Näitan 29 postitust - vahemik 181 kuni 209 (kokku 209 )\nTln-Tartu buss, algusega tallinnast on ostetud pilet tartusse, bussijaamas inimene kohale ei ilmu, Lennujaamas samuti mitte, AGA lennujaamas tuleb lambikas a küsib, kas tartusse saab ja müüaksegi teist korda. Järgine peatus on juba Tartus ja õunast ja Ploomist keegi peale tulla ei saa.\nJah, no see on nö eelviimane peatus, selles on loogika. Aga jama on siis, kui sa oled ostnud pileti bussijaamast väljumisele, aga plaanide muutumise tõttu tahad lennujaamas peale minna. Aga su koht on juba hõivatud, sest juba bussijaamas üüdi su pilet edasi selle lambikale, arvates, et sa ei tule. See ei tundu mulle üldse õige ja õiglane.\nJah, saan aru, et erafirma ja nende reeglitega tuleb leppida või siis nendega ühendust võtta ja selgitada, kuidas see on klinetide suhtes ebaõiglane ja paluda neid reegleid muuta.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 13 korda. Täpsemalt 13.06 18:10; 14.06 10:12; 14.06 10:22; 14.06 11:08; 14.06 13:20; 14.06 13:59; 14.06 14:20; 14.06 15:48; 14.06 15:58; 14.06 16:27; 15.06 11:03; 15.06 16:20; 16.06 11:11;\nJah, no see on nö eelviimane peatus, selles on loogika. Aga jama on siis, kui sa oled ostnud pileti bussijaamast väljumisele, aga plaanide muutumise tõttu tahad lennuaamas pelae minna. Aga su koht on juba hõivatud, sest juba bussijaamas üüdi su pilet edasi selle lambikale, arvates, et sa ei tule. See ei tundu mulle üldse õige ja õiglane.\nJah, saan arum et erafirma ja nende reeglitega tulbe leppida või siis nendega ühendust võtta ja selgitada, kuidas se eon klinetide suhtes ebaõiglane ja paluda neid reegleid muuta.\nAga mitmendast peatusest alates see sulle õiglane tundub? Kui sul on õigus ilma bussijuhti teavitamata teisest peatusest peale tulla, siis miks neil, kes soovivad kolmandast ja neljandast peatusest peale tulla, seda õigust ei peaks olema?\naga plaanide muutumise tõttu tahad lennuaamas pelae minna.\nSinusugusele ma kehtestaks üldse nulltolerantsi: tuled minu bussi peale sealt, kust alates sa pileti ostsid ja jutt lõppenud.\nSiis ei teki sul ka mingit piiksumist teemal, et sulle ei meeldi või sul on plaanid vms.\nPlaanide muutjad mehed ja naised sõidavad autodega, mitte ei ripu ühistranspordist ära.\nNagu ütlesin, kuni viimase peatuseni, kus veel reisijaid peale võetakse. Minu jaoks loogiline. Ma olen ju pileti eest maksnud. Ma tõepoolest ei usu, et leidub palju inimesi, kes lihtsalt suvalt pileteid ostavad ja tulemata jäävad. Kui on võimalik vele piletit tagasi müües mingi osa raha tagasi ka saada, seda enam nad selle tagasi müüvad. Seega ma ei saa aru, kas need üksikud, kes tõesti jätavadki tulemata (raha on ju bussifirmal juba saadud!), on väärt seda rahuloematust, mis on neil klientidel, kes oma plaane mingil põhjusel muudavad? Milleks see?\nSinusugusele ma kehtestaks üldse nulltolerantsi: tuled peale sealt, kust alates pileti ostsid ja jutt lõppenud.\nMida sa kakled? Võtad isiklikult seda, kui luxil jääb mõnel reisil mõne koha eest kahekordne raha saamata? Ei, mina ei ole mitte kordagi bussile hiljem peale läinud, kui pilet ostetud on. Minu jaoks isiklikult ei oleks see süsteem üldse probleem. Aga minu jaoks on lihtsalt arusaamatu bussifirma õigus suvalt kahekordselt ühe koha eest tasu kasseerida.\nJa endiselt ei ole keegi selgelt ära põhjendanud, miks ei või ühise netipõhise süsteemi korral kõigist peatustest pileteid ette ostes olla võimalik kindlaks määrata koha numbreid? Topelt müüa ei saa, kui konkreetne soovitav koht on juba välja müüdud, siis seda osta ei saa. Aga kõik, mis vabad on, miks neid kindlalt kohanumbriga siduda ei või? Kellele see halba teeks? Sellega ei saaks ju lux vähem raha ka, tõstaks klientide rahulolu ainult.\n– reisijal peaks olema õigus osta lisakoht oma egole, kujutletavale sõbrale, ülekaalule, kipsile või kübarale, kui ta seda soovib, aga ainult täishinnaga.\n– bussifirmal peaks olema õigus niisama tühjaks jäänud kohad teistkordselt välja müüa, sest see on keskkonna- ja inimsõbralik. Juhuks, kui kellelgi on plaanide muutumise tõttu vaja peale tulla mõnest järgnevast peatusest, peaks olema tal võimalus võtta ühendust bussifirmaga ja sellest teada anda. Ideaalis võiksid muidugi olemas olla vastavad infotehnoloogilised lahendused, kus ostetud pileti andmeid saaks vastavalt muuta.\nLuxi helistades ongi võimalik sisenemispeatust muuta. Olen ise ka nt Vana-Pääskülast Pärnu bussile minna tahtnud ja muudeti piletid ära, st saadeti uued.\nma pole elu sees selle peale tulnudki, et endale teine koht osta. aitäh perekooli eest! kavatsen seda teha peale pikki ja väsitavaid lende. väga hea mõte!\nMina olen mitu korda näinud olukorda, kus lennujaamas jäetakse maha neid, kes pileteid ei ole ostnud eelmüügist, kuigi näiliselt on bussis vabu kohti. Ükskord oli täitsa mitmeid kohti, ning mitte kusagilt teepealt inimesi peale ei tulnud. Kummaline tundus ja kahju oli neist, kes bussile ei saanud. Selle peale ei oleks aga tulnud, et bussis võis olla nähtamatuid reisijaid st kellegi egod laiutasid istmetel. Ma saan aru, kui tõesti on jalg kipsis või oled 150 kg ja keegi su kõrvale ei mahuks istuma, aga niisama terve inimene võiks mõned tunnid ikka kannatada ära kõrvalistmel reisijat. Muideks Tallinna ja Tartu täistundidel on egode jaoks Lounge’s olemas ka ühekaupa kohti, siis ei pea tõmblema hirmus, et keegi kõrvale istub.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 15.06 01:07; 15.06 12:34;\nSelline süsteem on ja toimib. Olen korra elus ka Luxile pileti tagasi müünud.\nNad võtsidki mingi 10% vist maha ja raha kanti arvele tagasi.\nSeega, taas tasub enne õhtu saabumist mitte hõisata.\n(sinu jaoks õhtu = pileti tagastus)\nVäga tore, kui see süsteem olmeas on. Miks sel juhul sama kohta topelt välja müüakse? Kui tagasi ei müü, siis tuleb koht vaba hoida, kuni reisi lõpuni (või eelviimase peatuseni, kus on juba kindlat näha, et sellele kohale sa tõesti enam ei tule).\nEt kui tihti neid juhuseid ka reaalselt on, et inimesed jätavad ostetud piletid kasutamata ja ei müü piletit tagasi ka? Ilmselt mitte väga tihti. Seega tuleb eeldada, et pileti ostnud inimene võib peale tulla mõnes järgmises peatuses ja tema kinnimakstud kohale teist piletit müüa ei tohi. Ja kõigil võiks olla nummerdatud kohad, sõltumata sellest, kas tullakse pelae algpeatuses või hiljem. Ma ei saa aru, mis püha õigus see bussifirmal on sama kohta mitemele inimesele välja müüa?\nväga lihtne: koht müüakse uuesti maha, sest tingimustes on nii kirjas ja sina oled piletit ostes nende tingimustega nõustunud.\nseda teist korda pileti müümist tühjaks jäänud kohale võiks tõesti vaadata ka teisest aspektist – kui sina oled see, kes näeb, et bussis on tühjad kohad, kuid peale ei võeta, sest kord ei luba. mis tunne oleks?\nKummaline tundus ja kahju oli neist, kes bussile ei saanud. Selle peale ei oleks aga tulnud,\nSelle peale ei tulnud, et neil oli pilet järgmisele bussile olemas, aga igaks juhuks küsisid, et kas on vaba kohta.\nKuna lennuk saabus varem.\nJa ei tulnud ka selle peale, et see buss, mis tühjade kohtadega ära sõitis, siis nende kohtade peal ei istunud mitte egod, vaid need olid eelmisel korral varem saabunute kohad, kes olid end varasema bussi peale sokutanud.\nVõi tõesti arvad, et inimene, kes suudab omale hankida lennukipileti kuhugi ja tagasi, ei suuda enam bussipiletit osta? Lennufirma jätab saaabumisaja saladusse? Veel midagi tarka?\nKas sul nigeeria spämmkirja autorist on samuti kahju, kes valetab, et ta on usa sõjaväelane ning vajaks praegu 2000€, et oma pärandus kätte saada…?\nneed ju samuti igaks juhuks küsivad ning 1 tuhandest ka ilmselt näkkab…\nJah, ma saan aru, et see on tingimustes nii kirjas hetkel. Aga ma ei pea neid tingimusi õigeks. Tingimused ei ole midagi, mis on kivisse raiutud. Neid on tegelikult võimalik muuta, kui tundub, et see muutus vajalik on.\nAga seda teemat lugedes olen ma nüüdseks juba nõustunud, kui on võimalus nt helistada ja anda teada, et ma tulen siiski peale Ploomi peatusest, mitte Pirnist ja sel juhul kohta uuesti välja ei müüda, siis see on ka sobiv. Sel juhul võib tõesti need kohad, mille kohta pole hilisema pealtuleku kohta infot, uuesti välja müüa. Veel parem muidugi kui selleks on mingi IT-lahendus, et ise oma algpeatuse süsteemis muudan. Kindlasti peaksid olema kohanumbriga piletid sõltumata sellest, kas tuled peale algpeatusest või mõnest vahepeatusest (ei ole üldse loogiline, et ma pean näiteks väikese lapse võõra inimese kõrvale istuma panema ja ise bussi teises otsas istuma, sest mul ei ole kuskilt Ploomi peatusest sisenemisega piletit ostes võimalik määrata, et soovin istuda kohtadele 5 ja 6). Ning kindlasti peab olema mul võimalus kaks kohta osta iseendale, bussi sisenedes mõlemad piletid valideerida ning sel juhul mu kõrvalolevat kohta uuesti välja ei müüdaks, kuigi näiliselt on see tühi. See viimane on sageli ju ka kassõitjate huvides. Ega keegi (ka sale inimene) ei taha vabatahtlikult istuda 150-kilose naabri kõrvale. Loomulikult ei saa keegi kohustada suurematel inimestel mitme koha eest maksta, aga ma usun, et paljud teeksid seda vabast tahtest hea meelega, kui selline võimalus oleks teada.\nSelleks, et ei oleks juhust, et on tühjad kohad ja peale ei võeta, tuleb kasutada eelmüüki. mis tunne mul ikka oleks? Kiruksin ennast, et piletit ette ei ostnud ja ostaksin esimesel võimalikule bussile pileti. Siiani pole sellist juhsut mul küll kunagi olnud, mul on alati pilet ette ostetud, võimalusel lounge, et saaksin oma privaatsuse. Kahte kõrvuti kohta ei ole kunagi ostnud, ei ole selle peale tulnud, aga järgmine kord kui lounge võimalust ei ole, siis teen seda küll.\nJah, need variandid käisid täitsa peast läbi, lisaks see, et olid nende kohad, kelle lennuk hilines, või bussijuhil on keelatud pileteid müüa mingil põhjusel (Või ta ei taha seda teha – olen seda kunagi nooruses näinud, kui lihtsalt oli selline bussijuht, kes leidis pea alati põhjuse vingumiseks, iga kord käis kemplemine, et ta peab piletit müüma. Lasti lahti oma kehva käitumise pärast). Lisaks veel igasugu variante va see suure ego teema.\nAga mis see siia puutub, kui inimest peale ei tule, miks siis mitte teist peale võtta? Empaatiavõimet üldse ei ole? Mis on halba sellest, et pooltühja bussi peale saab inimene, kelle lennuk on ootamatult varem saabunud? Olen ise küsinud ja saanud ka. Ei oleks samas muidugi maailma lõpp ka olnud, kui ei oleks saanud, sest jah, minul on alati pilet olemas. Kui vaja, siis ostan kasvõi lennukist maha tulles või pagasilindi ääres seistes pileti. Võib juhtuda, et saabki topelt, sest veidike egot on ka minus, et varem koju jõuda. Aga võimalusel olen hilisema pileti tühistanud, isegi kui raha tagasi ei saa, et keegi järgmine saaks minu tühjaks jäänud kohta kasutada.\nNigeeria kirjad jms jätame asjast välja, sel ei ole praeguse asjaga mingit pistmist.\nArmastagem rohkem oma ligimest ja vähem oma ego.\nKui sul on eelmüügist ostetud piletid, siis bussist ehk hiljem ostes ei saa bussijuht kohti üle müüa! Tegelikult ei saa ka bussist ostes sedasama kohta enam uuesti müüa.\nOsa busse võtavad reisijaid peale ka läbisõidupeatustest. Ei ole kedagi veel maha jäetud põhjusel, et kohad välja müüdud.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 11.06 22:14; 15.06 13:59;\nOlen vähemalt sada korda maksnud 80tel kinni tühjaks jäänud 30-kopikalise marsakoha või kaks, et saaks viru juurest sõitma hakata. Olen vähemalt 10 korda ostnud kaks kohta ja kui küsitakse, ütlen, et andke andeks, ma olen maksnud kahe koha eest. Kui pealetahtja väga tahtnuks, saanuks ta nagu minagi eelmüügist piletid ära osta. Inimese võimetus ette mõelda ei pea olema minu elus mingi tegur. Vanurit, lastega või rasedat nende seas niikuinii pole – ajudega inimesed planeerivad sõidud ette. Teinekord ostab pileti ka eelmüügist ja rahu majas.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 4 korda. Täpsemalt 15.06 14:59; 15.06 16:09; 16.06 10:04; 16.06 10:58;\nMuideks Tallinna ja Tartu täistundidel on egode jaoks Lounge’s olemas ka ühekaupa kohti, siis ei pea tõmblema hirmus, et keegi kõrvale istub.\nJah, aga lounge on ainult Tartu-Tallinn_Tartu liinidel, mitte mujal. Olengi endale lounge’i üksikpingi võtnud, kui kotid ja tead, et enne või pärast väsitavat päeva. Aga muudesse Eesti linnadesse sõites seda võimalust pole.\nKui ma pileti eest maksan, siis pole kellegi asi, kas kõrvalpingil on mu ego või mitte. Ma olen selle eest maksnud.\nSiiani ei ole minu ego tõttu küll keegi maha jäänud.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 13.06 22:50; 15.06 15:54;\nOlgu eeskirjad niisugused, nagu nad iganes on, mina isiklikult leian, et inimene, kes ostab tippajal, kui bussid täis on, üksi laiutamiseks kaks piletit, on igal juhul paras põrsas ja egoist (no selle erandiga, kui füüsiline eripära tõepoolest mitte kuidagi ei võimalda ühele kohale ära mahtuda). Täiesti tülgastav “Me oleme Tallinnast ja maksame!”-mentaliteet …\nPaljudel inimestel ei ole võimalik oma tagasisõitu täpselt planeerida ja eelmüügist piletit osta — ei pruugi olla ette teada, kui kaua nt tööasjade ajamine teises linnas võtab.\nMa olen näiteks mitu korda reede õhtul mitu tundi pärast töökohtumiste lõppu Tartus passinud, sest kõik Tallinna poole liikuvad bussid on välja müüdud ja rongid samuti puupüsti täis (minu terviseseisund paraku ei võimalda 2 tundi järjest seista). Ja samuti passinud Tartus, kui eelmüügist olen püüdnud piletit ostnud, aga pärast on selgunud, et töö sai valmis arvatust oluliselt varem või hiljem.\nMina olen viimaks läinud lihtsalt seda teed, et kütangi üksi autoga mööda maanteed edasi-tagasi — keskkonnavaenulik küll, aga hea kiire ja vähemalt ei pea ma tunde niisama passimiseks raiskama, samal ajal kui lapsed ja nende hoidja kodus kuidagi mu saabumist ära oodata ei jõua.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 4 korda. Täpsemalt 15.06 16:04; 15.06 16:17; 15.06 16:26; 15.06 16:29;\naga pärast on selgunud, et töö sai valmis arvatust oluliselt varem või hiljem.\nTäitsa point oleks siin teha sul uus teema, et kas suudate oma tööaega planeerida VÕI, kui ei suuda, kas süüdi olete ise või süüdi on töö.\nVõi hoopiski rumal ülemus?\nOot, et sa tahad öelda, et kui ma lähen esmaspäeval restorani, siis ma igaks juhuks peaks paluma pool praadi, sest äkki angersäga saab otsa ja inimene, kes tuleb pärast mind, tahaks ju ka?\nOkei. Mul oli plaan ka osta esmaspäeval kaks suurt kotti koeratoitu, aga ma ei taha olla egoist, jätan ühe ostmata, sest ÄKKI keegi tahab kell 21.40 samast kauplusest ka seda toitu, aga toitu enam pole ja öiseid tootepaigutajaid veel ei ole.\nSinu näited pole kuidagi võrreldavad.\nKui Sa tead, et angersägad on defitsiitne kaup ning Sa ostad meelega kaks portsu ja jätad teise söömata, siis on see enesekesksus ja hoolimatus jah.\nKui Sa oleksid nt 1990ndate alguse defitsiidi ajal, kui üksvahe müüdi nt saia vaid kord nädalas, ahnitsenud endale mitu saia ja osa neist siis hallitama lasknud ja ära visanud, oleks see erakordselt inetu ja kurb olnud küll.\nKoeratoitude defitsiiti meie poodides ilmselt väga ei ole (kui üks sort saab otsa, ju siis teist ikka on, nälga kellegi koer vast ei jää), aga niisama naljapärast osta ja kasutamata minema visata siiski kuigi kena ei ole tõesti.\nBussipiletite puhul on teatud nädalapäevadel ja kellaaegadel päris kindlalt ette teada, et need on defitsiitsed ja kõik soovijad ei mahu peale. Sellises olukorras kaks piletit osta ja teine KASUTAMATA jätta on tõesti sigadus.\nSee on täpselt niisugune tõusikust uusrikka mentaliteet.\nJa selle olukorra lahenduseks peaks tegelikult olema tippaegadele lisabussid ja -rongid. Et olekski reedeti tihedam graafik, kui muudel päevadel.\nVõiks olla muidugi, ehkki ma ei tunne transpordimajandust nii hästi, et teada, kas selline lisabusse ja -ronge ja paar korda nädalas lisatöötajaid nõudev plaan oleks transpordifirmade seisukohast majanduslikult mõeldav.\nSeni, kuni seda lisatransporti pole, ei ole egoisti käitumine vähem egoistlik. Egoisti iseloomustabki enesekesksus: mul ükskõik, miks pole rohkem busse liinile panna võimalik, mul ükskõik, et keegi teine ka sõita tahab, MINA tahan ja MINA maksan ja olgu olla!\nLoen siinkohal vaidluse enda seisukohalt lõppenuks. Ma olen kõik need eelnevad postitused ka läbi lugenud ja ma jään oma seisukoha juurde.\nJajah, ainus õige töö on kestab kell 9–17 ja on minuti täpsusega etteplaneeritav, ilma igasuguse ootamatuste ja paindliku töö ümberkorraldamise vajaduseta. 😀 Hea robotiseerida … 😉\nJajah, ainus õige töö on kestab kell 9–17 ja on minuti täpsusega etteplaneeritav, ilma igasuguse ootamatuste ja paindliku töö ümberkorraldamise vajaduseta. 😀 Hea robotiseerida …\nMa tõesti ei saa aru, kas sulle on nii oluline, et istuksid perekoolis ainult oma kontoris või võid seda teha ka kell 16.30 näiteks Tartu Rändaja pubis?\nPraegu tundub, et sul on selle pubi vastu mingi vimm.\nMiks sa minema viskamisest räägid? See lisakoht ei lähe ju raisku. Esmalt on tema eest makstud ja teiseks paigutub sinna see inimene lihtsalt mugavamalt, kerib end üle kahe tooli kerra näiteks. Mugavuse eest on täiesti legaalne maksta. Sama hästi võiksite ju kiunuda, et miks need suured üksiktoolid mõnes bussis on? Kui palju ruumi nad võtavad! Egoism! Ühe suure tooli asemel mahuks ju 4 väikest, millega saaksid abivajavad vanurid ja suurpered sõita! Suurtoolid välja!\nLisaks ei lase ma saiu hallitama ega näpsa kerjuste käest rahakotte ja ei käi poes eesmärgiga krabada kellegi eest viimane just selle sordi koeratoit. Aga ma ka ei jäta selle sordi koertoitu ka ostmata, mõeldes et näe, mõni tundmatu Pauka Papli tänavalt võib nüüd nälga jääda, sest ÄKKI Pauka ja Muki tahaksid ka just täna just selle sordi toitu.\nTeie loogika on umbes selline, et kui ma tahan ja ka saan lubada endale suurt mugavalt lohvakaid riideid, siis ma pean pressima end liibukatesse, sest äkki see f kangas sai otsa ja keegi jäi oma pluusist ilma. See, andke andeks, on lollus. Vaadake, et te ise lihtsalt mugavuse mõttes suuremat autot ei osta, kui täpselt vaja ja ega kingad mugavuse pärast jalas õhuruumiga pole, ning ega liigset arbuusi ostukorvis ei vedele (mõni lastega pere võib ju arbuusist ilma jääda. Ka juhul, kui te ei võta viimast arbuusi, võib just see teie võetud arbuus põhjustada lõpuks selle, et suurpere lapsed nutavad. Ja teie, egoist, pugite kodus arbuusi).\nLoomulikult saaks minu nö teise koha ka ootamatult bussi saabunud rase või vanur, kes miskipärast piletit kassast või eelmüügist ei ostnud, aga ma siis eeldan, et bussijuht tagastab mulle selle koha eest makstud raha. Üldiselt ega keegi Käbiküla-Kükametsa-Laiapea-Mudru-Karutagumiku-Lillevälja liinil ju kaht kohta ostagi. Jutt on ju ikka pikematest kiir- või ekspressliinidest Tartu-Tallinn, Pärnu, Riia jne, kus vahepeatusi on 1 või max 2, kustkohast need rasedad vanurid saavad karjakaupa peale tulla. Kohe bussijaamas algpunktis ütleb neile juba ju kassainformatsioon, et buss on välja müüdud.\nJutt on ju ikka pikematest kiir- või ekspressliinidest Tartu-Tallinn,\nNad pole ilmselt sellisega kunagi sõitnud ja ei suuda harjuda mõttega, et buss peatub 186km jooksul ainult 2 korda.\na mul tekkis küsimus, mida minu mäletamist mööda pole siin kunagi käsitletud. nimelt, hea küll, te tahate osta kaks piletit (hea küll, jätame ego ja eetilisuse praegu kõrvale), aga mis siis, kui bussis on kohti küll, aga mitte ühtki kõrvuti istmetel. nt teine on üle vahekäigu või ees või taga … st eeldusel, et kohad on nummerdatud. siis pole ju teie kahest piletist kasu ja kus siis piletimüüja teab, et te teist mitte teisele inimesele ei taha, vaid oma egole.\nvõi kui broneerite neti kaudu ja sealtki on näha (ma ei tea, kas on, pole seda kunagi teinud), et ei ole ühel istmel, vaid teises bussi otsas või üle vahekäigu – mis te siis teete?\nkeegi siin teatas jõhkralt, et olgu nt ema ja laps, kes tahaks koos istuda, tema istub nui neljaks oma numbri peale ja pole tema asi, et nood on lahutatud (isegi mitte üle vahekäigu kõrvalistmel). kas siis hakkate ka ajama oma naabrile, et istugu too kuhugi mujale, peaasi, et teie saaks ühe istme kahel kohal laiutada, teine võib aga rahus kellegi kõrval istuda.\naga äkki too on teine samasugune laiutaja, mis siis?\nKui mul on vaja kaht kohta, on mul neid vaja kõrvuti. Kui kõrvuti ei ole, ostan ühe koha. 90% juhtudest niikuinii ostan ainult ühe koha. Kaks tuleb mängu siis, kui:\nbuss läheb väga vara, tahaks paremini magada\non karta, et bussis on väga kuum\non karta, et bussis on väga külm\nkui mul on parajasti mingi terviseprobleem, näiteks tõsisem nohu – ei taha löristada teisele kõrva ja kui sõitmata jätta ei saa, püüan osta kaks kohta.\nkui on pärast pikka sõitu otse minek mingile peenemale sündmusele (pulmad, juubel jms) ja ma soovin sõidu ajal oma jumestust kohendada (ei, ma ei lase iial bussis parfüümi ega juukselakki).\nmul on vaja sõidu ajal läbi töötada materjale, mis on väga mitmel kandjal – näiteks pean kasutama arvutit, märkmekaustikut ja kolme erinevat raamatut\nOma naabrit ei aja ma kindlasti kusagile. Kui tekib vaba topeltkoht, liigun pigem sinna ise aga liigse rabelemiseta. Äkki kellelgi seda rohkem vaja.\nPileteid ostan netist. Kui ikka hädasti vaja kahte kõrvuti kohta, tuleb need piletid piisavalt vara osta, et saan kaks kõrvuti kohta. Netist ostes on ju bussi paigutus näha. Reeglina peaks vist olema nii, et koha 1 ja 2 on kõrvuti, 3 ja 4 kõrvuti jne. St ostangi kohad 3 ja 4, mitte kohad 4 ja 17. Kui ainus võimalus on osta kohad 4 ja 17, siis olen ilmselt ostmisega hiljaks jäänud ja see on juba oma viga. Valik on minna mõne järgmise bussiga või siiski piirduda ühe kohaga. Samamoodi ka siis, kui lähed sõitma väikese lapsega, tulebki osta piletid piisavalt vara, nii et ma saaksin need kaks kõvuti kohta. Mitte osta kohad 4 ja 17 ja loota sellele, et inimesed on vastutulelikud ja oma kohti nõus ümber vahetama. Võivad olla vastutulelikud, aga ei pruugi. Neil võib olla mingi oma põhjus, miks nad kohti vahetada ei saa. Nt ema kahe lapsega, istub väiksema lapsega ühel pool vahekäiku ja suurem laps on teisel pool vahekäiku, no ei saada seda suuremat last teise bussi otsa, et sina oma lapsega kõrvuti kohad saaksid.


Esileht » uusaed.ee » aastaid tegutsenud ettevõte Eesti turul\nKVALITEETSED AEDADE - VÄRAVATE JA AUTOMAATIKA LAHENDUSED\nKüsi meilt pakkumist, vastame 24 h jooksul!\nMeie ettevõtte põhitööks on piirdeaedade, väravate ja läbipääsusüsteemide valmistamine, müük ja paigaldus. Mõõdistame Teie objekti, koostame tööjoonised, konsulteerime Teid materjalide valiku juures ja koostame hinnapakkumise nii materjalidele kui vajalikele töödele. Pakume kõiki vajalike aiamaterjale – tarvikuid, paigaldame piirdeaia – väravad, koostame ja installeerime automaatikalahenduse ning teostame hilisemad hooldused. Vajadusel eemaldame olemasoleva aialahenduse, utiliseerime selle ja/või teostame muud vajalikud lisatööd. Tehtud töödele ja kasutatud materjalidele pakume vähemalt 2 (kahe) aastase garantii.\nAastate vältel kogutud erialased teadmised – töökogemused ja igapäevane kokkupuude komplitseeritud olukordadega tootmises – paigaldusel on andnud meile enesekindluse ja suhtumise, et meie jaoks pole teostamatuid töid.\nTel: + 372 55 19 809\nAedadest – piiretest pakume metallaedu, varbaedu, paneelaedu, puit- ja puitkomposiitaedu (WPC), võrkaedu ning mobiilseid piirdeid ehk ajutisi piirdeaedu. Lähemalt saate lugeda aedade lehelt.\nTeostame alates planeerimisest ja tööjooniste koostamisest kuni erinevate aiatüüpide paigalduseni, laome kiviposte, valame lintvundamente, paigaldame soklikive ja teostame kõik seotud tööd-tegevused saavutamaks viimistletud aialahendus.\nVäravatest pakume liug-, tiib- ja jalgväravaid ning alternatiivseid läbipääsusüsteeme. Väravatele pakume töökindlaid automaatikalahendusi. Lähemalt saate lugeda väravate lehelt.\nPaigaldame jalg-, tiib- ja liugväravaid ning ka teisi läbipääsusüsteeme.\nPakume elektromehaanilist tiibvärava ja liugvärava automaatika lahendusi tootjalt BFT. Lähemalt saate lugeda väravate automaatika lehelt.\nInstalleerime nii uuetele kui ka juba olemasolevatele tiib- ja lükandväravatele automaatikalahendusi, paigaldama fono- ja videolukke, teostame seotud nõrkvoolu ja elekrtitööd.\nVõta meiega ühendust tasuta konsultatsiooni saamiseks!


★★★ Kuidas kaunistada hallide seintega magamistuba ★★★\nSalajas mööblihoidmine: Boris Dennleri puidust punn\nKuidas kaunistada hallide seintega magamistuba\nPärast mõningate näpunäidete saamist musta seintega magamistoaga kaunistamiseks otsustasime jätkata samale teemale, kuid läheneda erinevale värvile. Hall on värv, mida tavaliselt seostatakse mustade (ja valgete) värvidega, nii et me jätkame seda.\nHall on värv, mida kasutatakse liiga, võib põhjustada masendava ja külma sisekujunduse. Sellepärast pole see väga populaarne. Kuid see hakkab häält tänu tänapäevase välimuse tõttu. Grill on ka värv, mis on eriti sobiv magamistuba. Sellepärast, et see on neutraalne ja rahustav. Enamasti kasutatakse seda aktsentide seinte jaoks. Kuid seda saab kasutada ka mustast akende seinale ja hõlbustada üleminekut valgeks.\nTugevam halli varjund oleks akende seinale sobivam. Magamistoas on tavaliselt sein, millele peatoed toetuvad ja mis on värvitud erineva värviga kui teised seinad. Kui valite halli, siis võite valida voodipesu jaoks valge ja isegi voodi ise. Samuti, et õhkida õhkkonda, võite panna peegli kahele samal seinal.\nMagamistoas saab edukalt kasutada ka mitut halli tooni. Kui teie aktsent sein on kahvatukollane, võite kasutada padi või voodipesu jaoks tumedamat varju. Kuid proovige seda kombineerida ka heledamate värvidega, nagu halli lähedal asuv bleu ciel.\nMagamistoas, kus kõik seinad on hallid, tuleb kasutusele võtta julge värv. Seda on lihtne teha, valides värvika voodipesu või padjad. Sama eesmärgiga saate kasutada ka värvikaid seinakorrastusi.\nLoomulikult võite halli kasutada rohkem kui seinu. Kasutage seda ka voodipesu jaoks, kuigi see peaks sisaldama ka kontrastset värvi. Mööbli puhul oleks valge värv. Saadud sisekujundus on rahustav ja rahustav.\nMoodsa loodusega seotud elukoht\nBrunneri juhataja Wolfgang C. R. Mezger\nKuidas luua seinakontakti koos kohandatud disainiga


Sotsiaalsed ettevõtjad saavad taotleda rahasüsti | Bioneer\nSotsiaalsed ettevõtjad saavad taotleda rahasüsti\nSotsiaalsete Ettevõtete Võrgustik ootab alates tänasest kuni aprilli lõpuni taotlusi 3000 euro suuruse “Tegusa Eesti” stipendiumile, mille eesmärk on aidata ühiskondliku heaolu nimel tegutsevaid sotsiaalseid ettevõtteid.\nStipendiumit saavad taotleda ühiskonnale lisaväärtusi loovad ettevõtted, mis on tegutsenud vähemalt ühe aasta. Taotlusi võetakse vastu aprilli lõpuni, stipendiaat kuulutatakse välja mai keskpaigas.\n3000-eurose “Tegusa Eesti” stipendiumifondi toetab Olympic Casino ning sotsiaalselt aktiivseid algatusi tunnustatakse juba seitsmendat korda. Kolme aastaga on “Tegusa Eesti” stipendium toetanud Eesti sotsiaalsete ettevõtete arengut 18 tuhande euroga.\n“Tegusa Eesti” stipendiumi põhieesmärk on aidata sotsiaalsetel ettevõtetel teha arengu- ja kvaliteedihüpe, mis looks uusi töökohti ning suurendaks konkreetse algatuse positiivset mõju kogukonnale. Ühiskondlikult vastutustundliku suurettevõttena tunneme, et selliste toredate projektide toetamine loob lisaväärtusi ühiskonnas ning edendab kohalikku eluolu,” ütles Olympic Casino Eesti Asi tegevdirektor Aigar Hain.\n„Sotsiaalsed ettevõtted on hetkel lootusrikkad mitme riikliku algatuse osas, näiteks nii riigihangete seaduse kui ühinguõiguse uuendamine,“ märkis Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustiku juhatuse esimees Jaan Aps. „Pikaajaliste arengute kõrval on aga oluline, et igal tublil sotsiaalsel ettevõttel oleks just nüüd ja praegu võimalus oma sihtrühma heaks kasvada ning areneda. Selle hädavajaliku võimaluse stipendium loobki.“\nFOTO: Esimene stipendiumi saaja Tagurpidi Lavka. Pildistas Albert Truuväärt\nFOTO: MTÜ Rosma Haridusseltsi juhatuse esimees Tiina Länkur ja Olympic-Online kasiinooperatsioonide juht Priit Pajumaa\nFOTO: Priit Pajumaa ja EPMÜ juhatuse esimees Margus Kiin. Pildistas Albert Truuväärt\nFOTO: Eesti trükimuuseumi eestvedaja Lemmit Kaplinski ja Tartu Olympic Casino juht Timmo Kuusk\nEsimesena pälvis stipendiumi 2012. aasta sügisel Harjumaal tegutsev MTÜ Tagurpidi Lavka, kes aitab talunikel ilma vahendajata müüa mahekaupu linlastele. Viimase kolme aasta vältel tunnustati 3000-eurose stipendiumiga waldorfharidust viljelevat MTÜ Rosma Haridusseltsi Põlvamaalt, Eesti Pimemassööride Ühingut Tallinnast, töörehabilitatsiooniga tegelevat MTÜ Hingerahu Pärnust, väiksema konkurentsivõimega inimesi tööturul abistavat Randvere Tööõppekeskust Saaremaalt ja vanade töövõtete ning oskusteabe säilitavat ja tutvustavat Eesti trükimuuseumit Tartust.\n“Tegusa Eesti” stipendiumi antakse välja kaks korda aastas ning käesoleva vooru avaldusi võib saata kuni 30. aprillini. Kõikidel stipendiumist huvitatud sotsiaalsetele ettevõtetel palume ühendust võtta Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustikuga aadressil stipendium@sev.ee.\nLiitu ka Sotsiaalsete Ettevõtete Võrgustiku Facebookiga!


Eesti hobune ja ponisport - ESHKS\nPosted on 01.04.12 01.05.18 by Raigo Kollom\nRaigo Kollom (1936) on tuntud oma suure panusega Eesti ratsaspordi arendamisse. Töötas treenerina ja õpetajana Toris 1960- 69, seejärel spordiühingu “Jõud” peatreenerina ja Niitvälja Ratsaspordibaasi direktorina. On koostanud, kirjutanud ja tõlkinud mitmeid hobuseteemalisi raamatuid. Eesti Sporthobuste Kasvatajate Seltsi juhatuse esimehena annab ta välja nimetatud seltsi infolehte ja hoolitseb kodulehe täiendamise eest\nPonisport ja ratsaponide aretus on maailmas suure hilinemisega hakanud minema sama teed kui tippratsasport ja sporthobuste aretus.\nMe oleme harjunud, et poniratsutamine on rohkem lihtsalt ratsa liikumine ja kehakultuur, ega kujuta hästi ette, kui suur võib olla tipp-poni ja ta ratsaniku meisterlikkus. Kuigi spetsialiseerumine pole ponispordis veel nii suur kui suures ratsaspordis, otsitakse siingi oma ala virtuoose ja makstakse eriliste ponide eest erilist hinda (meie rahas sadu tuhandeid, kuigi vist veel mitte miljoneid). Kui ponide suurvõistlustel on parkuure kuni 130 cm ja ümberhüpetel sõidetakse kiirusele 140 cm radu, on selge, et kui poni ei suuda hüpata oma turjast kõrgemale, pole ta võistlusponi. Ja kui koolisõidus teeb poni traavil 2 sammu seal, kus teine ühe, peab ta kaotama, ükskõik kui täpselt ta harjutusi täidaks. Lühidalt: ponide tippsport on jõudmas sellisele tasemele, kus ponilikkus on suur puudus, kus vajatakse väikesi Ratinasid ja Miltoneid või Rembrandte. Aretuses tähendab see aina rohkem eriliste täkkude esiletõusu ja suurte hobuste aretuses kuulsate liinide kasutamist.\nPonide aretus maailmas jaguneb selgelt kahte suunda. Üks suund on vanade kohalike tõugude säilitamine, teine suund aina konkurentsivõimelisema hobuse tootmine ratsaspordi jaoks. Kui suurte hobuste aretuses on sporthobuste efektiivse tootmise vajadused traditsioonilised tõud välja tõrjunud või neist ainult nime alles jätnud, siis ponide hulgas on mõned küllaltki aborigeensed ja primitiivsed tõud arvestatav jõud.\nMilline koht jääb hobusekasvatuse arengus eesti hobusele.\nKeegi vist ei kujuta ette, et puhast eesti tõugu hobune võistleb Euroopa meistrivõistlustel. Ja vastupidi, keegi ei läheks “väikese Ratinaga” ratsamatkale ega annaks teda 7-a. lapse kätte. Eesti hobuse jaoks on oma koht olemas ja teda ei ole vaja sundida trügima oma ebakompetentsuse tasandile. Eesti ponisport on praegu normaalses arengus ja sobival tasemel võistlusi leidub, kuigi neid võiks rohkem olla. Seos oma kodumaise tõu, omapärase looduse ja maaelu säilitamisega annab sellele harrastusele võlu juurde nii laste kui nende vanemate jaoks.\nPole ka mõtet pahaks panna, kui vahel tahetakse midagi erilisemat ja paaritatakse mõni eesti mära “välismaalasega”. Ratsaponide aretus ja oma ratsaponi, vähemalt juriidilise tõu mõistena, on Euroopas üldine ja vajalik, sest sellel suunal on oma tarbijad. Me ei tohiks ainult segi ajada kaht erinevat eesmärki: eesti hobuse säilitamist ja ratsaponide aretamist. Esimene nõuab kogu olemasoleva genofondi säilitamist, teine pole esialgu üldse geneetiliselt määratletud ega piiritletud.\nKogu maailmas loetakse ratsaponi saamist mingil määral loteriiks, kus tehakse igasuguseid kombinatsioone ja siis oleneb turjakõrguse paarist sentimeetrist, kas saadud produkt on hinnaline poni või liiga väike hobune. Selge on ka see, et igasugustele riiklikele ja rahvusvahelistele toetustele saab reaalselt pretendeerida vaid kadumisohus originaalne ja aborigeenne tõug. See nõuab tõu puhtuse ja ürgsuse tõestamist, mis eesti hobusel polegi tugevaim külg.\nRootsi ja Soome spetsialistid on korduvalt imestanud, et eesti hobusel puudub selge omanäoline tüüp või et neid tüüpe on liiga palju. Võib-olla oleks otstarbekas ka siin hakata rohkem vahet tegema ning täpsemini selgeks tegema, milliseid tüüpe me aretada tahame. Ühega me ilmselt piirduda ei saa.\nEesti hobuse sportlikud tulemused\nLähemalt uurimatagi märkab igaüks, et meil on hobuseid, kes meenutavad araabia hobust (isegi minimaalse araabia verega), mongoli hobust, tarpanit, russi või soome hobust. Ka sportlikes võimetes on suuri erinevusi. Pealiskaudne vaatlus viimaste aastate võistlustulemuste kohta (mis ei pretendeeri statistilisele täpsusele ega üldse viimasele tõele, vaid on ainult mulje) ütleb, et\nvähemalt pooled Eesti takistussõidu edetabelisse pääsenud ponid kannavad endas 25% või rohkem võõrast verd (araabia, inglise täisvereline, trakeen, shetlandi poni)\nkuigi eesti tõus on seni parandajana lubatud vaid araabia verd, on edukaimate hulgas ka trakeeni verega (Elgun, Palrika) ja shetlandi poni verega (Redoora, Dorena, Dago, Deets) ponisid\nparim koht edetabelis (31.07.2001 seisuga) kuulub Redoorale, kelles on shetlandi poni verd 3/16\nvanadest eesti hobuse liinidest on spordis kõige paremini esindatud Raspel 70E liin (Roo, Ruttar, Roki) Rops 386E kaudu, kusjuures Rallik 688E on andnud rohkem edukaid järglasi (2 põlvkonnas) kui kuulus Rosett 600E\npalju häid ponisid on spordis olnud Taube 60E liinist Tukk 520E kaudu (Tamsir, Taavi, Tukkar, Taara jt), eriti Tuljaku 666E pojad ja tütred ja Eni 8E liinist (Elkar, Elder, Ekkor) Elkar 598E kaudu, üksikuid ka Ahti 228E liinist (kust on tulnud rohkem märasid, kelle järglased loetakse teise täkuliini alla)\nsoome hobuse liinid Vuhti 136E ja Lari 23E on ponispordist peaaegu kadunud.\nVaadakem ponisid, kes on jõudnud Eesti takistussõidu edetabelisse (seisuga 31.07.2001):\nparima ponina on üldarvestuses 31. kohal Felix, imporditud new foresti ruun;\njärgnevad Urmas Saksa kasvatatud Elgun (45.), kelle isa on trakeen Elbrus ja ema eesti tõugu Tuudi, ning Aili Kirst’i kasvatatud Mars (i. Marul ox, e. Amsi)\nneljas, üldarvestuses jagatud 71. kohal on Dorena (i. Daifa ox, e. Redora), sündinud Vääna Tallis,\nviies, üldarvestuses jagatud 82. kohal on puhas eesti hobune Elder 706E (i. Elkar 598E, e. Arda 3275E)\nKuna ponide arv, kelle kohta spordis on andmeid, on väga väike (edetabelis 16), siis pole ülalöeldu mingi analüüs. Kui lähtuda tõu ning tema mitmekesisuse säilitamisest, ei tohikski niimoodi liinide edukust võrrelda ja vähemedukaid kõrvale jätta. Niimoodi peab mõtlema ratsaponide aretuses, mis on ka ise rohkem sport ja ettevõtlus.\nKus on eesti ratsaponi?\nEt puhtatõuline eesti hobune ei suuda võistelda ratsaspordis araabia ristanditega, on ratsasporti tundvatele hobusekasvatajatele selge juba ammu. Palju on vaieldud selle üle, kui palju araabia verd tuleks eesti hobuse tõus lubada. Viimasel ajal on selleks piiriks seatud 1/8 ning eesmärgiks nähtavasti mõõdukas tõuparandus.\nSelge on see, et eesti hobused on head turismi-, jalutus- ja lemmikloomad, aga poniklassi võistlusspordis on nad harva edukamad spetsiaalselt võistlusspordiks aretatud ponidest, s.o. ratsaponidest.\nParaku ongi ratsaponi kui uusim aretussuund hobusekasvatuses loodud võistlusspordi vajadusteks ja nende ponide edu on muutnud ka ponisporti lausa võimete piiril pingutavate väikeste hobuste spordiks. See ei ole ellujäämise piiril kujunenud tõugudele kuigi sobiv ala.\nEesti Hobuse Kaitse Ühingu asutamiskoosolekul selgitas hr. Lotman suurepäraselt seda erinevust, mis on tõu säilitamise ja saavutusvõime suurendamise vahel. Sporthobuste aretus viib paratamatult genofondi kitsenemiseni, sest säilitatakse vaid n.ö. edukamad geenid. Tõugude säilitamise mõte on just geneetilise mitmekesisuse säilitamine ja seepärast ei tohiks liinide arv tõus väheneda ega tohiks kaduda hobused, kel on vähe edu spordis, aga omapära milleski muus. On päris selge, et mõlemat korraga saavutada pole võimalik ja tuleb valida, kes tahab säilitada vähenõudlikku, tagasihoidlikku ja odavat, puhast eesti puhtatõulist hobust, kes kasvatada ponispordis edukaid hobuseid. Esimesed peaksid nõudma ja saama suurt toetust riigilt ja Euroopa Liidult. Teised satuvad paratamatult Euroopa ratsaponide kasvatajate konkurentsivõitlusse ja peavad sealsed vahendid omaks võtma, kui tahavad üritada sinna konkurentsimaailma pääseda, kuhu neid ehk eriti ei oodatagi.\nKaugemas tulevikus mõistetakse ilmselt, et kergelt araabiaverelisel eesti hobusel pole suurt mõtet, ta jääb kummagi suuna eelistest ilma. Puhtatõuline eesti hobune peaks olema kaitsealune loom, kes vajab ka kaitsealasid ja keda hakatakse pidama lemmikloomana, vähenõudliku rannakarjamaade murupügajana, kes ei vaja suurt hoolt ega tegevust. Teises suunas kujuneb eesti ratsaponi, kus kasutatakse kõiki kättesaadavaid küllalt kõrge saavutusvõimega ponitäkke ja kus eesti hobuse verd on ehk pool või vähem.\nSeni võib öelda, et eesti ratsaponi pole olemas, sest pea kõik võistlusponid, kes pole päris eesti tõugu, on siiski vaid araabia verega parandatud eesti hobused. Ei maksa karta, et ratsaponi aretus tõrjub puhta eesti hobuse välja. Kui 2000. aastal oli Eestis 236 eesti tõugu mära, kellest vaid pooled olid aretuses, siis leidub ju kasutamata märasid kõigile täkkudele. Ja ei tohiks karta mitmekesistada genofondi mitmete spordis võimekaimate ponitõugude abil (new foresti, connemara, welshi) või ka suurte sporthobuste verga.\nPuhtas tõus, vastupidi, tuleks uhkust tunda hoopis piirangute ja mõne liini säilitamise üle ta edukusest hoolimata ja tõufanatism on sellises aretuses täiesti omal kohal. Oma tõugu või ka rahvust säilitades on rumal mõelda, et ta on parem ja ilusam teistest, ta on lihtsalt oma.\nThis entry was posted in Artiklid, Poniaretus. Bookmark the permalink.


Avaleht Tegevused Rahvusvaheline koostöö\nHaridus- ja Teadusministeeriumi rahvusvahelise koostöö tegevussuunad tulenevad Eesti liikmelisusest Euroopa Liidus, Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsioonis OECD, Euroopa Nõukogus ja UNESCOs. Nii nendes kui ka teistes rahvusvahelistes koostöövormides tuleb ministeeriumil koostöös partneritega välja töötada Eesti prioriteedid ja seisukohad oma valitsemisalas.\nRahvusvaheline koostöö hõlmab ka koostööd Eesti naabrite ning regiooni riikide ja organisatsioonidega - Balti riigid, Läänemeremaade Nõukogu ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu.\nVäga tähtis on kahepoolne koostöö teiste riikide, eriti Euroopa Liidu väliste riikidega, mille kinnituseks ja aluseks on erinevad riikidevahelised lepingud ministeeriumi valitsemisalas.\nKoostöö Eesti naabrite ning regiooni riikide ja organisatsioonidega\nProgrammist saavad toetusi taotleda Islandi, Norra, Rootsi, Soome, Ahvenamaa, Taani, Gröönimaa, Fääri saarte, Eesti, Läti ja Leedu haridusasutused ja -organisatsioonid. Eesti liitus Nordplusi programmiga 2008. aastal. Nordplus hõlmab viit allprogrammi, millega saab lähemalt tutvuda Haridus- ja Noorteameti veebilehel.\nLäänemeremaade Nõukogu (Council of the Baltic Sea States, CBSS) loodi 1992. aastal eesmärgiga tugevdada ja tihendada Läänemere riikide vahelist koostööd. Nõukogu töös osalevad Eesti, Läti, Leedu, Soome, Rootsi, Norra, Taani, Island, Saksamaa, Poola, Venemaa ja Euroopa Komisjon.\nHaridus- ja Teadusministeerium osaleb Läänemeremaade Nõukogu ja Euroopa Liidu Läänemerestrateegia teaduspoliitika alases lipuprojektis Balti Teadusvõrgustik, mille eesmärk on kujundada Läänemere regioonis parem keskkond rahvusvaheliseks teaduskoostööks.\nLäänemeremaade Nõukogu kodulehekülg\nEuroopa Liidu Läänemere strateegia on esimene makropiirkondlik strateegia Euroopas. Euroopa Ülemkogu kiitis strateegia heaks 2009. Strateegial on kolm peamist eesmärki: Läänemere kaitse, piirkonna ühendamine ja heaolu suurendamine. Strateegia on jaotatud 13 poliitikavaldkonnaks, millest Haridus- ja Teadusministeerium osaleb hariduse ja innovatsiooni valdkondades. Läänemere strateegia kohta pikemalt saab lugeda siit.\nEesti, Läti ja Leedu valitsustevaheline koostöö toimub Balti Ministrite Nõukogu (BMN) raames, mis töötab 1994. aastal allkirjastatud põhikirja alusel. BMN raames toimub igal aastal Eesti, Leedu ja Läti haridus- ja teadusministrite kohtumine, kus arutatakse valdkonnale aktuaalseid teemasid. Reeglina saadakse kokku kord aastas. Viimati kohtuti Eestis, Vihulas 7-8 juunil 2019. Kohtumise peateemad olid: tulevikuharidus ja -oskused ning õpetajaharidus, koostöö rahvusvahelistes organisatsioonides, osalemine Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõttes ja kõrghariduse rahvusvahelistumine. Järgmine Balti haridus- ja teadusministrite kohtumine toimub 2020. juunis Lätis.\nBalti koostöö värskeim edulugu on Eesti Vabariigi valitsuse, Leedu Vabariigi valitsuse ja Läti Vabariigi valitsuse vahelise kõrgharidusega seonduvate kvalifikatsioonide automaatse akadeemilise tunnustamise kokkuleppe sõlmimine, mis jõustus 07.01.2019\nEuroopa Majanduspiirkonna grantide raames on koostöös Norra, Islandi ja Liechtensteiniga ellu kutsutud Balti teaduskoostöö programm, mille kogumaht koos Eesti, Läti ja Leedu kaasrahastusega on 22 miljonit eurot. Programmi eesmärk on soodustada kõrgetasemeliste ja jätkusuutlike teaduskonsortsiumide teket, mis aitaksid kaasa piirkonna arengu ja heaoluga seotud väljakutsete lahendamisele ning omaksid laiemat rahvusvahelist väljundit. Programm peab oluliseks doktorantide ja järeldoktorantide kaasamist, ühispublikatsioonide koostamist ning partnerite edasist koostööd võimaliku jätkurahastuse taotlemisel erinevatest Euroopa Liidu ja regionaalse arengu koostöö programmidest.\nEesti keelt saab õppida Läti Ülikoolis soome-ugri õppekava raames pea- või kõrvalainena ning Leedus Vilniuse ülikoolis liiterialana koos leedu keelega. Mõlemas ülikoolis on Eestist saadetud lektor.\n30. juunil 2015 esitleti Eesti Keele Instituudi ja Läti Keele Agentuuri (Latviešu valodas aģentūra) koostöös valminud eesti-läti ja läti-eesti sõnaraamatut. Kummaski on rohkem kui 40 000 märksõna. Lisaks sõnastike paberversioonidele on kõigile huvilistele tasuta kasutamiseks valminud ka elektrooniline sõnaraamat.\nKolme Balti riigi haridus- ja teadusministeeriumide vahel on sõlmitud kõrgharidus-, teadus- ja innovatsioonikoostöö vastastikuse mõistmise memorandum (kehtib 2013–2020).


Tundmatu helilooja seljatas konkursil tuntud tegijad - Muusika - Kultuur\nTundmatu helilooja seljatas konkursil tuntud tegijad\nSenitundmatu Pärnu helilooja Paul Särel võitis kaks üleriigilist Eesti Vabariigi juubelile pühendatud marsikonkurssi – mõlema marsi esmaettekanded toimuvad 24. veebruaril Tallinnas.\nEesti Heliloojate Liidu ja Port Artur Grupi korraldatud EV100 piduliku marsi konkursi võitis helilooja Paul Säreli teos «Sulle, mu Eesti». Heliloojat autasustatakse 6000 euro suuruse preemiaga. Konkursil pälvis teise koha Rein Rannapi teos «Ülev Eesti» ja kolmanda koha Urmas Lattikase teos «Sada soovi». Särel võitis veebruari alguses ka Eesti Kaitseväe korraldatud rivimarsi konkursi.\n24. veebruaril saab Eesti Vabariik 100-aastaseks ning sellel erilisel päeval toimuvad kahe vabariigile kingitud marsi esmaettekanded – Eesti Kaitseväe rivimarss kantakse ette 100. aastapäeva paraadil Vabaduse väljakul ning EV100 piduliku marsi esmaettekanne toimub Estonia kontserdisaalis ERSO pidulikul kontserdil «Eesti Vabariik 100».\n1937. aastal sündinud Säreli jaoks on muusika olnud terve elu hobi, tal ei ole akadeemilist muusikalist kõrgharidust ning ta ei ole Eesti Heliloojate Liidu liige. Helilooja sõnul on tegemist uskumatute sündmustega ning enda sõnul vajab ta aega toibumiseks. «Tänan kogu südamest rahvusvahelist žüriid, kes mind usaldas ja nii kõrgelt tunnustas.»\nKonkurss oli anonüümne ja žürii võitja suhtes üksmeelne. Žürii tõstis esile teose leidlikku taktimõõtu, arusaadavust ja vastavust klassikalise piduliku marsi põhimõtetega, mis ometi suutis oma lihtsuses žüriid veenda.\nSuvel kuulutatakse välja ka konkurss pidulikule marsile sõnade leidmiseks. Pärast esmaettekannet Estonia kontserdisaalis on kõik muusikakollektiivid kutsutud üles võidutööd mängima nii EV100 juubeliüritustel kui ka hiljem.


heamaailm: mai 2010\nMina ja Jüri ehk Ulmekirjanik\nEi, ma panen jälle lingi:\nTegelikult ma aiman, kust tuli seos. Seos on sama tüüpi, nagu et mu kolmanda raamatu "Tulemata riik" puhul hakati mainima Lars von Trieri. Asjata, kuid esimene raamat ja Trieri film hakkasid arvustajatel juhuslikult sarnase pealkirja tõttu segi minema.\nPosted by alexalex at 23:51 0 comments\nAastatetagune zen ulpis lavale\nPanen parem lingi\nPosted by alexalex at 10:58 0 comments\n1989 - 1997 - 2010\nLõiguke internetihämarustesse kadunud uudisteportaalist kõlab nii (olles aktualiseeunud allpool mainitud teksti uusversiooni oletatava ilmumisega A-Disaini sarjas "Tartu raamat" ning endiselt pealkirja "Maailm, mis on hea" all):\n"P. B. kirjutas esimese luulekogu 1994. aastal, kuid avaldas selle olude ja kirjandussituatsiooni sunnil alles 1999. Vahepeal jõudis ta kirjutada oma esimese pikema proosateksti "Maailm, mis on hea" (1997). See kõneleb Tartu füüsikaüliõpilaste elust hilissotsialistlikus Eestis (1989-1990). Tekst on siiani levinud anonüümse failina alates selle väljumisest P. B. arvutist. Alates 15. novembrist on see tekst oluliselt ümbertehtud kujul üleval Kirjanike Kodu võrgulehel. P. B. on avaldanud ka kuus paberraamatut."\nLisagem, et KK võrgulehel pole tekstist "Maailm, mis on hea" jälgegi, ei algsel ega ka ümbertehtud kujul.\nPosted by alexalex at 01:10 0 comments\nSein vanas raudteejaamas\nZen vanas raudteejaamas ...\nMiks tundub selgus eneses alati nii radikaalne, isegi konfliktne? Mitte et tekiks tüli iseendaga, vaid kellegagi, kes on juba teinud plaanid sinu elu kohta ära. Hämara peaga oled sa tal lubanud seda teha, mitte et oleksid kuhugi alla kirjutanud, vaid keeldumise puudumine ongi olnud sinu luba teha oma eluga kõike, mis pähe tuleb ... Aga see luba on antud endale.\nIse teen oma eluga, mis pähe tuleb, ja kellelgi pole siin mingit kobisemist.\nMõnikord, kui Tartu raudteejaama lähen, on seal jälle fragment minevikust mõne inimese kujul, ootab seal mind, et aktualiseeruda, aga eriti näha ei tahagi, pöörab lausa vastikustundega pea ära - ju ma pole siis endale pandud lootusi õigustanud, olen oma minevikutegelasi alt vedanud, nii et häbi on nüüd mu peale vaadatagi, minu 21. sajandi riideid ja 21. sajandi elu, kui minult oodati, et viiksin sõnumi 20. sajandist iseenda kujul tänasesse päeva.\nPosted by alexalex at 06:44 0 comments\nMälu ja unustamise vahel: intervjuu TÜ Narva kolledži arhitektidega\n(:)kivisildnik - kivisildnik.simplesite.com


Koondati? Must reede mitte ainult jaemüügiks | Rahandus - 2019\nAvaldatud: Rahandus • Vaatamisi: 5964\nSellel nädalal algab haritud puhkusereis. Me kuulame üles ja alla aruandeid selle kohta, kuidas inimesed kulutavad oma raha (või mitte) järgmise viie nädala jooksul. Ametlik algus on reede pärast tänupüha, mida tuntakse ka musta reedena, sest see näitab, kuidas puhkusereis toimub. Aga ma tahan rääkida veel ühest mustast reedest, mis on juba alanud. Üks, mis tundub juhtuvat igal aastal umbes sel ajal. Tavaliselt sünnitab see täiesti uue ettevõtjate partii. Ma räägin ettevõtete koondamistest. Teade täna, et gm on\nSellel nädalal algab haritud puhkusereis. Me kuulame üles ja alla aruandeid selle kohta, kuidas inimesed kulutavad oma raha (või mitte) järgmise viie nädala jooksul. Ametlik algus on reede pärast tänupüha, mida tuntakse ka musta reedena, sest see näitab, kuidas puhkusereis toimub.\nAga ma tahan rääkida veel ühest juba alanud mustast reedest. Üks, mis tundub juhtuvat igal aastal umbes sel ajal. Tavaliselt sünnitab see täiesti uue ettevõtjate partii. Ma räägin ettevõtete koondamistest. Täna avaldatud teadaanne, et GM hakkab 30 000 töötajast maha panema, on tõenäoliselt ainult algus, sest suured poisid heidavad selle, mis võtab suurima kasumi - töötaja palgad.\nNii et teie jaoks, kes seda loed, sest sa lihtsalt said ettevõtjaks, on siin parimad nõuanded, mida ma teile anda saan.\nParim, mida saate ise teha, on külastada väikeettevõtete haldamise (SBA) veebisaiti. Seal on tonni artikleid ja KKK-sid, mis aitavad teil oma küsimustele vastata. Nad pakuvad ka veebipõhist nõustamisteenust.\nTeie lähedal on tõenäoliselt väikeettevõtete arenduskeskus (SBDC). Vaadake neid kollastest lehtedest ja makske neile külastus. Teenused on äärmiselt madalad (või tasuta) ning nad võivad teid protsessi käigus juhendada.\nSamuti võtke paar minutit, et vaadata välja Service Corp of Retired Executives (SCORE) veebisait. Need on seotud ka SBA-ga ja võivad olla teile abiks. Teie piirkonnas peaks olema kas SBDC või SCORE kontor.\nVõite proovida ka Home Business Match Up teenust. Lihtsalt võtke lihtsalt kodus äri uuring.\nJa viimaks soovin teile õnne! Ettevõtja elu on põnev. Täname, et liitute meie auastmetega.


Töökeskkonna nõunik | Töötukassa\nAvaldati: 18.06.2019 - Tööpakkumise nr: 1388183\nOotame Sind tööle, kui soovid edendada ohutuskultuuri ja panustada töötervishoiu ja –ohutuse valdkonna arengusse. Sinu ülesandeks on aidata Eesti ettevõtjatel luua töökeskkond, mis hoiab ja väärtustab töötaja tervist.\nSinu igapäevatöö hõlmab mitmekülgseid tegevusi – näiteks probleemide analüüs ja ettepanekute tegemine, ekspertteabe kogumine, õigusaktide ettevalmistamine, Eesti seisukohtade kujundamine siseriiklikult ja rahvusvaheliselt ning teavitustegevuste korraldamine. Valdkonnad, millega kokku puutud on väga erinevad, näiteks töökeskkonna riskide hindamine, tervisekontroll, tööõnnetuste ennetamine, töötajate vaimne ja füüsiline tervis, ohud töökeskkonnas jpm.\nOled oodatud kandideerima, kui oled:\n*\toled huvitatud töötervishoiu ja –ohutuse arendamisest;\n*\toled hea analüüsivõimega;\n*\toskad näha suurt pilti ja oled valmis panustama valdkonna arengusse;\n*\toled suunatud lahenduste pakkumisele ja nende iseseisvalt elluviimisele;\n*\toled hea suhtlemis- ja meeskonnatööoskusega.\n*\thead teadmised töötervishoiu ja –ohutuse valdkonnas;\n*\tväga hea väljendusoskus eesti ja inglise keeles\n*\tvõimalust kaasa rääkida töötervishoiu ja tööohutusvaldkonna arendamist vajavates suundades;\n*\tvõimalust muuta inimeste tööelu ja ettevõtja ärikeskkond paremaks;\n*\tlaiapõhjalise võrgustumise ja avaliku esinemise võimalusi;\n*\tvõimalust juhtida olulisi ühiskonnaelu muutvaid projekte ja protsesse;\n*\tpuhkust 35 kalendripäeva aastas;\n*\tvõimalust eneseteostusele ja toetavat meeskonda uues tegevuspõhises kontoris.\nOotame Sinu CV-d ja motivatsioonikirja (maksimaalselt 2 A4), kus kirjutad, mis sind töötervishoiu ja –ohutuse valdkonnaga seob ning milliseid teadmisi ja kogemusi valdkonnas omad e-posti aadressil personal@sm.ee teemareaga „TAO töökeskkonna nõunik“ hiljemalt 31 juulil 2019.a. Palun too välja vähemalt üks probleemkoht tööohutuse valdkonnas, millega tuleb sinu hinnangul tulevikus tegeleda. Lisainfo: personal@sm.ee või tel 626 9261. Ametikoht asub Tallinnas.\nKatrin Noormägi, telefon: 6269261, e-post: ymNqeTzhJqgdmm


Kuidas tehakse sulgpalle - Badminton Estonia\nKuidas tehakse sulgpalle?\nSulgpalle valmistatakse valgete hanede (ja partide) tiibade alt saadavatest sulgedest. Et Aasiamaades aretatakse ja kasvatatakse hanesid ja parte toiduks, siis korjatakse sulgi valdavalt peale linnu tapmist. Kuigi kasvatatakse küllalt erinevaid tõuge, jagatakse suled tavaliselt vaid hane ja pardisulgedeks. Peale linnu sulgedest puhastamist jagatakse tema tiivaalused suled kahte hunnikusse – vasak- ja parempoolse tiiva suled. Vaid 6-7 sulge mõlema tiiva alt sobivad sulgpalli valmistamiseks. Kuna lindude erinevate tiibade suled on erinevad, võib ühe sulgpalli valmistamisel kasutada ainult kas vasaku või parema tiiva sulgi. Ühe sulgpalli tegemiseks kulub 16 sulge, seega on kahe sulgpalli tegemiseks vaja vähemalt 3 hane (kolm paremat tiiba ühe ja kolm vasakut tiiba teise sulgpalli valmistamiseks).\nSeejärel suled pestakse, kuivatatakse ning sorteeritakse kuju ja värvuse järgi. Järgneb sulgede vajalikule kujule lõikamine. See on üks vastutusrikkamaid operatsioone ja usaldatakse seetõttu kõige vilunumatele töölistele, kes oskavad igast sulest eraldada selle parima osa. Samal ajal valmistatakse ette ka sulgpallide korgist nupud, need lõigatakse parajaks ja kaetakse nahaga. Sulgede kinnitamine korgist nupu külge käib tänapäeval masinatega – need on küllalt täpsed garanteerimaks valmis sulgpallide õiget lendu. Tööliste ülesandeks on vaid sulgpallide korgist otste täpne asetamine vastavatesse pesadesse.\nJärgneb õmblemine, liimimine ja lõpuks ka testimine, mis koosneb kiiruse ja trajektoori testist rõhuasetusega sulgpalli vastupidavusele.\nValminud sulgpallidele hinnangu andmine ja neile selle alusel mingi kvaliteediklassi omistamine on iga kompanii siseasi ja seega võib ühe tootja ‘Tournament Quality’ sulgpall erineda tunduvalt teise tootja sama kvaliteediklassi sulgpallist. Vaid mängimine mingi konkreetse firma konkreetsest klassist sulgpalliga saab anda hinnangu nende sulgpallide kvaliteedi-hinna suhtele.\nTänapäeval on ühe sulgpalli hind ~1$, mis polegi nii kallis arvestades kogu valmistamisprotsessi. Seejuures on see hind olnud samal tasemel juba paarkümmend viimast aastat hoolimata kogu muu elu kallinemisest.\nÜks inglisekeelne video ka juurde:


Ajalugu käsikäigukastiga - Tips for you - Tipsed.Com\neesmärk edastamise auto on üle võimu poolt loodud mootor rattad kaudu kardaani või pool-sillad.Erinevad käigud edastamine võimaldab eri pöördemomendi kanda rattal sõltuvalt millise kiirusega liikuva sõiduki.Selleks, et muuta tase pöördemoment käigud edastamiseks tuleb nihutada kas käsitsi või automaatselt.Alguses edastamisel olid käsitsi.\nprantsuse leiutajad Louis-Rene Panhard ja Emile Levassor on krediiti arengu esimene kaasaegne käsikäigukastiga.Nad näitasid oma kolm-käigulise 1894 ja põhiline ülesehitus on ikka lähtepunktiks moodsaima käsikäigukastiga.\nPanhard ja Levassor kasutada kettajami oma esialgse edastamise.1898. auto tegija Louis Renault kasutada oma põhilisi disain, kuid asendada väntvõll ajami kett ja lisati erinevus telje tagarataste parandada tulemuslikkust käsikäigukastiga.\nalguseks 20. sajandi kõige autosid valmistatud Ameerika Ühendriigid Objekte mitte sünkronise\neritud käsikäigukastiga põhineb Panhard / Levassor / Renault disain.Järgmine oluline uuendus toimus 1928. aastal, kui Cadillac tutvustas sünkroniseeritud manuaalkäigukastiga, mis vähendas oluliselt hambalõike ja tehtud minnes sujuvam ja lihtsam.\nkäsikäigukastiga olid standardvarustuses kõige sõiduk esimesel poolel 20. sajandil, kuid automaatkäigukastiga olid arenenud nii kaugele tagasi 1904. General Motors esitles clutchless automaatkäigukastiga all hüüdnime, Hydra-Matic, 1938, kuid esimene tõeline täisautomaatne edastamine ei ilmu enne 1948. Buick Dynaflow edastamiseks.\nameeriklased eelistavad automaatkäigukasti nende sõidukite ajal Lääne-Euroopas on - ja püsib - suurim turg käsikäigukastiõli läbi 2014. Ida-Euroopas ja Aasias on ka suurtel turgudel käsitsiedastamise kuigi Jaapan näib omaks rohkem automaatkäigukastiga.Ameerika Ühendriigid, rohkem käsikäigukastiga leidub Põhja riikide kui lõunapoolsetes riikides.On oletatud, et käsikäigukastiga anda parema kontrolli jäisel teel ja on seega kasulikum Põhja kus talved on rohkem karm.\nJust Auto aruande\nKuidas anda Kitsenduse Zippo Lighter


UUS EHITUSSEADUSTIK – ÕNN VÕI ÕNNETUS. 2 osa | Domus Kinnisvara I Kinnisvara müük, hindamine ja seadustamine\n0 kommentaari kirjele “UUS EHITUSSEADUSTIK – ÕNN VÕI ÕNNETUS. 2 osa“\nIndrek Hiie\t23. märts 2016 kell 21:42\n“Kuigi näiteks alla 20 m2 suuruse hoone ehitamiseks ei tule isegi mingit teadet kohalikule omavalitsusele (KOV) esitada [..] tuleb arvestada DP-s sätestatud hoonete arvu ja ehitusaluste pindadega.”\nJääb ebaselgeks, et kui DP kohustust pole, aga on PT 1+1 majale, kas siis ikkagi nendele lisaks rajatava koerakuudiga on kööga?\nIngvar Allekand\t24. märts 2016 kell 08:22\nVäga hea küsimus. Oluline on kinni pidada piirkonnale kehtestatud üldistest ehituspiirangutest. Ehk siis kui ei ole DP kohustusega ala ning DP-t pole ka muul põhjusel tehtud, siis tuleks üle vaadata üldtingimused. Üldplaneeringu täpsusaste on suhteliselt madal, mistõttu seal suure tõenäosusega mingeid olulisi piiranguid ei ole sätestatud (nt hoonete arv või kõrgus vms). Kui nii, siis ei ole sellise alla 20 m2 suuruse hoone ehitamine probleem.\nProjekteerimistingimused on nõutud ainult teatud juhul ning kui ühel juhul on need kunagi välja antud ning kavas on ehitada järgmist ehitist, siis tuleb ikkagi lähtuda Ehitusseadustiku ja selle Lisa 1 nõuetest (konkreetsel juhul nende puudumisest).


Sonora kõrb - ReisiGuru.ee\nEsileht / Põhja-Ameerika / Ameerika Ühendriigid / Sonora kõrb\n2012.10.09 11:15 - ReisiGuru.ee\nKõrbes on mitmeid piirkondi, kus temperatuur võib suvepäeval ulatuda üle 45°C. ..\nSonora kõrb asub Põhja-Ameerika, Mehhikos ja USA-s, täpsemalt Mehhiko põhjaosas Sonora osariigi, Baja California osariigi ja Baja California Sur osariigi territooriumil ning USA edelaosas Arizona ja California osariigi territooriumil. Kõrbe pindala on enam kui 300 tuhat km2. Sonora kõrbe territooriumile jääb ka Arizona osariigi suurlinn Phoenix, kus koos eeslinnadega elab umbes 4.3 miljonit inimest.\nSonora kõrbesse jääb Põhja-Ameerika üks madalaimaid punkte – Salton Sea, mis asub merepinnast kuni 69 m all pool (võrdluseks Põhja-Ameerika madalaim ala Surmaorg paikneb merepinnast kuni 86 m all pool). See peaaegu 1000 km2 suurune ja kuni 16 m sügavune soolajärv asub USA California osariigi lõunaosas Sonora kõrbe osaks oleva Colorado kõrbe territooriumil.\nSonora kõrb kuulub Põhja-Ameerika kõige kuumemate kõrbete hulka. Veebruari ööpäevane keskmine temperatuur on 10°C lähedal ja juulis on see näitaja üle 30°C. Kõrbes on mitmeid piirkondi, kus temperatuur võib suvepäeval ulatuda üle 45°C. Sellele vaatamata elavad Sonora kõrbes inimesed ja sinna korraldatakse ka turismireise.\nEnamuses Sonora kõrbes sajab aastas vähem kui 50 mm, mõnel pool ka alla 10 mm. Samas mõnel pool on sademeid aastas üle 100 mm. Aastas on Sonora kõrbes kaks vihmaperioodi – üks suvel ja teine talvel. Suvised sajud on lühemad ja tugevamad. Vaatamata veenappusele on Sonora kõrbe loomastik ja taimestik suhteliselt rikas. Seal elab üksjagu erinevaid imetajaid, linde, roomajaid. Näiteks võib seal kohata kõrbeiguaani, mitmesuguseid kilpkonni, tavakeksikuid jne. Sonora kõrb on muuhulgas ainuke paik Põhja-Ameerikas, kus elavad jaaguarid. Väidetakse ka, et üheski teises Põhja-Ameerika kõrbes ei esine nii palju erinevaid taimeliike kui Sonora kõrbes. Sonora kõrb on taimede õitsemise ajal, paari nädala jooksul veebruaris või märtsis, seetõttu väga värvikirev.\nSonora kõrb on rahvusvaheliselt kuulus oma kaktuseliikide külluse poolest. Seal kasvab ka maailma suurim kaktus – saguaaro, mis võib kasvada rohkem kui 15 meetri kõrguseks ja elada üle 150 aasta. Saguaarod on kohalike indiaanlaste jaoks olnud sajandite jooksul väga tähtsad taimed nii toidu mõttes kui ka kultuurilooliselt. Saguaaro viljadest on kohalikud indiaanlased valmistanud näiteks magusainet, omalaadset siirupit, aga ka kääritatud jooki, mida võib veiniks nimetada.\nSonora kõrbes on ajalooliselt elanud peaaegu 20 erinevat indiaanirahvast. Kaasajal on kõrbe tuntuim põlisrahvas tohono o’odamid – indiaanirahvas, keda veel hiljuti eesti keeles kutsuti koloniaalse nimega papagod. Tohono o’odameid on kokku ca 23 tuhat, neist 19,5 tuhat elavad USA-s (väga valdavalt Arizona osariigis) ja mõned tuhanded Mehhikos Sonora osariigis. Selle indiaanirahva reservaat USAs asub neljal üksteisest eraldatud alal, kogupindalaga ca 11,5 tuhat km2. Neis reservaatides elab kokku peaaegu 12 tuhat tohono o’odamit, kusjuures üle poole selle rahvuse esindajatest on kuni 25 aastased.\nSonora kõrbes Kitt Peak’i mäe tipus asub kuulus Kitt Peak’i observatoorium, mis rendib maad tohono o’odamitelt. Selles observatooriumis, mille rajamist alustati 1958.a., on 26 iseseisvat teleskoopi. Muuhulgas asub seal maailma suurim päikeseteleskoop. Kitt Peaki Observatoorim on üpris populaarne piirkonda külastavate turistide seas. Observatooriumi aladel korraldatavatel üritustel on sagedased esinejad aga tohono o’odamid.\nErakordse maitseelamuse võib Sonora kõrbes saada tohono o’odamite keskuses, peaaegu 3 tuhande elanikuga Sells’i asulas, kus elanikest ca 97% on indiaanlased. Selles asulas paiknev omalaadne toidukoht Kõrbevihma Kohvik pakub kõikidele külastajatele tohono o’odamite traditsioonilist toitu, muuhulgas Sonora kõrbes kasvavate erinevate taimede lehtedest, viljadest ja õitest valmistatud roogasid, ka kuulsat saguaarokaktuse viljadest tehtud kääritatud jooki.\nKui olete Sonora kõrbe külastanud ning soovite veel midagi huvitavat lisada, siis ootame Teie pajatusi arutelu alla.


Mere taga "akusid laadimas". - Seitsmenda Päeva Adventistide Tallinna Esimene Kogudus\nMere taga “akusid laadimas”.\nMere taga „akusid laadimas“\n3.-5.septembril 2010 toimus järjekorras 4.Tallinna koguduse hingamispäevakooli õpetajate laager Hiiumaal. Seekord oli meie laagri toimumispaik Villamaa puhkeküla Luidja lähedal. Esmajärjekorras oli laager mõeldud hingamispäevakooli õpetajatele „akude laadimiseks“, aga kuna õpetajate hulgas polnud piisavalt soovijaid, kutsusime kaasa ka tulevasi õpetajaid. Tavalisele kaheteistkümnele osalejale lisaks ühines meiega reede õhtul meie koguduse vanem Rain Siim perega ning hingamispäeva hommikul ka meie pastor Toivo Kaasik oma perega. Meiega oli seekord kaasas ka Rapla koguduse hingamispäevakooli juht Krista Pinka. Nii sai meid lastega kokku koguni 20. Tavapäraselt panime laagrikava kokku nii, et meil oleks piisavalt aega kaheks tegevuseks: ühisteks Piibliuurimisteks koos palvehetkedega ja looduses uitamiseks.\nTallinn saatis meid suure tormiga teele, kuid praamisõitu see ei seganud. Hiiumaa tervitas meid vihmaga ja esimesed „uitamised“ toimusidki tihedas vihmasajus, mis muuseas mitte kedagi ei seganud – oli justkui veelgi huvitavam. Olin esimese laagrieine kohaks valinud Tihu onni (Tihu järvedest 1 km kaugusel asub RMK metsaonn) ning kui laagrilised sellesse onni sisse vaatasid, siis võisin näha pettunud pilke – minna einestama sellesse väikesesse niiskesse ja pimedasse muti urgu meenutavasse urkasse? Kui aga onni keskele ja sai lõke süüdatud, muutus see päris õdusaks eksootiliseks onniks. Soojus ja valgus olid „muti urgu“ tundmatuseni muutnud. Kodunt kaasavõetud küpsetised liikusid lõkke ümber käest kätte ja tuju oli kõigil hea. Mõtlesin omas mõttes, et sama teeb Jeesus meie ellu astudes – Ta muudab meie elu tundmatuseni ja seal, kus me enne nägime vaid pimedust ja külmust, on äkki hele ja soe. Laagripaigas Villamaal tegime kohe kaminasse tule ja kõik tilkuvad riided said mõne tunniga kuivaks. Pilves ja tuuline oli õhtuni, seda suurem oli meie rõõm Ristnas mere kõrge kalda peal hingamispäeva vastu võttes, kui keset meid ümbritsevat paksu pilvemüüri oli meie kohal täiesti selge taevas ning selle sünge tumesinise pilvemüüri sees nägime eredalt punaseid loojuva päikese kiiri. Seisime kõik tuule tõttu tihedasti üksteise kõrval ringis ja tänasime keset tuulemühinat ja merekohinat Taevaisa möödunud päevade ja selle imelise Tema kohaloleku ilmutuse eest meie peade kohal. Tema toob tõesti selguse ka pilvisesse päeva ja seda igas mõttes.\nSeekord võtsime laagris uurimise alla Peetruse kirjad ja kogesime taas, kui palju uut võime avastada koos Sõna uurides. Ja kuidas ühine palve seob meid kokku üksteise ja Issandaga. Ja teeb õnnelikuks. Hingamispäeva hommik oli päikseline ja selline oli ka kogu ülejäänud laagriaeg. Kogesime sedagi, et kui Jumal laseb meil metsarajal eksida, on seegi hea. Olime sooritamas oma hingamispäeva ennelõunast retke ühel matkaradadest, kus ka mina polnud varem käinud. Niisiis toetusin internetist leitud materjalile, kui väideti, et matkaraja pikkus on 1 km ja matkarada läheb alguses pikalt sõiduteega lähestikku. See pidi olema meile kõigile jõukohane. Vanim meist oli 79-aastane ja noorim kärus kaasamatkaja alla aastane. Astusin teistest eespool ja märkasin, et rada keerab järk-järgult meile orientiiriks olnud teest kõrvale. Aga raja sihtpunktiks oleva mereni pidi olema vaid 1 km. Merd ei tulnud ega tulnud ja rada keeras ikka enam teest eemale. Mingi aja pärast saime aru, et olime selle raja kaotanud. Jõudsime siiski õnnelikult tagasi meie raja alguspunkti, kuhu olime autod jätnud. Mõtlesime siis autodega sõita raja õigesse lõpppunkti Tõnupsi randa. Kui me peale pikka üles-alla sõitmist mereni jõudsime, sain ma aru, et isegi see rajalt eksimine oli Jumala abi ja juhtimine, sest internetis toodud 1 km asemel oli mereni raja alguspunktist hoopis 2,7 km ja muidugi tagasi sama palju. See 5,4 km oleks meie seltskonnale üle jõu käinud. Niisiis oli Taevaisa meid suunanud meile jõukohasele lühemale ringile. Selle tagantjärgi ära tundmine tegi minu südame küll soojaks. Peale lõunat ja jutlust läbis enamik meist veel üle looduseraja, mis osutus küllalt raskeks ja mida me isekeskis kutsusime „Erna retkeks“.\nÜhe laagritraditsioonina oleme ikka Kaleste rannas pannkoogiõhtuid pidanud. Mereäärne pannkoogiõhtu RMK kaluri onnis jäi seekord tavapärasest lühemaks üpris jaheda õhtu tõttu, tore aga oli see, et meil oli see kord kaasas tavalisest rohkem laulurahvast. Ly ja Jane Liis oli ikka valmis laulu üles võtma. Jahe õhtu ei seganud aga nooremaid, kelle hulka ma ka ennast häbenemata lahterdan, minemast peale südaööd Luidja randa tähistaevast imetlema. See oli nii ilus – meri kohises ja tähed särasid taevalaotuses, keegi meist väljendas seda, mida me küllap kõik tundsime, et Jumal on nii lähedal.\nPühapäeval vara hommikul läksin ma jalutama meie öömaja taga olevale raiesmikule. See udus raiesmik oma udust valgete ämblikuvõrkudega ja metsa tagant tõusva päikesega jääb mulle kauaks meelde. Peale hommikupalvust ja Peetruse kirjade uurimist sõime hommikust ja asusime nn „kiriku tuurile“, mis tähendas seda, et olime oma marsruudile mahutanud mitmeid varemeis ja ka töötavad kirikuid. Viimast laagrilõunat nautisime Sääre Nina „restoranis“, sel restoranil on „kaks korrust“ – üks võimalus on nautida einet kadakate vahel laua ääres, teine võimalus aga nn. „teisel korrusel“, mis tähendas siis kadakate kohal vaiadel seisvat piisavalt suurt ehitist, kuhu me kogu seltskonnaga vabalt einestama mahtusime ja kust oli imeilus vaade merele ümberringi.\nSeekord oli laagrikokaks Laura ja meil oli kaks laagriarsti – Anneli ja Krista – ja kokk jäi taas kord haigeks. Need haiged kokad on meil juba tuttav kogemus eelmistest laagritest. Seekord möödus haigus kiiresti.\nMa läksime Hiiumaale tormi ja vihmaga ja tulime tagasi peegelsileda merega. Jällegi hea võrdlus sellega, mida Jeesus meie hingega teeb, kui me vaid laseme. Mu usun, et me tulime sealt tagasi ka lähedasematena üksteisele ja Taevaisale, nii mõnelgi säras silm hoopis rohkem kui teele asudes. Ja me lubasime sinna tagasi minna – kui muidugi Taevaisa tahab.\nNüüd aga laagerdajate arvamusavaldused:\nMati: „Minule väga meeldis see, et meie seltskonnas olid põhilised jutuajamised vaimulikel teemadel, see ühendab. Ka meie kodugrupid püsivad just siis paremini koos, kui on Jeesus keskmes. Jumal õnnistas ilma ja kogu üritusel oli tunda taevalikku õhkkonda. Hinnakem selliseid kooskäimise võimalusi, sest Jeesus tahab meid ühendada. Kõikidel laagrikordadel on Jumal ilma õnnistanud, nüüd oli eriti tore see, kõik algas tormis ja sajus ning ajapikku muutus ilm päikesepaisteliseks. Nii on ka meie elus: argipäeva virr-varr muutub hoopis millekski ilusaks, kui Jeesuse oma ellu laseme.“\nMiikael: “Oli tore osadus. Algajale kristlastele hea kogemus ja vaimne samm edasi, see arusaamine jõudis kohale väikse viivitusega.”\nÕnne: „Kui kunagi kogudusse tulles mõtisklesin, kas kristlastel tõesti ei teki väsimust kogu aeg samadest teemadest rääkida ja õppida, siis nüüd võin ainult soovida, et oleks rohkem võimalust olla sellises kristlikus osaduses nagu seda oli hingamispäevakooli õpetajate laagris. Isegi autosõidud olid täis Sõna uurimist ja arutlemist neil teemadel – vahel soovisin isegi, et Hiiumaa oleks natukene suurem, et me nii kiiresti igale poole kohale ei jõuaks. Kuid Jumal ilmutas end ka igal pool looduses, kui vaid hoida silmad ja süda avatuna seda avastamaks. Eriti võimsaks kogemuseks oli see, kui hingamispäeva vastu võttes vaid meie peade kohal oli tumeda pilvemüüri sees avatud helesinine taevas. Jumal on tõesti võimas!\nOn tõeliselt imeline tunnetada Jumalat niivõrd lähedal, et tunned justkui ümber pöörates leiad Ta oma seljatagust valvamas. Just selliste tunnetega istusin ma laagrist tagasi sõites praamil, südames aina lootes, et nüüd tagasi “päris ellu” jõudes sellest grammigi kaduma ei läheks. Laagrile järgneval nädalal olidki tööl väga keerulised ja kiired ajad, mis vägisi tahtsid röövida kogu aja ja jõu. Kuid meeles püsis laagris õpitu, mis aitas hoida südames tähtsaima: “Armu ja rahu saagu teile rohkesti!” (1 Pt 1:2). Olen südamest hõiskamas Jumala poole selle laagri eest. “Rõõmustage Issandas!” (Ps 97:12).“\nKrista: Olen Jumalale südamest tänulik Tema imelise loomingu eest meie ümber!\nAnnely (Toews): Minu jaoks oli see laager kinnituseks sellest, kuidas Jumal hoiab ja kannab oma lapsi. Juba laagri alguses oli mõnigi meist tõbine – kes rohkem, kes vähem. Ja seega kartsin ma arstina väikese “pandeemia” puhkemist, ehk siis haiguste kiiret levikut. Oli ju ilmgi selleks suhteliselt soodne – reedel väga tormine ja vihmane. Ja meie läksime selle tormiga veel Ristna tippu hingamispäeva vastu võtma. Mul süda küll valutas, sest kaks aastat varem oli meie tollasel kokal Merlel olnud ka tõsisem haigestumine ning me pidime talle Kärdla haigla vastuvõtust lõpuks abi otsima. Aga Jumal kinnitas meid kõiki keset süngeid pilvi meie kohal laiuva sinise taevalaotuse ja erkpunaste loojuvate päikesekiirte läbi. Seistes seal Ristna kõrgel kaldapealsel, andsime oma tervise ja laagriplaanid täiesti Tema juhtimise alla. Ja kuigi järgmisel hommikul oli meie kokk Laura ka haige, paranes ta peale sügavat ja kosutavat und kiiresti ning võis õhtul juba pannkooke küpsetada. Selle peale võib ainult öelda nii, nagu ütleb mu tütar Mariliis: “Jumal on tõesti äge! “\nViljar: „On hommik. Telefon heliseb. Kontrollitakse usku, et kas on üldse mõtet sellise ilmaga teele asuda. Väljas ulub tuul ja vihm sajab vastavalt aastaajale horisontaalselt. Kuid plaanid on tehtud ja siht kindel. Suund on jälle võetud saarele, mis vaiaga keskelt kinni löödud, et tormiga ei paigast nihkuks. On ikka hiidlased targad.\nMiks on üks üritus selline, mida ootad? Eks ikka seetõttu, et põhirõhk on pandud Jumala Sõnale ja kõik muu keerleb selle ümber. Jeesus on öelnud sõnad: „Sest kus kaks või kolm koos on minu nimel, seal olen mina nende keskel.” Ja nii oli ka see kord.\nÜks oluline mõte, mis sellest laagrist meelde jäi, oli see, et kui meil tuleb mõni kahtlane mõte või kui keegi räägib kahtlasi asju, siis kõige tähtsam on kindlaks teha, kes seda juttu hetkel räägib, kas Jumal või Saatan. Kui allikas on kindlaks tehtud, siis tuleb vastavalt sellele ka käituda. Ja vahel käituda ka nii nagu seda Joosep tegi, kui ta põgenes Potifari naise eest.\nÜhest asjast on vaid kahju, et need kolm päeva möödusid nii ruttu. Ja nüüd ei ole muud kui tuua kõik seal õpitu igapäevaellu.“\nLy: “ Minu meelest oli hingamispäevakooli õpetajate laager väga tore. Saime olla koos kauni looduse keskel ning rääkida Jumalast, Tema armastusest ja tarkusest. Kõige paremini on meelde jäänud hingamispäeva õhtu, kui istusime mere ääres tule ümber, sõime Laura küpsetatud maitsvaid pannkooke ning rääkisime oma kogemusi ja jagasime mõtteid, mis neid kuulates pähe tulid. Hiljem vaatasime tähistaevast ja otsisime sealt tähtkujusid. Ilm oli küll veidi pilves, aga leidsime Linnutee, Suure ja Väikese Vankri ning Luige. Osadele jäi sellest siiski väheks ning öösel, kui teised magama läksid, sõitsime mõnede huvilistega rannale. Seal seistes ja tähti vaadates hakkasin mõtlema sellele, et kosmilistes mõõtmetes on Maa tegelikult ainult pisike tolmutera kusagil galaktika servas. Tundub, et just sellistel hetkedel hakkab inimene natuke rohkem mõistma, kui suur ja võimas on Jumal, kes on kogu selle ääretu universumi loonud.\nLaagris hakkasin rohkem mõistma palve tähtsust oma elus. Sain aru, kui oluline on iga päev Jumala jaoks aega võtta ja Temaga rääkida, sest nii saab Ta meid kõige paremini oma riigi töös kasutada.“\nAnnely (Kaasik): „Nädalavahetuse hingamispäevakooli õpetajate laager oli nagu väljaastumine pidevast rutiinist. Olla koos toredate inimestega, kuulata ja jagada kogemusi, uurida Piiblit ja koos laulda. See oli ülesehitav ja ühteliitev kogemus. Kaunis Hiiumaa loodus, eriti ilmekalt just tähistaevas, näitas Jumala kätetööd. Seda vaadates ja mõtiskledes tundsin end väga väiksena Jumala suuruse ees. See nädalavahetus oli tõeline kvaliteetaeg perega, sõpradega ja Jumalaga.“\nJane Liis: „Mulle on tervest laagrist kõige rohkem meelde jäänud laupäeva õhtu. See oli väga kodune ja hubane. Me läksime lähedalasuvasse rannamajakesse, kus meretuule eest varjas meid sein ja kaminal sai küpsetada pannkooke. Igaüks sai natuke ja kook oli väga mõnus. Veidike laulsime ja rääkisime kogemusi. Pärastpoole läksime öösel, kui juba pime oli, tähti vaatama. Ma leidsin isegi Suure Vankri üles! Aga mingil hetkel tulid pilved taevasse. Siiski oli väga ülev tunne seal peaaegu pilkases pimeduses tuule käes seista, ainsaks valguseks tähed taevas. Tulnud tagasi autode juurde, palvetasime. Mul oli väga julgustav ja kinnitav teisi niiviisi südamest palvetamas kuulata. See laager andis vaheldust ja jõudu uuel nädalal jälle rõõmsalt edasi minna.“\nToivo: „Minu jaoks oli laager justkui pidev kirikus viibimine. Seda selle kõige paremas mõttes. Kord oli sakraalhooneks segasummasuvila, siis mets või mererand, „Eiffeli“ torn, mõni pühakoda või seda ümbritsev kalmistu seal puhkava võitluse läbi käinud kogudusega. Hingamispäevaõhtune ühine pannkoogiosadus RMK poolt meile rajatud pooleldi vabaõhukirikus pani kogu laagrile teatud mõttes krooni pähe. Sellised ühisettevõtmised on vajalikud, liitmaks kogudust.“\nTiina: „Selle aasta septembris oli mul meeldiv võimalus võtta osa hingamispäevakooli õpetajate laagri ühest päevast. Laagri hingamispäeval jõudsime üllatavalt palju ettevõtmisi koos ära teha, päeva sisse mahtus piibliõpe, jutlus, omavaheline arutelu, matkad ning ka ühised söömaajad. Kogu koosveedetud aeg andis mõnusa osadustunde omavahel ja tänutunde Jumalale, et ta on andnud meie kõrvale toeks ja julgustuseks oma lapsed!“\nKaie ja Rain (koos lastega): „Meeldejäävaimad hetked laagrist olid reede õhtul, kui sõitsime Ristnale päikeseloojangut vaatama. Ümberringi oli taevas tume ja pilvine ning terve päev oli vihma sadanud. Olles jõudnud kohale, seisime väikese kaljunuki peal, tuulepuhangute keskel lainetemöllu vaateväljas nautimas Jumala loomingut. Kui ümberringi oli pilvine, siis meie peakohal oli taevas selge. Merele vaadates tekkisid üsna pea suurte tumedate pilvede sisse väikesed augukesed, kust pääsesid paistma loojuva päikese imelised punakad kiired. See oli ehe kinnitus Jumala kohalolekust ja Tema viisist meid rõõmustada. Taevaisa õnnistas meid ka järgmistel päevadel, hingamispäeval ja pühapäeval ilusa päikeselise ilmaga. Huvi pakkuv oli käia ka Hiiumaa „Eiffeli tornis“, kus julgemad ka üles ronisid. Tänu sellele, et Viljaril on autos alati kast vaimulikku kirjandust varuks, sai torni ehitajale kingitud ka vaimulikke raamatuid. Oma adventperega on alati koos tore aega veeta, kus iganes, nii ka Hiiumaal.“\nLaura: „Seekordne laager oli jätk nüüdseks juba ühele toredale traditsioonile. Reede hommikul Tallinnast välja sõites oli ilm väga tormine ja mõtlesime, kas praam üldse väljub. Rohukülas oli aga täielik vaikus ja terve laagri ajal oli üldjoontes kena ilm. Taaskord oli osadus nii suur, et pärast laagrit oli rõõm näha, kuidas kõik särasid. Terve laagri vältel oli võimalus võtta palju rohkem aega Piibli uurimiseks kui tavaliselt ja oli näha, et kõigile mõjus see väga positiivselt. Ise kahjuks loodusradadele see aasta ei jõudnudki, aga öine tähistaevas Luidja rannas, kogu Hiiumaa loodus ning metsaannid, mida ta meile andis, tuletasid taaskord meelde, kui suur on meie Jumal ja kui väga tahab ta meile väikeseid meeldivaid üllatusi teha. Piibel ja loodus ongi ju kaks head asja, mille kaudu saab Ta meiega eriliselt rääkida ja loodan, et tulemas veel palju hingamispäevakooli laagreid, mis saaks praeguseid ja tulevasi õpetajaid kõnetada.“\nLaidi: „Seekordne Hiiumaale sõit algas vihmase ilmaga, kuid meid see ei heidutanud. Südames oli kindel teadmine, et ilm paraneb. Minu jaoks oli see teine kord laagris osaleda. Tore oli hingamispäeva vastuvõtmine Ristnal tuule ja meremühina saatel. Ümberringi pilvine taevas, ainult meie peade kohal heledam laiguke. See oli nagu tunnistus Taevaisa ligiolust. Hommik algas palve ja vaimuliku roaga, hiljem uurisime Peetruse kirja. Meelde jäi pannkookide söömine metsaonnis lõkketule valgel, hilisõhtuse tähistaeva uurimine, Neljateeristi matkaraja läbimine, “Eiffeli“ torni külastus jne. Tänu Taevaisale nende toredate hetkede eest!“\nVelda: „Tänu Jumalale, et mul oli ka see aasta võimalik minna Hiiumaale koos hingamispäevakooli õpetajatega. See reis oli huvitav ning pakkus lisaks silmailule ka palju hingele. Mulle meeldis hea vaimulik ja rahulik õhkkond ning meeldiv seltskond. Taevaisa juhatas meid ühel loodusrajal ilusti metsast välja kui olime teelt eksinud. Pidime jälgima märke, kuid kaotasime siiski korraks sihi, aga tänu Talle, et Ta juhatas meid jälle tagasi õigele teele. Nõnda on meiega ka lugu siis, kui me eksime ära vaimulikus mõttes õigelt rajalt. Küll on hea, et on Jumal, kes teab alati õiget teed ja kuuleb meie palveid.“\nAino: „Hetkepildid Hiiumaa reisist\nPraamil Rohukülast Heltermaale\ntuulisel ja vihmahallil hommikul\nüksteist õde-venda rõõmsal meelel\nalustasid ühist rännakut.\nKolmes autos vaikseil metsateedel\nvurasime hinged avali\nvastu võtma muljeid erksal meelel\nsüda, silmad ootus-elevil …\nEsimene ettenähtud peatus:\nEdasi: vist kõigil lõunasöögi ootus –\nkohaks valitud sai Tihu metsaonn.\nMõnisada meetrit Luidja rannast\nasub puhkeküla Villamaa.\nSelle küla Rohelisest Majast\nsaime paariks päevaks kodu meeldiva.\nHinge rikastavad osaduse hetked:\nPalved, Sõna uurimine õhtul, hommikul.\nPäeva jooksul käidud metsaretked.\nÕhtuti veel kuuldud unejutt …\nKadakate vahel käänuline tee\nlõpeb – üllatus! – „Eiffeli“ torni ees!\nÜks ettevõtlik hiidlane on selle ehitaja!\nKaks uljast – Toivo, Viljar – ülal vaadet uudistamas …\nSääre Nina „restorani“ teine korrus –\nimeline avar panoraam\navaneb me pilgule siit kadakate kohal:\nümberringi meri, rannakivid, kajakad …\nPäikses hele veteväli silmapiirist saati –\nteele kaasa võtta pole kaunimat küll pilti!\nArgipäevast me olime ära\narmsad päevad siin sõprade seas …\nHinges kuldab neid pidulik sära,\nrõõm ja tänu meil südames!“\nNagu eelpoolöeldust nähtub, said „akud“ tõesti laetud ja kui need on laetud, siis on jõudu ja tahet olla Jumala plaanis just sellel kohal, kuhu Tema meid tahab panna.\nTüri ja Paide kogudusel külas\nprevious post: Hingamispäevakooliõpetajate laager\nnext post: Isadepäev


EFK Paul Hillieri juhatusel esitab haruldast muusikat Ida-Euroopa naisheliloojate loomingust - Eesti Filharmoonia Kammerkoor\nEFK Paul Hillieri juhatusel esitab haruldast muusikat Ida-Euroopa naisheliloojate loomingust\nEesti Filharmoonia Kammerkoori (EFK) sarja „Peadirigendid“ teisel kontserdil „Öölaulud“ 24. märtsil Tartu Jaani kirikus ja 25. märtsil Niguliste kirikus juhatab koori Paul Hillier, kes toob publiku ette harva esitatud põnevad kooriteosed naisheliloojate loomingust. Kontserdil teeb kaasa nimekas flötist Conrad Steinmann.\nMitmekülgne muusik ja põnev dirigendiisiksus Paul Hillier, kes oskab publikut üllatada haruldaste heliteostega, pakub ka seekord avastamisrõõmu oma kavaga vähe tuntud teostest Ida-Euroopa päritolu naisheliloojatelt, kelle muusikat esitab koor kontserdil koguni kuues erinevas keeles. Eesti publiku jaoks tuntuim nimi on Ukrainas sündinud Eestis tegutsev Galina Grigorjeva, kellelt loomingust esitatakse „Nox Vitae“ (“Elu öö”), teos, mis Paul Hillieri sõnul pani alusele „öö“-teemalisele kavale. „Galina Grigorjeva muusika kõrval esitame mõned osad grusiinlanna Nino Janjgava teosest “17 Aliluias”, kuna minu meelest sobib see imekaunis teos suurepäraselt just Eesti Filharmoonia Kammerkoorile,“ leiab Hillier. Nino Janjgava on ka ise kohal laupäevasel kontserdil Niguliste kirikus.\nPoola juurtega Roxanna Panufniku loomingust esitatakse kooritsükkel “Wild Ways” (“Metsikud rajad”), mis on kaunis ja kohati humoorikas muusikaline seade jaapani luulest. „Ka vene-ameerika autori Lera Auerbachi looming on ääretult kütkestav, ja seda polegi ma veel kunagi varem esitanud,“ lisab Hillier.\nPaul Hillier oli Eesti Filharmoonia Kammerkoori peadirigent aastail 2001–2007, mille jooksul lisaks kontserditegevusele salvestas ta kümmekond rahvusvaheliselt hinnatud plaati, nende hulgas ka Grammy võitnud CD. Paul Hillier, on mitmekülgne artist, kelle karjäär hõlmab nii laulmist, dirigeerimist, komponeerimist kui ka muusikast kirjutamist. Teda tuntakse muusikamaailmas kui paljude eliitvokaalansamblite asutajat ja eestvedajat. Ta on loonud ansamblid Hilliard Ensemble ja Theatre of Voices ning praegu on ta Ars Nova Kopenhageni, Iiri Kammerkoori ja Coro Casa da Musica Porto peadirigent.\nVt videot proovisaalis (autorid Tammo Sumera, Mait Visnapuu):


Kuidas ma näen oma Canon EOS 350D katiku käivituste arvu?\nMul on Canon Digital Rebel XT (teisiti tuntud kui EOS 350D). Sooviksin leida katiku käivitamiste arvu.\nOlen proovinud ExifTooli ja ShutterCount ei kuulu mässajate Exifi teabesse. FileNumber on küll. Ühe minu viimase .jpg-faili puhul oli FileNumber 425–2556. Kas see tähendab, et olen kasutanud 4 miljonit faili? Kui ma teeksin aasta jooksul 1000 pilti päevas, oleks see 365 000 faili. Nii et 4 miljonit faili oleks üle 10 aasta väärt.\nOlen proovinud ExifTooli ja ShutterCount ei kuulu mässajate Exifi teabesse. FileNumber on küll. Ühe minu viimase .jpg-faili puhul oli FileNumber 425–2556. Kas see tähendab, et olen kasutanud 4 miljonit faili? Kui ma teeksin aasta jooksul 1000 pilti päevas, oleks see 365 000 faili. Nii et 4 miljoni faili väärtus oleks üle 10 aasta.\nHilisemate mudelite jaoks: http://photo.stackexchange.com/questions/3840/how-can-i-get-the-shutter-actuation-count-for-canon-eos-500d-550d\nMa pole teadlik ühestki saadaolevast tarkvarast, mis annaks teile katiku loenduri Canon 350D jaoks.\nOlen varem kasutanud EOSInfo utiliiti, kuid kardan, et see toetab ainult 40D , 50D, 450D, 500D, 1000D ja 5DmkII. Testisin seda 40D ja 450D peal ning see toimis hästi. EOSInfo veebisaidil olevate märkuste põhjal näib, et see teave pole teiste mudelite jaoks saadaval välja arvatud 1D * seeria. See tähendab, et EOSInfo kuvab katiku loenduri 40D, 50D, 450D, 500D ja 1000D jaoks. See näitab ka 5DMkII katiku loendurit, kuid enne väärtuse värskendamist peab kaamera toide olema sisse lülitatud. Katiku loendurit ei kuvata 1D *, 5D, 10D, 20D, 30D, 300D, 350D ja 400D ekraanil (või kuvatakse kui "0"). Asi pole selles, et mul oleks midagi nende kaamerate omanike vastu, vaid lihtsalt see, et Canoni SDK ei toeta nende katiku loendamist. UUENDAMINE (08.06.2009): Ilmselt on Canon eemaldanud võimaluse 500D katiku loenduse kontrollimiseks. Rohkem uudiseid, kui ma midagi teada saan.\nMa pole kindel, kas see viitab EOSInfo tarkvarale või selle teabe kättesaadavusele üldiselt\nVäärib märkimist, et EOSInfo utiliidi lehelt on lingitud Maci versioon, mida nimetatakse ka 40D katiku loendiks.\nProovisin 1100D-ga (T3) ja kaamera lihtsalt riputati üles. Kas on veel mõni võimalus seda kontrollida?\nLeidsin oma EOS 350d-s võimaluse katiku loendamiseks.\nLaadige alla Opanda IEXIF Viewer, jah, see salvestab eos 350d-ga tehtud kaadrite koguarvu !!! -, kuid mitte selge tekstina.\nAva viimane pilt.\nOpanda exif vaataja real 0093 on mõned numbrid. Salvestasin arvutisse palju pilte, sealhulgas esimesed pildistatud ... avasin oma kaameraga esimese faili (failinumber üks) ja leidsin need numbrid 32, 6400, 1, ... Avatud failinumber 97 ja leidis sellised numbrid: 32, 6400, 97, ... Avas failinumbri 199 ja leidis sellised numbrid: 32, 6464, 199, ... Avas failinumbri 252 ja leidis: 32, 6528, 252Avatud fail number 258 ja leitud 32, 6529, 2 Nii et kolmas number läheb 256-ni ja suurendab seejärel teist numbrit ning algab 1-st. Pilt 314 näitab 32, 6593, 58 Pilt 734 näitab 32, 6850, 222 Pilt 838 näitab 32, 6915, 70 Nii iga 100 kaadrit, kaamera suurendab teist numbrit 64 võrra, 256 võtte korral suurendab teist numbrit 1 võrra ja lähtestab kolmanda numbri.\nUmbes siis, kui võtate teise numbri, lahutage 6400 sellest ja jagage seejärel tulemus 64-ga ja korrutage seejärel tulemus 100-ga saate numbri, mis on väga lähedal EOS 350d reaalsete piltide koguarvule. - see pole täpne, sest see tähendaks keerulisemat matemaatikat ja see pole nii ... kuna see tulemus on üsna lähedane tegelikkusele\n---> See töötab ainult 350D < ---\nKui see on õige, on õige viis kaadrite arvu arvutamiseks:\nteine number - (x * 128 ) = 6400\n128x = teine number - 6400\nx = [ teine number - 6400] / 128\nJa siis korrutage x * 256 = võtete koguarv\nKuna iga 256 lasu teine number väheneb 128-ga.\nKõlab nagu "toores" mittestandardne EXIF-silt, mille abil tarkvara suudab näidata dekodeerimata väärtusi.\nsee on tõeline ja töötab. Selle kriteeriumi järgi otsustades näitab mu eelmisel päeval tehtud viimane pilt midagi umbes 47 000 kaadrit, mis on üsna lähedal sellele, mida ma oma kaamera jaoks arvasin.\nTehke Exceli fail, et arvata katiku käivituste arv reale 0093 vastavaks\nMis puutub failinimedesse, siis arvan, et numbris ID 425-2556 korratakse "25". Seega oleks foto number 42556. 100-0001 oleks esimene, 101-0100 oleks 100. jne. Mõnes kaameras on kolm esimest numbrit kausta nimes (nt CANON-425) ja ülejäänud on failinimi (nt IMG-2556). Kaustas on ainult 100 fotot. Seega loeb kausta number, kui palju "sadu fotosid" olete teinud.\nFailinimed pole täpsed, kuna sõltuvalt kaamera konfigureerimisest võivad failinimed iga uue kaardi / kausta alguse korral ümber minna või lähtestada.\nMuidugi. Ma lihtsalt kommenteerisin, et antud arv oli rohkem kui 42 tuhat kui 4 miljonit ja üritasin selgitada failinime struktuuri (võib-olla keegi võib seda kasutada). Kui aga kaamera oleks igal kaardivahetusel ümberminekuks seatud, siis kahtlen, kas see jõuaks antud failinimeni. Muidugi ei edastaks ma kasutatud kaamera ostmisel sellele numbrile!\nSee leht võib aidata http://dptnt.com/2007/06/how-to-find-out-the-total-shutter-actuations-of-your-dslr/\nOlen sellist teavet hankinud valdavalt Opanda IExif -i. Programm on vabavara ja näitab (muu hulgas), kui palju kaameraid olete kaameraga teinud, tuginedes foto EXIF  teabele salvestatud katiku loendamise atribuudile.\nKui olete vajutanud nuppu „Ava“ ja leidnud hiljuti tehtud foto, otsige üles Kaamera katiku vabastuste koguarv .\nOn olemas programm nimega photome, mis võimaldab teil pääseda juurde pildi Exif-andmetele ja annab neile ka katiku toimingud.\nTean teavet siit: http://www.twam.info/software/read-out-canon-eos-7d-shuttercount-on-os-x töötab XSi, T1i ja 7D. See eeldab ka, et teil on Linux või OSX. Ma arvan / loodan, et see töötab ka 350D-l.


Kommentaarid - Riigi arvelt naise taskusse. Miljoniskeem võtab soosikult Prantsuse presidendi tooli - Eesti Päevaleht\nRiigi arvelt naise taskusse. Miljoniskeem võtab soosikult Prantsuse presidendi tooli - kommentaare 1-9\nKas selle kohta Edward Lucas ei kirjutagi et Fillon tõi Prantsusmaa maailmakaardile ent rahaskandaaliga tehakse talle liiga ?\nKas seal polegi siis JOKK skeemid lubatud.Kohe näha et Eesti pole enam Euroopas.\nSaadame Aafrikasse aitama.\nSee kommentaar on sisestatud anonüümse kasutaja "kõikjal sama" poolt ja on seetõttu nähtav ainult anonüümsete kommentaaride kaustas\nRumeenia karmid poisid jälle tänaval.\nTõestus, et inimene on ühesugune igal pool. Sõltumata mis keelt ta räägib, millisest kultuurikihist ta tuleb, kui vananast euroopa ühiskonnasta iganes on ja mis sugu ta on, kui kõrge haridus tal on. Nii ka meil. Kena lips ja naeratus, kraad on taskus mõistust ikka ei ole. Ainult isekus.\nEesti marjustini "demokraatia valvekoerad" klähvivad Trumpi kallal, kohalike riigivaraste jaoks pole aega.\nKunagi koolis õppisin, et Eesti tõi maailmakaardile araabia meresõitja Piri Reis. Aga tutkit brat, nüüd tuleb hoopis välja , et seda tegi juut Ilves)\nMaakaardil on küll mõõtkava, kuid pikki vahemaid moonutab maakera kumerus. Kui tõmbame sirgjoone Frankfurt-San Francisco, siis ükski lennuk sellel joonel ei lenda, vaid teeb "kaare" Gröönimaa juurest läbi. Vaadates Google Earthi või gloobust, saab kohe aru miks.\neksole, kas ta arvab et on mingi trump kellele ei jää midagi külge?\nMiks liberalismiga alati tuleb riigis kohe korra langus ja kuskil plahvatab täiskorrumptiivne raha oma taskusse pistmine ?See kehtib iga riigi kohta....Fillon tegi kiiresti ennast presidendi kandidaadiks ja kui hakati uurima ...siis selgus miljonitE maksmine naise nimele ilma tööd tegemata ...võib ta nüüd kaotada.vailmised ....\nKanepi legalisatsioon versus Le Pen. Kusjuures ma ei imestaks kui rah vuslane selle ka ise ära legaliseerib


Alkeemia - podcast – Podcast.ee\nAlkeemia – muutumise kunst ja elamise teadus!\nAlkeemia Podcast on saade, kus me kaks korda kuus pühapäeviti räägime põnevate külaliste ja oma ala ekspertidega tervise, psühholoogia, eneseareng ja vaimsuse teemadel. Selleks, et Alkeemia - muutumise kunst ja elamise teadus!\nIluspetsialist Reet Härmat õpetab, kuidas vananemist tagasi pöörata\nKas teadsid, et vananemisprotsessi saab pidurdada ja isegi tagasi pöörata? Ilugurmaan ja jumestaja Reet Härmat teab, mismoodi seda teha! Alkeemia Podcasti 9.saates jagabki ta nõuandeid, kuidas noor välja näha ja millele heas välimuses tähelepanu pöörata.\nMis asi see OMA MINA tegelikult on ja kuidas sellega päriselt kontakti saada?\nMenopaus on üleminek uude elufaasi\nKUULA SAADET I “Inimkond on hingelises kriisis!”\nMe peidame oma ärevust nii enda kui teiste eest\nKuidas näeb hiina meditsiin talisuplust, hommikust smuutit ja paastumist?\nKUULA I Katrin Saali Saul selgitab, mis on naiste suurimad väljakutsed praegusel ajal\nPodcasti “Alkeemia” viimati lisatud saated\nMenopaus on justkui surm, mida ei pea kartma


auto24.ee - Foorum » WRC » Andreas Mikkelsen\nAvaleht » Foorum » WRC » Andreas Mikkelsen\nTEEMA: ANDREAS MIKKELSEN\nTegu siis 17aastase noormehega, kes võitis sel nädalavahetusel Saaremaa ralli Margus Muraka ees ligi poole minutiga. Olgugi, et poisil oli kasutada 2005a. Ford Focus WRC, hämmastab just see, et oma debüütralli tegi ta selle aasta juulikuus. Kuidas see nagu võimalik on, et nii lühikese aja jooksul toimub selline areng. Mõni sõidab 4 eluaastast rallit, aga ikka ei jõua kaugele. Mikkelsen ainult 4 kuud rallit sõitnud ja näitab sellisele vanale kalale nagu Margus Murakas koha kätte. Hämmastav!\nRe: Andreas Mikkelsen\nmurakal nagu s aytlesid õesti vana tehnika ja mikkelsen kindalsyti is eka noorwem ja oleneb kellel antud milleski oskust kellele mitte\nTal issi ju Rahaboss,ostis pojale sõiduoskuse.\nkonkurentsi vabadel võistlustel suudaksid paljud wrc autoga n rühmale koha kätte näidata. nii et, mis kala see murakas nii väga ikka on?\nmikkelsen (kes on siiski tervelt üheksa kuud rallit sõitnud :) on kahtlemata hea ja andekas sõitja. on täiesti reaalne, et näeme teda juba tuleval aastal wrc-sarjas frodi teises tehameeskonnas.\naga: saja kilomeetri peale pool minutit kaotada on just selline kaotus, et selle võib puhtalt tehnika (või ka rehvide, sõidusaapa libisemise või hommikuse une) kraesse kirjutada. murakat maha kanda ikkagi ei maksa.\npealegi: kui kokku liita mikkelseni ja tema kaardilugeja floene´i kehakaal ning muraka ja ojamäe kehakaal, võib ka väita, et murakas kaotas ülekilode tõttu :)\nmiks sa seda arvad, et teda järgmine aasta Fordi teises meeskonnas näha võib? On sul mingeid andmeid, et Ford on teda jälginud?\nVaevalt see Mikkelsen ikka nii vähe sõitnud on - võibolla siis WRC-ga. Andekas ka kindlasti. Aga tehnikaspordis sõltub suur osa ikka tehnikast. Murakal olid probleemid ka keskdiffriga, mida tal ka varem olnud.\nSee on mõnevõrra huvitav küll, et miks ta Eestis ainukesena seda WRC-d peab mõtekaks ülal pidada. Kellegiga meie omadest ju tõsiselt võistelda ei ole.\nNoor oleks pidanud saama ajapenalti akp-sse hilinemise eest. Murakas toenäoliselt arvestas sellega ja soitis kindla peale. Pärast karistuse arusaamatut tühistamist oli tulemus selline.\nandmeid on kyll,et mikkelsen teises meeskonnas ,olen seda isegi näinud kuskil,afa sinu jaoks ei viitsi kyll otsida...otsi ise vast ikke :D\nUued sõidukid Ford Focus alates 20 300 EUR


, Haiguste valu liigestes\nOsteoporoosi ravi hulka kuulub D-vitamiini ja kaltsiumi ööpäevase vajaduse rahuldamine. Jäigastav lülisambapõletik ehk Bechterewi tõbi Iseloomustus Jäigastav lülisambapõletik on pikaajaline liigesepõletik lülisambas ja sageli Haiguste valu liigestes jäsemete liigestes.\nLiigeses põhjustavad kristallid äkilise põletikureaktsiooni, mis avaldub liigese turse, punetuse ja valuna. Kuseteedes võivad kusihappekristallid sadeneda neerukivideks. Eestis on umbes podagrapõdejat, sagedam on haigus keskealiste meeste hulgas. Podagra võib tekkida mitmel põhjusel: kõrgvererõhutõve ravis kasutatavate diureetikumide Haiguste valu liigestes kuseajatite kõrvaltoimena, ülesöömisest ja alkoholi, eriti õlle, joomisest, samuti üldise ainevahetushäire, suhkurtõve, vererasvade suure sisalduse ja kõrgvererõhutõve tõttu.\nEsimesed hood paranevad täiesti. Ravita Haiguste valu liigestes podagra levida mitmesse liigesesse ja lõpuks põhjustada Haiguste valu liigestes liigeste raske kahjustuse ning invaliidsuse. Ravimata podagra kahjustab ka neerusid.\nHaigestunul Gel 5 liigesest valu põhjust juba esimese podagrahoo järel hakata pidama podagradieeti.\nSelles on kõige olulisem Haiguste valu liigestes toiduaineid, millest tekib kusihape. Umbes pooltele kõigist podagrahaigetest piisab dieedist, ilma et oleks vaja võtta ravimeid. Reumatoidartriit Iseloomustus Reumatoidartriit on krooniline liigesepõletik.\nReumatoidartriit on liigesekesta sisekihi põletikuline kasvajataoline vohamine. Tundemärgid Algab tavaliselt Haiguste valu liigestes liigesevaluga, enamasti just hommikuse sõrmede või päkkade helluse ja jäikusena. Liigesepõletiku nähtavaim tunnus on turse, mis on tingitud liigesesse öösel kogunenud tursevedelikust ja liigesekesta paksenemisest. Äge põletik põhjustab samuti naha paikse punetuse ja kuumenemise.


Nameisis – Vikipeedia\nNameisis (kaasaegsetes allikates Nameise, Nameyxe; läti keeles ka Namejs, Nameitis) oli Tērvete semgalite vanem (nimetatud ka kuningaks), 1279. aastal alanud Liivi ordu vastase semgalite ülestõusu üks juhte. Peamine allikas Nameisise kohta on Liivimaa vanem riimkroonika, mainitud on teda ka Franciscus de Moliano ülekuulamisprotokollides 1312. aastal.\nArvatakse, et juba 1270. aastal, mil orduväed Tērvete linnuse vallutasid ja semgalitega rahu tegid, võis Nameisis olla sealne valitseja. Pärast Liivi ordu 1279. aastal organiseeritud sõjaretke leedulaste vastu, mis lõppes kaotuse ja semgalitest abijõudude lahinguväljalt põgenemisega, algas semgalite aladel ülestõus. Selle põhjusena on nähtud maksude tõstmist ja/või ordu poolt pidusöögile kutsutud mõnede semgali ülikute tapmist. Hiljem oli ka üks orduvend andnud Nameisisele kõrvakiilu. Samal aastal vallutati Nameisise juhtimisel orduvendade käes olnud Tērvete linnus ja astuti liitu leedulastega. Hiljem ründas ta oma väega semgalite Dobele linnust piiramas käinud orduvendi ja kuralasi, kuid sai lüüa ja taandus. 1279./1280. aasta talvel võitsid rüüsteretkel olevad Nameisise semgalid lahingus väikest orduvendade salka. 1281. aastal alistus Tērvete linnus piiramise järel ordule ja Nameisis lahkus Leedumaale. On arvatud, et võis olla Leedu vürsti Traidenise vasall. Viimast korda mainitakse teda allikates samal aastal osalisena leedulaste Preisimaale tehtud sõjakäigus. Nameisise edasisest saatusest Leedus pole midagi teada. Küll on teada, et hiljem, 1289.–1290. aastal, järgnesid talle sinna mitmed teisedki semgalid, kelle elu ordu sagedased sõjaretked raskeks tegid, kuid kes ei tahtnud neile alistuda.\n↑ historia.lv, Nameisis (Tērvetes zemgaļu vecākais)\n↑ Liivimaa vanem riimkroonika. Tõlkinud ja kommenteerinud Urmas Eelmäe, teaduslikult toimetanud Enn Tarvel. 2003. Värsid 8411–8452, 8605–8812, kommentaar (8662), lk 143–144, 146–149, 223\n↑ Liivimaa vanem riimkroonika, 9038–9102, lk 152–153\n↑ Liivimaa vanem riimkroonika, 9193–9404, lk 155–158\n↑ Liivimaa vanem riimkroonika, 9543–9682, lk 160–162\n↑ Latvijas vēstures enciklopēdija, Nameisis\n↑ Liivimaa vanem riimkroonika, 11338–11637, lk 186–191\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Nameisis&oldid=4043040"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 03:03, 8. november 2014.


Ööraamatukogu avab täna uksed | Tartu Ülikooli raamatukogu\nÖöraamatukogu avab t...\nÖöraamatukogu avab täna uksed\nTänasest on Tartu ülikooli raamatukogu eestvedamisel avatud traditsiooniline ööraamatukogu, mis sel korral toimub Liivi tänava pop-up lugemissaalides. Esmakordselt ootab ööraamatukogu õppijaid ka nädalavahetusel.\n„Ööraamatukogu on remondi tõttu sel korral tõesti Liivi tänaval, kuid me oleme sealse keskkonna muutnud võimalikult õppijasõbralikuks ja usume, et tudengid jäävad rahule,“ avaldas TÜ raamatukogu direktor Martin Hallik alanud eksamisessiooni eel lootust. Pop-up lugemissaalides on kohti ligi 200 õppijale ning raamatukogu on hoolitsenud selle eest, et teenindus oleks tagatud kuni keskööni.\nAlates kella 21-st saavad tudengid tasuta kohvi, teed ja puuvilju, lisaks on erinevatel päevadel ööraamatukogusse oodata lugemiskoeri, saab mängida lauamänge ja teha tutvust virtuaalreaalsusmaailmaga. Sportlikku ja aktiivset tegevust pakuvad lauajalgpall ja Generatorbike’i elektrit tootvad jalgrattad.\nÖöraamatukogu on avatud 2.-15. jaanuarini kõigil nädalapäevadel kella 9-24.


Kroodi viadukt saab valmis septembris - Lemminkäinen\nKroodi viadukt saab valmis septembris\nMaanteeamet sõlmis tänavu jaanuaris lepingu Kroodi viadukti valmis ehitamata osa projekteerimiseks ja ehituseks. Töövõtjaks on Lemminkäinen Eesti AS. Projekti eesmärk on lõpetada poolelioleva viadukti ehitustööd ja suunata liiklus Vana-Narva maantee pikenduse abil Maardusse Kombinaadi tänavale ning likvideerida Vana-Narva maantee raudteeülesõit ja sellega seotud ringteega lahendatud ajutine liikluskorraldus üle Peterburi maantee viival Maardu viaduktil.\nEhitustegevusega alustati märtsikuus ja tööde lõpp on planeeritud septembrisse. Viadukti kogupikkus saab olema 186,8 meetrit, puudu oleva lõigu pikkuseks on 127,6 meetrit. Ehituse käigus rajatakse veel viis vahesammast, millele toetatakse kandvad eelpingestatud talad ja talasid ühendav monoliitsest raudbetoonist plaat. Tee laiuseks viaduktil on projekteeritud 10,2 meetrit. Viadukti lõunapoolsesse serva rajatakse ka sõiduteest piirdega eraldatud kolme ja poole meetri laiune kõnni- ja jalgratta tee.\nallikas Harju Elu