Me mõistame fibrinogeeni sisaldust veres naistel - Arütmia - July\nVeri on ainulaadne vedelik, mille koostis võib varieeruda sõltuvalt asjaoludest ja keskkonnategurite mõjust. Üks selle komponente on fibrinogeen - valk, mis on mitteaktiivses vormis, kuni seda pole vaja. Fibrinogeeni ülesanne moodustada verehüüve, mis verejooksu juuresolekul võib kiiresti kahjustatud veresoone terviklikkuse taastada. Fibrinogeeni tase võib varieeruda, mida mõjutavad paljud tegurid. Eriti kehtib see naiste keha kohta, mis on hormonaalsete muutuste all. Millised on selle valgu normid naiste veres ja mida tõestavad kõrvalekalded normidest, kaaluge järgnevalt.\nMilliseid väärtusi peetakse naistele normaalseks?\nIsegi iidsed teadlased väitsid, et hormoonid juhivad naise keha. Tõepoolest, see on hormonaalne süsteem, mis on võimeline kontrollima kogu organismi jõudlust, samuti mõjutama kvantitatiivset ja kvalitatiivset koostist.\nNaiste puhul on normaalsed fibrinogeeni näitajad, arvestades vanust:\nVastsündinud ja lapsed esimesel eluaastal - 1,3-2 g / l.\nTüdrukud 2-6-aastased - 1-2 g / l.\n6-14-aastased tüdrukud - 1,7-3 g / l.\n15-25-aastased tüdrukud - 2-4 g / l.\n35 aasta pärast - 1,8-4 g / l.\nMenopausi ajal võivad naised väheneda fibrinogeeni koguses, mis on loomulik ja regulaarne protsess.\nFibrinogeeni taseme tunnused raseduse ajal\nRaseduse ajal kohandub naise keha loote soodsale kandele. Hea vere hüübimine on tagatud kergeks manustamiseks ilma tüsistusteta verejooksu ja suure verekaotuse kujul. Fibrinogeeni määrad raseduse ajal erinevad erinevates trimestrites, omades omaseid omadusi ja füsioloogilist orientatsiooni.\nEsimesel trimestril muna viljastamine ja selle implantatsioon emaka seintesse. Seda protsessi kontrollivate hormoonide mõjul on fibrinogeeni tase veidi vähenenud, mis võimaldab loote munal saada emakasse.\nNormaalne rasedus esimesel trimestril on 1-3 g / l.\nKõigi elutähtsate elundite ja süsteemide areng on iseloomulik teisele trimestrile ning verejooksu ja enneaegse sünnituse tekkimise ennetamisele. Seetõttu suureneb fibrinogeeni tase teisel trimestril kiiresti ja jõuab kuni 4-5 g / l. See protsess aitab vältida soovimatute tüsistuste tekkimist ja aitab kaasa ka loote täielikule arengule.\nKolmandal trimestril, kui vereanalüüs tehakse tavalisest sagedamini, võivad normaalväärtused ulatuda 5-6 g / l, mis on tingitud ka looduslikest füsioloogilistest protsessidest tulevase ema kehas. Maksimaalsed indikaatorid diagnoositakse enne sünnitust, kui keha valmistub eelseisvale protsessile võimaliku verekaotusega. Fibrinogeeni kõrge tase aitab kaitsta naisorganismi suurte verekaotuste eest ning tagada kiire taastusravi pärast pinget.\nFibrinogeeni kiirus raseduse ajal kolmandal trimestril peaks olema tavalisest suurem. Kui indikaatorid jäävad samaks nagu enne rasedust või on vähenenud, on oht ema ja lapse elule ja tervisele.\nSoovitame vaadata kasulikku videot.\nKuna fibrinogeen osaleb aktiivselt vere hüübimisprotsessis, määratakse selle tase kindlaks koagulogrammi nimelise analüüsi abil. See analüüs on raseduse ajal kohustuslik. Ta on määratud uue trimestri esimestel nädalatel, mis võimaldab teil kontrollida igasuguseid kõrvalekaldeid ja vastata neile õigeaegselt.\nUuring nõuab venoosset verd, tara, mis viiakse läbi tühja kõhuga. Veri asetatakse antikoagulandiga katseklaasi, mis takistab selle enneaegset kokkuvarisemist ja seejärel tsentrifuugitakse, asetades mehaaniliseks puhastamiseks spetsiaalses masinas. Tsentrifugaaljõu mõjul settivad punased verelibled ja plasma asub kõige kõrgemal positsioonil.\nUuringu jaoks on vaja puhastatud plasmat.\nErinevad laborid on võimelised fibrinogeeni taseme uurimiseks kasutama erinevaid meetodeid. Kõik sõltub erivarustuse ja reaktiivide kättesaadavusest. Kõige populaarsemad meetodid selle valgu määramiseks on järgmised.\nKaalumeetod - võimaldab hinnata valgu massi plasma vedelikus. 1 ml puhastatud plasmale lisatakse 0,1 ml tromboplastiini ja sama kogus kaltsiumkloriidi. Segatakse hästi klaaspulgaga, seejärel asetatakse anum termostaadile, mille seatud temperatuur on 37 ° C, mis on võimalikult lähedane inimkeha temperatuurile. 10-15 minuti pärast lastakse saadud tromb läbi filterpaberi ja kuivatatakse veidi. Seejärel kaalutakse hüübimist meditsiinilisel skaalal. Saadud fibriini trombi mass on umbes 10-18 mg. Fibrinogeeni kontsentratsiooni määramiseks tuleb see väärtus korrutada konstantse väärtusega - 0,222. Saadud tulemus arvutatakse g / l.\nOptilise määramise meetod - aitab saavutada võimalikult lühikese aja jooksul tulemusi, kuid nende usaldusväärsus sõltub hepariini kontsentratsiooni tasemest veres, samuti modernsete seadmete kättesaadavusest reaktiividega. Trombiin lisatakse plasmale, hinnates verehüübe moodustumise reaktsiooni kiirust. Seejärel hinnatakse verehüübe tihedust spetsiaalse aparaadiga, mis annab andmeid selle massi ja tiheduse kohta.\nImmunokeemiline meetod - põhineb immuunreaktsioonide seostel, mis võivad mõjutada vere kvantitatiivset ja kvalitatiivset koostist.\nSellel on palju vigu, mistõttu seda kasutatakse väga harva, kui patsiendil on kahtlusi autoimmuunhaiguste esinemise suhtes, mis võivad mõjutada fibrinogeeni kontsentratsiooni.\nKuna veresuhkru kvantitatiivne ja kvalitatiivne koostis muutub organismi mis tahes muutuste mõjul, on kõige täpsemate tulemuste saamiseks vajalik eelnev ettevalmistus.\nMenstruatsiooni ajal on naistelt vere võtmine rangelt keelatud, sest saadud andmed ei ole kaugeltki reaalsed, mida selgitab vereanalüüs.\nVere tuleb annetada esimestel tundidel pärast tühja kõhuga äratamist. Erinevate toitainete ja valkude puudumine veres annab kõige täpsemaid tulemusi.\nEnne kui naine peaks hästi magama ja hästi puhkama. Tuleb vältida rõhuasetusi ja kogemusi, mis tekitavad ka valeandmeid. Füüsilist aktiivsust on vaja piirata võimalikult palju 2-3 päeva enne analüüsi.\nTulemuste usaldusväärsus sõltub ka laboratooriumi varustuse tasemest.\nVõimaluse korral tuleks eelistada neid laboratooriume, millel on spetsiaalsed seadmed ja kaasaegsed reaktiivid.\nFibrinogeeni puudumine veres näitab, et keha terviklikkuse kahjustamise ajal puudub verehüüvete tekkimise vere võime. See seisund on äärmiselt ohtlik, sest liiga harva vere, mis ei suuda õigel ajal verehüübuda, võib haavast üsna kiiresti voolata, ohustades elu.\nMadalad fibrinogeeni määrad, mis kipuvad 1-le või sellest väiksemale väärtusele, võivad näidata kehas kõrvalekaldeid.\nKõige sagedamini esineb otsene seos madalama väärtuse ja järgmiste haiguste progresseerumise vahel:\nMaksapuudulikkus, kus fibriini süntees ei toimi või ei esine üldse.\nSeedetrakti haigused, kus K-vitamiini imendumine on võimatu\nNakkuslik mononukleoos ja muud nakkushaigused.\nToksikoos raseduse ajal, kui naise toitainete tarbimine on piiratud.\nB-grupi vitamiinide äge puudulikkus.\nHüpofibrinogenemia kaasasündinud tüüp, mis on pärilik.\nPolüteemia, kus erütrotsüütide arv veres suureneb patoloogiliselt.\nDIC-sündroom, mille käigus koguneb anumatesse suur hulk mikroskoopilisi trombe.\nKeha tõsine joobeseisund, kus verepreparaat on mõnevõrra aeglane.\nSamuti eelneb fibrinogeeni taseme langusele Aspiriini sisaldavate ravimite pikaajaline ja kontrollimatu kasutamine, mis võib verd õhutada.\nEriti kehtib see 50-aastaste naiste kohta, kes hormoonkorrektsiooni tõttu kannatavad südame-veresoonkonna haiguste all ja võtavad selliseid ravimeid, mille on määranud arst, kuid ei järgi soovitatud annuseid.\nTeine mittepatoloogiline põhjus selle näitaja languseks on ebatervislik toitumine, mis ei sisalda valgurikast toitu. Tegelikult ei saa te liha täielikult loobuda, sest valk on kehas peamine ehitusmaterjal. Taimetoitlased kaotavad kiiresti kaalu ja nende tervislik seisund jätab palju soovida.\nNaised, kes on mingil põhjusel sunnitud võtma hormoonid ja anaboolsed steroidid, võivad samuti kannatada vere fibrinogeeni puudulikkuse all.\nOluline on realiseerida olukorra oht, sest kui näitajad ei jõua 1 g / l, siis on sisemise verejooksu tõenäosus suur. Igasugune piinlik liikumine võib põhjustada suurte laevade vigastusi, mis põhjustab surelikku ohtu.\nSellisel juhul on soovitatav selgitada, miks fibrinogeen ei suurene.\nPärast seda valitakse erirežiim, mille eesmärk on näitajate taastamine.\nKõrge fibrinogeeni kiirus, mis ületab 5-6 g / l, ei ole vähem ohtlik. See näitab, et veres on palju valgu molekule, mis seda paksendavad ja takistavad selle liikumist vereringes. Lisaks vereringe aeglustumisele on suurenenud fibrinogeeni surmav tagajärg verehüüvete tõenäosus. Verehüübed, mis on võimelised kinnituma veresoonte seintele surve all, võivad oma asukohast eralduda ja vereringesüsteemi vabalt liikuda. See toiming on kahel juhul ohtlik:\nTrombid ummistavad suure veresoone ja põhjustavad selle deformatsiooni, mis on visuaalselt märgatav, kui veenid laienevad ja tõusevad, lähedale nahale.\nVerehüüv on väikese suurusega ja liigub vabalt südame vereringesüsteemi kaudu. Hüüve põhjustab ventiilide ummistumist, põhjustades südamepuudulikkust ja vältimatut surma.\nPõhjused, mis võivad põhjustada fibrinogeeni taseme tõusu, on järgmised:\nAutoimmuunhaigused, mille mõju all on vererakkude sünteesi ebaõnnestumine.\nOnkoloogilised haigused metastaasidega luuüdi.\nDiabeet ja muud süsteemsed haigused.\nKroonilise etioloogia põletikulised protsessid.\nOn ka kaks tingimust, mille puhul naiste kõrged määrad on norm:\nRaseduse ajal ja enne sünnitust valmistub keha tulevase verekaotuse jaoks, mistõttu sünteesib see intensiivselt valke, et vältida negatiivseid tagajärgi. Fibrinogeen raseduse ajal, eriti enne sünnitust, saavutab maksimaalsed väärtused.\nOperatsiooni ja operatsioonijärgse perioodi ajal on rikutud kehaosade terviklikkust, mis on signaal uute fibriinkiudude kiirendatud sünteesiks, mis võib kõrvaldada vere lekke.\nKui kõrged määrad ei ole seotud raseduse või kirurgilise sekkumisega, on vaja põhjuseid põhjalikult uurida ja kindlaks teha.\nOluline on meeles pidada, et kui soojadel perioodidel verd loovutatakse, võib dehüdratsiooni avastada, kui tarbitakse vähem vett. See faktor suurendab ka vere viskoossust ja võib põhjustada koagulogrammi kõrvalekaldeid.\nFibrinogeeni taseme ennetamine naistel\nEt naiste fibrinogeen jääks alati normaalseks ja verejooksu ja tromboosi ohud oleksid minimaalsed, tuleb järgida järgmisi soovitusi:\nSüüa hästi ilma liha loobumata.\nTäielikult kõrvaldada ühe toote pikaajaline kasutamine (monotoit).\nViige läbi kõik rutiinsed uuringud raseduse ajal, soovitatav kord nädalas.\n50 aasta pärast läbima tervisekontrolli 2 korda aastas, mis aitab vähendada tüsistuste riski.\nKui on olemas normist kõrvalekalduvad väärtused, on vaja läbi viia täielik uuring ja täpselt teada saada, mis selle põhjustas.\nÄrge ise ravige, eriti kui on kroonilisi haigusi.\nÄra unusta veerežiimi.\nPiisav vedeliku tarbimine aitab normaliseerida vere mahtu ja vähendada verehüüvete tekkimise tõenäosust.\nSeega sõltub fibrinogeeni kontsentratsioon naise kehas mõningatest teguritest, mis võivad muuta selle taset nii üles kui alla. Raseduse ajal on kehtestatud teised norminäitajad, mis on tingitud keha muutustest. Juhul, kui koagulogrammi tulemused näitavad normist kõrvalekaldeid, tuleb läbi viia üksikasjalik uurimine ja teha kindlaks, mis juhtub. Ravimi toime verekontsentratsioonile ja selle kvantitatiivsele koostisele ei ole ravi.\nFibrinogeen veres, määr naistel\nFibrinogeen - mis see on? See on valk, mis on toodetud maksas ja vabaneb vere, kui see on hädavajalik:\nVerejooksu peatamiseks. Kuidas see läheb? Aluse purustamisel jagunevad vereliistakud, mille tulemusena moodustub aktiivne tromboplastiin. Protrombiini valk muundatakse trombiiniks, mis on aktiivne ensüüm. Lahustuv fibrinogeen trombiini mõju all muutub lahustumatuks fibriiniks. See moodustab verehüübe, mis tihendab laeva. Verejooks peatus.\nPatoloogia tuvastamiseks arengu algstaadiumis tasub keskenduda fibrinogeeni kontsentratsioonile. Ärge kartke küsida arstilt uuringu tulemusi.\nKardioloog, terapeut, kirurg, hematoloog või günekoloog - iga spetsialist võib määrata fibrinogeeni testi, et määrata valgu taset, hinnata organismi võimet moodustada verehüübeid ja määrata sellega seotud kõrvalekalded. Millal seda uurimist vaja on?\nLaborites tehakse tavaliselt selliseid teste nagu APTT, koagulogramm nr 1 ja antitrombiin III. Ensüümide ja elementide loetelus on fibrinogeen esimene ja seda nimetatakse faktoriks I. Selle kogust mõõdetakse grammides liitri kohta.\nVerd vereplasmasse kogutakse veenist. Enne katsetamist on soovitatav:\nvälistada ravimid, mis suurendavad vere hüübimist;\nanalüüsi edasi lükata, kui on märke nohu;\nMitte suitsetada vähemalt pool tundi.\nKõrvalekaldumine normist on põhjuseks täiendava uurimise läbiviimiseks ja tõsise ravi alustamiseks.\nPaluge spetsialistil selgitada fibrinogeeni taset veres. Naiste norm on 2-4 g / l. Kuid isegi ühe kuu jooksul võib tase muutuda: suureneb enne menstruatsiooni ja selle ajal ning väheneb pärast seda. Veri võib vanusega pakseneda, sest 40 ja 50 aasta jooksul tõuseb valgu tase. Kuid kõik "tervislikud" kõikumised varieeruvad normaalses vahemikus, mis kajastub tabelis:\nFibrinogeen veres on üks vere hüübimise põhinäitajaid, mis määratakse koaguloloogilise uuringu (koagulogramm või hemostaasiogramm) käigus. See analüüs on ette nähtud kõigile ootavatele emadele planeeritud viisil, tavaliselt üks kord trimestril, vastavalt näidustustele - sagedamini.\nFibrinogeeni ja teiste vere hüübimisnäitajate analüüsi võib määrata isegi enne rasestumisvastase võitluse lõpetamist ja raseduse planeerimise algust, kui oodatav ema on olnud:\nVarasemate raseduste katkemine.\nKorduvad biokeemilised rasedused.\nVarasematel rasedustel oli tüsistusi: preeklampsia, platsentaepuudulikkus.\nKäesolevas artiklis räägime sellest, milline on vere fibrinogeeni test, kuidas see aitab avastada kõrvalekaldeid ja miks on oluline seda raseduse ajal edasi anda.\nFibrinogeen on valk, mis on üks peamisi vere hüübimistegureid. See on vajalik verehüüvete tekkeks ja verejooksu lõpetamiseks, aitab kahjustatud kudede paranemisel ja nende verevarustuse taastamisel. Kui veresoonte veresoonte seinad kahjustavad biokeemiliste reaktsioonide kaskaadi, mille lõpptulemuseks on fibrinogeeni muundumine fibriiniks. Tekib verehüüve. Peaaegu kohe pärast seda algab teine reaktsioonikaskaad - vere antikoagulantide süsteem.\nFibrinogeen sünteesitakse maksa rakkudes ja on teatud kontsentratsioonis veres pidevalt olemas. Kui veresoonte seinad on kahjustatud, muundub see fibriiniks ensüüm trombiin, mis moodustab polümeere valgetest kiududest - nad on osa verehüübest. Fibrinogeeni kontsentratsiooni muutmine veres ohustab verejooksu või tromboosi.\nRaseduse ajal läbib umbes 600 ml verd platsentat iga minuti jooksul. Pärast platsenta eraldumist ja lahkumist sünnituse ajal jääb emaka limaskestale verejooks. Sünnituse ajal kaotab naine umbes 500 ml verd (keisrilõike ajal kaks korda rohkem - keskmiselt 1000 ml). Aga siis emakakokkulepped, laevad haaravad ja verejooks peatub. On väga oluline, et vere hüübimis- ja antikoagulatsioonisüsteemide töös oleks tasakaal.\nRaseduse ajal aktiveerub hormoonide toimel hüübimissüsteem. Keha "valmistab", et tulla toime füsioloogilise verekaotusega olulisel hetkel.\nFibrinogeeni tase tulevases ema veres suureneb järk-järgult ja kolmandas trimestris võrreldes normaalväärtustega suureneb 2-3 korda. See esineb hormoonide mõjul.\nFibrinogeeni sisaldus naiste veres\nKui naine ei ole rase, siis 1,8–3,5 g / l.\n1–13 rasedusnädalat: 2,12 - 4,33 g / l.\n13–21 rasedusnädalat: 2,9–5,3 g / l.\n21–29 rasedusnädalat: 3–5,7 g / l.\n29–35 rasedusnädalat: 3,2–5,7 g / l.\n35–42 rasedusnädalat: 3,5–6,5 g / l.\nNiisiis, me arvasime, et hüperkoagulatsioon (suurenenud vere hüübimine) rasedatel on normaalne. Kuid antikoagulantide süsteemi koagulatsiooni ja nõrgenemise ülemäärane aktiveerimine võib põhjustada tüsistusi: raseduse arengu lõpetamine igal ajal, gestoos ja feto-platsenta puudulikkus, mis võib põhjustada väikese kaalu, ebatervislike laste sündi. Ära unusta ema. Hüübimis- ja antikoagulatsioonisüsteemide tasakaalustamatus võib tekitada sünnitusjärgse perioodi komplikatsioone: tromboos, verejooks. Kõige tõsisem on DIC.\nRaseduse ajal on ohtliku seisundi oht viis korda kõrgem - sügava veeni tromboos.\nTromboosi tõenäosus suureneb, kui naine viib istuvale elustiilile (seetõttu vajavad oodatavad emad igal ajal kehalist aktiivsust, kui rasedus on ebaühtlane), rasvunud, suitsetab, kui oodatav ema on rohkem kui 40 aastat vana, kui tal on kunstlikud südameklapid ja autoimmuunsed seisundid: süsteemne erütematoosne luupus, antifosfolipiidide sündroom, krooniline autoimmuunne türeoidiit. Väikeste ja suurte laevade, geneetilise või omandatud trombofiiliaga rasedate naiste tromboosi ohus.\nFibrinogeeni tase pärast sünnitust väheneb järk-järgult ja pärast keisrilõiget mõnda aega suureneb.\nRaske hüperkoagulatsioon raseduse ajal põhjustab selliseid tüsistusi nagu platsenta veresoonte tromboos, preeklampsia, emakasisene kasvupeetus, korduvad abordid.\nSügavaveenitromboos ja kopsu trombemboolia on emade suremuse üks peamisi põhjuseid.\nMõned hormonaalsed ravimid (sisaldavad östrogeeni) võivad seda riski suurendada. Seetõttu on kõik naised, kes saavad kombineeritud hormoonravi (kombineeritud hormonaalsed rasestumisvastased vahendid, tsükliline hormoonravi, menopausi ravi), väga olulised (üks kord 6-12 kuu jooksul, kliiniliste ja anamneesiliste andmete põhjal), et annetada verd fibrinogeeni ja teiste vere hüübimis- ja antikoagulantide süsteemide jaoks..\nFibrinogeeni taset veres hinnatakse koagulogrammi ajal koos teiste koagulatsiooni näitajatega: vaba valk S, VIII faktor, proteiin C, plasminogeen, lupus antikoagulant, antitrombiin III, D-dimeer, protrombiin, trombiini aeg, AChTV, INR. Oluline on hinnata hemogrammi (punaste vereliblede, hemoglobiini, valgeliblede ja trombotsüütide) peamisi näitajaid.\nUurimiseks võtke veenist väike kogus verd.\nVere fibrinogeeni jaoks peab läbima tühja kõhuga. 12 tundi ei saa midagi süüa.\n30 minutit enne protseduuri on füüsiline ja psühho-emotsionaalne ülekoormus vastunäidustatud. Seetõttu tasub eelnevalt kliinikusse tulla, puhudes, lõõgastudes enne raviruumi.\n30 minutit ei saa suitsetada. Paha harjumusega peate osa enne lapse otsustamist osalema.\nMillistel tingimustel muutub fibrinogeeni tase?\nFibrinogeeni näitajad veres suurenevad põletikuliste protsesside, koekahjustuste ja surmaga. Vähenemine toimub sünteesi ja tõsise verejooksu rikkumisel, kui vere hüübimissüsteemi varud on ammendatud. Fibrinogeeni taseme muutus iseenesest ei aita kaasa täpse diagnoosi tekkimisele, vaid see näitab ainult seda, et kõik ei ole kehas korras.\nMaksafunktsiooni häired hepatiidi, tsirroosi korral.\nVitamiinide B12, C puudumine.\nMõned pärilikud haigused, mis on seotud geneetiliste defektidega.\nMTHFR C677T mutatsioon: esmane raviprotokoll\nAFS-i adaptiivne valgustussüsteem\nMadalad vereliistakud on parem mitte kulgeda\nSüda pöördub sagitaalse telje ümber (südame elektrilise telje asend)Südame elektriline telg on südame elektromotoorjõu keskmine suund kogu depolarisatsiooni perioodi jooksul. On:· Südame elektrilise telje normaalne asend: nurk α on + 30- + 70 °;


Kohatasu tõus teeb haiget « Hiiu Leht\nKoos uue kuuga, 1. aprillist tõuseb Tohvri hooldekodu kohatasu olenevalt hooldusastmest 65–95 euro võrra – mõne jaoks on see hinnatõus raske.\nSA Hiiu Maakonna Hooldekeskus Tohvri juhatuse liige Elge Härma ütles, et hinnatõusust on kõiki lepingupartnereid teavitatud. 54st kaks on andnud tagasisidet ning avaldanud arvamust, et tõus on varasemast suurem ja raske. “Lepingu lõpetamise soovist ei ole siiani keegi teatanud,” lisas ta.\n“Kohatasud on erinevad, kõige raskematel tuleb kõik kokku üle 900 euro kuus – no võiks hakkama saada küll,” arutles Katri (nimi muudetud), kelle lähedane elab Tohvri hooldekodus.\n“Kui võtta arvesse, et inimene peaks kodus elades ise hakkama saama kordades väiksema kuueelarvega, tekib paratamatult küsimus, kuidas hooldekodu majandatakse ja miks rahast ei jagu,” arutles ta. “Hooldajate palgad on kuuldavasti närused, keeruline on mõista, kuhu raha kulub…”\nSamas kinnitas ta, et on hooldekoduga rahul – tema lähedasel on seal hea olla ja tal endal süda rahul, kuna ei pea tema pärast muretsema.\nHooldekodu juhataja tõigi ühe põhjusena palgakulude kasvu seoses alampalga tõusuga. Kokku on Tohvri hooldekodus 30 töötajat, ametikohti veidi vähem 25 ja alampalk kasvas mulluselt 500 eurolt 540 euroni.\n“Suur põhjus on muidugi miinimumpalga tõus, aga hooldekeskuse nõukogu andis juhatajale selge suunise, et ennaktempos peaks tõusma hooldajate palk,” ütles hooldekeskuse Tohvri nõukogu esimees Riho Rahuoja. “Kuigi need palgad on väikesed, aga eks me vaatame ka natuke vabariigi keskmist ja Hiiumaa palkasid, et Tohvril töötajaid üldse ja eriti häid töötajaid hoida.”\nTeise olulise põhjusena nimetas Elge Härma, et aastaks 2020 seab riik hooldekodudele uued nõuded, et tegevusluba saada. “Seoses nende [nõuete – toim] täitmisega on juba tulnud ja tuleb veel teha täiendavaid lisakulutusi,” lisas Härma.\nTegevusloa nõuete kohta tõi Rahuoja näitena töötajate haridusnõuded ja ka arvu: “Tegevusloa saamiseks peab hooldekodul olema sõltuvalt klientide arvust ka teatud arv täiskohaga töötajaid tagatud – nii et töötajaid tuleb juurde võtta.”\nKolmandaks märkis juhataja mitmeid olulisi majanduskulusid, millest osa on olnud varasemalt valla kanda ja tulevad nüüd üle hooldekodule.\nRahuoja tõi näite, et hooldekodule anti üle reoveepuhasti ja trassid, mis olid enne valla omad.\nHärma lisas, et puhasti on hooldekodu jaoks täiesti uus kulu, lisaks on ilmnenud mõned väiksemad kulud, mida varem vald kattis. “Samas on normaalne, et selline korrastumine toimub,” leidis Härma. Veel viitas ta, et seoses puidu hinnatõusuga on oluliselt kasvanud ka hooldekodu küttekulud.\nKõige kallim teenus\nKui praegu on Tohvri kohatasud sõltuvalt patsiendi hooldusvajadusest 655 eurot, 670 eurot ja 685 eurot, siis uued kohatasud on vastavalt 720 eurot, 740 eurot ja 780 eurot.\nHärma ütles, et uue hinnakirja järgi hakkab suurem osa hooldekodu klientuurist maksma koha eest 740 eurot. Kohatasule lisandub ravimite ja mähkmete maksumus vastavalt tegelikule tarbimisele. Näiteks mähkmete puhul on maksimaalne summa kuus 80 eurot.\nKui arvestada, et keskmine vanaduspension oli mullu 440 eurot, tuleb hooldatava lähedastel tasuda teist sama palju või rohkemgi.\nHärma nentis, et üldhooldekoduteenus on kõige kallim hoolekandeteenus ja jääb selleks. “Kui vaadata ainult hinda, siis on Tohvri olnud keskmises hinnaklassis, samas on asjatundjad hinnanud meie olmetingimusi ja teenindust võrreldes paljude teiste teenuseosutajatega oluliselt paremaks,” ütles Härma.\n“Paraku ei saa hooldekoduteenust hinnata vaid hinda vaadates, hinnata tuleks ka keskkonda ja piisava personali olemasolu – on kohti, kus see on viidud miinimumini,” selgitas juhataja.\nRolli mängib tema sõnul ka hooldekodu omandivorm ja see, kas teenust mingil otsesel või kaudsel viisil subsideeritakse või mitte.\n“Julgen väita, et praegu proovib enamik teenusepakkujaid siiski leida võimalusi, et hoida hinda nii madalal kui võimalik, sest teenuse tegelik maksumus on umbes kolmandiku võrra kallim,” ütles Härma.\nPuuduvat osa aitavad tema sõnul katta kas kohalikud omavalitsused või siis osutatakse mitmesuguseid lisa- ja/või abiteenuseid.\nJuhataja: Küsige nõu ja abi\nHärma soovitas neil, kes soovivad hooldekodusse tulla, kindlasti pöörduda ka kohaliku omavalitsuse poole, et hinnata abi- ja toetusvajadust.\n“Iga inimene peab sõltumata oma rahalisest olukorrast saama vajaliku abi ning enamasti on selleks olemas ka lahendused,” kinnitas juhataja, et kui on küsimusi ja muresid, mille puhul tema aidata saab, teeb ta seda meeleldi.\nKohatasud üle võlli\nÜldhooldekodude kohatasud on väga erinevad. Näiteks Tapa hooldekodus on kohatasu alghind 690 eurot, Nõo ja Iru hooldekodus kohatasu 740 eurot, Pihlakodu hooldekodus Nõmmel vahemikus 890–1290 eurot, luksuslikus Benita hooldekodus aga 960–1620 eurot, samas kauplemisvõimalusega.\nSiiski leiab Katri, et hooldekodu kohatasu tõus praegust riiklikku poliitikat vaadates on enam kui kummaline: “Kui õhus on reaalsed ettepanekud selleks, et viia pensionid ja hooldekodude kohatasud omavahel korrelatsiooni ja eluaeg tööd teinud inimene saaks omale pensioni eest hooldekodukohta lubada, siis juba praegu on kohatasud selgelt üle võlli.”\nSildid: Hinnatõus, Tohvri hooldekodu


§ 3 Jälitustegevuse eesmärk\n§ 4 Jälitustegevuse õiguslik alus\n§ 6 Jälitusametkonnad\n§ 7 Jälitusametkondade õigused\n§ 71 Varistruktuuride asutamine, tegevus ja lõpetamine\n§ 8 Jälitusametkondade kohustused\n§ 103 Jälitustoimikud\n§ 104 Jälitustoimikute avamine, pidamine ja lõpetamine\n§ 12 Jälituse eri- ja erandtoimingud\n§ 121 J��lituse erandtoimingute teostamine kinnipidamiskohas\n§ 13 Kohtu luba jälituse erandtoiminguks\n§ 131 Kohtu luba jälituse erandtoimingute teostamiseks kinnipidamiskohas\n§ 162 Jälitustoimikute hävitamine\n§ 17 Õigus tutvuda jälitustegevuses kogutud andmetega\n§ 171 Jälitustegevuse andmetega tutvumise taotlemine\n§ 18 Vaie jälitusametkonna tegevuse peale\n(2) Jälitustegevus, mida ei teosta käesoleva seaduse §-6 sätestatud jälitusametkonnad, samuti jälitustegevus, mida teostavad jälitusametkonnad, kuid mida ei teostata käesolevas seaduses ettenähtud juhtudel ja korras või mis ei järgi käesolevas seaduses sätestatud jälitustegevuse eesmärki, on ebaseaduslik.\n4) käesoleva seaduse § 9 1. lõike punktis 5 ja 2. lõikes ettenähtud juhtudel.\n(2) Jälitustegevuse organiseerimise ja taktika ning salajast koostööd tegevate või teinud isikute kohta käivad andmed on jälitusametkonna sisesed ja ei kuulu avaldamisele.\n(5) Kaitsepolitseiamet on jälitusametkond kriminaalasjade kohtueelsel uurimisel. Muude tema pädevusse kuuluvate ülesannete lahendamisele kohaldatakse julgeolekuasutuste seadust.\n6) asutada varistruktuure käesoleva seaduse §-s 71 sätestatud tingimustel ja korras;\n§ 71. Varistruktuuride asutamine, tegevus ja lõpetamine\n(1) Politseiamet ja kuritegude kohtueelsel uurimisel Kaitsepolitseiamet võivad varistruktuurina asutada järgmisi struktuure:\n(7) Varistruktuuri tegevusest laekunud summad kantakse pärast käesoleva paragrahvi lõike 6 järgi tehtud kulude mahaarvamist jälitusametkonna kaudu riigieelarvesse.\n(2) Kui jälitustegevuse tulemusena saadud andmetest ilmnevad kuriteo tunnused, esitab jälitusametkond need andmed kriminaalmenetluse alustamiseks.\n2) kahtlustatava, süüdistatava või kohtualuse kõrvalehoidumine kriminaalmenetlusest või süüdimõistetu kõrvalehoidumine kriminaalkaristuse kandmisest;\n3) andmed ettevalmistatava, toimepandava või toimepandud esimese astme kuriteo või tahtlikult toimepandud teise astme kuriteo kohta, mille eest on ette nähtud karistusena vähemalt kuni kolmeaastane vangistus, kui need andmed ei ole piisavad kohtueelse uurimise alustamiseks;\n5) vajadus otsustada isiku juurdepääs jälitusteabele või isiku lubamine tööle jälitusametkonda;\n6) vajadus teostada julgeolekukontrolli, otsustamaks isiku lubamise juurdepääsuks riigisaladusele.\n61) vajadus anda arvamus kohtunikukandidaadi, riigikontrolöri kandidaadi, õiguskantsleri kandidaadi, Eesti Panga Nõukogu esimehe ning Eesti Panga presidendi ja Eesti Panga Nõukogu liikme kandidaadi ning kaitseväe juhataja kandidaadi vastavuse kohta riigisaladusele juurdepääsu loa saamise tingimustele;\n7) vajadus otsustada politseiametniku sobivus politseiteenistusse ning politseiteenistusse ja politseiametniku erialale õppima kandideerivate isikute sobivus vastavalt politseiteenistusse võtmiseks ja politseiametniku erialal õppimiseks.\n6) elamis- või tööloa või Eesti kodakondsuse andmine.\n(3) Käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud lubade taotlemine loetakse jälitusmenetluse alustamise ajendiks, kui luba väljaandev asutus leiab, et loa taotleja taust või usaldusväärsus või tema poolt loa taotlemiseks esitatud andmed äratavad põhjendatud kahtlust ning nende kontrollimiseks on muud võimalused ammendatud.\n(4) Käesoleva seaduse paragrahvis 12.1 loetletud jälituse erandtoimingute teostamise ajendiks on:\n1) kinnipidamiskohas või väljaspool seda ettevalmistatava või toimepandava kuriteo tõkestamine, olenemata selle raskusastmest;\n2) tõe selgitamise vajadus eelvangistuses peetava või vabadusekaotust kandva kinnipeetava kriminaalasjas, olenemata toimepandud kuriteo raskusastmest.\n(1) Jälitusmenetlust alustatakse jälitusmenetluse alustamise ajendi olemasolu korral jälitusametkonna juhi või tema käskkirjaga volitatud ametniku motiveeritud otsusega, mille aluseks on:\n1) uurija ülesanne või taotlus seoses kriminaalasja kohtueelse menetlemisega;\n2) jälitusametkonna juhi käskkirjaga ettepanekut tegema volitatud ametniku ettepanek;\n3) teise jälitusametkonna taotlus;\n6) käesoleva seaduse § 9 2. lõikes nimetatud luba välja andma volitatud asutuse (välja arvatud jälitusametkond) juhi taotlus.\n(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõike punktides 1 ja 2 nimetatud taotlus või ettepanek ei ole nõutav, kui jälitusmenetluse alustamise otsus võetakse vastu jälitusametkonna juhi või tema volitatud ametniku algatusel või jälitusametkonna juhi korraldusel.\n1) otsuse nimetuse, otsuse tegija ametinimetuse ja nime, otsuse tegemise kuupäeva ja numbri;\n2) jälitusmenetluse alustamise ajendi ning aluse viitega jälitustegevuse seadusele;\n3) jälitusmenetluse alustamise vajaduse motiivid;\n4) otsustuse käesoleva seaduse § 103 1. lõike punktides 1-3 nimetatud jälitustoimiku avamise ja selle numbri kohta;\n5) otsustuse jälitustoimiku oma menetlusse võtmise või vastava ametniku menetlusse andmise või saatmise kohta sama asutuse struktuuriüksuse juhile või jälitusametkonna allasutuse juhile menetlusse andmise küsimuse otsustamiseks;\n6) otsuse tegija allkirja.\n(2) Jälitusmenetluse alustamise otsusele antakse selle otsusega alustatud jälitustoimiku number.\n(1) Jälitusmenetluse alustamise otsust tegema volitatud ametnik, olles vaadanud läbi käesoleva seaduse § 10 1. lõikes nimetatud ülesande, taotluse, ettepaneku või päringu, teeb jälitustegevuse alustamisest keeldumise otsuse, kui ta leiab, et:\n2) taotletav jälitustegevus ei kuulu antud jälitusametkonna pädevusse;\n3) taotletavat teavet on võimalik saada teistes seadustes ettenähtud korras;\n1) otsuse nimetuse, otsuse tegija ametinimetuse ja nime, otsuse kuupäeva ja numbri;\n§ 103. Jälitustoimikud\n(1) Jälitustoimikud jagunevad:\n1) kuriteo jälitustoimik;\n2) isiku jälitustoimik;\n(2) Kuriteo jälitustoimik avatakse käesoleva seaduse § 9 1. lõike punktides 1 ja 3 sätestatud ajendil.\n(3) Isiku jälitustoimik avatakse käesoleva seaduse § 9 1. lõike punktides 1, 3 ja 5 ning 2. lõikes sätestatud ajendil.\n(4) Tagaotsimistoimik avatakse käesoleva seaduse § 9 1. lõike punktides 2 ja 4 sätestatud ajendil.\n§ 104. Jälitustoimikute avamine, pidamine ja lõpetamine\n(1) Jälitustoimik avatakse jälitusmenetluse alustamise otsusega.\n(2) Jälitustoimikus säilitatakse jälitusmenetluse käigus kogutud teavet.\n(3) Jälitustoimiku avamisel saadetakse jälitustegevuse seaduslikkuse üle järelevalvet teostavale prokurörile jälitustoimiku avamise kohta kirjalik teade, milles on nimetatud avatud jälitustoimiku liik, avamise kuupäev ja registreerimisnumber.\n(4) Jälitustoimikud on kaheosalised: esimeses osas salajase kaastöötaja poolt, variisiku poolt, jälituse eri- ja erandtoimingutega hangitud või muu salajane teave ning teises osas muude jälitustoimingutega hangitud või muu avalikest allikatest saadud teave.\n(5) Jälitustoimik lõpetatakse jälitusmenetluse lõpetamise otsusega käesoleva seaduse §-s 11 sätestatud alusel.\n(6) Jälitustoimiku lõpetamisel saadetakse jälitustegevuse üle järelevalvet teostavale prokurörile jälitustoimiku lõpetamise kohta kirjalik teade, kus on nimetatud jälitustoimiku liik, registreerimisnumber ja lõpetamise kuupäev.\n4) kui käesoleva seaduse § 9 1. lõike punktis 5 või 2. lõikes nimetatud ajendil alustatud jälitusmenetluse andmed on taotlejale üle antud;\n5) kui jõustub jälitusmenetlust keelav või tühistav kohtuotsus;\n8) pärast käesoleva seaduse § 9 lõike 1 punktis 6 1 nimetatud arvamuse edastamist vastavalt Riigikohtule, Vabariigi Presidendile, Eesti Panga Nõukogule, Eesti Panga Nõukogu esimehele või kaitseministrile.\n4) isiku samasuse varjatud tuvastamine;\n5) telekommunikatsioonivõrgu kaudu edastatavate sõnumite fakti, kestuse, edastamise viisi ning edastaja või vastuvõtja isikuandmete ja asukoha kohta andmete kogumine telekommunikatsioonivõrgu operaatorilt ja telekommunikatsiooniteenuse osutajalt.\n(2) Politseiametil ja kuritegude kohtueelsel uurimisel Kaitsepolitseiametil on käesoleva seaduse §-s 13 sätestatud tingimustel ja korras õigus teostada järgmisi jälituse erandtoiminguid:\n3) telegraafi, telefoni või muude üldkasutatavate tehniliste sidekanalite kaudu edastatavate sõnumite ja muu teabe salajane pealtkuulamine ning salvestamine;\n4) kurjategija kinnipidamise või kuriteo väljaselgitamise eesmärgil kuritegude matkimine.\n(3) Käesoleva paragrahvi 1. ja 2. lõikes ning käesoleva seaduse §-s 12.1 loetletud jälituse eri- ja erandtoimingute loetelu on ammendav ning seda võib muuta või täiendada ainult seadusega.\n(4) Käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetamata jälitusametkonnad välja arvatud Justiitsministeeriumi vanglate osakond esitavad oma põhjendatud taotluse käesoleva paragrahvi 2. lõikes loetletud jälituse erandtoimingute teostamiseks Kaitsepolitseiametile.\n§ 121. J��lituse erandtoimingute teostamine kinnipidamiskohas\nJustiitsministeeriumi vanglate osakonnal on õigus teostada kinnipidamiskohtades järgmisi jälituse erandtoiminguid:\n1) eelvangistuses peetava või vabadusekaotust kandva kinnipeetava postisaadetiste varjatud läbivaatust;\n2) eelvangistuses peetava või vabadusekaotust kandva kinnipeetava telegraafi, telefoni või muude üldkasutatavate tehniliste sidekanalite kaudu edastatavate sõnumite ja muu teabe salajast pealtkuulamist ning salvestamist.\n(1) Põhjendatud ja kirjaliku taotluse anda luba teostada alustatud jälitusmenetluse käigus käesoleva seaduse § 12 2. lõike punktides 1–4 sätestatud konkreetset jälituse erandtoimingut, mis on vajalik esimese astme kuriteo või tahtlikult toimepandud teise astme kuriteo, mille eest on ette nähtud karistusena vähemalt kuni kolmeaastane vangistus, tõkestamiseks või avastamiseks, esitab Tallinna Halduskohtu esimehele või tema poolt määratud sama kohtu halduskohtunikule Kaitsepolitseiameti peadirektor või politseipeadirektor või nende kohuseid täitev ametiisik. Kohtunik vaatab esitatud taotluse läbi viivitamata ja annab kirjaliku loa või keeldub kirjalikult ning põhjendatult loa andmisest.\n(5) Jälituse erandtoimingu teostamiseks loa andmine, pikendamine ja tühistamine ning jälituse erandtoimingu õigustatuks tunnistamine otsustatakse viivituseta kohtuistungit korraldamata halduskohtumenetluse seadustiku haldustoiminguks loa andmise sätete järgi.\n§ 131. Kohtu luba jälituse erandtoimingute teostamiseks kinnipidamiskohas\n(1) Uurija, kelle menetluses on eelvangistuses peetava või vabadusekaotust kandva kinnipeetava kriminaalasi, esitab põhjendatud kirjaliku taotluse kinnipidamiskoha asukohajärgsele maa- või linnakohtule käesoleva seaduse §-s 12.1 nimetatud jälituse erandtoimingute teostamiseks Justiitsministeeriumi vanglate osakonnale loa andmiseks või alustatud jälitusmenetluse jätkamise lubamiseks, mis on vajalik eelvangistuses peetava või vabadusekaotust kandva kinnipeetava kriminaalasjas tõe väljaselgitamiseks.\n(2) Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juht või tema kohuseid täitev isik esitab põhjendatud kirjaliku taotluse kinnipidamiskoha asukohajärgsele halduskohtule käesoleva seaduse paragrahvis 12.1 nimetatud jälituse erandtoimingute teostamiseks Justiitsministeeriumi vanglate osakonnale loa andmiseks või alustatud jälitusmenetluse jätkamise lubamiseks, mis on vajalik kinnipeetavate poolt kinnipidamiskohas ettevalmistatava või toimepandava kuriteo tõkestamiseks või toimepandud kuriteo ja avastamiseks.\n(3) Edasilükkamatutel juhtudel võib Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juht või tema käskkirjaga volitatud ametnik anda kirjaliku korralduse käesolevas seaduses loetletud jälituse erandtoimingute tegemiseks ilma kohtuniku loata. Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juht või tema käskkirjaga volitatud ametnik saadab kohe kirjaliku teate vastava korralduse väljaandmisest järelevalvet teostavale prokurörile ja teatab sellest vastavalt maa- või linnakohtunikule või halduskohtunikule hiljemalt järgmisel tööpäeval ning taotleb kohtunikult jälituse erandtoimingu tunnistamist õigustatuks ning vajadusel luba selle jätkamiseks.\n(4) Kohtunik vaatab esitatud taotluse läbi viivitamata ja annab loa või keeldub põhjendatult loa andmisest. Kohtuniku luba või loa andmisest keeldumine vormistatakse määrusena.\n(5) Kui kohtunik ei tunnista jälituse erandtoimingut õigustatuks või ei anna luba selle jätkamiseks, on Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juht või tema käskkirjaga volitatud ametnik kohustatud viivitamata andma korralduse jälituse erandtoimingu lõpetamiseks.\n(6) Käesolevas paragrahvis nimetatud loa jälituse erandtoimingute tegemiseks võib anda:\n1) maa- ja linnakohus kriminaalmenetluse lõppemiseni;\n2) halduskohus kuni üheks aastaks või pikendada igakordselt sama tähtaja võrra.\n(7) Loa kehtivus lõpeb ennetähtaegselt, kui jälitusmenetlus lõpetatakse käesoleva seaduse §-s 11 sätestatud tingimustel ja korras, või kui kohtunik tühistab põhjendatult loa või kui Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juht või tema käskkirjaga volitatud ametnik otsustab jälituse erandtoimingu lõpetada.\n(1) Jälitustegevuse tulemusena saadud andmeid (edaspidi jälitusteave) kasutatakse uurimistoimingute ettevalmistamisel ja tegemisel, kuritegude ennetamiseks, tõkestamiseks ja avastamiseks, samuti tagaotsitavate isikute tabamiseks ning teadmata kadunud isikute asukoha väljaselgitamiseks. Jälitusteavet kasutatakse ka välismaalastele elamis- ja tööloa andmisest keeldumise või kehtetuks tunnistamise ning sissesõidukeelu kohaldamise otsustamisel.\n(2) Käesoleva seaduse § 9 1. lõike punktides 5, 6 ja 7 ning lõikes 2 nimetatud juhtudel kogutud jälitusteavet kasutatakse selle otsuse vastuvõtmisel, milleks teavet koguti.\n(1) Lõpetatud jälitustoimikud, välja arvatud § 11 2. lõike punkti 3 alusel lõpetatud jälitustoimikud, säilitatakse jälitusametkondade struktuuriüksustes, kes tagavad nende säilimise ja nendele juurdepääsu seaduses sätestatud korras.\n§ 162. Jälitustoimikute hävitamine\n(2) Hävitamisele kuuluvad jälitustoimikud hävitab selleks moodustatud komisjon. Jälitustoimikute hävitamise komisjoni moodustab jälitusametkonna juht. Jälitustoimiku hävitamise kohta koostab komisjon akti, kuhu märgitakse hävitatud jälitustoimiku number ja jälitustoimiku hävitamise põhjus.\n(2) Käesoleva paragrahvi 1. lõikes sätestatud õiguste teostamiseks peab Eesti kodanik esitama isiklikult jälitusametkonnale sellekohase kirjaliku avalduse. Jälitusametkond on kohustatud hiljemalt kolme kuu jooksul avalduse saamisest avalduse esitajale vastama, kas ta hoiab avaldaja kohta käivaid andmeid ja teatama vähemalt kaks nädalat ette, millal ja kus saab avaldaja nende andmetega isiklikult tutvuda hiljemalt kolme kuu jooksul, või tegema keeldumise avaldajale kättetoimetamisega teatavaks.\n§ 171. Jälitustegevuse andmetega tutvumise taotlemine\n(1) Eesti kodaniku poolt jälitusametkonnale esitatav kirjalik avaldus, milles ta avaldab soovi isiklikult tutvuda jälitusametkonnas ja selle arhiivis tema kohta hoitavate andmetega, peab sisaldama:\n1) avaldaja isikuandmed (ees- ja perekonnanimi, isikukood ning elukoht);\n2) ettepaneku andmetega tutvumiseks soovitava aja kohta;\n3) avalduse kuupäeva ja avalduse esitaja allkirja.\n(2) Avaldus esitatakse masinakirjas või selgesti loetavas käekirjas. Avalduse esitaja võib oma avalduses viidata põhjusele, miks ta arvab, et jälitusametkond on tema kohta andmeid kogunud.\n(3) Eesti kodanik, kes ei ole isiklikult võimeline esitama käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud avaldust, ilmuma kohale andmetega tutvumiseks või tutvuma andmetega ilma kõrvalise isiku abita, võib nende toimingute teostamiseks volitada teist Eesti kodanikku. Volikirja peab olema tõestanud notar või notariaaltoimingute tegemiseks volitusi omav ametiisik.\n(4) Käesoleva paragrahvi 3. lõikes märgitud juhul tuleb avalduses märkida ka selle isiku ees- ja perekonnanimi, isikukood ning elukoht, kelle huvides avaldus esitatakse. Avaldusele lisatakse volikiri.\n(5) Jälitusametkonna vastus avalduse esitajale peab sisaldama käesoleva seaduse § 17 2. lõikes nõutavaid andmeid. Avalduse esitajale saadetav vastus vormistatakse jälitusametkonna kirjaplangil ja sellele kirjutab alla jälitusametkonna juht või tema asetäitja.\n(1) Käesoleva seaduse § 171 1. lõikes nimetatud andmed esitatakse tutvumiseks üksnes jälitusametkonna ametiruumides ning võimaluse korral süstematiseerituna ja kronoloogilises järjekorras.\n(4) Andmetega tutvumise protokolli vormi kinnitab vastava jälitusametkonna juht.\n§ 173. [Kehtetu]\n§ 18. Vaie jälitusametkonna tegevuse peale\n(1) Igaüks võib esitada jälitusametkonna juhile või jälitusametkonna kõrgemalseisvale riigiasutusele avalduse või vaide jälitusametkonna või jälitusametkonna töötaja ametialase tegevuse peale. Kui vaideotsusega rahuldatakse taotleja §-s 17 nimetatud avaldus, siis ei kehti sama paragrahvi 3. lõikes ettenähtud üheaastasetähtajanõue.»\n(2) Järelevalvet kohtueelse uurimise asutuseks oleva jälitusametkonna jälitustegevuse seaduslikkuse üle kuritegude avastamisel või kriminaalasjade kohtueelses menetluses teostab prokuratuur.\n(3) Järelevalvet käesoleva seaduse § 12 2. lõikes nimetatud jälituse erandtoimingute seaduslikkuse üle teostab riigi peaprokurör või tema käskkirjaga määratud prokurör.\n(4) Julgeolekuasutuste seaduse §-s 36 nimetatud Riigikogu komisjon kuulab ära kaitsepolitsei peadirektori, politseipeadirektori ja Justiitsministeeriumi vanglate osakonna juhi aruande § 12 2. lõikes nimetatud jälituse erandtoimingute teostamisest vähemalt üks kord kolme kuu jooksul.\n(41) Kaitseväejuhataja, Piirivalveametipeadirektor, Maksu- ja Tolliametipeadirektor ja vangladirektoresitavadläbiasjaomaseministrikäesolevaparagrahvi 4. lõikesnimetatudRiigikogukomisjonilekirjalikuaruandenendepooltteostatuderitoimingute kohta vähemaltükskord kolme kuu jooksul.\n§ 22-26. [Käesolevast tekstist välja jäetud]\n§ 28. [Kehtetu]


Valitsus eraldab siseministeeriumi valitsemisalale erakorraliselt vajalike tööde raha | Eesti Vabariigi Valitsus\nEsiteks otsustas valitsus eraldada reservist politsei- ja piirivalveametile (PPA) ning häirekeskusele viimaste piirangutega seotud kuludeks ligi 35 000 eurot.\nValitsus eraldab siseministeeriumi valitsemisalale 34 660 eurot, millest enam kui 32 000 eurot on mõeldud selleks, et PPA saaks tagada Harjumaal ja Ida-Virumaal uute piirangute täitmise üle järelevalve. Kuna piirangud põhjustavad kasvavat kõnede hulka häirekeskusele, eraldatakse häirekeskuse kriisiinfotelefoni kulude katteks täiendavalt 2500 eurot.\nValitsus otsustas eelmisel nädalal, et Harjumaal ja Ida-Virumaal kehtestatud piirangud jätkuvad mõningate leevendustega kuni 1. veebruarini. Mõnevõrra leevendati sisetingimustes noorsootöö, huvitegevuse ja -hariduse, täienduskoolituse ja -õppe, sportimise ja treenimise keeldu ning muuseumidele ja näitustele, kuid ka toitlustusasutustele kehtivaid piiranguid.\nTeiseks otsustas valitsus eraldada reservist 119 809 eurot PPA-le reostustõrjega seotud erakorraliste kulude katteks. Reostuse põhjustas 1944. aastal Narva lahte uppunud Saksa sõjalaev, millest lekkis merre kütteõli.\nKolmandaks otsustati eraldada reservist siseministeeriumile 242 541 eurot, et katta politsei- ja piirivalveameti lennuki Beechcraft KingAir 350ER saba purunemisega seotud erakorralised kulud.


Arendaja ja pankrot käivad käsikäes - Ehitusuudised\nParaku on karm põhjamaine kliima kündnud pruutide näkku juba nii sügavad vaod, et Jõelähtme vallaametnike arvates vaevalt nad enam mehele saavad.\nMajade ehitamine seiskus 2008. aasta kevadel. 2009. aasta sügisel omandas need värskelt asutatud Swedinvest OÜ, mille omanik on Rene Tammo. Kuid juba selle aasta veebruaris kuulutati välja Swedinvesti pankrot ja lagunevad majad on pankrotivarana müügis.\nRene Tammo põhjendab ebaõnnestumist välisinvestorite loobumisega: “Projekti rahastamiseks oli kokkulepe Rootsi investoriga, kes kahjuks otsustaval hetkel alt ära hüppas,” rääkis Tammo.\nSwedinvest on Tammol juba kuues ebaõnnestunud ettevõte. Kinnisvarafirmad Rae Kodu, Hascan Holding, Klanberg Invest, Bluecom ja Baltic Investment Properties on viis varasemat ettevõtet, mis Tammo käe all põhja on läinud. Selle aasta kevadel kuulutas Harju maakohus välja ka Tammo kui eraisiku pankroti ja mehele on seatud ärikeeld.\n“Minuga seotud ettevõtted kannatasid viimaste aastate majanduslanguses eelkõige seetõttu, et kõige tugevama löögi all oli just kinnisvarasektor, kitsamalt öeldes põlluarendused. Kahjuks on ebaõnnestujate hulgas veel sajad teised Eesti ettevõtted,” vastas Tammo küsimusele, kuidas ta ärid järjepanu luhtuvad.


"MUST" 1998 - ARTIKLID\n1990. aastatest sai Venemaa majandusraskuste sünonüüm. Riik vajab laene, mida siiski ei saanud teenida. Riikliku majanduse kokkuvarisemise tagajärjeks oli erakorraline välis- ja riigivõlg, millega kaasnesid madalamad toormehinnad ja ülemaailmne finantskriis.\n17. augustil 1998 teatas valitsusjuht Sergei Kiriyenko „finants- ja eelarvepoliitika normaliseerimiseks mõeldud meetmete kogumi” kehtestamisest, mis tegelikult tähendas rubla vaikimisi ja devalveerimist. 90 päeva jooksul peatati mitteresidentide kohustuste täitmine laenude, tuletisinstrumentide turu ja hüpoteeklaenude tehingute osas. Pangad lõpetasid hoiuste väljastamise. Tänavatel asusid ärevad investorid.\nJeltsin õpib peaminister Kiriyenko'lt vaikimisi paratamatuse kohta 1998. aasta augustis\nInimesed müüvad kaupu kätega\nTarbijate buum kui katse säästa amortiseeruvat raha\nSelle tulemusena vähenes sisemajanduse koguprodukt 1998. aastal kolm korda ja oli väiksem kui Belgia SKP. Venemaa on saanud üheks suurimaks võlgnikuks maailmas. Inflatsioon kiirenes kolm korda, mis koos neljakordse devalveerimisega devalveeris riigikassa, kodanike ja ettevõtete tulusid veelgi.\nMitmed eksperdid näevad ka positiivseid hetki, mis juhtus: majandus sai tervislikumaks, kodumaised ettevõtted said turule sisenemise võimaluse, ametnikud hakkasid eelarve planeerimisel vastutustundlikult suhtuma.


Tallinna Keskraamatukogu tutvustab Euroopa Parlamendis nutiseadmete kasutusvõimalusi > Tallinn\nTallinna Keskraamatukogu tutvustab Euroopa Parlamendis nutiseadmete kasutusvõimalusi\n18.−19. oktoobril Brüsselis Euroopa Parlamendis toimuval interaktiivsel näitusel „Generation Code: born at the library“ demonstreerivad Euroopa rahvaraamatukogud, kuidas nad digiajastuga sammu peavad. Igas näituseboksis on 30 sekundi kuni 2 minuti jooksul võimalik õppida selgeks mõni digitaalne oskus või lihtsalt testida uut tehnoloogiat. Näitusel osalevad ka Euroopa Parlamendi liikmed.\nTallinna Keskraamatukogu esindab näitusel projektijuht Kristiin Meos, kes viib läbi nutiseadmete töötubasid ning jagab osalejatele nippe, kuidas nutitelefone ja tahvelarvuteid arukalt kasutada. Samuti tutvustab Tallinna Keskraamatukogu Euroopa Parlamendi liikmetele ja teistele näituse külalistele raamatukogus kasutatavaid infotehnoloogiaseadmeid ning raamatukogus läbiviidavaid koolitusi ja nutiprojekte.\nTallinna Keskraamatukogu projektijuht Kristiin Meos: „Raamatukogusid peetakse tihti vaid raamatute laenamise kohaks, kuid tegelikkuses on rahvaraamatukogude roll mitteformaalse õppe pakkujatena ning digitaalsete oskuste arendajatena aina kasvav. „Generation Code: born at the library" näitus on suurepäraseks kohaks, kus tutvustada Tallinna Keskraamatukogu võimekust ja uusi põnevaid algatusi ning tutvuda teiste raamatukogude kogemustega. Näitust külastavad Euroopa Parlamendi liikmed, kelle võimuses on aidata kujundada avalikku arvamust raamatukogudest.“\nRahvaraamatukogude 2020 (inglise keeles Public Libraries 2020) programmi eesmärk näituse korraldamisel on näidata rahvaraamatukogude kui mitteformaalset haridust pakkuvate asutuste olulisust inimeste digitaalsel kaasamisel. Nii saab näitusel tutvuda põnevate digitaalsete vahendite ja lahendustega, mida rahvaraamatukogud erinevates Euroopa Liidu liikmesriikides kasutavad. Näiteks saab õppida programmeerimist ja 3D-printimist, kogeda virtuaalreaalsust, tutvuda robotitega ning küsida tehnikaalast nõu.\nNäituse „Generation Code: born at the library“ kohta leiab täiendavat teavet Rahvaraamatukogud 2020 projekti veebilehelt.


Sellel aastal kustutate????\nalus? vist teist korda juba seletan, et niisama ei kustuta ma kellegi kuldvara.\nPalju õnne siis teile! Saate kuldvara võrra rikkamaks just praegu 😀\nPs. Minule ei ole veel siin vastatud!!!!\nma ei tea mis on selle tegelase motiivid, aga inimesed petetakse mingile kahtlasele url’ile klikkima.\nMiks see teema paremini sobib ajaviite teemasse, kui näiteks minu tugitooli teema, mis välgukiirusel tōsteti ümber Kodunurka. Tōstke siis see teema ka sinna vōi maali valimine ei ole kodu sisustamine vaid ajaviide?! Siis ma leian on tugitooli vōi pehme mööbeli valimine samuti ajaviide. Pange need palun Ajaviite alamrubriiki tagaai.\nJälle teema, mille koht on Kodunurgas aga moderaatorid lasevad sellel Ajaviites olla. PAlun tõstke ümber.\nTeema kuulub töö ja raha rubriiki. Tõstke see ajaviitest ära. Palun.\nTeema kuulukse Tervisenurka või Hobinurka. Palun ära tõsta.\nTeema peaks olema ILUnurga teema. Palun tõstke ära.\nTeema oleks sobilikum PErelu ja Suhted all. Palun tõstke ära.\nJällegi teema peaks olema Kodunurgas või Hobinurgas, kuidas saab looma toitmine olla ajaviide??\nPalun tõstke ümber.\nNo mis ajaviidet on koera hoidmises? ???\nPalun tõstke õigesse alamrubriiki.\nKas see pole rohkem ilu kui ajaviite teema?\nPalun kustutage see teema nüüd sootuks, kuna teemasisu on algataja jaoks juba möödunud ja probleem lahenduse leidnud ning kajastab midagi muud,kui algne sisu eeldaks.\nPostimehes ja Ohtulehes on kommentaarid kas keelatud või eelmodereeritud. Kohus on keelanud õpetaja isikuandmete avaldamise.\nmingi sakslasest spämmar risustab järjest erinevaid foorumeid:\nTäiesti mõttetu teema:\nÕel ja vinguv.\nPalun maha kustutada!\nKaua võib haiget inimest mõnitada? Kunagi oli perekoolis mittemõistmise ja mõnitamise pärast psüühilisel haige tüdruku enesetapp, kas soovite seda uuesti kogda?\nKes teda mõnitas? Anti nõu temaga mitte ärilisi suhteid luua. Põhjused toodi välja. Mingit mõnitamist ei olnud.\npalun kustutada teema – väga inetuks on kogu see asi juba läinud ja see troll möllab seal jälle mitme konto all.\nEbaeetiline pakkumine, pealekauba kuuluvad sellised asjad Laada rubriiki.\nInimene, kellest jutt, on pisut teistsugune, kui nö tavainimene tänavalt. Talle sellisel kombel tähelepanu juhtimine pole hea mõte.\nOn läinud nii mõttetult õelaks lahmimiseks, algsest teemaalgatusest valgusaastate kaugusele, et selle võiks kinni panna. Kurjus toidab kurjust.


Hei, nüüd on päris kaua vaikne olnud.\nAga on lihtsalt mõned asjad, mida tahaksin öelda, et ei tunduks, et asi vaibub. Pigem vastupidi.\nKuna vahepeal on olnud kiire semestri lõpetamisega, siis on joonistamine jäänud teisejärguliseks. Nüüd semester läbi saamas ja ma saan käsile võtta oma tellimustööd ja võidutööd. Aga need ei tule kindlasti nö loogilises järjekorras, et ennem tellimustööd ja siis kui ehk vaba aega siis võidutööd. Hetkel käsil üks tellimustöö ja peale seda kohe võidutöid tegema.\nKusjuures, viimane võitja ei ole mulle siiani vastu saatnud ei oma soovitavad fotot või üldse kinnitust et ta teab et võitis. Üritan veel korra ühendust saada ja kui ei toimi siis läheb sama seltskond uuesti loosimisele! Võit peab kellelegi ometi minema!\nVeel lisan juurde tellimise koha pealt, et kui töö valmimiskuupäev on kuni kahe nädalase perioodi sees siis tuleb lisaks veel 4 eurot, lihtsalt sp, et vältida tööde ummistumist ja kui on kiire siis on ma arvan ka mul nõuda natuke ekstrat :)\nSoodusperiood 1-5 Juuli\nMaking of '' Kirke, A2 ''\nMaking of '' THE GROUP''


NÄOPESUVAHT [120 G]\nдо 5 kg\nSalvrätikud, hügieen jne\nNÄOPESUVAHT [120 G] (SUMMUS- new brand name)\nMudel: Cleansing foam\n50.00€ 40.00€ Maksudeta: 33.06€\nVärskendav õhuline vaht eemaldab ettevaatlikult ja hoolikalt kõik mustuse ja ohtlike ainete liigid, mis satuvad välise keskkonna kaudu nahale. Väikesed ja rikkalikud vahumullid läbivad poore ning puhastavad need. Täiustatud valem, mida on rikastatud biotehnoloogiliste koostisosadega, taimeekstraktidega ja antioksüdantidega täidavad naha elujõu ja energiaga. Valemisse kuulub ka granaatõuna ekstrakt, mis aitab normaliseerida vedeliku loomulikku ringlust rakkudes, jättes naha pärast pesemist pehmeks ja niisutatuks.\nSobib erinevatele vanuserühmadele ja nahatüüpidele.\nKasutage hommikul ja õhtul. Kandke peopesadele vajalik kogus vahendit ja vahustage seda kergelt lisades jahedat või sooja vett. Masseerige ettevaatlike ringikujuliste liigutustega näonahka ning peske nägu hoolikalt.\nSkvalaan — lipiid, mis on naha loomulik struktuurikomponent. Shiawasedo kosmeetikatoodetes kasutatakse taimse päritoluga skvalaani, mis on saadud oliividest. See koostisosa ennetab niiskuskadu.\nKeramiidid 2 (Keramiidid NG) on liposomaalses vormis ning neil on täiustunud läbitungimisvõime ja intensiivsem niisutav toime. Kuna keramiidid on naha barjäärkihi struktuuri võtmeelemendid, lubab nende koostisosade olemasolu kosmeetilistes toodetes taastada ja säilitada epidermise kaitsefunktsioone.\nEdelweissi ekstrakt — taimeekstrakt, mis on saadud edelweissi lilledest ning neil on ületamatud kaitseomadused, tänu millele on lill võimeline ellu jääma kõrgete Alpide niiskes kliimas agressiivse mäestikulise päikese ja kõrge UV-kiirguse all, äkiliste ja sagedate temperatuurilanguste, tugevate tuulte, lumetormide ning madala atmosfäärirõhu tingimustes. See on tugev antioksüdant, mis kaitseb nahka vabade radikaalide eest, mille mõjud on üks vananemise põhipõhjustest.\nAlpi tihasheina lille, lehe ja varre ekstrakt— haruldase Alpi nõlvadel kasvava taime ekstrakt. Taim on rikas oenothein-B poolest, mis pärsib 5-alfa reduktaasi sünteesi, mis omakorda ennetab liigse rasu eritamist. Taim hõlmab suurel hulgal flavonoide, mis osutavad intensiivset põletikuvastast toimet. Lisaks stimuleerib see beeta-endorfiinide sünteesi, mis aitab kaitsta nahka stressi eest.\nAskorbüül-tetraisopalmitaat — liposomaalses vormis C-vitamiin. See tungib kergesti läbi naha, kaitstes retinooli ja E-vitamiini (samuti aga ka teisi antioksüdante) oksüdeerumise eest, kaitseb nahka UV-kiirte eest ning aeglustab vananemisprotsessi.\nGranaatõuna ekstrakt — taimeekstrakt, mis stimuleerib akvaporiinide sünteesi, mis omakorda aitab normaliseerida niiskustaset ning taastada vedeliku loomulikku ringlust nahas. Akvaporiinid on membraanvalgud, mis moodustavad membraanirakkudes „veekanalid“, mis lubavad veemolekulidel liikuda rakust rakku, tagades vedeliku loomuliku ringluse. 2003. aastal märgiti akvaporiinide töömehhanismidele pühendatud uurimus ära Nobeli preemia poolt keemia vallas.\nNaatriumhüaluronaadi ristpolümeer (3D hüaluroonhape) on modifitseeritud hüaluroonhappe vorm, mis tagab pikaajalise niisutuse. Erinevalt tavalise hüaluroonhappe molekulist, mis on seotud lineaarahelasse, on naatriumhüaluronaadi ristpolümeeri molekulid seotud kolmemõõtmelise molekulidevahelise võrega, mida kutsutakse samuti transversaalseteks või retikulaarseteks molekulidevahelisteks sidemeteks. Igapäevase metabolismi käigus lõhuvad ensüümid molekulvõre sidemeid, vabastades hüaluroonhappe molekule. Tavalise hüaluroonhappemolekulid, mis on seotud lineaarse ahelaga, vabanevad ning kuluvad kiiresti, see tähendab, et nad muutuvad kiiresti bioloogilise assimileerumise (lõhustumise) jaoks kättesaadavaks. Naatriumhüaluronaadi ristpolümeeri kolmemõõtmeline molekulvõre peab molekule kinni ning lubab neil astmeliselt vabaneda. Tänu sellele jäävad hüaluroonhappe molekulid kauemaks naha pealispinnal terviklikuks (lõhustamata), see aga tähendab, et nad seovad ja hoiavad niiskust nahas pikendatud perioodil.\nTokoferool — liposomaalses vormis E-vitamiin. See tungib kergesti läbi naha, kaitstes retinooli UV-kiirte kahjustava mõju eest, samuti aga toimib ka kui antioksüdant, kaitstes rakke vabade radakaalide kahjustavate mõjude eest.\nPantenool — liposomaalses vormis provitamiin B5. See hoiab niiskust ning pehmendab nahka.\nRetinüülpalmitaat — Retinooli (A-vitamiini) stabiliseeritud vorm. Koos E- ja C-vitamiinidega pehmendab ja parendab see naha tekstuuri, ennetab pigmendilaikude ja samuti ka kortsude teket, aidates sünteesida kollageeni ja glükoosaminoglükaane, mis säilitavad naha elastsuse ja vajaliku niiskustaseme.\nHüdrolüüsitud kollageen — madala molekulaarmassiga kollageeni vorm, mis on hüdrolüüsi käigus peptiidideks lõhustatud. See tungib tänu molekuli väikesele suurusele kergesti läbi naha ning sel on eriliselt niisutavad omadused.\nAlpiroosi lehtede tüvirakkude ekstrakt— Kõrgetes Šveitsi Alpides kasvava alpiroosi lehtede kultiveeritud tüvirakkude ekstrakt. See stimuleerib naha tüvirakke, kaitseb rakke niiskuskao, ultraviolettkiirte mõju ning muude välise keskkonna mõjutuste eest.\nDipeptiid-diaminobutürüül-bensamiid-diatsetaat — madala molekulaarmassiga peptiid, mis avaldab sarnast mõju nagu polüpeptiid waglerin (Waglerin1), mis ennetab närviimpulsside ülekannet lihastesse, lõdvestades miimilisi lihaseid. Surudes maha närviimpulsside ülekannet naha miimiliste lihaste retseptoritele, luuakse kosmeetiline efekt, mis on analoogne botoksile ning see vähendab miimiliste kortsude hulka.\nÄrge kasutage kahjustuste, turse, ekseemi, ärrituste või muude nahaprobleemide olemasolul. Kui toode teie nahale ei sobi, samuti aga ka ebamugavuse või ärrituse korral, lõpetage toote kasutamine ja konsulteerige dermatoloogiga. Vältige toote sattumist silma. Juhul, kui toode satub silma, peske silmi kohe piisava koguse veega. Ärge hoidke seda liiga kõrge või madala temperatuuri käes, hoidke toodet otsese päikesevalguse eest. Säilitage toodet lastele ja psüühiliste häirete all kannatavatele isikutele kättesaamatus kohas.\n"Laurier" Slim, 3* Light Daytime 17 cm, Slim Sanitary Pads KAO, Without Wings\n"Laurier" Slim, 3* Light Daytime 17 cm, Slim Sanitary Pads KAO, Without Wings· &nbs..\nUNIVERSAALNE TOITEV RIIDEST NÄOMASK (SUMMUS- new brand name)\nUNIVERSAALNE TOITEV RIIDEST NÄOMASK3D näomask [1 pakk/5 maski]Mask on mitmefunktsiooniline toode kõi..\n40.00€ 50.00€ Maksudeta: 33.06€\n"Laurier" Panty Liners Fragrance-Free, 14 cm, Beautiful Style, 72 psc Without Wings\n"Laurier" Panty Liners Fragrance-Free, 14 cm, Beautiful Style, 72 psc Without Wings· &..\n8.00€ 10.99€ Maksudeta: 6.61€\n"Laurier" Slim, 4* , Normal Daytime 20,5 cm, Without Wings\n"Laurier" Slim, 4* , Normal Daytime 20,5 cm, Without Wings· ..\n"Laurier" Slim, 4* , Normal Daytime 20,5 cm, With Wings\n"Laurier" Slim, 4* , Normal Daytime 20,5 cm, With Wings· &n..\nBODY CREAM (SUMMUS- new brand name)\nKEHAKREEM [200 G]Niisutav ja toitev kreem tagab suurepärase ja delikaatse igapäevase kehahooldu..\nMULTIAKTIIVNE NÄOKREEM [45 G] (SUMMUS- new brand name)\nMULTIAKTIIVNE NÄOKREEM [45 G]See on luksuslik multifunktsionaalne vahend igapäevaseks näoh..\n60.00€ 75.00€ Maksudeta: 49.59€\nPowered By ehost.lv\nOU "Brillante" © 2020


Ida-Euroopa on autoturu must auk\nNii ennustab instituut DRI/McGraw-Hill oma ülevaates Ida-Euroopa autotööstuse prognoos, mis ei hõlma kahjuks Baltimaid.\nSõiduautode tootmine peaks suutma nõudluse kasvuga sammu pidada. Aastal 2001 ulatub uute autode nõudlus Ida-Euroopas 2,7 miljonini ja aastal 2006 3,2 miljonini. Samas hoiatab DRI ületootmise eest, arvestades eriti Lõuna-Korea firma Daewoo plaane toota Tshehhis, Poolas, Rumeenias ja Usbekistanis sajandivahetusel aastas 750 000 sõiduautot ja kerget veoautot.\nKui Ida-Euroopa autoturg on jõudsalt kasvanud juba mitu aastat, siis SRÜ riikides ja sealhulgas Venemaal katkes mitmeaastane automüügilangus mullu ja on hakanud nüüd tasapisi tõusma.\nKuna Venemaa on asunud taastama konkurentsivõimelist veoautotööstust, on seal autode importimisele seatud mitmeid takistusi. DI


★★★ Kuidas saavutada maalähedat stiili ★★★\nPraktiline korter Singapuris, mis peegeldab omanike elustiili\nVäike korter, kus on õhuline ja stiilne interjöör\nIlus must ja valge sisekujundus väikeses korteris\nMediabistro pärand - Silicon Alley'is 4 000 ruutjalat\nKuidas saavutada maalähedat stiili\nKuigi maalähedane stiil ei lähtunud mitte nii stiilis, per se kui eluviisina, on see viimastel aastatel kindlasti muutunud esmaseks stiiliks. See on ehitatud kõige kummastest algusest - aeg ja koht, kus inimesed kasutasid seda, mida nad saaksid endast saada, nullist üles ehitatud, kasutatud ja taaskasutatud ning seejärel uuesti kasutusele võetud.\nMängu nimi, kui tegemist on maalähedase stiili saavutamisega, on rõhutades kraami karedust ja orgaanilist iseloomu. Laske see olla (või tee see tundub) võimalikult otse-maa pealt. Sellepärast, et sellest on pärit algupärasest meeldivast stiilis.\nVõibolla see lihtsustab maamees stiili. Või ehk pole see nii. Oleks irooniline, kas poleks, et oleks keerulised "reeglid", et saada lihtsaks jäädvustatud stiil. Kui sa oled pärast tundide ajast kadunud, kus asjad on ausad ja tõelised ja lihtsad (r), on siin mõned võimalused, kuidas taastada oma ruumi tunde.\nMaastik 101: Gravitate toorpuitpindade suunas. Maitsekas stiilis kujundab vanaaegne välimus - ilmastikukindel, toores, väga vähese plekideta pealispinnaga puit, teeb teie stiilile rohkem kasu kui peaaegu midagi muud. Maastikuline stiil ühendab õues siseruumides ja soovite lisada puid, mis on nii looduslikult võimalikult lähedal (kuigi loomulikult on see endiselt ohutu ja kasulik).\nRough laesulamid on väga ilmselge ja edukas viis maa-aluse puidu sisestamiseks ruumi, nagu ka puitmööbel ümber ukseavade, aknad, isegi kaminad. Loomulikult ärge unustage mõnda klanitud pinda lisada kontrastsuseks ja üldise välimuse pingutamiseks.\nRustic 101: mõtle looduslikele, musta tekstiilidele. Meenutades vagunite ja aitade aegu, on tahke ja kõvasti töödeldud kangad kaugel, et anda teile maalähedane stiil, mille pärast olete. Lõuend, lõuend, vill, voodipesu ja isegi denim on suurepärased võimalused ja ärge unustage kõige rusikama neist kõigist - loomakatted.\nKuidas saavutada Toscana stiil\nSiin on idee kompenseerida värvi neutraalsust ja trükkimise puudumist, suurendades oma ruumi tekstuuri tasakaalu. Kui tunnete, et vajab mingisugust mustrit, kinnitage tugevate mustritega, nagu triibud (arvan, et madratsi pealekandmine), plaid (mõtlege flanell) või ikat, mis läheb koos oma maalähedase stiiliga.\nRustic 101: kasutage sooja, orgaanilise värvipaleti. See näpunäide ei tohiks olla üllatav, sest pärast seda, kui rääkisime looduslike elementide lisamisest oma maalähedas ruumis. Värvid, mis peegeldavad rahulikku loodust inspireerivat paletti, hoiavad teie ruumi tugevalt ja tumedalt (mis juhtub siis, kui te kõik puutüvede pinnad katteksite), jättes samal ajal ka siseruumides oleva väljanägemise.\nKasutage oma palett looduse peenemate helidega - mine kergelt varjutatud kivi ja pinnase inspiratsiooniga ja koor rohkem kui vikerkaar ja elav päikeseloojang.\nRustic 101: põrandatele orgaaniliselt. Kas teie tegelikud põrandad on puidust, kivist või kivist, võite parandada maalähedase stiili, kasutades lihtsaid ja neutraalseid vaipkatteid nende peale. Naturaalsetest materjalidest valmistatud vaibad (arvan, et mere muru, sisal, džuut ja loomulikud karusnahad - faux või muul viisil) annavad orgaanilise ruumi tekstuuri.\nRustic 101: rõõmsalt kasutage Repurposed Objects. Mida rohkem nende ilmekaid ja kulunud objekte võiks olla, seda rohkem võlu te lähete oma maalähedasse ruumi. Kuna maalähedane stiil on suures osas tegemist sellega, mida te juba olete saanud, siis püüdke kindlasti tähistada võimalusi kenasti ümber kujundada!\nMine koos pindadega, mis näitavad oma vanust või võltsid seda hästi. Tuntud puit, tardunud metallid ja antiikmööbel pakuvad visuaalset huvi enda vastu. Kombineeritud kihid on ilusad ja jah, täiesti maalähedased.\nElegantne Kasokudo Bonsai Planter Inspireerituna autotööstuses\nStraight Out of Star Wars: LA arhitektuur New Lucas muuseumis\nAfillia lambipiltide kollektsioon, mis sisaldab originaalseid 3D-trükitud pitsi nagu difusereid\n10 Värviteooria alused, mida igaüks peaks teadma\nTeie eelistatav koht ehetena: Aminimal Studio'i kaartide kaartidesse pööramine\nSurya Paprika Pouf\n5 viisi, kuidas kasutada treppide alla\nEhituspiirkonna aluspüksid poistele\nLoomingulised võimalused pööninguruumi kasutamiseks\nHongkongi Imperial Cullinan kehtestab uued elamistingimused\nRiad Enija - Wonderful Restored Luxury Retreat\nMitmekülgne puuvillane vann\nAmazing Mänguasjade Disaini Loomulik Instinct


NB! kohapeal võimalik soetada meditsiiniline mask!\nSüdamega tehtud juuksuritööd Valga linna südames!\nSalong avatud broneeringute alusel. Hinnad on suunda andvad. Iga töö on omanäoline.\n(sisaldavad peapesu ja föönitamist)\nÕlgadeni juuksed 15 17 20\nPikad juuksed 18 20 25\nMeeste juukselõikus 15 15 15\nLaste juukselõikus (kuni 12 a) 12 12 12\nJuukseotste lõikus* 10 11 12\n* Juukseotste lõikus ei sisalda pesu ega föönitamist, lõikusele palume tulla puhaste juustega.\nJuurekasv kuni 3 cm! 25 30 35\nÕlgadeni juuksed kogu pikkuses 35 40 45\nPikad juuksed kogu pikkuses 45 50 60\njuuksehooldus 20 30 40\n(keratiinimolekulid viiakse juukse\nsisse, kinnitatakse kuumutamisel\nsirgendajaga, tulemuseks on\nläikivad sirged juuksed)\nHind sõltub materjalikulust 50 65/75 100\n(sisaldab K18 spreid, põhjalikku sügavpuhastust, K18 maski) 35 45 55\nKellele meeldib konkreetne juuksejuure väljakasv? Olgu see balayage, teasylights, babylights või mõni muu peene nimi, nende ühine nimetaja on võimalikult vinge ja kauakestev tulemus kliendile. Erinevaid värvimistehnikaid kasutades suudame luua strateegilise stiili, mis näib vaevatu, loomulik ja mille eesmärk on pikendada juuksuriskäikude vahe maksimaalselt. Iga klient on eriline, seepärast on vajalik eelnev konsultatsioon, milline eritehniline lahendus sobib justnimelt Sinule. Selliste tööde puhul on aga oluline teada, et ajakulu ja oskuste tase on suuremamahulisem, seetõttu on need tööd ka üldjoontes veidi kulukamad. SELLEGIPOOLEST, kuna tulemus on loomulikum, siis uue külastuse vahe võib ulatuda kuni 6 kuuni, kui just vahepeal tooni värskendada ei soovita. Küsi julgelt lisa!\nKeerukama astmega tööde puhul nagu eritehnilised tööd ja pruudisoengud on vajalik enne aja broneeringut konsultatsioon, mille käigus selgitame välja juuste olukorra, vajalikud toimingud eesmärgini jõudmiseks, ajakulu ja hinna.\nEsmase ülevaate saate tutvudes "Blonde & Loving it" pakettidega\nHelendamist nõudvad tööd\nHelendamist nõudvad tööd vajavad esmakordsete klientide puhul eelnevat konsultatsiooni (läbi Fb soovipildid ja enda pildid)\t.\tSimplex Bonderi kaitse kuulub hinda\t.\tVajadusel juukseotste lõikus kuulub hinda\t.\tEelnevalt värvitud juuste helestamine mistahes viisil kuulub Color Correctioni ehk värviparanduse alla. Hinnad alates 100.- "Mega" juustega kliendid peaksid arvestama hinnakirja kõikumistes\t.\nBlonde and loving it paketid:\nTruly Blonde: Kõik kliendid, kes soovivad olla juurtest otsteni heledamad , kui oma naturaalne värv.\nJuurekasv peab olema alla 2 cm , st iga külastuse vahele peaks jääma cirka 1,5 kuud. Hinda kuulub toonimine. 45-65\nBabylights look: Suurepärane viis olla super hele, aga juuksuri külastus ei pea olema nii tihe.\nKogu pea ulatuses fooliumiprojekt, kus üldist heleduse taset tõstetakse tunduvalt. Külastuste vahe on cirka 2-4 kuud. 80-120\nLived in Blonde: Kõigile , kes soovivad juuksuris käia väga harva. Super populaarne, dimensiooniline, naturaalne stiil, sobib nii noortele kui vanematele. Lived in Blonde saavutatakse strateeglise blondeerimise (smart blonding)/ja või balayage meetodil ja vajadusel tumedamate salkude abil.\nViimases etapis juure osa värvitakse kergvärviga, mis liueldes segatakse säravate toonijatega. Tulemuseks on super värske ja vaevatu välimus. Sobib ka halli (kuni 50%) juure katmiseks. Külastuste vahe võib olla isegi 6 kuud. 110-150\nFaceframe + tone: Näo piirkonda paigutatud heledad salgud on trendikad ja toovad sära palgeile. Sisaldab toonimist. Tehnikat võib kasutada "vahehooldusena" oma välimuse värskendamiseks. 40-60\nSilver lining Hõbedat/halli peitev juurevärv + mõned heledad salgud elavdamiseks + toonimine 50-70\nFöönisoeng/kerged lokid 15 20 25\nPidulik soeng 25 30 35\nKulmude modelleerimine ja keemiline värvimine 8\nKulmude ja ripsmete keemiline värvimine 10\nKülastuse peab edasi lükkama, kui:\nSul on hetkel või viimase 14 päeva jooksul esinenud järgnevaid sümptomeid: palavik,\nköha, hingamisraskused, liigeste valu, haistmis- või maitsmismeele kadu või muud\nSa oled viimase 14 päeva jooksul kokku puutunud inimesega, kellel on olnud palavik või\nSa oled viimase 14 päeva jooksul kokku puutunud inimesega, kellel on diagnoositud\nOotame Sind endale külla!


Kevad on saabumas ja Tiina Tantsustuudios on päevad kiireid askeldusi täis. Tantsijad astuvad usinalt iga päev sisse trennisaali uksest, et selgeks saada tantsud ja sooloroolid uue etenduse tarvis, mis jutustab salapärase ja armastatud tegelase, Mary Poppinsi toimetustest ja seiklustest koos Michaeli ja Janega.\nNii nagu kõigile, on möödunud aastad olnud keerulised ka Tt-stuudiole. Kaks aastat tagasi jäi meist mitte olenevatel põhjustel ja meie korduvatest pingutustest hoolimata lavale toomata etendus „Kaotatud kingake”, mis ootab nüüd „riiulil” oma uut aega. Traditsiooniks oli saanud, et Tt-stuudio toob iga kahe aasta tagant lavale uue etenduse, siis nüüd on vahe kasvanud lausa nelja-aastaseks. Kuna Tiina Tantsustuudiol on käesolev kevad taas kord pereheitmise aeg, siis on see suurepärane võimalus viga parandada ja lavale tuua uus etendus, et vääriliselt ja meeldejäävalt teele saata 6 toredat, pühendunud, kohusetundlikku ja kaunist noort neidu.\nNagu eelpool mainitud, räägib seekordne etendus L.P. Traveris loodud tegelasest Mary Poppinsist, kellega koos näete toimetamas tema kahte toredat hoolealust Jane ja Michaeli. Laval rullub lahti tore lugu nende igapäevasest elust, mis on alati põnevaid ootamatusi ja üllatusi täis, sest Mary Poppins on ju nendega. Ja seal, kus on Mary Poppins juhtub alati midagi ootamatut.\nPeaosi tantsivad etenduses selleaastased lõpetajad, kes on pühendunud tantsimisele juba palju aastaid. Enamus neist ei mäletagi seda aega, kui nad Tt-stuudios ei tantsinud, sest said selle suure pere liikmeks juba 3-aastaselt. Nende ühiseks nimetajaks on alates I klassist olnud Tt-stuudio IV rühm. Aastate jooksul on olnud palju õnnestumis, mitmeid sõite nii Eestimaal kui väljaspoole kodumaad, võidetud preemiaid ja osaletud toredates projektides. Selgeks on õpitud 41 tantsu ja lisaks nendele veel erinevaid soolorolle ja tantsulisi liikumisi. Lavalaudadel on publikut rõõmustamas käidud juba lausa 151 korral ja nii mõnedki korrad on veel õnneks ees, enne kui nad suurde maailma laiali lendavad.\nEtendusele on oma toetava õla alla pannud Kohalik Omaalgatuse Programm.\nLisaks kevadel lõpetavale kuuele tüdrukule on Tt-stuudio V lennu vilistlaste nimekirjas juba ees ootamas kolm tüdrukut, kes peale Kärdla Põhikooli lõpetamist oma haridusteed väljaspool kodusaart jätkasid. Need on Kerli Kivisikk, Reely Volens ja Sandra Känd. Tantsuõpetaja suurimaks rõõmuks on see, kui keegi tema kasvandikest ka stuudiost lahkudes oma tantsuteed jätkab ja seda on teinud Kerli, kes tantsib mustlastantsugrupis Romaškat särtsakat mustlastüdrukut ja on rõõmustanud oma sütitava tantsuga ka oma kodusaare publikut.\n2009. aasta oktoobris, kui Tt-stuudio IV rühm põhirühmana tööd alustas, said nad endale noore ja tubli õpetaja Tiiu, kes ise samal ajal õppis veel Kärdla Gümnaasiumi XI klassis ja tantsis Tt-stuudios. Nad leidsid kiiresti ühise keele ja koos toimetati kaks aastat, kuni Tiiu kooli lõpetas ja Tallinnasse kolis. Sellest ajast alates on nad tantsinud minu, Tiina käe all. Nad on pühendunud, rõõmsameelsed, töökad ja kohusetundlikud noored inimesed, kes armastavad tantsida. On olnud suur privileeg olla nende sõbraks ja teekaaslaseks tantsumaailmas. Olen selle üle väga õnnelik ja tänulik, kuid samas veidike kurb nagu iga ema, kes peab oma võsukestel laskma suurde maailma lennata. Ilusat ja kõrget lendu Teile mu Armsad! Tuult tiibadesse!\nLAUREAAT - EKSLi Võimlemisfestivali2010. aastal 4.-6. klasside vanuseastme liikumisrühmade kategoorias tantsuga „Konna elu”. Tantsu autor Tiina Kaev\nLAUREAAT - EKSLi Võimlemisfestivali 2018. aastal Raplas 7.-9. klassside vanuseastme liikumisrühmade kategoorias tantsuga „Kääbuste marss”. Tantsu autor Tiina Kaev\nNOMINENT – festivalil Koolitants 2019 eesti ja rahvastetantsude kategoorias 10.-12. klasside vanuseastmes koos Tt-stuudio III rühmaga tantsuga „Ränduri labajalg”. Tantsu autor Tiina Kaev\nOsalemine koostööprojektides tantsuansambel „Sõlekesega”: 1\nTiina Tantsustuudio lõpetajad aastal 2022 ja etenduse „Daam vihmavarjuga” peategelased\nTt-stuudio V lend:\nEliisabet Rehepap – tantsib etenduses Mary Poppinsit\ntantsinud stuudio 2007. aastast\nLiis Mändmets – tantsib etenduses laste isa ja marmortüdruk Nelusiinet.\nTantsinud stuudios alates 2017. aastast\nLinda Jürimäe - tantsib etenduses laste ema ja vana lapsehoidjat proua Andrewd\nTantsinud stuudios alates 2016. aastast\nMaria Mäeots - tantsib etenduses Pipargoogi naist ja Kasside kunungannat.\nTantsinud stuudios alates 2007. aastast.\nMaribel Tubala - tantsib etenduses peretütar Jane´i.\nSäde-Reete Servet - tantsib etenduses perepoeg Michaeli.


Minu õde – Ersen.ee | raamatupood, osta raamat, e-raamatud, kirjastus ersen, raamatud internetist, telli soodsa hinnaga\nHome / Raamatud / Krimi- ja põnevusromaanid / Põnevusromaan / Minu õde\nKõige valusamini võib teha haiget meie oma perekond.\nMinu nimi on Irini.\nMind anti ära.\nMinu nimi on Elle.\nMind jäeti alles.\nTerve elu arvas Irini, et ta anti ära sellepärast, et tema perekond ei tahtnud teda.\nAga mis saab siis, kui tõde on hoopis kohutavam?\nRaamatu nr: M01338518\nKategooriad: Ajaviiteromaanid, Krimi- ja põnevusromaanid, Põnevusromaan\nÜks perekond, keda seob kohutav saladus.\nVõimas südantlõhestav põnevusromaan fenomenaalselt uuelt talendilt.\nMichelle Adamsi esikromaan “Minu õde” on vapustav ja mitmetahuline põnevik; perekonnalugu, mis räägib kahest lahus kasvanud õest, kes, aetud oma lapsepõlvedeemonitest, otsivad kumbki oma tõde.\nTädi peres vaeslepase rollis kasvanud füüsilise puudega Irini ei ole iial saanud aru, miks saatsid vanemad ta kolmeaastasena lapsepõlevkodust minema, samas kui vanem õde, destruktiivse loomuga Elle sai jääda koju. Elle jälle ei ole iial lakanud Irinit otsimast ning lapsepõlvest peale on nende teed vahelduva eduga ristunud. Ometi on Irini alati tundnud tungi keerulise iseloomuga vanema õe eest põgeneda.\nSee, Irini silmade läbi jutustatud lugu avab ühe perekonna saladustelaeka, tuues sealt välja ajaloo tolmukihi alla mattunud tõe, mis on kõike muud kui ilus.\nKui sa ei vasta, saad haiget.\nRäägi politseiga ja sa sured.\nKas oled valmis mängima?\nSul on aega otsustada kuuskümmend sekundit…\nSellest, kui Rebecca tunnistus Solomoni vangi saatis, on möödas kümme aastat. Piisavalt kaua, et õudusunenäod kaoksid ja närvid rahuneda jõuaksid; piisavalt kaua aega, et ehitada üles uus elu ja minevik selja taha jätta…\nVana naise lugu\nEdgari auhinnale kandideerinud Hallie Ephroni sulest on ilmunud psühholoogiline põnevik, milles üks noor naisterahvas naaseb oma kunagisse kodukanti, omanäolisse jõeäärsesse Bronxi elurajooni, ning avastab, et tema ema majast on saanud paras seapesa…\n„Ära seda meest minu äraolekul majja lase.” Need on sõnad, mille Mina Yetneri naaber Sandra Ferrante sosistab, enne kui kiirabi ta haiglasse viib. Mina kirjutab sõnumi üles – üheksakümne ühe aastasena peab ta enam-vähem kõik üles kirjutama – ja helistab Sandra tütrele Gingerile, teatamaks, et tema ema vajab taas abi…


Kommentaarid: Juhtkiri | EKRE nägu rändekriisilahendused\nJuhtkiri | EKRE nägu rändekriisilahendused\nJah, kiitus Ungarile ja Kreekale ületamatute tarade eest!Aga kus on eesti-vene vaheline tara?/ 5. märts 2020, 13:06\nVõi arvab keegi, et üle vene piiri ühtki migranti enam tulema ei hakkagi?! Juba 2015. aastal saatis Venemaa lahkelt massiviisi neid migrante Eestisse, eks seekord hakkavad nad samuti sealt kaudu tulema.\nkui võhikud on võimul, mida on sealt siis veel oodata/ 5. märts 2020, 13:15\nRefid alustasid kõrgtehnoloogilise piiri ehitusega, aga mis juhtus edasi Ratase uue valitsusega edasi? EKRE juhid- uued luuad-sise-ja rahandusminister Mart Helme -Martin Helme – kuulutasid kohe,et idapiir ehitatakse odavamalt, ilma "vilede ja tuledeta", mis on vihje kõrgtehnoloogiliste valvelahenduste mitte kasutuselevõtmisele. Ühesõnaga - üks väike oksatraaditara pidavat küll hea olema, kuid isegi seda tara pole jõutud ehitada.\n5. märts 2020, 13:21\nNüüd karjub helme- piirid kinni, piirid kinni! Mis piiri sa kinni paned kui eesti-vene maismaapiiril 294 km-l tõkkeehitusi EI OLEGI, mida kinni panna!\nhädaldajale/ 5. märts 2020, 17:13\nÄra kiunu. Ansipi ja Rõivase ajal polnud seda traadikeragi, rohi ja võsa oli rinnuni, nii et kohvergi varastati sealt ära. Küll iga asi omal ajal, Helme pole peenhäälestaja nagu mõni varasem peaminister seda oli.\nõige otsus/ 4. märts 2020, 18:17\nTuleb tõdeda. et järjekordselt oli Mart Helmel õigus, kui ta rääkis eriüksuse loomise vajadusest, et kaitsta vajadusel ka oma riigipiiri. Haukugu need sotsrefidest liberid palju tahavad, selles suhtes toetan kahe käega ettenägelikku Helmet. Vanemal inimesel on elukogemus, mis paljudel siin kiunujatel puudub. Vähem möla, rohkem tegusid!\nt.s./ 4. märts 2020, 20:55\nSellise seisukohaga saab ainult nõustuda\noh heldene aeg/ 4. märts 2020, 17:19\nnuta inimene, nuta põhulehe anonüümne libérast!\nvastupidi on lugu/ 5. märts 2020, 17:16\nEKRE-lased ei ole liberastid vaid konservatiivid. Tee endale asi ikka enne selgeks kui midagi kirjutad. Kiunuvad siin ikka sotside ja refide poolehoidjad. Nii on lood.\nKonservatiiv/ 4. märts 2020, 14:16\nTundub , et seesama seltskond kes mõned kuud tagasi sõimas Helmet piirikontrolli tõhustamise pärast , peaksid nüüd oma sõnu sööma ! Aga muidugi on ju sellisele liberaal - sotsialistlikule ja selgrootule seltskonnale kohasem hakata siseministrit sõimama , et miks ta ei ole juba tara välja ehitanud ?. Ja kui varem oli sotside läbiv mõte , et kedagi ei ole justkui tulemas , siis nüüd on mõte selline , et kedagi ei ole siia tulemas ,...kuna keegi on kusagil mingisuguseid abinõusid tarvitusele võtnud. Ja eks siis paari kuu pärast saab jälle karjuda , et midagi ei ole tehtud.\nPeale tühja jutu/ 4. märts 2020, 19:03\npolegi ju midagi tehtud.\nmaalt ja traktoriga/ 4. märts 2020, 10:41\nSee nö. rändekriis ei ole midagi muud kui varjatud sõjaväelaste, aga teistmoodi ma neid noori ja täiselujõus mehi nimetada ei saa, sissetung Euroopasse. Parim viis nende tõkestamiseks ongi nii välispiiride kui iga Liidu sisese liikmesriigi piiri kinni panek, kasvõi ajutiselt. Need, kes ei allu käsklustele, nende pihta on alati kasutatud üht tõhusat vahendit, relva.\n4. märts 2020, 10:37\nTara töötab ju Ungaris, mis küsimus see üldse on? Ja töötab ka Kreekas, kus see on olemas. Aga ei tööta seal, kus tara ei valvata. Sotsid korjaksid tara muidugi maha ja laseksid kõikidel kõikjale kulgeda rändelepingu järgselt, ning paneksid migrantide söötmise, katmise, teenindamise ja potitamise raskuse kohalike õlale, kuni sinnani välja et need ka rändama läheksid, et oma "kohustustest" vabaneda.\nSaaks ainult muliseda./ 4. märts 2020, 08:55\nNo ja mis on selle arvamusloo mõte? Kas autor õhtakast sooviks ikkagi kvoote või mida ta tegelikult tahab? Või polegi probleeme selle teemaga???\njälle/ 4. märts 2020, 08:54\nmingi anonüümse vasakäärmuslase propagandaartikkel\ntomm/ 4. märts 2020, 12:12\nKohalikud punaväljaanded lähevad aina ajuvabamaks.\nMart/ 4. märts 2020, 19:06\nAitab küüslauk, põgenevad kabuhirmus selle haisu eest nagu vampiirid.


[ARHIIV] m�ngumeistrid » OMALOOMING » Demon Slayers II\nDemon Slayers II\npostitati 18.5.2009 17:02\nK�lgvaates action m�ng, j�rg Demon Slayers I'le.\n13. mai, 1969a\nKuus puuraidurit l�ksid k�last 300 meetri kaugusele Viini metsa puid raiuma, kus nad iga p�ev ikka k�isid. Iga p�ev on nendega olnud seal suur ja pime koobas nimega Nomeedi Koobas, kus keegi kunagi varem pole julgenud minna. Igap�ev on kiusatus tekkinud sinna minna, aga pole julgenud. See p�ev aga tuli kuuel mehel m�te minna sinna sisse, et �kki on seal kulda ja keegi peab olema ikka esimene, kes seda koobast k�lastab. Mehed j�tsid selle asja omavahele. ��sel said nad samas kohas kokku, varustus kaasas ja alustasid teekonda Nomeedi Koopasse... kust nad tagasi ei tulnud.\nKadunud meeste s�brad, naised ja lapsed muretsesid, et miks nad koju ei ole tulnud, juba mitmendat p�eva. Mitmed relvastatud k�lavahid on saadetud neid otsima. K�ik teadsid, et puuraidurid k�isid Viini metsas puid raiumas, kus oli Nomeedi Koobas. Kuus paari jalaj�lgi viis koopasse. Seega k�lavahid saadeti koopasse... kust nad tagasi ei j�udnud !\n13 aastat hiljem, Raju k�larahvas on paanikast hulluks minemas. Kurdavad juba pikemat aega, et ��sel magades n�evad ainult luupainajaid ja hommikul �rgates on jube peavalu. M�ni neist on isegi �ra surnud. Minnes Viini metsa, on kuulda jubedaid karjeid Nomeedi Koopast.\nK�lavanem tahtis saata veel salk k�lavahte sinna koopasse kuid nad polnud sellega n�us, sest ei tahtnud otse Nomeedi Koopasse surma sattuda. Kuna k�lavahtidest polnud abi, et olukorda uurida Nomeedi Koopas, pidi Raju k�la korjanduse tegema kuhu iga k�laelanik pani oma viimsegi sendi, et K�lavanem saaks palgata suure raha eest kartmatu eritiimi, kes uuriks, mis seal Nomeedi Koopas ometi toimub ja parandaksid olukorra.\nDemon Slayers 1


Ross Kemp – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Ross James Kemp)\nRoss Kemp BAFTA auhindade kättejagamisel 2009.\nRoss James Kemp (sündinud 21. juulil 1964) on inglise näitleja ja ajakirjanik.\n1990–1999 mängis ta BBC seebiooperis "EastEnders". Nii televaatajad kui ka seriaali kaasnäitlejad on korduvalt palunud tal seriaali naasta ning 2005 ja 2006 tegigi ta lühikest aega seriaalis kaasa, vastavalt mõne nädala ja kolm kuud. 1999. ja 2006. aastal valiti ta Suurbritannia parimaks seebiooperite meesnäitlejaks.\nKemp on saavutanud rahvusvahelise tunnustuse ohtlike ja uurivate dokumentaalsarjadega.\nNeist esimene sari oli "Ross Kemp on Gangs" ("Ross Kemp jõukudes"), mis käsitleb kuritegelikke organisatsioone kõikjal maailmas. Aastail 2007–2009 esilinastus 19 osa. 2007 võitis see sari BAFTA auhinna parima dokumentaalfilmi kategoorias. Eelviimasena esilinastunud osa "Ross Kemp: A Kenya Special" ("Ross Kemp: Keenia eri") nimetati 2009 BAFTA auhinna kandidaadiks parima uudisloo kategoorias, kuid ta ei võitnud seda auhinda.\nTeine sari oli "Ross Kemp in Afghanistan" ("Ross Kemp Afganistanis"), millest aastail 2008 ja 2009 esilinastus 10 osa. See sari nimetati 2009 BAFTA auhinna kandidaadiks parima dokumentaalfilmi kategoorias, kuid ta ei võitnud seda auhinda.\nJärgnesid kaheosaline dokumentaalfilm "Ross Kemp: Middle East" ("Ross Kemp: Lähis-Ida"), mis käsitleb olukorda Iisraelis ja Gaza sektoris, ning dokumentaalfilm "Ross Kemp: Battle for the Amazon" ("Ross Kemp: Lahing Amazonase pärast"), milles käsitletakse vihmametsade hävitamist Brasiilias ja Ecuadoris. Mõlemad mainitud filmid esilinastusid 2010.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ross_Kemp&oldid=6031066"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:45, 14. jaanuar 2022.


Triatlonipidu Soomes – Yess\nseptember 1, 2011 /Kategoorias: Uudised /Autor: ujumisklubi\n28. augustil toimus Helsingis Linnanmäki triatlon, kus osalesid ka Tartu Ujumisklubi noored triatleedid. Individuaalselt võitis Rauno Variku kuni 12-aastaste poiste distantsi. Teatevõistlusel jõudsid kõik 7 Eesti noorte võistkonda poodiumile.\nEesti noored näitasid kõrget taset. Teatevõistkonnad võitsid 4kulda, 2 hõbedat ja 1 pronksi. Poiste võistkonnas võisid osaleda ka tüdrukud ning vanuseklass määrati vanima liikme järgi.\nTeatevõistluse üldvõidu ning ühtlasi ka kuni 14-aastaste poiste võidu saavutas tiim koosseisus Merle Sirje Tael (ujuja), Henry Räppo (rattur) ja Cevin Anders Siim (jooksja).\nKuni 12-aastaste poiste meeskondliku võidu vormistasid Matteus Miilpalu (ujuja), Rauno Variku (rattur) ja Johannes Sikk (jooksja).\nKuni 12 aastaste tüdrukute võitjad olid Mari Miilpalu (ujuja), Katre Luikme (rattur) ja Simona Luts (jooksja).\nKuni 14-aastaste tüdrukute võidukasse tiimi kuulusid Hanna-Lisett Lubi (ujuja), Liivi Mall Pari (rattur) ja Laura Kallas (jooksja).\nKuni 16-aastaste tüdrukute hõbedasse kolmikusse kuulusid Triin Raudla (ujuja), Rahel Kallas (rattur) ja Johhanna Räppo (jooksja).\nKuni 16-aastaste poiste meeskonna võistlesid hõbedale Mati-Markus Kullamäe, Marta Kotkas ja Katri Elina Vanttola.\nKuni 12-aastaste tüdrukute pronksisesse meeskonda kuulusid Getriin Marii Lessing, Janeli Jaomaa ja Sandra Luts.\nKõik individuaalselt võistelnud olid samuti väga tublid, jäädes kindlalt esimesse poolde! Suured kiitused ka tiimi pesamunadele Getriin Marii Lessingule ning Kirke Koolile, kes võistlesid südilt endast 4 aastat vanemate tüdrukute konkurentsis. Tänud Tartu Ujumisklubi triatlonistide poolt ka sõpradele Wiru Swimist, Ujumise Spordiklubist ning Tabasalu Triatloniklubist.\nhttps://yess.ee/wp-content/uploads/2020/07/logo_yess_lilla_transparent-300x167.png 0 0 ujumisklubi https://yess.ee/wp-content/uploads/2020/07/logo_yess_lilla_transparent-300x167.png ujumisklubi2011-09-01 19:09:512017-10-08 09:09:21Triatlonipidu Soomes\nKurgjÃ¤rve suvelaager 2011 Tabasalu duatlon, EKV III etapp.


Hansa sekkus liitumiskeerisesse - Äripäev\nHansa sekkus liitumiskeerisesse\nKui neljapäeva õhtul tundus, et suurem segadus Tallinna Panga ümber hakkab vaibuma, siis reede hommikul lõi kogu pangandusturu ja loomulikult ka Tallinna börsi kihama Hansapanga sekkumine ühinemiskeerisesse.\nKui võis loota, et turg saab neljapäevastest sündmustest positiivse impulsi, siis reedehommikune üllatus Hansapangalt tekitas turul taas paraja segaduse. Koos eelnevate sündmustega paisus segadus sedavõrd suureks, et investorid veidi ära ehmatasid, hommikupoolikul oli kauplemine küllaltki loid ja närviline.\nSündmusi üritas oma kontrolli alla saada Tallinna börs, kes kordamööda eri aktsiatega kauplemise peatas. Mõistlikuks võib pidada kauplemise peatamist kogu päevaks Tallinna Panga aktsiaga. Kauplemiskeelu lõpetamisel algab Tallinna Panga aktsiaga kauplemine kindlasti juba palju kõrgemal tasemel. Samas on aktsiale ühinemispakkumustega küllalt selge hinnatase ette määratud ja aktsia hind sellelt vaevalt enam oluliselt hälbib.\nOma kasu ühinemismöllust lõikas Forekspank, kelle aktsia hind levima hakanud ühinemisspekulatsioonide toel kerkis 4,84%.


Et hunte ikka oleks! - Tapa Vallaraamatukogu\n1.–30. augustini 2018 Tapa linnaraamatukogu lasteosakonnas näitus „Et hunte ikka oleks!“.\nHunt on väga hea vastupidavusega, sitke ja äärmiselt nutikas. Hunt on ellujääja. Ta on julge oma pere ja territooriumi kaitsmisel teiste huntide eest. Hundid hindavad privaatsust ‒ tahavad, et neid rahule jäetaks. Hundid austavad oma vanemaid ja armastavad oma peret. Hunt on karismaatiline. Need kõik on põhjused, miks hunt sobib rahvusloomana Eestit ja eestlasi sümboliseerima.\n„Hunt on meie looduse pärisosa ja ta ei jäta ühtegi inimest külmaks. Ta on meie rahvapärimuse populaarsemaid loomi, tema kohta on rahvasuust kirja pandud üle 500 nime ja arvukalt rahvajutte. Hunt sümbolliigina aitab kaasa loodusmaastike väärtustamisele, kuna susi on tervikliku ökosüsteemi üks indikaatorliike.“ (Marju Kõivupuu)\nKuidas joonistada Punamütsikest?


Lindude gripp tuleb sel aastal varasemast rängemalt - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nLindude gripp tuleb sel aastal varasemast rängemalt\n7. jaanuar 2022, 11:39\nLindude gripp avastati ühelt Tartu linnas peetavalt kodukanalt. FOTO: Kuido Saarpuu/Järva Teataja\nEelmise aasta oktoobrist kuni tänaseni on Euroopas haigestunud või hukatud 12 miljonit kodulindu, mis näitab selgelt, et sel aastal võib gripp kulgeda veelgi raskemalt.\nEestis diagnoositi eelmisel aastal lindude gripp 54 mets- ja veelinnul. Varasematel aastatel pole seda haigust meil tuvastatud. Lindude gripi tõttu hukati või hukkus Tartus, Lääne-Virumaal ja Harjumaal üle saja kodulinnu.\nPraegu levib viirus paiksete metslindude hulgas, mis tähendab seda, et keskkond on viirusega saastunud ja levik ulatuslik. Seega ei kujuta ohtu üksnes lindude ränne, vaid praegu on lindude gripp püsivalt Eestis levinud ning just meie kohalike metslindude populatsioonis.\nUus kõrge patogeensusega lindude gripi hooaeg algas Euroopas mullu 1. oktoobril ning juba on näha, et see tuleb sama raske nagu eelminegi või isegi raskem. Tuvastatud on 316 taudipuhangut, kus vähemalt 12 miljonit kodulindu on nakatunud ning nad hukatakse. 167 taudipuhangut ehk umbes pooled puhangutest on tuvastatud Itaalias tihedalt asustatud linnukasvatuspiirkonnas.\nPõllumajandus- ja toiduamet seirab sel aastal suuri munakanakarju ehk alates 1000 linnuga karjas ja kalkunikarju ehk 50 linnuga karjas, võttes iga kuu proove. Selliseid suuri linnufarme on Eestis ligi 50 ning see tähendab, et aasta jooksul võetakse üle 1100 proovi.\nViiruse leviku ennetamiseks võetakse proove ka hane- ja pardikarjadest ning vutikarjadest metslindude rändeperioodil.\nLinnupidajad peavad tagama, et kodulindudel poleks kokkupuuteid looduses vabalt elavate lindude ja neilt pärineva nakkusohtliku materjaliga. Selleks tuleb vajadusel kasutada võrku, katust vms eraldusvõimalusi ning linde tuleb sööta ja joota siseruumis või varikatuse all.\nEndiselt kehtib keeld tuua looduses vabalt elavaid linde kohta, kus samal ajal peetakse kodulinde või teisi tehistingimustes peetavaid linde.\nLindude gripi hooaega arvestatakse sügisest kevadeni, mil toimub lindude ränne. Möödunud 2020.–2021. aastate lindude gripi levik oli üks suuremaid epideemiaid, mis kunagi Euroopas olnud. 31 Euroopa riigis suri või hukati ligi 23 miljonit kodulindu.\nHaiguste ennetamise ja tõrje Euroopa keskus hindab inimeste nakatumise riski lindude grippi Euroopas madalaks. Inimesed, kes puutuvad kokku lindude gripi puhangutega, peavad kandma kaitseriietust, järgima hügieeninõudeid ja jälgima kümne päeva jooksul oma tervist ning pöörduma arsti poole, kui tekivad hingamisteede haiguste tunnused või silmapõletik.