3 liiga lõuna 2009 - Lehekülg 38\nNäidatakse tulemusi 741 kuni 760, kokku 913\n20.09.09, 19:57 #741\nFC Otepää - Põlva Lootos 6:3,\nOtepäält hea 1. poolaeg, põlva vist magas, 2. mängis põlva paremini kui esimest, Põlva 3st väravast 2 olid ristakad,\nOtt Meeritsa ja Põlva treeneri kommentaarid mängule:\n20.09.09, 21:39 #742\nPõltsamaa-HaServ 0:3.üldjoontes sihuke rahulikumat sorti mäng oli täna.Põltsu kaitses ja meie ründasime.Nagu seisustki näha eriti edukad me täna selles ei olnd..noh,aga võitjate üle kohut ei mõisteta ja nüüd on viimast kahte mängu hea mängida teadmisega,et liiga on võidetud.\n20.09.09, 23:21 #743\nMitu meest korralikust meeskonnast puudu oli siis? Mängijad, kes Jaani eest mängu teevad olid ju tegelikult kõik olemas. Vana vigastus ei seganud ju kellegi mängu? Ei paistnud kedagi lonkimas väljaku. Kaitsjatel oli kehv päev, aga tegelikult oli kehv päev Teil kõigil. Kohtunik oli frukt jah. Ega väga koledaid asju juhtunud ka, mis oleks otseselt kaarte väärinud. Meie motivatsioon kõrge, aga minu teada on Jaaniga mängides alati ka vastaste moraal kõrge olnud, nii ei saagi aru, mis täna Teil juhtus tegelikult. Edu edaspidi ja loodame järgmine aasta korrata tänast saavutust\n21.09.09, 15:19 #744\nKasutaja kaitz avatar\nLiitumiskuupäev: Aug 2003\nSaada sõnum läbi MSN-i kasutajale kaitz Saada sõnum läbi Yahoo kasutajale kaitz\nKui on kellegil soovi osaleda traditsioonilisel JK Karksi korraldataval "Suitsupõrsa" turniiril,siis andke kiiresti teada,turniir ise toimub 10 okt. Karksi-Nuia Gümn staadionil,hetkel on veel 3 kohta vaba.\nOsavõtutasu on 1000 eek. Väljakul 5+1. Hetkel lühidalt kõik.\n21.09.09, 15:28 #745\nAlgselt postitas cooma5\nKorralikust meeskonnast oli puudu täpselt 3 meest ja kahjuks andis see ka väljakul päris palju tunda. See kui palju kedagi vigastus häiris seda ei näegi ju pealtnäha. Eriri kui tegemist on varba mõra ja kubemelihase venitusega.\nLoodan ka et saame järgmine aasta taas tõelist palet näidata ehk loodan, et jääte ikka püsima liigasse. arvestades meie eelnevate aastate kogemusi, siis pole see probleem\n21.09.09, 21:25 #746\nTulemas on JK Karksi 11.” Põrsaturniir”!\nToimumise: -koht: JK Karksi kodustaadion – Karksi-Nuia Gümnaasiumi staadion.\n-aeg: Laupäeval 10.10.2009 algusega kell 10.00\nOsavõtu tasuda hiljemalt 01.10.2009. (Swedbank a/a 1120204905 MTÜ Jalgpalliklubi Karksi). Selgitusse märkida võiskonna nimi ning “osalustasu “Põrsaturniiri” eest”. Osalema on oodatud III ja IV liiga võistkonnad.\nVõistkonnad jagatakse kahte alaguruppi (A ja B alagrupp), mõlemas alagrupis 5 võistkonda. (kokku 10 võistkonda). Võistkonna suurus kuni 10 mängijat. Korraga väljakul 5+1. Sisse-välja vahetused. Mängitakse poolel väljakul ristipidi. Sama-aegselt toimub 2 mängu.\nMänguaeg 2x12 minutit. Punast kaarti väärt karistus annab 2 minutit trahvi. Võit annab 3 punkti, viik 1 ja kaotus 0 puntki. Alagruppide võitjad ja teisele kohale tulnud võistkonnad moodustavad omavahel poolfinaalpaarid (A1/B2 ja B1/A2), kes selgitavad finalistid. Finaali mänguaeg 2x15 min. Kõik kohad mängitakse välja. Seega on igale võistkonnale garanteeritud vähemalt 5 mängu.\nKohut mõistavad Eesti Jalgpalliliidu kohtunikud. Paremusjärjestuse määramisel võrdsete punktide korral lähtutakse Eesti Jalgpalli Meistrivõistluste juhendist.\nAutasud: Esimest kolme võistkonda autasustatakse karikate ja medalitega..(Võitja - nagu alati sõidab koju suitsupõrsaga) Kõiki võistkondi autasustatakse diplomite ja karikaga. Meeles peetakse ka parimat mängijat ja väravavahti!\nOsalema pääsevad kiiremad registreerujad!\n26.09.09, 12:42 #747\nkoeru-luunja 0:0.Keegi mängust lähemalt oskab vesta?\n26.09.09, 15:53 #748\nHuvitav, miks nad üldse täna mängisid?\nJa kumb on nüüd EJL lehel õige? Kas 0:0 tulemus või 3 punkti tabelis Koerule?\n26.09.09, 16:01 #749\nKotkad 8:0 Põltsamaa\nvist jäi nii , samas põltsamaa mängis kaks vähemuses vms.\n26.09.09, 16:05 #750\nKas ka KOTKAD MÄNGISID lõpus vähemuses vms\n26.09.09, 16:07 #751\nAlgselt postitas makcum\nSee 0:0 oli seal juba reedel. Luunja andis loobumisvõidu ja seega kolm punkti Koerule.\n26.09.09, 16:15 #752\nKust selline info ja miks on tabeliseisus Luunjal üks viik juurde pandud?\nNatuke kahtlased märgistused seal.\n26.09.09, 16:58 #753\nKuna olen ise Koeru mängija, siis jõudis trennis minuni selline info, et pühapäeval jääb mäng ära, kuna Luunja andis loobumisvõidu.\nJa Luunjal viikidega kõik korras. Kokku neid 3, HaServiga, Elva II'ga ja Liverpooliga.\n26.09.09, 18:03 #754\nNo 4 vahetust tehti 2ra , seis oli vb mingi 7:0 . siis üks mängija vigastas hüppeliigest ja parem oli kui ta ära tuli platsilt . Ja teine mängija kukkus õnnetult suurehooga postilüües ja lendas värava taha äärekivisse , ütles ise et ei saa edasi mängida , ja siis märkas et mingi kont väljas vms:S suht kole vaatepilt , ja küsis kas keegi haiglasse saab ta viia ... ja nii oligi lõpus 9 vs 9 vms .\n26.09.09, 23:32 #755\nSedamängu ei toimunud, sest Luunja teatas loobumisest. Pühapäevasele kuupäevale klikkides näeb tulemust +:-, liiga kalendris on ta esialgu 0:0, kuna mitteametlik tulemus ei kajastu seal +:- skoorina.\nKuid Luunjale ei tulnud ikkagi viiki juurde, sest 3 viiki oli neil juba varem: Liverpooliga 3:3, HaServiga 0:0 ja Elva II-ga 2:2. juurde lisandus -:+ kaotus. Loodetavasti esmaspäeval ilmub see +:- ka sinna.\n27.09.09, 14:58 #756\njõgeva - põlva 3:2 (0:0)\nesimene poolaeg tasavägine. mõlemal võistkonnal head võimalused. tundus et me olime tsipa paremad aga väravat lüüa ei suutnud. teisel poolajal läksime 3:0 ette ja tundus juba et tuleb lihtsalt, aga põlva suutis lõpus veel 2 tagasi lüüa ning palju ei puudunud et ka kolmas oleks tulnud. tasavägine ja võitluslik mäng. ning kolmanda koha otsustab veel viimane mäng. pingeline seis.\n27.09.09, 15:13 #757\nTÜ Fauna - FC Otepää 2:1 (1:1)\nFauna väravad Maksim Mitrofanov (pen), Andre Kruusmaa\nOtepää värav Norbert Hurt\nFauna väravad päris mängu alguses ja lõpus ning Otepää värav esimese poolaja lõpus.\nNüüd siis väljakukkujad ja ülemineku mängule mineja selge.\n27.09.09, 15:30 #758\noi kui kahju et panustada kuskil ei saa. kolmanda eest oleks päris head koefitsendid vist. ma pakuks et kotkastel võks olla 1,8 jõgeva 3,5 otepää 6,2\n27.09.09, 15:31 #759\nFC Elva II - JK Liverpool Pub 5:0(2:0)\nVäravad: Sirokov 2, Kerro, Bussov, o.v. Roosipuu\nHea mäng FCE II poolt, suurepärased kombinatsioonid Oleks pidanud veel lööma 4-5 tk\n27.09.09, 17:32 #760\nmilline omavärav välja nägi?


Vigala piirkonna küladepäevast, vaatega tulevikku - Kesknädal\nNiitjate nelik Juri Ivanov, Jaan Saia, Luc Saffre ja Pille Kasekamp\nKüladepäev toimus Järvi ja Reemet Kasekampi perekonna Pärna turismitalus, mis 2017. aastal hinnati ajakirja „Maakodu“ poolt kaunima välipuhkealaga taluks. Tiduvere külavanemana on Reemet esinenud aktiivse eluhoiakuga kohaliku elu korraldajana ja keskkonnasäästliku mõtteviisi propageerijana. Kodumajutuse ja turismi arendajana on nüüd Pärna talul välja pakkuda töökoht maale elama asumise programmis.\n1976. aastast rajatud Pärna talu õitsvate pärnade all ja selle lähedal põllul toimusidki Vigala külade päevad. Üritust oli varem reklaamitud avatud talu külastusena, kus välja pakkuda väga palju vaatamisväärset ja õpetlikku.\nÜritus algas talusildi valmistamisega, kus paljud said tähtede sisselõikamisel kätt proovida. Koit Roosil valmis kena Pihlaku silt.\nSeejärel jätkus päev niitmisvõistlusega. Ikka selle nimel, et ei ununeks esivanemate tark oskus vikatiga niita. Kuiv suvi oli heinakõrre üsna puitunuks muutnud, seetõttu tuli vikatit ühtlugu teritada. Pereau kaitses naistest Pille Kasekamp ja meestel hinnati parimaks Jüri Ivanovi heinakaart. Päev jätkus Raili Roosi pakutud heinasmuutiga, mille komponendid tehti huvilistele teatavaks.\nEnne küladepäeva alade jätkumist räägiti kohalikust elukorraldusest ja haldusreformis ilmnenud ebakõladest. Teemat arutati Vigala külade ümarlaua liikmete toetusel. Valitud külavanematest osalesid pooled, seega kuus külavanemat. Päevateemaks oli kihelkonnakogu moodustamine. Kihelkonnakogu lähtub Maakogu kui asutava kogu pöördumisest. Asutava kogu dokumendis nenditakse valitsejate võõrandumist oma rahvast; külade kokkutulek tõendaski öeldut. Maakogu materjale võib igaüks internetist lugeda.\nKihelkonnakogu liikmeteks esitati Vigalast Jaan Hatto, Reemet Kasekamp ja Hillar Aiaots. Liikmetelt eeldati erakondliku tausta puudumist. Päev jätkus töötubadega, mis käsitlesid kanuusõitu ning vibupüssist ja õhkpüssist laskmist. Kanuul olid kiiremad Anneli Ülemaante ja Jüri Ivanov. Täpsem silm ja käsi vibunoole suunamisel oli Andreas Umalasel.\nOli võimalik ka kunsti teha – kalosse ja postkaste kaunistada; eestvedajaks Astra Põlma.\nPäeval jõudis veel perenaine pitsat pakkuda. Üritus polnud ainult võistlemiseks, vaid ikkagi ka kenaks kohtumiseks. Loomulikult tänati Liina Kikase poolt neid, kes olid seotud päeva korraldamisega ja õpitubade läbiviimisega.\nKokkuvõttes saab öelda kiidu- ja tänusõnu Pärna turismitalu pererahvale külalisi kõrgel ja kaunil Vigala jõe kaldal vastu võtmast. Tänatud olgu need, kes seisavad kohaliku külaelu edendamise eest ega pea paljuks teha koostööd elanikega oma kogukonnas. Toredaid kohtumisi edaspidiseks!\nMaaelule annab tiivad paukgaasi aparaat sest too hoiab kokku kulutusi diislile 90% !!\nMaaelule annab tiivad paukgaasi aparaat !


Heinakuu toob suveleerikursuse - Arvamus - Saarte Hääl\nHeinakuu toob suveleerikursuse\n22. juuni 2019, 0:15\n“Kuigi ajas muutuvad nii tavad kui ka kombed, on paljud suvega seotud tegevused säilitanud oma koha ka tänapäeval,” kirjutavad EELK Kuressaare koguduse õpetaja Anti Toplaan ja abiõpetaja Tiina Ool. “Üks selliseid traditsioone on kevad- ja suveleerikursuste toimumine meie koguduste juures.”\nEnamik neid inimesi, kelle vanemad või vanavanemad on elanud või elavad maal, on suviti kokku puutunud heinategemisega. See, mis kunagi ammu näis tüütu kohustusena, tundub nüüd toreda ettevõtmisena võib-olla ka seetõttu, et maal peetakse tänapäeval üha vähem selliseid loomi, kellele on talus vaja heina varuda. Kindlasti jääb aga selle tööga kokkupuutunud inimeste mälestusse suvega seonduvalt ka heinategu.\nVarasematel aegadel võeti leerikursuseks enne suvetööde algust aega kuni kaks nädalat. Valdavalt noored, kuni 16–18-aastased, kogunesid kodukandi kiriku juurde, et seal köstri ja kirikuõpetaja juhendamisel õppida katekismust, piiblitundmist ja kirikulaule. Ajalooliselt oli see (kuni suurte ühiskondlike muudatuste alguseni 1940. aastate teises pooles) oluline samm teel täiskasvanuks saamise poole. Nimelt pidi iga abiellumisikka jõudnud noor tundma ristiusu aluseid ja oskama neid õpetada ka oma tulevastele lastele ja ristilastele.\nNõukogude perioodi aastakümnete jooksul muutus leeriskäimise ühiskondlik staatus vastupidiseks. Koguduste elu suruti võimude poolt kirikumüüride vahele ja need, kes ei kartnud ühiskondlikku halvakspanu, võisid leeri tulla alates 18. eluaastast. 1960.–1970. aastatel juurutati koguduste mõju ja kiriklike talituste tasalülitamiseks kehtiva ideoloogiaga kooskõlas olevaid tavasid. Selle tulemusena sündisid sellised algatused, nagu lastele sünnikirjade pidulik kätteandmine kohalikul tasandil ristimise asemel, nõukogude noorte suvepäevade ehk rahvakeeli võsaleeri korraldamine leerikooli asemel, õnnepaleede loomine ja nendes abielude registreerimine laulatuste asendamiseks ning matusemajade võrgustiku loomine kiriklike matusetalituste mõju vähendamiseks. Takistusi tehti ka kiriklike kalmistupühade pidamiseks, mille asemel hakati korraldama ilmalikke kalmistupühasid.\nSelle protsessi tulemusena vähenes kirikuga seotud inimeste arv märgatavalt. Suurimaks “saavutuseks” võib aga pidada kristliku maailmavaate ja sellega seotud perekondlike juurte läbilõikamist.\n1990. aastate alguse uues vabaduse laines kirikuga uuesti liitunud inimestel ei tekkinud mitmete muude ühiskondlike muutuste keskel oma kogudustega püsivat sidet, kuna ülejäänud elu vajas samuti ülesehitamist ja avanenud maailm avastamist.\nTänaseks oleme jõudnud olukorda, kus – erinevalt Põhjamaadest – 15–16-aastased noored enamasti leeris ei käi, kuna nende endi vanematel selline kogemus puudub. Leeri tullakse juba veidi vanemas eas – sooviga oma tulevane abielu kiriklikult laulatada või lasta ristida oma lapsi ja olla ise ristivanemaks. Samas on olulisel kohal ka äratundmine, kus soovitakse põhjalikumalt tundma õppida kristlikku maailmavaadet ja seda, mida konkreetse kiriku juures õpetatakse. Leerikursuse läbimine annab inimesele õiguse lasta ennast ristida ja liituda oma valitud kogudusega, olla edaspidi ristivanemaks, taotleda kiriklikku laulatust ja saada osa armulauast. Leerikursust võib teatud mõttes võrrelda tänapäeval ka huviharidusega, millest saavad üha rohkem osa ka need, kes soovivad pärast üld- ja ülikooliharidust end mõnel konkreetsel teemal harida.\nLuterlikus kirikus peetakse leerikursusi võimalusel iga koguduse juures, kui selleks on soovijaid ja antakse oma soovist teada kas koguduse õpetajale või hooldajaõpetajale, kelle andmeid leiab kergesti ka internetist.\nEELK Kuressaare koguduse juures toimub aasta jooksul kolm leerikursust: kevadel, suvel ja sügisel. Kui kevad- ja sügisleeri kursus kestab keskmiselt kaks ja pool kuud, siis suvel on võimalik kursusel osaleda ühe kuu vältel, kuid tunnid toimuvad kaks korda nädalas teisipäeviti ja neljapäeviti kell 19.15–20.45. Kogunetakse Kuressaare kogudusemajas (Kauba tn 5 hoovimajas) alates 27. juunist kuni 25. juulini. Ristimis- ja leeripüha toimub pühapäeval, 28. juulil. Need, kes ei ole varem ristitud, ristitakse leeripüha jumalateenistuse käigus.\nLeeri võib tulla alates 15. eluaastast kuni sisuliselt oma elupäevade lõpuni.\nOma soovist kursusel osaleda võib kirjutada aadressil anti.toplaan@eelk.ee või helistada telefonil 51 48 199 või 53 427 096. Täpsemat infot kursuse kohta saab koguduse kodulehelt: http://kuressaare.eelk.ee/.\nOotame sind kahel esimesel kogunemisel pärast jaanipühi, alates neljapäevast, 27. juunist.


Pajatusi Sunest. Sune läheb teise klassi 2017 -- Raamatukoi raamatupood\nPajatusi Sunest. Sune läheb teise klassi\nPopulaarse lasteraamatusarja kahe esimese raamatu uus väljaanne.\nSune käib esimeses klassis ja on hirmsasti sisse võetud Sophiest, kes käib samas klassis. Nad tunnevad teineteist juba titaeast saadik ja võivad mängida, mis iganes pähe tuleb. Sophie nukumajaga näiteks. Kuigi see on saladus.\nKui Sune sõbrad sellest teada saaksid, sureks ta häbi kätte ära. Kui Sune parasjagu Sophiega ei mängi või teda ei kallista, siis tülitseb ta vahel oma väikevennaga. Või peab sööklas lahingut vana nõia Pomperipossa endaga. Või jälitab ta Petlikku Varju, saladuslikku tüüpi, kes Sune arvates muutub öösiti libahundiks...\nSune läheb teise klassi\n2. parandatud ja täiendatud trükk.


Tööinspektsioon sai uue juhi\n23. november 2012 kell 7:34\nSotsiaalminister Hanno Pevkur nimetas tööinspektsiooni uueks juhiks Ain Noormägi, kes seni juhtis ASi Metrosert.\n„Ameti juhiks kandideeris 13 inimest ja paljud olid vägagi kompetentsed sellele ametikohale,“ ütles sotsiaalminister Hanno Pevkur. „Arvestades riigikantselei valikukomisjoni ettepanekuid, on mul hea meel teatada, et tööinspektsiooni uueks juhiks saab alates 2. jaanuarist Ain Noormägi,“ lisas minister. Uus peadirektor on käskkirjaga ametisse määratud tähtajatult.\nTööinspektsiooni eelmine peadirektor Katrin Kaarma töötas avalikus teenistuses ligi 20 aastat, sealhulgas 1. jaanuarist 2007 kuni 31. augustini 2012 tööinspektsiooni peadirektorina. Arstiharidusega Kaarma otsustas tööinspektsioonist lahkuda, kuna soovis jätkata arstina.\nPärast Kaarma lahkumist on peadirektori ülesandeid täitnud peadirektori asetäitja Herko Sunts.\n"Ettevõtjate jaoks on tööinspektsioonil olnud karistaja maine,“ ütles uue aasta algusest ametisse asuv Ain Noormägi. „Usun, et inspektsioon saab tööelu kvaliteeti parandada, panustades eelkõige nõustamisele ja probleemide ennetamisele," lisas ta.\nAin Noormägi on sündinud 14. juulil 1956. aastal Tartus. Ta on lõpetanud cum laude nii Tallinna Tehnikaülikooli elektriinseneri eriala kui ka Eesti Maaülikooli ökonomisti eriala. Alates 2003. aastast on Noormägi töötanud ASi Metrosert juhatajana.\n2. jaanuar 2013 kell 5:27\nTööinspektsioon alustab uut tööaastat uue peadirektoriga\nTäna on esimene tööpäev tööinspektsiooni uuel peadirektoril Ain Noormägil. Tema juhtimisel on inspektsioonil kavas lähiaastatel tegelda põhjalikult nelja tegevussuunaga: alaealiste ja noorte töö, uued töötajad töökohal, töötamine ehitusel, töö- ja puhkeajast kinnipidamine.


Mul ei vitamiinidest, energiast ega tahtejõust Armastuse jõud omaette jõud - iga inimene\nsiis natuke), vaid armastusest. Armastus on Seekord pole mul puudust ei vitamiinidest, energiast ega tahtejõust (kui siis natuke), vaid armastusest. Armastus on ju siiski omaette jõud - iga inimene vajab seda õnneliku ja tervikliku elu saavutamiseks. Kas mina Armastuse jõud Seekord pole mul puudust ei vitamiinidest, energiast ega tahtejõust (kui siis natuke), vaid armastusest. Armastus on ju siiski omaette jõud - iga inimene vajab seda õnneliku ja tervikliku elu saavutamiseks. Kas mina siis ei tohigi olla õnnelik? Või on selle taga minu vanus? Öeldakse ju ikka, et häh, sa oled veel n\nArmastuse jõud hippyfizz neljapäeval, 6. märtsil 2008., kell 19:04:22 Tükike tunnetemängust... Seekord pole mul puudust ei vitamiinidest, energiast ega tahtejõust (kui siis natuke), vaid armastusest. Armastus on ju siiski omaette jõud - iga inimene vajab seda õnneliku ja tervikliku elu saavutamiseks. Kas mina siis ei tohigi olla õnnelik? Või on selle taga minu vanus? Öeldakse ju ikka, et "häh, sa oled veel nii noor, endal terve elu ees", aga aeg aina lendab ja lendab ja lendab ning tasapisi muutub see n.ö lohutus vaid ettekäändeks, miks olen ma seni olnud õnnetult üksildlane. Võib tunduda, et elu on mulle siiski ka magusamaid palu ette toonud, kuid paraku pole ma neid kunagi proovinud... Kas süüdistada mind või saatust? Tunnistan, et olen häbelik. Mul on eesmärk, et küttijaks peab osutuma minu vastaspool, mitte mina. Mulle meeldib olla saak, keda vallutatakse... Aga muidugi - unistada ju võib! Mis see siis tähendab? Kas ma pean hakkama ise härjal sarvist haarama? See pole ju sobilik... Tüdruk poissi, nagu panniga, taga ajamas. Ptüi. Aga sellegi poolest - elame, näeme! Ehk satub mu teele tõesti prints, keda niisama lihtsalt minna käest ei tohi lasta... If you want me, and I want you... then you make my dreams come true... Mul ei vitamiinidest, energiast ega tahtejõust Armastuse jõud omaette jõud - iga inimene Samast žanrist Tüdrukutirts: Kas te mõistate seda lauset ja mõtet?, Kui mind enam ei ole, siis oleks kindlasti maailm p..  Kristo: Harjutused hantlitega, Järjest rohkem koguvad populaarsust lühikesed\nIf you want me, and I want you... then you make my dreams come true... Mul ei vitamiinidest, energiast ega tahtejõust Armastuse jõud omaette jõud - iga inimene\nTüdrukutirts: Kas te mõistate seda lauset ja mõtet?, Kui mind enam ei ole, siis oleks kindlasti maailm p.. \nKolmapäev, 27. jaan. 2021., kell 21:26 - parim aeg päevast


Helsingin Sanomat: USAst tuli sel nädalal lisateateid selle kohta, et Ameerika majanduskasv on hakanud aeglustuma ning euro on kohe dollari suhtes kosunud. See on andnud ökonomistidele mõtlemisainet, kas mitte eurotsooni majanduse kasvutempo ei edestagi juba Ameerika oma. Kui lugu on nii, siis on pööre toimunud tunduvalt rutem, kui osati oodata ? enamikus varasemates ennustustes pakuti seda alles tuleval aastal.\nUSA majanduskasv alanes kolmandas kvartalis aastaarvestuses 2,7 protsendile. Kui tegemist ei ole ajutise pidurdumisega, siis edestab eurotsooni majanduskasv USA oma aasta lõpus kindlasti. See tähendaks ka euro tugevnemist. Eurotsooni majanduskasv oli teises kvartalis 3,7 ja kolmandas kvartalis on see mitteametlikel andmeil üle 3.Selline pööre on turge üllatanud ja investeerimispankadest on Merrill Lynch juba teatanud, et on asunud majandusennustusi korrigeerima.\nDagens Industri: Rootsi Ericssoni kontserni majandustulemused lekkisid välja päev enne üheksa kuu tulemuste kavandatud tutvustamist. Ilmselt oli see teada ka konkurendi, Soome Nokia juhtidele, kes esitlesid oma ülitugevat kvartaliaruannet päev enne Ericssoni ja panid turud juubeldama, kusjuures nende rõhuasetus oli mobiiltelefonitootmisel.\nKui Ericssoni tegevdirektor Kurt Hellström tulemusi tutvustas, jäi turgudele kohe silma suur kahjum mobiiltelefonitootmises, ja täiesti kahe silma vahele direktori väide, et Ericsson müüks kohe mobiiltelefonitootmise maha, kui ainult ostja leiduks.\nEricssoni juhatuse esimees ja president Lars Ramqvist on hoidunud tagaplaanile, mis on alust kuulujuttudele tema peatsest lahkumisest.\nDagens Industri: Sel ajal kui Rootsi OM grupp püüab vaenulike pakkumistega Londoni börsi üle võtta, paistab USA tehnoloogiabörs Nasdaq, kes peab end Londoni börsi loomulikuks koostööpartneriks, valmistuvat oma pakkumise tegemiseks.\nEhkki Londoni börsi juhatuse esimees Don Cruickshank on avaldanud vastuseisu ka Nasdaqi võimalikule pakkumisele, peavad analüütikud tõenäoliseks, et ameeriklastel on häid võimalusi Londoni börsi omanikega rahumeelsele kokkuleppele jõuda.


Paet: Euroopa kaitsekoostöö tugevdamine ei tähenda NATO õõnestamist - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nPaet: Euroopa kaitsekoostöö tugevdamine ei tähenda NATO õõnestamist\n19. jaanuar 2020, 17:21\nEuroparlamendi saadik Urmas Paet kirjutab sotsiaalmeedias, et Euroopa Liit vajab tõsiseltvõetavuseks terviklikku välis- ja kaitsepoliitikat, samas aga ei tähenda Euroopa tihedam kaitsekoostöö kaugeltki NATO õõnestamist.\n«Euroopa Parlament võttis lõppeval nädalal vastu raporti ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta. Olin selle raporti variraportöör,» kirjutab Paet sotsiaalmeedias. «Ütlesin Euroopa Parlamendi täiskogu istungil peetud sõnavõtus, et Euroopa Liit peab tugevdama oma sõjalist võimekust, sest vastasel juhul ei ole ELil piisavalt mõju näiteks USA, Venemaa ja Hiina kõrval. Selleks, et Euroopa Liitu ülemaailmsetes küsimustes kuulda ja tõsiselt võetaks, peab ELil olema terviklik ja tugev välispoliitika. See hõlmab nii diplomaatiat, arengukoostööd, väliskaubandust, kui ka julgeoleku- ja kaitsepoliitikat. Need valdkonnad peavad moodustama terviku.»\nPaeti hinnangul on võrreldes mõne aasta taguse ajaga ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonnas palju ära tehtud, kuid vaatamata sellele peab töö jätkuma ning kõik liikmesriigid peavad Euroopa Liidu ühise kaitsepoliitika põhimõtet tõsiselt võtma.\n«Euroopa Liit peab tegema tihedat koostööd NATO ja teiste samameelsete partneritega. Tugevama Euroopa kaitsekoostöö loomine ei tähenda NATO õõnestamist – just vastupidi,» selgitas Paet. «Tugev Euroopa Liit on ka tugevam partner NATOle. Olgu selle väljundiks siis Euroopa suurem sõjaline võimekus, uutesse kaitsetehnoloogia leiutisesse investeerimine või midagi muud. Arvestades Euroopa Liidu suurust ja võimekust, on elementaarne, et EL suudaks vajadusel ennast kaitsta.»\n«Just sel põhjusel on tõhus koostöö NATO, USA, Kanada ja teiste liitlastega äärmiselt oluline. Selleks, et kaitsta rahvusvahelise õiguse põhimõtteid ja multilateraalset korda, peab Euroopa Liit omama sõjalist võimekust. Vastasel juhul on meil pelgalt sõnad,» märkis Paet. «Seega peab Euroopa Liit kaitsepoliitikas võtma eesmärgiks omada nii hästi koolitatud sõjaväelasi, tehnilist võimekust kui ka tõhusat kaitsetööstust. See kõik nõuab raha ning poliitilistest erimeelsustest ülesaamist.»\n«Kui me sõjalist võimekust ei tugevda, siis pole ELil ka piisavalt mõju USA, Venemaa, Hiina ja teiste suureneva mõjuvõimuga riikide seas,» lõpetas Paet postituse.


20 aasta jooksul, mil ma olen aidanud oma patsientidel, sõpradel ja perel tervist parandada, on neid kõige enam üllatanud tõsiasi, et rasv on inimkehale ülioluline ja süsivesikud mängivad siin üksnes väikest rolli, kirjutab dr Josh Axe oma uues raamatus "Ketotoitumine".\nKui teil on mõni tavapärane tervisehäda — kõikuv veresuhkru tase, kõrge kolesterool, hormonaalprobleemid, krooniline põletik, energiapuudus või keskendumisraskused –, siis on üks võtmetegur seejuures süsivesikute ületarbimine.\nSeleenipuudus tekitab tervisemuresid, kuigi piisava koguse kättesaamiseks piisab nii vähesest (4)\nMillised on seleenirikkad toidud?\nKas teadsid, et piisab vaid ühe parapähkli söömisest päevas, et saada toidust kätte organismile vajalik kogus seleeni? Tänu piisavale seleenitarbimisele püsid tervem, väldid enneaegset vananemist ning tunned end elujõulisena.\nKas mett ikkagi tohib kuuma tee sisse panna? (12)\nÜHEKSA sümptomit, mis viitavad C-vitamiini vaegusele (2)\nKui soovid olenemata kaalunumbrist end oma kehas hästi tunda, siis siin on selleks üks lihtsamaid viise (2)\n11 märki, mis vihjavad, et sa sööd liiga palju süsivesikuid (5)\nPingutad jõusaalis, et treenida endale täiuslik rannakeha, aga kui tunned, et ükskõik, kui väga sa ka ei proovi, su keha ei muutu, on võimalik, et tarbid liiga palju süsivesikuid.\nRoheliselt mõtlev ema: väsitav on võidelda selle eest, et toit, mida peaksime kõik rohkem sööma, kättesaadav oleks (33)\nKui imelik see ikka on, et ma ei taha süüa notsut (põrsas Peppa), hobust (kas mitte igale tüdrukule ei meeldi hobused?), koera (päriselt, Koreas sööte koeri?), lehma (vissi-vissi-vissi, kõlab kõrvus), kana (mul sõbrannal olid suvel kanad, ja päriselt ka, ei saa süüa kana pärast seda kui näed, millis...\nPane nüüd tähele! Siin on põhjused, miks peaksid hommikuti kindlasti esimese asjana klaasi vett ära jooma (10)\nNeed on NELI praktikat, mis peaksid igal hommikul esimese asjana oma soolestiku heaks tegema (10)\nVäljend "vale jalaga hommikul voodist välja astuma" eksisteerib põhjusega. Päeva esimesed tunnid seavad tooni kogu päevale ning hommikul oma kõhu- ja soolestiku tervise eest hoolitsemine on miski, mida me kõik igapäevaselt tegema peaksime. Öeldakse ju, et soolestik on meie teine aju, aga kas teadsid...\nOn üks tervislik toit, mida võiksid süüa vähemalt kolmel korral nädalas, aga eestlased seda paraku ei tee (12)\nKui suvisel ajal satub kala eestlaste toidulauale sageli — ringi reisides mekitakse värsket suitsukala, aeg-ajalt grillitakse rasvase liha asemel kergemaid mereande ning valmistatakse ise püütud kala — siis sügise saabudes kisub menüü jälle sea- ja loomaliha poole kaldu. Toitumisterapeut Triin Muist...\nTõestatud: kui jood kaks klaasi punast veini just sel kellaajal, aitab see su kaalulangetamisele kaasa (37)\n“Supertoidud on kõrge energeetilise väärtusega loodusest leitavad taimse päritoluga toitained. Nende spetsiifilisi kasutegureid teades saame oma igapäeva toidulauda rikastada, vitaalsust ja elujõudu tõsta,” ütleb psühholoog, toitumisspetsialist, joogaõpetaja ja City Detox toitumisekuuri korraldaja T...\nJõid liiga palju kohvi? Ehk on olemas viise, kuidas selle mõju pisutki leevendada? (6)\nEttevaatust kofeiiniga! Just nii palju tohid seda täiskasvanuna ühes päevas tarbida (7)\nKofeiin mõjutab enim kesknärvisüsteemi — ühelt poolt muudab enesetunde erksamaks, kuid teisalt võib selle liigse tarbimisega kaasneda mitmeid tõsiseid kõrvalnähte, nagu ärrituvus, hallutsinatsioonid, paranoia, peavalu, kõhulahtisus, vereringehäired, arütmia, iiveldus jt, kirjutab värske Naisteleht.\nRavimtaimedest leiab leevendust mitmetele tervisemuredele! Aga kuidas neid õigesti tarbida? (2)\nMUSTIKAHOOAEG | Söö antioksüdantide poolest rikkaid mustikad värskena või valmista üks vägev mustikakook! Vaata soovitusi mustika säilitamise kohta!\nLisatud mustikarohke toorjuustukoogi retsept!\nSoolestiku mikrofloora tasakaal on tervisele ääretult oluline! Mis juhtub, kui see on tasakaalust väljas ja kuidas selle tööd toetada? (2)\nPärnaõieteed saad valmistada nii õitest kui noortest lehtedest. Puidust meisterdatakse aga nii mööblit kui tehakse klaveritele klahve\nPalju on räägitud selle joogi ebatervislikest mõjudest, kuid nagu iga asjaga, on ka siin nii miinuseid kui plusse.\nVaid üks peotäis päevas. Miks on hea süüa värskeid marju? (9)\nMarjad on ühed tervislikumad asjad üldse, millega oma igapäevast menüüd rikastada. Need on toitainerikkad ja pakuvad tervisele mitmeid muljetavaldavaid boonuseid. Värsked küpsed marjad ka maitsevad suurepäraselt ja kui osad neist tunduvadki liiga hapud, siis alati saad smuutisse sisse blenderdada üh...\nMurrame müüte: 5 laialtlevinud arvamust rapsiõli kohta, mis ei pea paika (16)\nOn rida põhjuseid, miks on kasulik ära süüa ka arbuusi seemned (9)\nToitumisnõustaja: just sel põhjusel peab iga inimene kindlasti C-vitamiini tarbima (2)\nMillise õliga on ohutu praadida ja miks selleks iga toiduõli ei sobi? (8)\nKui salatiõlina oleme harjunud kasutama külmpressitud õli, siis praadimiseks ja frittimiseks kasutatavad õlid on odavamad ning nende tootmisel kasutatakse nii rafineerimist ehk puhastamist kui ka lõhnastamist ehk desodeerimist. Maitselt neutraalsed, on ka nende suitsemistemperatuur kõrge.\nSee köögivili on olnud eestlaste toidulaual juba tervelt kaheksa sajandit ja seda põhjusega (3)\nSee mineraalaine võib olla võti väsimuse ja energiapuuduse vastu (6)\nOled väsimuse tõttu hakanud rohkem kohvi jooma? Aga mitu tassi on üldse mõistlik ja tervislik päevas tarbida? (3)\nSiin on põhjuseid, miks peaks iga inimene jätkuvalt piima jooma (14)\nKas piimal ja piimal on vahe?\nPiima kasulikkusest on räägitud palju, kuid kordame üle, mida piim sisaldab ning miks on see kasulik. Näiteks sisaldab piim olulisi valke, mitmeid mineraalaineid, vitamiine, lipiide, laktoosi ja veel palju muudki.\nNaat paneb kõhu paremini käima! Siin on põhjused, miks seda süüa tasub (6)\nErik Orgu 5 lihtsat nippi, kuidas muuta tervislik toitumine elustiili osaks (2)\nPane tähele, su keha annab nende märkidega teada, milliseid vitamiine sa parasjagu vajad (7)\nKui päevad venivad taas pikemaks, tasub end vitamiinidega turgutada! Võta appi see roheline smuuti (1)\nKui sul on kõrini, et su kõht iga kord peale söömist "kõrvetama" hakkab, väldi nende toitude söömist (7)\nSöögitoru limaskesta ärritavad ja maohappe eritumist suurendavad järgmised toidud, mida peaksid vältima, kui sa ie taha, et su kõht iga kord peale söömist valutama hakkaks.\nHambaarstid hoiatavad: need kaheksa toitu mõjuvad suuhügieenile kohutavalt (30)\nSa juba tead, et maiustused soodustavad hambaaukude teket ja vein kahjustab säravvalgete hammaste välimust, kuid tuleb välja, et on veel mitu toitu ja jooki, mis võivad suuhügieenile kohutavalt mõjuda, kui neid regulaarselt tarbida. Neli hambaarsti jagasid veebiajakirjaga Health kaheksat toiduainet,...\nViis põhjust, miks oma hommikuid klaasitäie sidruniveega alustama peaksid (5)\nSidrunivesi on maitsev ja tervislik. Aga kui tervislik? Otsisime Naisteka arhiivst vanad tarkused üles ja tuletame need nüüd jälle meelde. Miks juua igal hommikul sidrunivett?\nVõta järgnevad kuu aega iga päev omaks üks neist harjumustest ja märkad juba märtsikuu alguses, et oled rannahooajaks valmis (29)


Härjapea jõgi – Vikipeedia\nVana-Kaarli kalmistule viiv sild üle Härjapea jõe, taamal Vana-Kaarli kalmistu kabel (1889)\nHärjapea jõe kunagine säng tänapäevasel kaardil\nHärjapea jõgi on endine jõgi Tallinna Kesklinnas.\nHärjapea jõgi oli keskaegse Tallinna veerikkaim jõgi. See algas Ülemiste järvest ja voolas mööda Siselinna kalmistu linnapoolset piiri ning pöördus kalmistu apostliku õigeusu väravate lähedal kaarega Juhkentali tänava poole, moodustades selle äärde Tiigiveski paistiigi (praeguse Tiigiveski pargi piirkonnas). Juhkentali tänava piirkonnast kulges jõgi rööbiti Veski tänavaga Lennuki tänavani ja sealt üle Liivalaia tänava praeguse Maakri tänava kohal (Stockmanni kaubamaja tagant) ja Kivisilla tänava kaudu (uuest SEB Panga hoonest mööda), edasi Tartu maantee algusest diagonaalselt üle Gonsiori tänava Narva maantee ja Pronksi tänava ristumiskohani, kust jätkas mööda Jõe tänavat. Lootsi ja Ahtri tänava nurgalt käänas jõgi järsult paremale ning vähem kui 100 meetrit teisel pool Uus-Sadama tänavat suubus Tallinna lahte.\nUus-Sadama tänaval enne lahte suubumist ületas "tõtakat jõge" kivisild, mille kaudu jõuti linnasüdamesse. Härjapea jõel oli mitmeid lisajõgesid, nendest veerohkeim oli allikatest toituv Mardi oja mis tänapäeval on samuti suletud allmaakollektorisse.\nHärjapea jõel tekkis Kivisilla eeslinn ja paiknesid soodsa languse tõttu mitmed vesiveskid (sh Ülemiste veski, Jaaniveski, Tiigiveski), millest nii mõnestki kujunes hiljem suurem tööstus. 1300. aasta paiku oli Tallinnas 5-6 Härjapea jõe veejõul töötavat veskit. Tiigiveski rajati juba 13. sajandil ja kuulus algselt Mihkli nunnakloostrile. Veski töötas Tiigiveski/Liivaoru veski paistiik veevarudel.\n29. septembril 1345 andis Taani kuningas Valdemar IV loa Tallinna raele ja Tallinna linna kodanikele õiguse juhtida vett Tallinna vallikraavidesse Härjapea jõest, ojadest ja allikatest ja samuti lubati rajada veskeid. Tingimuseks oli, et ei kannataks Ülemiste veski veerežiim.\nAlates 1345. aastast toitis jõe vesi spetsiaalselt tehtud kanali kaudu ka Tallinna linnamüüri lõuna- ja idapoolset vallikraavi. Härjapea jõgi vuliseb maa all praegugi: sellest annavad märku Maakri tänava üleujutused sula ja suurvihmade aegu.\nTallinna linn ja Härjapea jõgi 1810. aasta linna kaardil\nHärjapea jõgi oli kasutusel juutide palvetuskohana, kuna Tallinnas ei olnud teist vooluveekogu.\nTallinna linn ja Härjapea jõgi 1876. aasta linna kaardil\nHärjapea jõgi 1910. aasta linna kaardil\nHärjapea jõe suudmealal asus 13. sajandist Jaani seegi leprosoorium.\nTõenäoliselt on Härjapea jõgi saanud nime muistse Härjapea (Härjänpää) nime kandnud neeme järgi, mis 15.–16. sajandil hakkas kandma Toompea nime. [viide?]\n1688. aasta Samuel Waxelbergi linnaplaanil on Härjapea jõel näidatud 8 vesiveskit. Lähtudes ülemjooksult: Juhkentali piirkonnas 1) Ülemiste veski; 2) Vase-Paberiveski; 3) Suru-seemisnahaveski; 4) Vaseveski; 5) Suru-Tiigiveski ja alamjooksul 6) Jaaniveski; 7) Suruveski; 8) Saeveski.\n1867. aasta kevadel toimus Tallinnas suur üleujutus, kui tormi tekitatud lained murdsid läbi muldtõkke, mis oli rajatud kaitseks Ülemiste järve üleujutuste eest. Ülemiste mäel oli lahtine linna suubuv magistraaltoru, kust Härjapea jõgi voolas Suur-Tartu maantee kohalt paesse raiutud kanalit mööda mäest alla. Jõe vesi täitis ääreni veskitiigi Juhkentalis (praegu asub sel kohal Tiigiveski park ja Kalevi spordihall), mis peagi üle ajas, ujutades üle Tartu maantee ja Maakri tänava lähikonna. Tartu maantee oli Mõigust kuni seegini järvelaadseks veekoguks muutunud, Narva maanteed mööda voolas suur jõgi. Lühikese ajaga oli Tartu maantee kuni Kivisillani vee all. Pärast üleujutustest rikutud Tartu maantee parandamist ja veemagistraali kraavi katmist paigaldati 1867. aastal Tartu maanteele 10 kilomeetri pikkune malmtorustik.\nPraegusel Juhkentali tänaval, Kalevi spordihalli ja pargi piirkonnas paisutagune mülkaks muutunud Tiigiveski/Liivaoru veski paistiik aeti täis 1910–1911 Estonia teatri alt kaevatud mullaga. ja Tiigiveski tiigi kohale rajati Tiigiveski park.\nKuna 13. sajandist saadik veskeid ja tööstusi tööle pannud jõgi oli lõpuks vägagi reostatud ja kinni kasvamas (sinna suubusid ka käimlate ülevoolurennid), kaeti ta 1914. aastal plaatidega ja suunati lõplikult kanalisatsioonitorusse 1937. aastal. Hinnanguliselt oleks Härjapea vesi Kalaranna muutnud täiesti haisvaks 50 aasta pärast, millise aja jooksul loodeti ehitada kollektorisse filter ja kasutada orgaaniline sete väetiseks. Eeslinnade elanikud tarvitasid jõe vett kuni 1880. aastateni.\nHärjapea jõgi varustas veega Tallinna äärelinnade inimesi ja keskajal Tallinna vallikraave, kuid sinna voolasid kokku ka kõikvõimalikud heitveed, mistõttu 20. sajandi alguses oli see liiga haisev koht, et selle pervel lihtsalt jalutamas käia. Haisu tõttu otsustatigi ta 1936. aastal torudega maa sisse suunata.\n↑ Gustav Jakobson, Aleksander Kivi, Heldur Lond, Ain Soik. "Tallinna vesi ja sajandid. 550 aastat Tallinna veevarustust". Kirjastus Eesti Raamat, Tallinn 1967\n↑ Palvetajad Härjapea jõe ääres. Rahvaleht, 25. september 1930, nr. 113, lk. 1.\n↑ Robert Nerman "Torupilli piirkond sai omale nime sealkandis asunud kõrtsilt", 16.02.2007.\n↑ 7,0 7,1 "Kunagine Härjapea jõgi - kas sa ikka tead, mis su jalge all voolab" Delfi. Heiki Suurkask. 15.12.2013\n↑ Härjapea jõe viimsed päevad. Rahvaleht, 23. juuli 1932, nr. 86, lk. 1.\nTallinna Härjapea. Vaba Maa, 11. juuli 1929, nr 157, lk 8.\nHärjapea jõe asemik. Vaba Maa, 24. märts 1934, nr 70, lk 7.\nHärjapea kollektor avati. Uus Eesti, 30. jaanuar 1936, nr 29, lk 3.\nJüri Muttika. Jõgi Tallinna Kesklinnas?!?, Eesti Ekspress, 22. juuni 2004\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Härjapea jõgi\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Härjapea_jõgi&oldid=5848227"


ÜRO eriesindaja hoiatusel on Sahelis terrorirünnakute arv hüppeliselt kasvanud - Maailm - Postimees.ee\nÜRO eriesindaja hoiatusel on Sahelis terrorirünnakute arv hüppeliselt kasvanud\n9. jaanuar 2020, 4:49\nSõdur Sahelis päikeseloojangu ajal.\nÜRO peasekretäri eriesindaja Lääne-Aafrikas Mohamed Ibn Chambas hoiatas kolmapäeval ÜRO Julgeolekunõukogu, et Saheli regioonis on hüppeliselt kasvanud terrorirünnakute arv.\nChambase sõnul on märgatavalt ägenenud rünnakud sõjaväeliste ja tsiviilsihtmärkide pihta.\n«Ennenägematu terrorivägivald on kõigutanud tõsiselt kõigutanud üldsuse usaldust võimude vastu,» sõnas Chambas.\nÜRO peasekretär António Guterres on varem öelnud, et võitlus terrorismiga Sahelis ei ole ainult Burkina Faso, Mali, Nigeri, Tšaadi ja Mauritaania loodud G5 Saheli vägede või piirkonna või Aafrika ülesanne.\nG5 Saheli üksused seisavad silmitsi märkimisväärsete puudustega väljaõppes, tegutsemisvõimes ja varustatuses, mis mõjutavad operatsioone.\nPrantsusmaal on Saheli piirkonnas 4500 sõdurit terrorismivastasel operatsioonil Barkhane. Malis sekkus Prantsusmaa sõjaliselt 2013. aastal pärast seda, kui suured alad ja peamised linnad riigi põhjaosas langesid pühasõdalaste kätte. Prantsusmaal õnnestus džihadistid tagasi kõrbesse ajada, kus nad on oma ridu koondanud ja liikunud lõunasse suurema asustusega aladele Malis.\nPrantsusmaa operatsiooni Barkhane eesmärk on toetada Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Nigeri ja Tšaadi võitlust islamiäärmuslastega, piirkonnas stabiilsuse loomine ning terrorismi ja ebaseadusliku sisserände ohjeldamine.\nSaksamaa väljendas detsembri lõpul tahet võtta Saheli piirkonnas enda kanda suurem vastutus, kuigi koalitsioonivalitsuses püsivad erimeelsused riigi sõjalise rolli üle piirkonnas.


Püsige oma tootemargi eest pikaajalise elujõulisuse eest | Müük ja turundus - 2019\nAvaldatud: Müük ja turundus • Vaatamisi: 22264\nLiiga palju ettevõtteid soovib muuta, kes nad sobivad ettevõtte vajadustega. See on tagasiulatuv mõtlemine. Veenduge, et äri sobiks brändi filtriga.\nEttevõte, kellega ma teen tööd, läbib ümberkorraldamise. Meie viimasel kohtumisel ütles tegevjuht, et nad tahavad tõepoolest sulgeda, mida oma bränd on, ja seejärel hoogustada ettevõtte kultuuri, et jäljendada brändi. Siiamaani on kõik korras. Aga siis ütles ta midagi, mis mind tabas nagu valesti: Ta ütles, et kui ettevõte kasvab ja morfeerib, siis "peame paari aasta pärast uuesti üles ehitama." Ah?\nKui töötasin ilusalongis, oli seal konkurent, kes tegi palju asju: suur kauplusekeskkond, suurepärane nimi, suurepärased tootegrupid ja suurepärane klienditeenindus. Aga nad valisid halva asukoha. Selle tulemusena ei olnud jalgsi liiklust seal. Nii et nad meeleheitel tõid ehteid, et proovida rohkem kliente meelitada. Järgmine oli riietus. Aga nüüd, selle jahedasse ja kaasaegse ilukogemusesse sattumise asemel astusite maailma turule. Vale liikumine brändi jaoks.\nSuured kaubamärgid tegutsevad kõrgemal tasemel.\nNad ei muuda ettevõtte olemuse olemust. See on tagurpidi ja seetõttu ettevõtted ebaõnnestuvad. Selle asemel tagavad nad, et nad juhivad, kuidas äri muutub, nii et see sobituks brändiga, uutelt liinidelt, mida nad toovad, töötajatele, keda nad tööle võtavad, konkureerivale ettevõttele, mida nad ostavad, iga käik peab sobima läbi kaubamärgi filter.\nÜlalmainitud ettevõtte ümberkorraldamine peab toimuma nii, et nad leiaksid või määravad kindlaks kaubamärgi olemuse (nende filter, nende vihmavari, mis kõik sobib), nii et kui ettevõte kasvab, jääb see tõeks selle suhtes, mis see on. Kui see nii ei ole, ei ole ettevõtte erinevatel osakondadel mõtet oma sisemistele töötajatele ja mis veelgi tähtsam, nende klientidele ja klientidele.\nIlusalongi liikumine on lihtsalt meeleheide. Nad valisid halva koha ja ei ole midagi, mis seda kunagi takistaks. Lõpuks lõppesid nad sulgemisega ning neil oli oma ilutoodete, ehtekunstide, rõivaste ja mis tahes mujal maailmas müüdava likvideerimise müük.\nHoia, kes sa oled ja mida teie kliendid tunnevad. See ei pruugi olla mõttekas lühiajalises perspektiivis, kuid ettevõtte pikaajalise elujõulisuse ja kasvu ning ka müüdava hinna eest, kui tahate müüa, suurendab kindla kaubamärgi olemasolu oluliselt ettevõtte pikaealisust ja väärtust.


💄 Kuidas valida parimad silmahalli värvid teie silmadele - 2019\nKuigi mulle meeldib sobitada oma varjualune minu riided ja katsetada hullumeelsete värvikombinatsioonidega, ei ole tulemus alati hea. Ma ei ole tavaliselt harjunud, kui valitud varju ei rõhuta ega tõsta esile minu loomuliku silmade värvi, sest minu jaoks on meik kujutlusvõimalus minu enese väljendusviisiks ja selgeks päevaks. Kuid on mõni eriline sündmus, näiteks oluline tööintervjuu või konkreetse keegi kuupäev, kui on tähtis teie parim väljakutse. Ja see tähendab silmade värvi täiendavate silmadevahelise värvi valimist. Aga kuidas seda valida?\nKui te tähelepanu kunstiklassis, siis mäletate värviratast. Värviline ratas näitab ringikujulisest vikerkaarist peamist värvi ja on mõeldud peamistes värvide, sekundaarvärvide ja täiendavate värvide vaheliste suhete näitamiseks, mis aitab teil valida hästi varieeruvaid toone. See on täiendav värv, mida peaksite arvestama, kui valite oma silmade varju. Mis on täiendavad värvid? Täiendavad värvid on üksteise vastas ja seega langevad ratta vastassuunas. Näiteks sinine vastupidine on oranž. Seetõttu oranž rõhutab siniseid silmi ja muudab need popiks.\nMillised silmajoodude toonid täiendavad teie silma värvi?\nSinised silmad: apelsinid tõesti teevad sinised silmad pop. Kui see värv on liiga "äärmuslik" ja teile kallis, proovige kulda, vaske, roosa, koralli, virsikuid ja oranžid toonid varjundiga. Hõbedased toonid töötavad hästi ka sinise silmaga.\nPruunid silmad: pruunide silmadega inimesed on väga õnnelikud, sest enamus varjundeid näeb neile suurepäraseid tulemusi. Roheline, pronks, pruun, lilla, hall, vask ja kollane teevad hästi ja pruunid silmad rõhutavad.\nRohelised silmad: roheliste silmade rõhutamiseks, proovige varjundeid punaste toonidega nagu maroon ja burgundia. Peak, roosad, lillad ja hallid toonid muudavad kõik rohelised silmad maha.\nRäbu silmad: Sarvete silmadega on ka väga õnnelikud, sest nad saavad kergesti kanda kõiki pruunide ja roheliste silmade jaoks sobivaid toone.\nMuidugi ei tähenda see, et peaksite jääma vaid nende värvidega. Ma kindlasti ei tee seda. Kuid kui soovite uue värvi proovida, on kõige parem katsetada seda kodus, kui teil on vaba aega, mitte kasutada seda vahetult enne erilist sündmust. Nii, kui te seda vihkate, saate seda kergesti pesta, ilma et peate kiirelt korvama meigi!\nKas te jääte silmade värvile lisanduvateks silmahallideks või soovite eksperimenteerida?


Video: liidri kaotanud Houston asus seeriat Warriorsi vastu juhtima - NBA - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nVideo: liidri kaotanud Houston asus seeriat Warriorsi vastu juhtima\n25. mai 2018, 7:52\nHouston Rocketsi mängujuhi Chris Pauli jaoks võib hooaeg olla lõppenud.\nPõhja-Ameerika korvpalliliiga NBA tiitlikaitsja Golden State Warriors kaotas läänekonverentsi finaalseeria viiendas mängus võõral väljakul Houston Rocketsile 94:98 ning jäi nelja võiduni peetavas seerias 2:3 tagaajaja rolli.\nHoustoni meeskond jäi minut enne lõpusireeni ilma mängujuhist Chris Paulist, kes vigastas pealtnäha süütus olukorras parema jala reit. Suure tõenäosusega 33-aastane ameeriklane selles seerias enam väljakule ei pääse, kuid halvemal juhul on hooaeg tema jaoks lõppenud.\nÜleplatsimeheks kerkis 29 punkti visanud Warriorsi tähtmängija Kevin Durant, Klay Thompson lisas 23 ja Stephen Curry 22 silma. Rocketsi parimad skooritegijad olid Eric Gordon ja Paul, kes viskasid vastavalt 24 ja 20 punkti. Seeria eelmises mängus 30 punktiga säranud James Harden (Rockets) oli seekord hädas visketabavusega ja piirdus vaid 19 silmaga.\nSeeria kuues mäng peetakse ööl vastu pühapäeva Warriorsi koduväljakul.


Väsind loom: juuni 2009\nJohn Foxx&Robin Guthrie, "Mirrorball"\nMul on olnud õnn neid mehi koos umbes kolme lugu esitamas näha, aastate eest Brightoni festivalil Harold Buddi kontserdil. Ikka see Cocteau Twinsi kajaefektidele vaatamata kuidagi klaustrofoobiliselt kõlav kitarr Guthrielt ja Ultravoxi asutajaliikme, just enne kuulsakssaamist sealt lahkunud Foxxi väljamõeldud keeles laulmine, mis hooti tekitab külmavärinaid ja sarnaneb... millega? Võibolla on see olematu, kuid õigeusuga sarnaneva sekti liturgiline muusika? Hiilgav plaat igatahes.\nJa värske Uncuti kaasasolev plaat Bluri Damon Albarni plaadifirma Honest Jon toodangust on super; rahvamuusikast puhkpilliorkestrite, elektroonika ja etnoni. Soovitan.\nposted by Jakob Karu at 11:45 AM 0 comments\nMiks ma ajalehti ei loe ja teisi seletusi\nMa leidsin elutoast üle-eelmise Ekspressi. Mida polnud keegi lugenud. Seepeale hakkasin mõtlema, et miks. Olgu, ma olin töö juures üle poolte tekstidest niigi läbi lugenud, aga ikkagi: miks mind lehed enam ei köida? Mind, vana meediahoolikut? Miks ma ei osta nädalavahetusel reeglina kõiki laupäevaseid päevalehti, nagu vanasti? Kas lehed on läinud halvemaks?\nSee on üldisem nihe. Ajaleht ei ole enam uudiste kandja. Selle, mida televisioon püüdis teha, aga päriselt ei suutnud, tegi osa lugejaskonna jaoks ära internet. Uudised on nüüd seal. Muidugi ei puuduta see kõiki, lehtedel ju lugejaid ikkagi on, aga kas nad otsivad uudist või midagi muud? Minu hüpotees on see, et kui ajalehtedest midagi veel otsida, siis just nimelt arvamusi. Inimeste mõtteid, arutluskäike, kirjeldusi, ideid. Kõigi lehtede puhul avan kõigepealt arvamuskülje. Seal on ikkaˇmidagi lugeda, kuigi osa arvajate jutt on üle poole etteaimatav.\nUudistejahi võistlus on aga kaotatud. Uuriv ajakirjandus näib üha professionaalsemaks muutudes kaugenevat tavalugejast; kui just mõnd üheselt mõistetavat skandaali ei paljastata. Kui “ajakirjandusmaastikku” võis varem kirjeldada kui keset linnu ja külasid kõrguvaid pilvelõhkujaid, kust auväärsed maa soolad saatsid liftiga alla kaalutletud ja õpetlikke sõnumeid ja teateid suure maailma neist osadest, mida vaid teatud kõrgusest võis näha, siis nüüd on see maastik täidetud madaltiheda hoonestusega. Vertikaalne struktuur ei tööta enam, osa pilvelõhkujaid on varemetes, teistes tuksub veel elu, kuid õhus on solvumis- ja hirmutunne. Tegelik meediaelu käib mujal. Kanaleid on juurde tulnud, nad moodustavad nagu mingi võrgustiku või taime risoomi. Sel maailmal pole keset, pole varasemaga võrreldavaid hierarhiaid ega selget mõõdetavust.\nKui te arvate, et ma räägin ainult uue maailma demokraatlikumast osast, blogimaailmast, siis te eksite. Kõike muud on ka palju rohkem. Telejaamu, raadiokanaleid, ajakirju. Isegi ajakirju. Uue maastiku põhiteemad on individualism ja spetsialiseerumine. Uued kogukonnad, mis võivad koonduda mõne veebikülje, aga ikka veel ka pabertrükise ümber. Mis tõestab mulle, et kõiki rahuldav mainstream-ajakirjandus on üsna surnud, ajale jalgu jäänud kui mõttetu raiskamine. Tulevik on vähemuste käes! Mistõttu ma soovitan Ajakirjade Kirjastusel Stiili ja Anne liitmise ja sellega kaasneva unistuse supernaisteajakirjast asendada ajurünnakuga, missuguseid ajakirju lugejal tegelikult vaja läheb. Suur oht on, et liidetavate summa on väiksem, kui võiks arvata, ja tekib (pesupulbri reklaamfilmide stiilis) “tavaline” ajakiri. Mille kõrval näivad nišitooted tõepoolest säravad ja kellelegi vajalikud...\nposted by Jakob Karu at 7:08 AM 3 comments\nUue aja inimesi. Udo – agronoomist artistiks\nUdo Tädo on 43 aastat vana, EPA cum laude lõpetanud agronoom. Tema isa Harald Tädo oli Lõuna-Eestis aastaid tuntud kolhoosiesimees, töökangelane, kuid ka rahvamees, kõva käega, kuid südamlik. Kui tema poeg Udo keskkooli lõpetas – üsna head hinded ja eriti ilus käekiri, tal lubati alati klassipäevikusse nimekirju kirjutada –, oli selge, mis edasi saab. Isa õpingud jäid Stalini ajal pooleli, nüüd oli poja kohus asja edasi viia. Kindlasti EPA, kindlasti agronoomia!\nUdo läkski, kammis vuntse, jah, ta oli omavanuste hulgas haruldus, vuntse kandsid 1984. aastal noortest vaid reeglina komsomolitöötajad, õppis, käis vahepeal sõjaväes ja lõpetas 1991 kõrgkooli. Ees ootas tegelik elu!\nUdo karjäär algas ühes näidissovhoosis, mida juhtis isa sõber Meinhard. Paar aastat tööd, kiire tõus peaagronoomiks, ja siis! Ühel päeval hakkas sovhoos lagunema ja see oli pöördumatu protsess. Tagastati talumaid, müüdi vara, vanem lugeja mäletab seda janti isegi. Udol polnud midagi tagasi saada; ja ta polnud ka talupidaja tüüp, kogu teadmine oma kätega tehtavast põllutööst pärines ridaelamus kasvanud noormehe jaoks ju EPA praktikumidest.\nUdo, kes oli vahepeal naise võtnud ja kaks last saanud, oli järsku töötu. Ta ei andnud alla. Püüdis töötada torustike, mootorsaagide ja lumesahkade müügijuhina; läks raamatupidajate kursustele; proovis kätt Herbalife’i ja tolmuimejate müügi ning mingi ameerika skeemiga, mis lubas kiiret rikkust eksklusiivtoodete müügiõiguse edasimüüjaile. Asjata.\nÜhel hetkel koitis. Tal oli hea lauluhääl ja ta oli lastemuusikakoolis paar aastat ka õppinud. Ta ostis 700 krooni maksnud odavsüntesaatori ja hakkas harjutama. Rahvalikud laulud, mida vanematekodus süldilauas lauldi, tulid imelihtsalt meelde. “Ma ei teadnudki, et sul nii ilus hääl on,” imestas isegi muidu viletsa majandusseisu pärast tõre naine.\nUdo hakkas esinemiskohti otsima. Esimene neist oli vanemate kuldpulmas. Teine oli ühel juubelil. Seal anti talle juba ka raha. Kolmas oli külaklubis, juubilar soovitas teda sinna. Ja nii see läks. “Seal, kus rukkivälja...” ja “Suure lilleaia” kõrvale hakkasid tekkima ka Udo oma lood, näiteks “Väikese poisi unistus” ja “Lähme lakka, trillallaa!”. Udost sai kohalik staar. Praegu salvestab ta oma esimest albumit. Toomas Anni, hoia alt!\nVanarahvas nägi palju vaeva, et inimkeeles kirjeldada eri linnuliikide laulu. Mina sain selle loo idee, kui ühel varahommikul kuulsin läbi lahtise akna mulle tundmatut lindu lakkamatult heledal häälel kilkamas: “Uudotäädo – hitt! Uudotäädo – hitt!”\nposted by Jakob Karu at 11:44 AM 4 comments


eestlane: märts 2011\nAsi mille ma alti olen ära unustanud. Õigemini olen teadnud kogu aeg valet kuupäeva. Seekord ei saanud midagi valesti minna. Vana kamraad sai sünnipäevaks koju.\nposted by Gert | 8:57 AM\n0300 jõudsime uuesti oma tuttavasse ööbimispaika Poznani lähistele. Kurat ku hea oli magada toas ja mitte arvestama öise külmetamisega. Keskpäeval läks sõit edasi ja nii see päev bussis läks. Väsimus oli nii suur, et magasin maha nii Leedu kui ka Läti. Kohe mitte mingit ärkamise momenti ei olnud.\nposted by Gert | 10:35 AM\nHommikul olin üks esimesi ärkajaid. Jalutasin ja mõtlesin, et ei suuda meenutada, kui mitmes laagris ma elanud olen. Seekord nägin midagi väga uut, kõik magamistelgid olid jääs. Kõik märgid näitasid, et tänasest päevast suurt asja ei tule. Pärast ametlikku õhtusööki, mis on alati märgilise tähendusega ürituse lõppemisest, ei ole võimalik keskenduda täie tõsidusega. Hommikusele koosolekule minnes selgus, et olime jõudnud natuke vara ja nii sattusime ootamise käigus jutule Hollandi militaarpolitsei ohvitser Martiniga. Väga intelligentne kuju oli. Saime teada, et nende üksusele on tänaseks planeeritud toidukonvoi turvamine. Mingit uut infot meile ei antud ja paluti valmis olla laagri võimalikuks evakuatsiooniks, mille põhjuseks tuumajaamast lekkiv radioloogilinepilv. Istusime ja ootasime, kõigil põgenemiskott käepärast. See on selline kott, kuhu pakitakse kõik eluksvajalik, juhuks kui peab lahkuma selliselt, et laager maha jääb. Evakuatsioon tuli, kõik meeskonnad pakiti autodele ja sõidutati mööda akadeemia territooriumit ringi. Vahepeal peatuti ja siis turvasid meid juba tuttavad märulimehed. Hakkas tundume, et meie olemegi see toidukolonn. Kui see nii oli, siis oli tegemist geniaalse lahendusega, kuidas panna kaks õppust ühte. Viimase asjana tekitasid politseinikud meile oma soomukitest piiratud ala, kus õppus ka lõppes. Oli aeg hakata asju pakkima, selleks jäi nats vähe aega, sest programm nägi veel ette teatud koosolekuid. Tehti kokkuvõtteid ja suruti kätt. Samal ajal hakkas meeskond suure bussiga liikuma kodu poole, me Jürkaga istusime koos logistikutega minibussi ja järgmised 2400 km ootas ees.\nIlmateade pidas paika, vihm lakkas ja hommikul hakkas päike tõusma. Saime oma masinavärgi päris hästi käima. Hästi oluline oli just see, et uuemad tegelased saaksid võimalikult palju tegevust. See on just oluline nendele, kes on väljas esmakordselt. Väga rumal mulje jääb, kui sõidad Eestist Hollandisse, paned korra kiivri pähe ja hakkad tagasi sõitma. Laagriperet ründasid lakkamatult inimesed, kes simuleerisid õnnetuse ohvreid. Kaitsesime oma territooriumi nagu jaksasime, ku enam ei jaksanud, tellisime aga märulimehi ja asjad lahenesid nagu nõiaväel. Pärastlõunal nägime hookus-pookust. Baaslaagrit külastasid simulatsioonina poliitikud, keda ründas taaskord vihane rahvamass. Politseinikud teostasid VIP evakuatsiooni kahe soomuki ja ühe sõiduautoga selliselt, et meist mitte keegi ei näinud, kuhu ja kuidas nad selle VIP-i peitsid. Mulje oli tõesti selline, et ta haihtus õhku. Väga proffid tegijad. Samal ajal toimetasid meie USAR rühmad rusudel. Päeva lõpus oli ametlik õhtusöök. Jamaks läks pärast sööki, sest õues oli temperatuur langenud, vaatasime auto termomeetrit, see näitas nelja miinuskraadi. Ees oli ootamas pikk ja külm öö.\nposted by Gert | 7:55 AM\nHommikul kell 0600 saabusime õppusepaika. Saime oodata tunnike, enne kui politseikooli väravatest ilmus välja peakorraldaja. Meie peaprobleem oli varustuse transport väravast õppusekohale. Bussijuhtide meerik tiksus aega ja nad kibelesid ära. Küsisime omale autod ja saime need. Tuleb tunnistada, et eelinfo põhjal olime valmis väga karmiks tollikontrolliks aga kõik läks kuidagi möödaminnes. Territooriumil oli palju kohtumisi vanade tuttavate-sõpradega, ei kirjuta pikalt aga nende hulgas olid Wolfgang, Ronald, Fritz, Michael jne. Nägin nii närakas välja, et ISAR-i Michel tõi mulle kohvi. Sõpra tunned hädas. Edasi oli juba rutiin, saime kontakti EUCPT meeskonnaga ja algas miitingute ajastu. Algus oli ikka väga raske, kohe nii raske, et Wolfgang pani õppuse korra seisma. Tuleb tunnistada, et pressisime omale töökoha välja. Ei ole midagi koledamat, kui sul on meeskond, kellele pole tööd pakkuda. Baaslaagri saime kiirelt püsti, see on koos Slovakkia ja Belgia keemikutega. Päeval sain ka kaks tundi magada, see aitas. Vahepeal tekitati meile probleeme ja üritati rünnata baaslaagrit aga ka see oli tuntavalt mängu osa ja asjad lahenesid kiiresti. Õhtuks saab sai öelda, et kõik probleemid lahenesid ja USAR tööd jooksevad sujuvalt. Vihma tuleb koledalt ja oleme läbimärjad.\nposted by Gert | 3:58 PM\nKuupäeva vahetasime sõitvas bussis ja Poolas. Otsisime Poznanis pritsumaja, kus meeskonnale ööbimine oli organiseeritud. See oli väga vaevaline, sest isegi GPS-i järgi sõites ei tahtnud asi kuidagi välja tulla. Lootus hakkas kaduma, kui manööverdasime oma bussidega vanalinnas. Mingi ime läbi leidsime siiski tuletõrjemaja üles. Õnn oli, et oli öö, polnu liiklust Lasime aga uksekella ja ootasime mis saab. Sai see, et üks poolakas avas ukse ja kui öistes külalistes eestlased ära tundis, ilmus tema näole teatud kergendus. Selgus muidugi, et oleme vales kohas aga lahked poolakad viisid meid käeotsas kohale. Kogu meeskond kukkus jalapealt magama. Aukartust äratav on poolakate võime pritsumajadesse kolleege majutada, Eestis selline asi puudub täielikult. Sõltume oma Hansabussi tööajast, muidui pidi buss 12 tundi seisma ja plaanitud start oli 1300, reaalne elu aga oli selline, et buss oli kusagil ummikus ja saime liikuma 1530. Arvestades ajagraafikut ja eesootavat teekonda, hakkas saama üha selgemaks, et õigeks ajaks me Hollandisse ei jõua. Puusalt tulistatud otsus oli järgmine, jagame meeskonna kaheks. Luurerühm A läheb minibussiga ees ära ja meskonna põhiosa B tuleb suure bussiga järgi, sest taaskord peab buss öösel seisma, seekord 9 tundi. Tegelikult on see paras jama. Oleme tegelikult siiani bussifirma poolt korraldatud jamadest tervelt välja tulnud aga huvitav, kui kaua see veel kestab. Saksamaale jõudes tõusis ka liikumis ekiirus aga hetkel on sellest vähe kasu. Ropult tuleb vihma. Öö läks jälle bussis, nii et Saksamaad nägi ainult pimedas.\nposted by Gert | 8:19 AM\nSuund Hollandile - MODEX 2011\nAlgas suur eksperiment EDRT USAR rühmale. Esimest korda meie ajaloos oleme minemas sellises mahus piiritaha. Meeskonda kuulub 37 inimest ja 3 otsingukoera, sellisel kompositsioonil klassifitseerume INSRAG keskvõimekusega meeskonnaks. Peamiseks võimekuse näitajaks on meie katkematu tööaeg, ühel sündmusel 24h ja seitse päeva, olles iseseisva söögi ja joogi peal. Seekordne üritus toimub Hollandis ja kannab nime MODEX 2011. Oleme palju vaeva näinud oma varustuse eelpakendamisega, mis on olnud meil tihtilugu pudelikaelaks. Logistikud hakkasid kola kuhjama juba eelmise päeva õhtul, mis nagu hiljem selgus oli päris tark mõte. Suur osa meeskonnast saabus samuti eelmise päeva õhtuks Kosele, sest väljasõit oli planeeritud kell 0700. Koheselt algas dokumentide ja tervise kontroll. Kõik olid terved aga dokumentidega ei saa me vist asju iialgi korda. Asjade lõplik pakkumine võttis nii pikalt aega, et öö magamise mõistes jäi vahele. Lõpuks oli dokumenteeritud ja pakitud 3200 kg ja 15 kuupi varustust. Plaan on Hollandisse minna mööda maad ja vedajaks Hansabuss, kes lubas suure bussi, mille kõhtu peaks kogu kupatus ära mahtuma. Hommikul 0500 saabus aga meile hoopis väiksem masin, kogumahuga 6 kuupi. Väga kehv algus, sest pidime tegema ränkasid kärpeid. Lõpp kokkuvõtteks oli buss maast laeni asju täis ja minibussi käru viimase koormusepiirini pakitud. Imelisel kombel suutsime 0700 väljasõita. Jäin kohe magama ja ärkasin Iklas. Bussisõit on jube pikk, plaan on jõuda ööseks Poznani lähistele ja seal ööbida. Taaskord tuleb tänada tutvuseid ja sõpru, sest just seda teed kasutades me omale öömaja välja ajasime. Transpordifaasis toitume ise kaasavõetud kiirtoitudest, alguses maitsevad need alati head aga ainult alguses.