme kokku, et tähistada seda sündmust ürgse looduse rüpes Eestimaal.\nTantrafestival on mõeldud kõigile, kes soovivad liikuda edasi enesearenguteel. See on kogemusfestival, mille eesmärgiks on toetada inimese vaimset arengut, loovust ja avada potensiaali sellel teekonnal. Tantrafestival on eelkõige kvaliteetaeg Sulle endale!\n- imelise muusikaga paitada oma hinge ja hõljuda kõrgustes helirännakutega;\nSee ja kõik muu põnev on ootamas Sind 19 - 22 augustil 2021.\nHarjmaal, Liipa talus (www.liipatalu.ee)\nSellel alkoholi- ja mõnuainetevabal festivalil me õpime nautima elu ilma stimulaatoriteta, olles oma loomulikus rõõmuseisundis. Festival on kaamera - ja meediavaba, selleks et tagada privaatne ja turvaline keskkond kõigile osalejatele.\nTule festivalile, et kogeda elurõõmu koos sarnaste inimestega armastavas kogukonnas. Uuri lähemalt tantrafestivali kohta siin: www.tantrafest.ee.\nLiipa talu, Saha küla, Jõelähtme vald, Harju maakond, Estonia, Eesti


Mis on DJ Avicii surmast praeguseks teada? | Õhtuleht\nKatharina Toomemets, Annika Erg, Greete Kõrvits, Kristjan Väli, 23. aprill 2018, 00:01\nLAHKUS NOORELT: Kuigi maailmakuulus DJ Avicii taandus aktiivsest muusikuelust juba mõni aasta tagasi, hakkas ta möödunud aastal taas muusikaga tegelema. Suvel ilmus tal EP „Avīci (01)“, mis sündis koostöös mitme tuntud muusiku ja laulukirjutajaga. See on nomineeritud tänavuste Billboardi muusikaauhindade parima tantsu-/elektroonilise albumi kategoorias. Auhinnagala toimub 20. mail ning Avicii pidanuks seal osalema. Tal oli plaanis ilmutada kolm lühialbumit. AP/Scanpix\n24. aprill 2018, 17:17\nIlus žest: Rootsi hokikoondis teeb noorelt surnud Avicii suunas sügava kummarduse\n23. aprill 2018, 12:53\nMitu nädalat seda uudist???\nmaru kokkuhoidlik 23. aprill 2018, 11:28\nmiljonär..85milli varandust ja nautis st pidi jooma tasuta pakutavat alkoholi!??


Keskkonnatasude seaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja\nKeskkonnatasude seaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise seadus\nRT I, 14.03.2011, 4\n03.03.2011 otsus nr 851\n§ 1. Keskkonnatasude seaduse muutmine\nKeskkonnatasude seaduses (RT I, 17.12.2010, 40) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 10 lõike 2 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„2) põllumajandusmaa, sealhulgas katmikalade niisutamiseks;”;\n2) paragrahvi 10 lõike 2 punktid 4 ja 5 tunnistatakse kehtetuks;\n3) paragrahvi 13 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:\n„4) 100 protsenti kaevise või katendi tekkimise asukoha kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvesse, kui tasutakse maavaraga võrdväärseks määratud maavara kaevandamisõiguse tasu käesoleva seaduse § 9 lõike 9 kohaselt.”;\n4) paragrahvi 15 lõike 4 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Käesoleva lõike tähenduses loetakse kohaliku omavalitsuse üksuse kohustus alates aruandekvartali algusest täidetuks, kui aruandekvartali viimase päeva seisuga on algatatud riigihange jäätmeveo teenuse osutaja leidmiseks kõikides selle kohaliku omavalitsuse üksuse moodustatud korraldatud jäätmeveo piirkondades.”;\n„(3) Saastetasu ei nõuta, kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aineid ja ühendeid heidetakse veekogusse, põhjavette või pinnasesse sademeveega sademeveekanalisatsiooni kaudu ning see vesi vastab veeseaduse alusel käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 4 ja 7 nimetatud ainete ja ühendite osas sademevee kohta kehtestatud keskmistele piirväärtustele ning käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3, 5, 6 ja 9 nimetatud ainete ja ühendite osas heitvee kohta kehtestatud keskmistele piirväärtustele.”;\n6) paragrahvi 17 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:\n„(4) Saastetasu ei nõuta, kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud aineid ja ühendeid heidetakse veekogusse, põhjavette või pinnasesse sademevee rohkuse tõttu automaatselt tööle rakenduva ühisvoolse kanalisatsiooni ülevoolu kaudu, kui on tagatud reovee lahjendus sademeveega vähemalt üks neljale.\n(5) Kui käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud sademevee kvaliteedinäitajad ei vasta veeseaduse alusel käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 4 ja 7 nimetatud ainete ja ühendite osas sademevee kohta kehtestatud keskmistele piirväärtustele ning käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–3, 5, 6 ja 9 nimetatud ainete ja ühendite osas heitvee kohta kehtestatud keskmistele piirväärtustele, tasutakse saastetasu saasteainete piirväärtusi ületava koguse eest käesoleva seaduse §-s 20 sätestatu järgi.”;\n7) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:\n„(21) Kui on võimalik rakendada samal ajal mitut käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud saastetasumäära suurendamise tegurit, siis rakendatakse neist kõige suuremat.”;\n8) paragrahvi 20 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks;\n9) paragrahvi 20 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(5) Kui kõik saastetasu maksja väljalaskme heitvett iseloomustavad näitajad on vee erikasutusloaga määratud heitvee reostusnäitajate piirväärtustest väiksemad või nendega võrdsed ning vee erikasutaja on esitanud vee erikasutusloa andjale veeseaduse § 21 punktis 6 nimetatud aruande tähtpäevaks ja nõutud andmete ulatuses, vähendatakse käesoleva paragrahvi lõikes 1 kehtestatud saastetasumäärasid selle väljalaskme osas kaks korda. Vähendamist ei kohaldata ajutise vee erikasutusloa korral.”;\n„(11) Vee erikasutusloaga lubatud vooluhulga ületamisel ei rakendata kõrgendatud saastetasu määra, kui sellega ei kaasne saasteainete heitmist veekogusse, põhjavette või pinnasesse lubatust suuremas koguses.”;\n11) paragrahvi 24 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:\n„(4) Kui ilmastikutingimustest tingituna langeb reoveepuhasti heitvee temperatuur alla 12 kraadi, on reovees sisalduva üldlämmastiku vähendamiseks loodud tehnoloogilised võimalused piiratud, mistõttu ei rakendata käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatut üldlämmastiku saastetasu arvutamisel.”;\n12) paragrahvi 31 lõikes 1 asendatakse tekstiosa „lõigetes 2 ja 3” tekstiosaga „lõigetes 2, 3 ja käesoleva seaduse §-s 341”;\n13) paragrahvi 31 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud keskkonnatasud arvutatakse keskkonnakasutuse toimumise kvartali kohta (edaspidi aruandekvartal). Arvutused esitatakse sendi täpsusega.”;\n14) paragrahvi 32 lõike 3 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Tasustatav vee kogus arvutatakse veearvesti näidiku järgi veekogude, puurkaevude ja vee kasutusviiside kaupa.”;\n15) paragrahvi 32 täiendatakse lõigetega 61–63 järgmises sõnastuses:\n„(61) Saastetasu arvutus esitatakse:\n(63) Kui vee erikasutusloa omanik ei täida aruandekvartalis vee erikasutusloa alusel määratud heitvees sisalduvate saasteainete seirekohustust ning kui aruandekvartalis ei ole võetud proove § 331 lõike 6 kohaselt, võib Keskkonnaamet § 341 lõikes 1 sätestatud alusel tasumisele kuuluva summa määramisel võtta aluseks viimased saastetasu arvutamise aluseks olnud seiretulemused.”;\n16) paragrahvi 32 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(7) Kui käesoleva paragrahvi lõigetes 1–3 ja 6 nimetatud keskkonnatasu summa ei ületa iga üksiku tasuliigi kohta 130 eurot aastas, võib loodusvara kasutaja, saasteainete keskkonda heitja ja jäätmete kõrvaldaja kokkuleppel loa andjaga või maavaravaru kaevandamisel Keskkonnaametiga esitada käesoleva seaduse §-s 333 nimetatud arvutust sisaldava deklaratsiooni ja tasuda keskkonnatasu üks kord aastas.”;\n17) paragrahvi 32 lõige 7 tunnistatakse kehtetuks;\n18) seadust täiendatakse §-ga 321 järgmises sõnastuses:\n„§ 321. Maavara kaevandamisõiguse tasu arvutamine\n(4) Kui mõõdistamisperioodil deklareeritud hinnanguline kaevandamismaht on suurem instrumentaalmõõdistamise või kontrollmõõdistamise tulemusena tuvastatud mahust, teeb loa omaja tasaarvestuse, parandades eelmiste aruandekvartalite keskkonnatasu deklaratsioonides deklareeritud kaevandamismahtusid. Parandamist alustatakse kõige viimasest esitatud deklaratsioonist. Tasu arvutamisel võetakse aluseks kaevandamisõiguse tasu määr, mis kehtis aruandekvartalis, mille kohta esitatud deklaratsiooni parandatakse.”;\n19) paragrahv 33 tunnistatakse kehtetuks;\n20) seadust täiendatakse §-dega 331–335 järgmises sõnastuses:\n„§ 331. Maksukorralduse seaduse kohaldamine\nKeskkonnaminister kehtestab määrusega nõuded Keskkonnaametile elektroonilisel teel esitatavate dokumentide formaadi ja allkirjastamise kohta ning elektroonilise teabevahetuse kohta.”;\n21) paragrahvi 34 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 34. Kalapüügiõiguse tasu ja jahipiirkonna kasutusõiguse tasu arvutamine”;\n22) seadust täiendatakse §-ga 341 järgmises sõnastuses:\n„§ 341. Keskkonnatasu määramine Keskkonnaameti poolt\n(2) Keskkonnatasu teade on haldusakt, mille suhtes rakendatakse maksukorralduse seaduses maksuotsuse kohta sätestatut.”;\n23) paragrahvid 35 ja 36 tunnistatakse kehtetuks;\n24) paragrahvi 37 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 37. Keskkonnatasu maksmise tähtpäev”;\n25) paragrahvi 37 lõiked 1, 3, 6–8, 10 ja 12 tunnistatakse kehtetuks;\n„(2) Makseteatis käesoleva paragrahvi lõike 4 punktide 2 ja 3 tähenduses on haldusakt avalik-õigusliku rahalise kohustuse täitmiseks täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punkti 21 tähenduses.”;\n27) paragrahvi 37 lõike 4 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„3) kutselise kalapüügiõiguse eest – enne püügiõigust tõendava dokumendi saamist vähemalt 50 protsendi ulatuses, ülejäänud osa tasust makstakse hiljemalt püügiõigust tõendava dokumendi kehtivuse aasta 1. juuliks makseteatise alusel. Kui kutselise kalapüügi õigust tõendav dokument antakse pärast püügiõiguse kehtivuse aasta 1. juulit vabanenud püügivõimaluste kasutamiseks, tuleb püügiõiguse tasu maksta enne püügiõigust tõendava dokumendi saamist vähemalt 50 protsendi ulatuses, ülejäänud osa tasust makstakse hiljemalt püügiõigust tõendava dokumendi kehtivuse aasta 30. septembriks makseteatise alusel.”;\n28) paragrahvi 37 täiendatakse lõigetega 51 ja 52 järgmises sõnastuses:\n„(51) Keskkonnatasu deklaratsiooni alusel tasumisele kuuluv summa kantakse käesoleva seaduse § 334 lõikes 1 nimetatud päeval üle Maksu- ja Tolliameti arvelduskontole.\n(52) Käesoleva seaduse § 341 lõikes 1 sätestatud alusel väljastatud keskkonnatasu teate kohaselt tasumisele kuuluv summa tasutakse selles näidatud tähtpäevaks Maksu- ja Tolliameti arvelduskontole.”;\n29) paragrahvi 37 lõige 9 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(9) Käesoleva paragrahvi lõigetes 4 ja 5 nimetatud keskkonnatasud makstakse sendi täpsusega arvelduskontole, mille keskkonnaloa andja on maksjale teatavaks teinud.”;\n30) paragrahvi 37 lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(11) Käesoleva seaduse alusel kohaliku omavalitsuse üksuse eelarvesse laekuva keskkonnatasu osa kannab Maksu- ja Tolliamet sinna üle vähemalt kaks korda kuus 5. ja 20. kuupäeval.”;\n31) paragrahv 38 tunnistatakse kehtetuks;\n32) paragrahvi 39 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Kui saastetasu, vee erikasutusõiguse tasu ja maavara kaevandamisõiguse tasu maksja ei ole käesoleva seadusega sätestatud tähtpäevaks keskkonnatasu maksnud, nõuab selle sisse Maksu- ja Tolliamet maksukorralduse seaduses sätestatud korras.”;\n33) paragrahvi 39 lõige 2 tunnistatakse kehtetuks;\n34) paragrahvi 40 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „Keskkonnaametil” sõnadega „jahipiirkonna kasutusõiguse tasu ning kalapüügiõiguse tasu korral”;\n35) paragrahvi 40 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Keskkonnatasu maksja esitab käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud juhul keskkonnaloa andjale keskkonnatasu võla tasumise ajatamiseks põhjendatud taotluse ja võla tasumise ajakava. Keskkonnatasu võla tasumise ajatamise otsustab ja tunnistab ajatamise otsuse kehtetuks Keskkonnaamet jahipiirkonna kasutusõiguse tasu ning kalapüügiõiguse tasu korral ja kutselise kalapüügi korral Põllumajandusministeerium käesoleva seaduse §-des 41 ja 42 sätestatud korras.”;\n36) paragrahvi 40 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n„(3) Saastetasu, vee erikasutusõiguse tasu ja maavara kaevandamisõiguse tasu võla tasumise ajatamise otsustab Maksu- ja Tolliamet maksukorralduse seaduses sätestatud korras.”;\n37) paragrahvi 43 lõike 1 esimene ja teine lause muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„Kui jahipiirkonna kasutusõiguse tasu ja kalapüügiõiguse tasu maksja ei ole maksnud keskkonnatasu seadusega sätestatud tähtpäevaks, on ta kohustatud maksma tähtpäevaks tasumata jäänud summalt intressi 0,06 protsenti päevas. Intressi arvutab keskkonnaloa andja.”;\n38) paragrahvi 43 lõiget 2 täiendatakse pärast sõna „Keskkonnaametil” sõnadega „jahipiirkonna kasutusõiguse tasu ning kalapüügiõiguse tasu korral”;\n39) paragrahvi 43 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n„(3) Intressi, mida peab maksma saastetasu, vee erikasutusõiguse tasu ja maavara kaevandamisõiguse tasu tähtpäevaks maksmata jätmise korral, arvutab Maksu- ja Tolliamet maksukorralduse seaduses sätestatud korras.”;\n40) seaduse 6. peatükki täiendatakse §-ga 431 järgmises sõnastuses:\n„§ 431. Keskkonnatasu tagastamise korraldus\n(2) Makstud saastetasu, vee erikasutusõiguse tasu ja maavara kaevandamisõiguse tasu tagastab maksjale Maksu- ja Tolliamet maksukorralduse seaduses sätestatud korras.”;\n41) paragrahvi 44 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;\n42) paragrahvi 45 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Keskkonnatasu tagastamise taotlemise korral esitatakse keskkonnaloa andjale kirjalik avaldus ja keskkonnatasu maksmist tõendav dokument.”;\n43) paragrahvi 45 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Keskkonnatasu maksmist tõendavat dokumenti ei pea esitama, kui keskkonnaloa andjal on võimalik kontrollida keskkonnatasu laekumist elektroonilisel teel.”;\n44) paragrahvi 47 lõigetest 1–3 jäetakse välja sõnad „või maavaravaru kaevandamisel Keskkonnaamet”;\n45) paragrahvi 48 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:\n„4) saastetasu maksja rakendab saastetasu asendamise lepingu jõustumisest arvates kuni kolme aasta jooksul meetmeid, mis tagavad ühisvoolse kanalisatsiooni kaudu reoveepuhastisse juhitava sademevee osakaalu vähenemise reoveepuhastisse jõudvas reovees vähemalt 15 protsenti meetmete rakendamisperioodile eelnenud aastaga võrreldes. Sademevee osakaalu vähenemine määratakse keskkonnakaitsemeetmete rakendamise projekti alusel.”;\n46) paragrahvi 48 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:\n„(21) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punkti 4 rakendamise korral võib kõikide heitvees sisalduvate vee erikasutusloaga normeeritud saasteainete eest saastetasu maksmise kohustuse asendada kuni 50 protsendi ulatuses keskkonnakaitsemeetmete rahastamise kohustusega.”;\n47) paragrahvi 48 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud saasteainete kogused, reoveepuhastisse juhitava sademevee osakaal ja jäätmete ohtlikkus peavad olema vähendatud ning nõuetekohane prügila rajatud hiljemalt lepingus märgitud tähtpäevaks.”;\n48) paragrahvi 48 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(6) Kui saastetasu asendamise lepingus määratud saastetasu asendamise summa on suurem kui lepingu kehtivuse ajal reaalselt asendatud saastetasu summa, vähendatakse järgmiste kvartalite saastetasu asendamata summa võrra, kuid saastetasu asendamise periood ei või ületada kolme aastat.”;\n49) paragrahvi 49 lõike 2 punkt 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„4) andmeid saasteainete välisõhku, veekogusse, põhjavette või pinnasesse heitmise, reoveepuhastisse juhitava sademevee osakaalu või jäätmete kõrvaldamise kavandatava vähendamise kohta;”;\n50) paragrahvi 51 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„3) keskkonnakaitsemeetmete rakendamisega saasteainete välisõhku, veekogusse, põhjavette või pinnasesse heitmise, reoveepuhastisse juhitava sademevee osakaalu või jäätmete vähendamise kavandatav kogus;”;\n51) paragrahvi 52 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Saastetasu maksja esitab keskkonnakaitsemeetmete rakendamise kvartaliaruande ning tehtud kulutusi tõendavad dokumendid Keskkonnaametile posti teel, elektroonilisel andmekandjal, elektroonilist andmesidet kasutades või andes selle üle Keskkonnaametis aruandekvartalile järgneva kuu 10. kuupäevaks.\n(2) Keskkonnaamet teeb otsuse keskkonnakaitsemeetmete rakendamise kvartaliaruande kinnitamise kohta kümne tööpäeva jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud dokumentide saamisest arvates.”;\n52) paragrahvi 52 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:\n„(21) Kui Keskkonnaamet kinnitab keskkonnakaitsemeetmete rakendamise kvartaliaruande, esitab saastetasu maksja Keskkonnaametile aruandekvartali kohta käesoleva seaduse § 334 lõikes 1 sätestatud tähtpäevaks keskkonnatasu deklaratsiooni, milles on arvestatud saastetasu asendamist kinnitatud keskkonnakaitsemeetmete rakendamise kvartaliaruande põhjal.\n(22) Kui käesoleva seaduse § 48 lõike 6 kohaselt asendatakse osa saastetasust pärast lepingu lõppemist, esitab saastetasu maksja käesoleva seaduse § 334 lõikes 1 sätestatud tähtpäevaks keskkonnatasu deklaratsiooni, milles on arvestatud saastetasu asendamist käesoleva seaduse § 55 punktis 2 nimetatud teatise järgi.”;\n53) paragrahvi 52 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n„(31) Kui Keskkonnaamet ei kinnita keskkonnakaitsemeetmete rakendamise kvartaliaruannet või kui saastetasu maksja ei ole kvartaliaruannet tähtpäevaks esitanud, esitab saastetasu maksja aruandekvartali kohta käesoleva seaduse § 334 lõikes 1 sätestatud tähtpäevaks keskkonnatasu deklaratsiooni, milles ei ole arvestatud saastetasu asendamist, ning kannab samal kuupäeval Maksu- ja Tolliameti arvelduskontole üle deklaratsiooni alusel tasumisele kuuluva summa.”;\n54) paragrahvi 52 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:\n„(41) Kui saastetasu maksja on kõrvaldanud lepingu täitmises esinenud puudused, on tal õigus esitada käsitletava kvartali kohta uus keskkonnatasu deklaratsioon, milles on arvesse võetud saastetasu asendamine.”;\n55) paragrahvi 54 lõikes 3 asendatakse sõna „makseteatise” sõnadega „kohta keskkonnatasu teate”;\n56) paragrahvi 54 lõige 4 tunnistatakse kehtetuks;\n57) paragrahvi 55 punkt 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„2) saastetasu maksja on esitanud keskkonnaministrile lepingu täitmise lõpparuande ning keskkonnaminister on lõpparuande heaks kiitnud, väljastades saastetasu maksjale ja Keskkonnaametile vastavasisulise teatise, milles märgitakse ka käesoleva seaduse § 48 lõike 6 kohaselt lepingu kehtivuse ajal asendamata jäänud saastetasu summa, saasteainete või jäätmeliigid, mille saastetasu kuulub asendamisele, ning periood, mille jooksul eelnimetatud summat saab asendada;”;\n58) paragrahvi 61 lõike 1 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„1) loodusvara kasutamise, saasteainete välisõhku, veekogusse, põhjavette või pinnasesse heitmise ja jäätmete kõrvaldamise korral Maksu- ja Tolliamet, välja arvatud käesoleva lõike punktides 11 ja 2 sätestatud juhtudel;”;\n59) paragrahvi 61 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:\n„11) jahipiirkonna kasutusõiguse tasu ja kalapüügiõiguse tasu korral keskkonnaloa andja;”;\n60) paragrahvi 61 lõike 1 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;\n61) paragrahvi 63 pealkiri muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 63. Vaide esitamine keskkonnatasude määramise kohta”;\n62) paragrahvi 63 lõiked 1 ja 2 tunnistatakse kehtetuks;\n63) paragrahvi 63 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Keskkonnatasu määramise kohta võib esitada vaide keskkonnaministrile, kes lahendab selle 30 tööpäeva jooksul vaide laekumise päevast arvates.”;\n64) paragrahvi 63 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(6) Keskkonnaministril on õigus pikendada vaide lahendamise tähtpäeva:\n2) muul olulisel põhjusel 30 tööpäeva võrra.”;\n65) seadust täiendatakse §-ga 631 järgmises sõnastuses:\n„§ 631. Vaie Maksu- ja Tolliameti haldusakti ning toimingu peale\nVaie Maksu- ja Tolliameti haldusakti või toimingu peale esitatakse maksukorralduse seaduses sätestatud korras.”;\n66) paragrahvi 681 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n„(3) Aruandeperioodile, mis algas enne 2011. aasta 1. aprilli, ja selle kohta koostatud aruandele kohaldatakse käesoleva seaduse 5.–10. peatüki sätteid enne 2011. aasta 1. aprilli kehtinud redaktsioonis.”\nMaksukorralduse seaduses (RT I, 10.12.2010, 13) tehakse järgmised muudatused:\n„(4) Käesolevas seaduses maksu kohta sätestatut kohaldatakse ka kogumispensionide maksele ja töötuskindlustusmaksele, kui kogumispensionide seaduses või töötuskindlustuse seaduses ei ole sätestatud teisiti, samuti saastetasule, vee erikasutusõiguse tasule ja maavara kaevandamisõiguse tasule, kui keskkonnatasude seaduses ei ole sätestatud teisiti.”;\n2) paragrahvi 17 lõiget 2 täiendatakse punktiga 7 järgmises sõnastuses:\n„7) keskkonnatasude seaduse alusel saastetasu, vee erikasutusõiguse tasu ja maavara kaevandamisõiguse tasu maksja.”;\n3) paragrahvi 27 lõiget 1 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:\n„11) andmeid keskkonnatasude maksja keskkonnakasutuse kohta.”;\n4) paragrahvi 29 täiendatakse punktiga 33 järgmises sõnastuses:\n„33) Keskkonnaametile keskkonnatasude seaduses sätestatud ülesannete täitmiseks.”;\n5) paragrahvi 105 lõiget 6 täiendatakse punktidega 61–65 järgmises sõnastuses:\n„61) maavara kaevandamisõiguse tasu;\n62) vee erikasutusõiguse tasu;\n63) saastetasu jäätmete kõrvaldamisel;\n64) saastetasu saasteainete heitmisel veekogusse, põhjavette või pinnasesse;\n65) saastetasu saasteainete heitmisel välisõhku;”.\n(1) Käesolev seadus jõustub 2011. aasta 1. aprillil.\n(2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 2 jõustub 2011. aasta 1. juulil.\n(3) Käesoleva seaduse § 1 punkt 17 jõustub 2012. aasta 1. jaanuaril.


Betoonpoolkerad on kesklinnas ajutiselt - meiemaa.ee\nBetoonpoolkerad on kesklinnas ajutiselt (5)\nMeie Maa toimetuse poole pöördus häiritud linnakodanik, kelle esteedisilma on riivanud Kuressaare keskväljakule paigaldatud ajutised piirdepostid ehk kujukamalt kirjeldatult väljaturritavate raudtorudega betoonist poolkerade rida, mis on paigaldatud vaekoja äärde jäävasse teeserva.\nKinnitamata andmetel on piirdepostide eesmärk muuta autodel, jalgratastel ja jalgsi liiklejate vahel jagatud liiklusruum turvalisemaks.\nSaaremaa vallarhitekt Mark Grimitliht kinnitas, et tegu on ajutise lahendusega.\n„Ruumi on tulevikus plaanis vajadusel piiritleda lillevaaside, skulptuuride või muude väikevormidega, mis sobivad keskkonda pildiliselt paremini,“ rääkis ta. Grimitliht loodab, et korrektne lahendus on olemas keskväljaku avamise ajaks, 7. septembriks. „See ei välista väljaku täiendamist arhitektoonikaga ka tulevikus,“ märkis ta, sest tema sõnul täiustavad väikevormid avalikku ruumi, loovad uusi võimalusi tegevusteks ja läbi selle seovad ühiskonda.


Kui keegi on Sulle tõeliselt tähtis.\nKui sõnum peab olema selge – Sa hoolid.\nPariisis või Viinis\nOsta Selverist ükskõik milline Kalevi kommikarp\nRegistreeri ost Partnerkaardiga\nIga eraldi registreeritud ost annab ühe loosipileti\nKampaania kestab 05.02-18.03.2019\nOsta kauplusest ükskõik milline Kalevi kommikarp\nRegistreeri tšekk siin\nKampaania kestab 11.02-10.03.2019\nõhtusöök koos marsipanikoolitusega\nAitäh! Sinu ostutšekk on registreeritud.\nLoosimine toimub 11.03.2019. Võitjatega võetakse ühendust viie tööpäeva jooksul.\nKampaania jooksul kogutud andmed kustutatakse kolme kuu jooksul pärast kampaania lõppu.\nPerioodil 05.02-18.03.2019 (kaasa arvatud) toimub Selveri jaeketis Kalevi kommikarpide Partnerkaardikampaania (edaspidi Kampaania), mida korraldab Orkla Eesti AS (registrikood: 11267031 , telefon: 6877 710, asukoht: Põrguvälja tee 6, Lehmja küla, Rae vald, Harjumaa, e-post: info@orkla.ee), edaspidi Korraldaja.\nKampaanias osalemiseks tuleb osta vähemalt üks kampaaniatoode ning registreerida kassas ost Partnerkaardiga. Iga unikaalne ost osaleb Kampaanias ainult ühe korra, kuid ostude arv ei ole piiratud – iga Kampaania reeglitele vastav ja vahemikus 05.02-18.03.2019 sooritatud ost osaleb automaatselt loosimises. Oma Partnerkaardi andmebaasis olevaid andmeid saab kontrollida ja uuendada iseteeninduses: partnerkaart.ee.\nKõigi Kampaanias osalejate vahel loositakse 21.03.2019 välja 3-päevane reis Pariisi maksumuses 1000 eurot.\nVõitjatega võetakse Selveri poolt Partnerkaardi kontaktandmetel (telefon, e-kiri) ühendust viie tööpäeva jooksul alates võitja väljaloosimisest.\nReisipakett Pariisi on kokku pandud Estraveli poolt ja see sisaldab: lennupiletid kahele, 3* hotell hommikusöögiga, jagatud transfeer, kindlustus).\nKampaania auhinnana võidetud reis kehtib kasutamiseks perioodil aprill – november 2019, va suvine kõrghooaeg (juuli-august).\nKampaania võitjal peab olema garanteeritud piisavate rahaliste vahendite olemasolu reisi ajal.\nKorraldaja ja Estravel ei vastuta reisi ärajäämise eest reisijast/reisijatest tulenevatel põhjustel.\nKui auhinnareis hilineb või jääb ära Estravelist või Korraldajast mitte olenevatel põhjustel, ei korva Estravel ega Korraldaja auhinnareisi ega uue reisi vormistamisega seotud kulusid.\nKorraldajal ja Estravelil on õigus eelneval kokkuleppel Kampaania võitjaga teha reisiplaani osas ettepanekuid või muudatusi, kui see peaks osutuma vajalikuks võitja ja tema reisikaaslaste ohutuse tagamise seisukohalt.\nKorraldaja ning Estravel ei ole vastutavad Kampaania võitja ja tema reisikaaslaste ohutuse, vigastuste, varguste vms eest reisi ajal.\nKui Kampaania auhinna võitja on noorem kui 18. aastane, on võidu vormistamisele ja reisile kohustuslik vähemalt ühe täisealise järelevalvaja kaasamine.\nAuhinna loosimise viib läbi Selver AS.\nAuhinna kättesaamise aluseks on isikut tõendav dokument ja ostu sooritamisel kasutatud Partnerkaart.\nKampaania käigus Kampaanias osalejate poolt võidetud auhinda ei asendata võitjate nõudmisel teist liiki auhindadega ega hüvitata auhindade võitjatele auhindade maksumust rahas.\nKõik Kampaaniaga seotud küsimused või pretensioonid tuleb esitada kirjalikult Korraldajale aadressil: Orkla Eesti AS, Põrguvälja tee 6, Lehmja küla, Rae vald, 75306 Harjumaa või e-posti aadressil info@orkla.eue Märksõna: Kalevi karpide kampaania Selveris. Korraldaja vastab nendele kirjalikult 3 tööpäeva jooksul alates küsimuse või pretensiooni kättesaamise kuupäevast.\nKampaanias ei või osaleda Orkla Eesti AS ning Kampaania korraldamisega seotud ettevõtete töötajad ja nende perekonnaliikmed.\nKorraldajal on ühepoolne õigus katkestada Kampaania ja lõpetada auhindade väljastamine vääramatu jõu (force majeure) asjaolude ilmnemisel, teatades sellest koheselt massimeedia vahendusel.\nPerioodil 11.02.2019-10.03.2019 (kaasa arvatud) toimub Eesti territooriumil Kalevi kommikarpide (edaspidi Kampaania), mida korraldab Orkla Eesti AS (registrikood: 11267031 , telefon: 6877 710, asukoht: Põrguvälja tee 6, Lehmja küla, Rae vald, Harjumaa, e-post: info@orkla.ee), edaspidi Korraldaja.\nKampaanias osalemiseks tuleb osta vähemalt üks kampaaniatoode ja registreerida ost tasuta veebilehel www.kalev.eu/kingi, kuhu tuleb märkida oma ees- ja perekonnanimi, ostukviitungi number, emaili aadress ja kontakttelefon.\nKui registreerimine õnnestus, kuvatakse veebilehel vastav kinnitusteks.\nRegistreeritud ostutšekk tuleb alles hoida, et tõendada vajadusel õigust saada auhind.\nKõigi Kampaanias osalejate vahel loositakse 11.03.2019 välja 5 3-päevast reisi Viini maksumuses 1500 (üks tuhat viissada) eurot ja 20 õhtusööki 4-le Maiasmoka kohvikus (Pikk tn 16, Tallinn) koos martsipanikoolitusega kogumaksumusega 200 (kakssada) eurot.\nAuhinnafondi koguväärtus on 11 500 eurot.\nVõitjatega võetakse Korraldaja poolt kontaktandmetel (telefon, e-kiri) ühendust viie tööpäeva jooksul alates võitjate väljaloosimisest.\nReisipakett Viini on kokku pandud Estraveli poolt ja see sisaldab: lennupiletid kahele, 3* hotell hommikusöögiga, jagatud transfeer, kindlustus ja üks õhtusöök Viini kohvikus.\nKampaania auhinnana võidetud reis kehtib kasutamiseks perioodil aprill – november 2019. Suuruürituste ajal on hotellitubade ja lennupiletite saadavus piiratud.\nKampaania auhinnana võidetud õhtusöök koos martsipanikoolitusega kehtib kasutamiseks perioodil aprill - november 2019.\nKehtiva passi ja ID-kaardi hankimise kohustus lasub Kampaania võitjal.\nAuhinna loosimise viib läbi Korraldaja.\nAuhinna kättesaamise aluseks on isikut tõendav dokument ja ostu tõendav ostušekk.\nKõik Kampaaniaga seotud küsimused või pretensioonid tuleb esitada kirjalikult Korraldajale aadressil: Orkla Eesti AS, Põrguvälja tee 6, Lehmja küla, Rae vald, 75306 Harjumaa või e-posti aadressil info@orkla.eue Märksõna: Kalevi karpide kampaania. Korraldaja vastab nendele kirjalikult 3 tööpäeva jooksul alates küsimuse või pretensiooni kättesaamise kuupäevast.


Konservatiivne professor tunnistab kõik üles - Rod Dreher - 2020\nLahingud võideti, sõjad kaotati\nBürokraatiad, mis aitasid Obamat\nSõjaeelsed surnud ja meie lõpmatud sõjad\nVäga kummaline tsunami\nObama ennetav sõda\nSony saab Kim Jong-uni ravi\nUkraina ja “ilmselged” valikud\nPõhja-Korea: "Haleda tuleb rohkem kui kardetakse"\nSelle ajaveebi lugeja ja kommenteerija Mike Spivey juhib Vaikse ookeani loodeosas väga progressiivse ülikoolilinnaku Puget Soundi ülikooli matemaatikaosakonda. Pärast Trumpi valimisi tagandati ta, et teda kutsutaks konservatiivsuse hääleks õppejõudude paneeli - seda isegi juhul, kui ta peab end mõõdukaks. Ta ei hääletanud Trumpi, vaid Gary Johnsoni poolt. Siiski on ta selle ülikoolilinnaku üks konservatiivsemaid inimesi.\nTa kirjutab kogemusest ajakirjas Inside Higher Ed. Ta otsustas olla publikuga avatud ja aus. Siin on Spivey, kes tsiteeris tol õhtul enda märkusi õpilaspublikule:\n„Kui ma eile õhtul vaatasin, kuidas valimiste tagasitulek veereb, avastasin üllatusega, et tundsin end samuti erutatuna, võib-olla isegi ülevalt. Ja miks see nii on?\n“Ma kasvasin 1980. aastatel väikeses Louisiana põhjaosas asuvas linnas: lõunapoolne, maaelu, konservatiivne ja kristlik maailm. Olen teise põlvkonna kolledž: mu vanavanemad töötasid sellistel töökohtadel nagu söekaevur, bensiinijaama saatja, kaubamaja ametnik, põllumees, kosmeetik. Suurema osa oma täiskasvanueast olen olnud akadeemiline ja viimase 11 aasta jooksul olen töötanud väga progressiivses vabade kunstide kolledžis ühes riigi kõige progressiivsemas osas. See on andnud mulle kohati omamoodi topeltnägemise või kultuurilise piitsa.\n„Hillary Clinton nimetas minu inimesi taunitavaks. Ta ütles, et oleme "parandamatud". Meie praegune president, kes minu arvates näeb maailma sarnaselt, ütles, et minu inimesed on kibed kliinikud, kes hoiavad kinni relvadest ja religioonist, kuna meil pole midagi muud, mis meie elus väärt oleks. Miks ma tahaksin kedagi toetada\nnagu see? Keegi, kes räägib nii minu rahva kohta, ei kavatse mind esindades head tööd teha. Mul on hea meel, et ta kaotas. Mul on Trumpi osas natuke muret, kuid mul on hea meel, et Hillary Clinton kaotas.\n“Selle valimiste mõistmiseks peate mõistma, et olla valge töölisklass tähendab, et teil pole peaaegu mingit võimu. Mitte majanduslik. Mitte kultuuriline. Samuti pole teil erinevalt enamikust teistest ohvriks langenud rühmadest moraalsest autoriteedist tulenev jõud.\n“Suurel määral esindab Trump valgete töölisklassi mässu. Mäss on osaliselt majanduslik. Kultuuriline külg on see, et nad on tüdinud sellest, et nende meelest vaatavad riiki haldavad inimesed maha ja nõustuvad nendega.\n"Ma hüpoteesin, et mida rohkem Trumpit pilgatakse tema juuste, keele, rassismi, seksismi, suuremeelsuse pärast, seda enam ütleb valge töölisklass:" Nii on ka mind koheldud . Trump on nagu mina. Trump on üks meist. '”\nMa polnud pärast selle ütlemist emotsionaalselt laetud ruumis koos sadade inimestega kindel, mida oma ülikoolilinnast oodata. Kuid see tähistas kulminatsiooni millelegi, mis oli minus aastaid ehitanud.\nTemas ehitatakse? Kuidas? Oma kolledžis on Spiveyl:\n… Sattusin korduvalt olukordadesse, kus keegi teeb oletusi kõigi ruumis viibijate kohta, oletusi, mida ma ei jaga. Süüdlane on alati olnud minu lõunaeestilisus või minu väikelinna taust või mu kristlik usk või minu vähene progressiivsus.\nMäletan kohmetut vaikust, mis järgnes korraks, kui üks mu õpilastest küsis mu käest väljaspool klassi, kas ma olen usuline, ja ütlesin talle, et olen kristlane. Ma mäletan Texase kohta tehtud slaidikommentaari teaduskonna töökojas. Mäletan kolleegi Fox Newsi ja seda jälgivate inimeste juhuslikku vallandamist. Mu ema jälgib Fox News'i. Ta on üks kõige andvamaid ja ennastsalgavamaid inimesi, keda ma tean - keegi, kes viskas orkaan Katrina järel lõuna-Louisiana katastroofiabi hädaabitöödeks.\nJah. Jah! Ma tean, et niipalju inimesi on. Veel:\nMa mäletan ka teiste lugusid. Mäletan kahte konservatiivset tudengit, kes pool tundi minu kabinetis tuulutasid, tänades, et keegi oli nõus neid kuulama. Mäletan konservatiivset kolleegi, kes ütles mulle, et on sihtmärgist väsinud ja seetõttu hoiab ta praegu lihtsalt pead maas. Mäletan vilistlast, kes ütles mulle, et ta poleks kunagi julgenud meie ülikoolilinnakus kristlasena välja tulla, sest siis poleks tal olnud ühtegi sõpra.\nIgas asutuses on kultuur ja ühiste normide kogum ning akadeemiline asutus ei erine. Need pühad väärtused ei tulene institutsiooni missioonist, vaid tulenevad jagatud uskumuste kogumist, mis on selle osaks olevate inimeste käes. Kõrgkooli uustulnuk ei pruugi kunagi olla võimeline seda kolledži norme sõnastama, kuid ta sisestab need iga kord, kui mõni idee kiidetakse ilma tasakaalustavat arvamust avaldamata. Ta sisestab nad iga kord, kui mõnda rühma kritiseeritakse, ja keegi ei tule selle rühma kaitsmisele. Aja jooksul muutuvad ideede ja välja rühmad osaks eeldustest, mida inimesed teevad. Sa ei mõtle nende peale enam isegi. Nad on nagu õhu hapnik.\nKuhu see teid paigutab, kui te ei jaga paljusid neist normidest? Mõnikord võite end segadusse ajada. Sõna otseses mõttes on arutelu Donald Trumpi või Barack Obama või George W. Bushi või rassismi või transsooliste õiguste või keskkonnapoliitika üle. Kuid tegelikult toimub vestlus sageli pühade väärtuste üle. Rõhuasetus - RD Kui te ei jaga grupinorme, tunnete end vestlusest eemaldununa, kuna grupi normid eeldavad selle kujundamine. Inimesed ei kuula lugusid, mida te oma seisukohtade selgitamiseks kasutate, sest teie lood on seotud teie normidega - mitte nende omadega - ja neil pole head vaimset kohta, kus neid ühendada. Selle tulemusel selgitatakse teie lugusid.\nSee on nii, nii oluline. See on Jonathan Haidt 101. Olen kindel, et meie rahvuslik meedia mõistab konservatiivide ja natsionalistide tõlgendamist nii halvasti, kuna nad elavad tihedas mullis, mille määratlevad nende endi pühad väärtused, ega suuda mõista, et korralikud inimesed ei pruugi neid kinni hoida. Nagu Haidt on oma uurimistööst korduvalt märkinud, mõistavad konservatiivid liberaale paremini kui liberaalid saavad konservatiividest aru. Dr R.B.A. DiMuccio selgitab Haidti järeldust:\nNeed alused aitavad meil inimesi kategoriseerida nende kõige olulisemate moraalsete tõekspidamiste alusel. Need, kes kipuvad moraali nägema enamasti hoolitsuse / kahju ja õigluse / petmise prisma kaudu, on „liberaalsed“. Kui teie moraalne kompass kaldub rohkem autoriteedi / õõnestamise ja pühaduse / halvustamise poole, olete „konservatiivne“. Piisavalt lihtne.\nKuid Haidti teine suurem avastus on palju järeldatavam: mõiste „konservatiivne eelis”. Kultuuridevahelistel sotsiaal-psühholoogilistel katsetustel põhineva vaevaga kinnitas Haidt, et liberaalide ja konservatiivide moraalsed alused ei ole lihtsalt erinevad, nad on dramaatiliselt ebavõrdsed. Liberaalne kõlbeline maatriks toetub peamiselt täielikult vasakpoolstele alustele; konservatiivne moraalne alus - ehkki paremale kaldu - toetub kõigile kuuele.\nSee on vapustav leid, millel on tohutud tagajärjed. Esimene on see, et konservatiivid võivad olla seotud liberaalide moraalse mõtlemisega, kuid vastupidine pole tõsi. Haidt, kes on ise liberaalne, selgitab elegantselt, kuidas ja miks suhtuvad konservatiivid liberaalidesse lihtsalt eksitusesse, samal ajal kui liberaalid kipuvad konservatiive pidama arusaamatuteks, hullumeelseteks, ebamoraalseteks jne.\nTeine järeldus on see, et liberaalsed ettekirjutused kipuvad olema konservatiivide omadega võrreldes uskumatult ühemeelsed. Haidt kasutab illustreerimiseks mesitaru metafoori. Liberaalne N.B. Nüüd peab Haidt mõõdukaks - RD, kes leiab mesilast ebaõigluse käes tarust, motiveerib enam-vähem eranditult soov saada mesilase eest õiglust. Konservatiiv, keda ajendab osaliselt Care / Harm sihtasutus, soovib leevendada ka ebaõiglust, kuid püüab leida lahenduse, mis kaalub ka taru enda ellujäämist.\nProbleemi kordamine: kuna liberaalide kõlbeline maatriks on kõike muud kui täielikult piiratud hoolivuse, kahju ja õigluse / petmise kaalutlustega, siis on inimestel, kelle moraalsed alused on keerukamad, kui liberaalide arvates ebamoraalsed. Konservatiivide moraalsed mõttekäigud tunduvad omakorda paljudele liberaalidele amoraalsuse ratsionaliseerimise harjutusena. Möönda, et konservatiividel on mõte, on kompromiss kurjaga.\nTagasi Mike Spivey juurde:\nMuidugi võite alati proovida sügavamale minna. Kuid proovida panna grupp oma eeldusi kõvasti uurima ja seejärel proovima selgitada, miks te neid ei jaga, on keeruline ja kurnav. Ja isegi kui teil on energiat, on lihtne ületada mõni norm, mida te ei näinud, ja seista silmitsi teile suunatud ootamatu lööklainega. See paneb sind soovima veelgi vähem tegeleda.\nLisaks on palju lihtsamaid võimalusi. Võite muutuda küüniliseks. Võite muutuda vihaseks. Võite gruppi vihkama hakata. Saate oma valu turgutada ja kujutada end endast kui vähemusrahvusest. Võite hakata viskama retoorilisi lõhkeaineid, mis tunduvad alguses hästi. Võite leida mõne muu grupi. Mind on kiusanud enamik neist võimalikest toimingutest ja mitu neist olen ka toime pannud.\nLugu, mida ma siin räägin, on seotud minuga progressiivses vabade kunstide kolledžis ja on samastunud aja jooksul aeglaselt konservatiivseks. See võiks olla ka valge töölisklassi lugu riiklikul tasandil. Ja see viib mind tagasi Trumpi ja valimistejärgse paneeli juurde.\nLugege läbi kogu asi, et teada saada, miks Spivey oma suureks üllatuseks lahkus paneelilt lootust tundma.\nCopyright 2020 \_ Ameerika erakonnad \_ Konservatiivne professor tunnistab kõik üles


Rae valla ja elanike koostöös alustatakse Andrekse elamukvartali teede ehitamist\n30. juulil sõlmiti Rae valla, Andrekse elanikke esindava MTÜ ja Andrekses uusi elamuid ehitava arendaja vahel kolmepoolne koostööleping, mille sisuks on PG Halduse poolt pankroti tõttu väljaehitamata jäänud Andrekse elamukvartali teede kordategemine. Tegemist on märkimisväärse sündmusega, kus vald ja elanikud on leidnud ühise lahenduse teede väljaehitamiseks.\nLepingule kirjutasid alla Rae vallavalitsuse poolt abivallavanem Priit Põldmäe, Andrekse elanikke esindavast MTÜ-st Andrekse Tulevik Andrus Laur ja Steven Lipp ning OÜ-st Merkoland Tiit Reinfeld.\nProbleem aastate pikkune\nJüri aleviku lähedal Karla külas asuva Andrekse elamukvartali piirkonnas on olnud mitu aastat suureks probleemiks arendaja poolt pankroti tõttu väljaehitamata jäänud teed. Kuigi kahe astme kohtud on leidnud, et Rae vallal ei ole kohustust välja ehitada teid, mille tegemise nõue on antud arendajale, on vald pidanud siiski oluliseks otsida probleemile lahendusi.\nVallavanem Mart Võrklaev tegi tänavu kevadel ligikaudu 120 leibkonnale kirjaliku ettepaneku teha teed korda koostöös kolme aasta jooksul. Arvestades kogu Andrekse teede kordategemise maksumust, milleks on hinnanguliselt ligi 520 000 eurot, on elanike rahastada vallavanema ettepaneku järgi vähem kui 1/5 kogusummast ehk 90 000 eurot. Summa jaotub kolme aasta peale, mis ühe leibkonna jaoks teeb aasta väljaminekuks 250 eurot. Vald ise finantseerib Andrekse teede kordategemisse igal aastal ligi 130 000 eurot ning kolme aasta peale tuleb kogusummaks ligi 400 000 eurot.\nVõrklaev nentis, et lisaks on vald varasemalt finantseerinud teeehituse ettevalmistustöid, milleks on olnud pankrotipesast teemaade ostmine, teeprojekti tellimine koos sademevee lahendusega, teepõhjade tegemine ja kraavide kaevamine.\nTöödega saab reaalselt alustada\nAbivallavanem Priit Põldmäe sõnul on nüüd peale kolmepoolse koostöölepingu allkirjastamist võimalik teede kordategemisega reaalselt alustada.\nAbivallavanem Madis Sarik lubas, et lähipäevil kuulutatakse välja hange esimese etapi tööde tegemiseks kogumaksumusega 162 823 eurot. Vald finantseerib nimetatud kulust 127 823 eurot, elanikud 20 000 eurot ja uusi elamuid piirkonda ehitav OÜ Merkoland panustab teetöödesse 15 000 eurot.\nAndrekse elamukvartalisse plaanitakse ehitada tolmuvaba kattega teed kolmes etapis ning selle käigus lahendatakse ära sademeveeprobleemid. Esimese etapi tööd saavad valmis hiljemalt oktoobri lõpuks.\nAuthor: RENE RÜNT


Inju lastekodu muutub Vinni perekoduks - Uudised - Virumaa Teataja\nInju lastekodu muutub Vinni perekoduks\n11. juuni 2009 9:28\nSellesse Vinni perekodu majja asub elama üks pereema koos asenduskodu lastega. | FOTO: Anti Veelaid\nVinni rajatav asenduskodu hakkab septembri algusest kandma uut nime - Vinni perekodu, kuhu lähevad nii Inju lastekodu kui ka MTÜ Kirilill Rakvere lastekodu kasvandikud ja töötajad.\nInju lastekodu saab selle aasta 1. septembrist nimeks Vinni perekodu, mis kuulub valla haldusse. Vinni perekodu võtab 1. oktoobrist kuni 10. oktoobrini üle kõik Inju lastekodu ja MTÜ Kirilill Rakvere lastekodu töötajate töölepingud ning laste hoolduslepingud. Inju lastekodu tegevus lõpetatakse 10. oktoobril.\nVinni vallavanem Toomas Väinaste rääkis, et kaaluti ka teisi nimesid asenduskodule, kuid otsustati Vinni perekodu kasuks, sest nimi ütleb kohe ära, et tegemist on perekoduga, mis tähtsustab peres elamist.\nVinni perekodu juhataja leidmiseks korraldab vald lähiajal avaliku konkursi. Kas uue perekodu juhataja kohale kavatseb kandideerida ka Inju lastekodu direktor Toivo Olvi, ta ei osanud veel öelda.\n"Samas on vähe tõenäoline, sest ma ei lähe kaarte mängima, kui tean, et kaardid on märgitud," lausus Olvi.\nKui MTÜ Kirilill Rakvere lastekodu juhataja Urve Saare sõnul valitseb sealsete töötajate seas kindlustunne, et uues asenduskodus on neile töökoht garanteeritud, sest töölepingud võetakse üle, siis Toivo Olvi ütles, et Inju lastekodu töötajad nii rõõmsad ei ole.\n"Eeldasime, et Inju lastekodu viiakse sinna üle ja inimestele on töökohad jätkuvalt garanteeritud. Nüüd tekib väike ebakindlus, sest me ei tea, kelle tulevane direktor jätab ja keda mitte," selgitas Olvi ja lisas, et seetõttu pole nende majas töömotivatsioon eriti kõrge, kuid endiselt antakse endast parim.\nVinni perekodu ehitustöödega ollakse Toomas Väinaste kinnitusel praegu graafikus ja 1. oktoobriks peaksid lapsed uutesse majadesse sisse kolima.\nMis saab vanast mõisahoonest, kus lastekodu seni tegutseb, seda vallavanem öelda ei osanud.\n"Me paneme sinna kindlasti ühe inimese sisse elama, et ei juhtuks seda, mis vanade majadega ikka juhtub," vastas Väinaste ning täpsustas, et kui hoonele leitakse mingi otstarve, siis müüki see ei lähe.