[PSN] PlayStation Network mängude arutelu :: Hinnavaatluse Foorumid\npraegune kellaaeg 23.05.2019 04:36\nRaud » Mängukonsoolid ja konsoolimängud » [PSN] PlayStation Network mängude arutelu märgi kõik teemad loetuks\nmine lehele eelmine 1, 2, 3 ... , 18, 19, 20 järgmine\nAlfawise X1 E-bike 414 €\nCF58 HR Smart Watch IP67 20,57 €\nPSN on jumalast umbes.\nVanad BlackOpsi haid saavad nüüd mõnda aega kalkunijahti pidada\nEks ta nii ole jah. Ise ei hakka seda küll installima, sest puldiga FPS-i mängimine on no no...\nOleks võinud olemata olla... Õnneks oli mad max vahepeal saada, mingi aeg ei tulnud üldse midagi ju. Aga see BO3 on BO seeria mõnitamine...\nPS! Heavy Rain - lõpuks ometi saan selle omale.\nJess, ps3 plaat olemas, saab ps4 peale kah HRi\nHR väga hea,tõmban ka librarysse mis siis et varem mitu korda läbi mängitud\nExtreme Exorcism (PS3/PS4) - FREE (PS Plus members)\nO: Euronics kinkekaarte\nHere They Lie (PS Plus Bonus – PS VR compatible)\nAnother World – 20th Anniversary Edition (PS3 + PS4/PS Vita)\nQUBE Director’s Cut (PS3 + PS4)\nFoul Play (PS Vita + PS4)\nKuidas endale Eestis PSPlus konto teha saaks? Kas vaja soome krediitkaarti või kuidagi muudmoodi?\nKommentaarid: 365 loe/lisa Kasutajad arvavad: :: 9 :: 4 :: 292\nOstad (ebay, https://www.pcgamesupply.com/buygames/sony-playstation-network-cards/ või mõnest kolmandast kohast) omale õige regiooni PS+ kaardi ja redeemid oma kontole tolle koodi.\nNäiteks too aasta ajane kaart? https://livekortti.fi/PS-Plus-jasenyys-365\nJah, kui FIN kontole - kui mõne muu riigi konto, siis ei sobi.\nSeleta oma küsimus paremini lahti. Kas sa tahad teha päris uut (esimest vms) PSN kontot omale või soovid sa osta PSN-i mänguaega või on hoopiski rahalaadimise küsimus?\nVist ülevalpool tuli juba teema lõpuvastus ära ka aga seletan korra veel. Mul olemas FI regiooni konto (kuna Eestist regada ei saanud) ja siismaani olen ostnud endale raha sony center'ist ja downloadinud mänge. Nüüd aga hakkas huvitama see PS+ teenus, et saaks igakuiselt mingid mängud nö. tasuta kui osta näiteks aastane subscription. Tahtsingi nüüd uurida, et kuidas seda endale vormistada saaks võimalikult valutult.\nSealt samast Sony Centerist saad ka PSN Plus kaardi osta vastavalt siis kas 90/365 päeva oma.\nVõi siis otsid netist mõne odavama pakkuja, kes sulle selle koodi digitaalselt saadab ja siis lähed paned oma konto all redeem code ja ongi olemas.\nNB! Lihtsalt pead vaatama, et Soome oma oleks, kui sul Soome konto.\nOtse Eestist või nö. "ametlikelt" lehtedelt osta on minu meelest kallis.\nMul UK konto ja enamasti leian soodushinnaga UK koodi aastaks ~40€-ga. Soome kohta ei tea.\nnovembri ps+ mängude hulgas on arvatavasti bulletstorm ja yakuza:kiwami\nNojah... Usas LoU 5 euri. Wolfenstein 2 alla 20 euri... AC Origins samuti mingi 20 euri...\nKas LoU MP ühendab mind usa või eu serveriga?\nEi mäleta enam kuidas sealt ostsin, psn kaartidega? Eesti pangakaart ei sobi?\nE: ei sobi. Ainuke võimalus psn kaardid?\nus psni jaoks eesti kaart ei sobi. psn top-up kaardid (vist) ainuke vomalus, aga samas suht moistlik variant, kuna neid saab aegajalt alega.\nmultiplayer matchmaking peaks toimuma ip alusel, seega voiksid kukkuda eu serverisse. aga pead ei anna, akki on serveri ip hardcodetud mängu. sest tlou usa multiplayer erineb euroopa omast, euroopa oma on censored\nGran Turismo Sport-is pannakse mind kogu aeg US serveritesse. Seega ei usu, et IP alusel. PS! Mul on US PSN konto. EU-sse mul asja pole selle kontoga.\nKust neid alega leida võiks?\nIse olen alati täishinnaga ostnud, ale puhul võtaks kohe hulgim ligi.\nMa mängin ikka põhi soome kontoga, siis äkki pole probleemi...\nKiller - G2a saab 16 euriga 20 taalase kaardi,ei tea kui ale see on...\ncdkeys naiteks. hoia silm peal, millal alega myyakse ja siis kasuta ka cdkeys fb koodigeneraatorit, et lisaks 5% alla saada (seega 5% saaks alati alla)\nRaud » Mängukonsoolid ja konsoolimängud » [PSN] PlayStation Network mängude arutelu mine lehele eelmine 1, 2, 3 ... , 18, 19, 20 järgmine


Kommentaarid: Emade väsimus pole niisama vingumine\nEmade väsimus pole niisama vingumine\nToimetas Greete Kõrvits, 27. veebruar 2017, 19:44\nJa.../ 1. märts 2017, 14:59\n...Fb-i polnud ollagi.\nnaine/ 1. märts 2017, 11:30\nTänapäeva noored naised ja/ või emad ei vääri iialgi nimetust tublid emad. Need mõttetud lõhverdised istuvad päevade kaupa fasebookis ja kulutavad mehe raha. Lihtsalt jälk on vaadatad millised räpased nende kodud on, aga ise viimase peal "üles vuntsitud". Haige ühiskond mis sünnitab veel haigemaid.\nK./ 2. märts 2017, 08:08\nNo niimoodi ülistada on nüüd küll natuke liialdus. Kui mõni on selline, siis no mis teha, inimesed on erinevad.\nMa olen 3,5 aastase lapse ema ja laps läks alles lasteaeda. Ma küll ei leia, et ma sellepärast halb ema olen, et tahtsin, et laps kauem kodus saaks olla koos oma emaga ja et mina temaga rohkem koos saaks olla. Nad kasvavad kiiresti ja seda aega kaotada ei tahaks. Jah, raha ma sel ajal palju ei teeninud ja tuba ka 10x päevas ei koristanud. Aga õpetasin lapsele kõike, mida vaja ja mida ta tahtis. Ja laps on õnnelik ning vanemad on õnnelikud.\nKõigil jah ei ole võimalik nii kaua lapsega kodus olla. Aga kui see on võimalik, siis peaks seda tegema, kuna lapsele on see ka kasulikum.\nKui sul lapsi ei ole, siis ära kobise. Järelikult sa ei tea, mis elu on lastega. Ja eks iga pere erukorraldus on sätitud täpselt nii nagu neile sobib ja kuidas ise rahul ollakse.\nNaine/ 2. märts 2017, 10:16\nMiks nii vihane ja kibestunud?Kõik tänapäeva naised/emad pole kindlasti lõhverdised ja mõnigi neist väärib tubli ema nime,mul neid isegi tutvusringkonnas.Teil on probleem ja enda tervise huvides soovitaksin abi otsida.Viha tekitab haigusi.\neesti vanaema/ 28. veebruar 2017, 09:23\nsee on alati nii olnud ja selle kõige kõrvalt käidi ka iga päev tööl, polnud kuulnudki, et on emapalk ja emapuhkus.\nNaine/ 2. märts 2017, 10:12\nVanasti ja vanasti :D.Kallis vanaema,nüüd on teised ajad.\naga,/ 3. märts 2017, 18:54\nraske ju on? Ses mõttes igati õige artikkel. Mis see palk ja "puhkus" siia puutub, kui emaks olemisest puhkust ei anta ja sa pead 24/7 valvel olema? Emapalk on abiks, et ei sõltu enam nii suurel määral mehest, aga egas see magamatust ravi.\nSiin räägiti raskustest, mitte et sinu raskused tühisemad on. Ära ole ni haavatav kogu eesti vanaema, kui öeldakse üldiselt, et noorel emal ON RASKE (mis vastab tõele), ei võrdu "eesti vanaema / 09:23, 28. veebr 2017 elu polnud raskem"?\nVõta rahulikult, mis kaevad auku naistele, kui ise naine oled? Kui oled vanaEMA, siis tänu sellele, et oled NAINE, siis ära vähemasti vihka naisi, kui mingi empaatia ja naistesolidaarsus puudub.\nMa ka ei saanud emapalka..., aga nüüd titega ei viitsiks tegeleda isegi emapalga eest, selle raha eest pakutakse ka kergemat tööd. Lapsi sünnitatakse ja kasvatatakse, kuna elu jätkama peab, see on instinkt ja see on raske ka siis kui palka saad.\nkellele/ 28. veebruar 2017, 07:40\nneid lapsi vaja.\nnaine/ 1. märts 2017, 11:31\nmitte kellelegi, ainult,et tänu nendele tittedele saavad laisad vanaeided pappi mille eest ennast üles mukkida.\nK./ 2. märts 2017, 08:10\nSu vanematele poleks vist ka lapsi vaja olnud, sest nagu näha on suht jobu välja kukkunud.


Eesti tipprallisõitja digitaliseeris autoavariide kahjukäsitluse - FoundME\nCaroomi rakenduse abil saab auto omanik kaardistada sõiduki kahjustusi.\nEuroopa ja maailmameistrivõistlustel Eestit esindanud tipprallisõitja Martin Kangur lõi enda automaailma kogemustele tuginedes Caroom mobiilirakenduse, mis pakub autojuhtidele digitaalset kahjukäsitluse teenust.\n“Umbes pooled Eestis juhtuvad autoavariid on lihtsamat sorti “plekimõlkimised”, kuid nendele järgnev kahjukäsitluse protsess on tihti tülikam ja aeganõudvam, kui kahjustuse korda tegemine. Sellest tekkiski meil koos heade koostööpartneritega idee luua lahendus, mis võimaldab enamiku kahjujuhtumitest lahendada digitaalselt ilma autoesindusse või remonditöökotta sõitmata,” selgitas Kangur.\nTelefoni laetud Caroomi rakenduse abil saab auto omanik kaardistada sõiduki kahjustusi enda jaoks mugavas kohas ja ajal. Rakenduse abil saab auto kahjustustest teha detailsed fotod ning unikaalse 360° video ümber terve auto, mis võimaldab töökodadel tekkinud kahjustusi veelgi täpsemalt hinnata.\nSeejärel tuleb jagada kahjuinfo endale sobiva remondipartneriga. Autole koostatakse remondikalkulatsioon vigastuste parandamiseks ning see kooskõlastatakse kindlustusandjaga. Kui kinnitus on saabunud, saab omanik broneerida sobiva aja remonttööde teostamiseks. Kogu suhtlus toimub rakenduses ning Caroomi partnerid aitavad autoomanikku kindlustusfirmaga suhtlemisel, et remont saaks võimalikult kiiresti tehtud.\nCaroomi mobiilirakendusse on investeerinud Eesti investeerimisfond Superangel eesotsas Marek Kiisa, Veljo Otsasoni ja Rain Rannuga.


Euroga liituv Slovakkia revalveeris krooni - Äripäev\nEuroga liituv Slovakkia revalveeris krooni\nSirje Rank 30. mai 2008, 00:00\nRahaliidu ühe kriteeriumi järgi peab kandidaatriigi valuuta kaks aastat kauplema Euroopa vahetuskursimehhanismis ERM2, mis lubab valuutal keskkursi suhtes kõikuda +/-15%. Eesmärk on demonstreerida valuuta stabiilsust. Nüüd sai Slovakkia loa keskkurssi 15% tõsta.\nSlovakkia kroon tugevnes üleeile euro suhtes uuele rekordtasemele, mis puudutas kehtinud kauplemisvahemiku ülempiiri, vahendas agentuur Bloomberg.\n"Krooni rallimine rääkis revalveerimise poolt, kuid selline ulatus on dramaatiline," kommenteeris Danske Banki analüütik Lars Christensen. "Krooni selline tugevus ei ole enam vastavuses majanduse tänase seisuga, kuid EL andis nõusoleku ilmselt inflatsiooni pärast muretsedes."\nSlovakkia krooni keskkurssi revalveeriti 8,5% ka mullu märtsis. Sestpeale on majandus kasvanud mullu 10,7% ja tänavu esimeses kvartalis 8,7%. ERM2ga liitumisest 2005. aasta novembris on Slovakkia kroon tugevnenud 23%.\n7. mail kiitis Euroopa Komisjon heaks Slovakkia liitumise euroalaga tuleva aasta alguses.


Milline jalanõu metallpedaalidega sõiduks? - velo.clubbers.ee\nPostitus Postitas esipidur » 03. 09. 2014. 14:54\nSelline rumal küsimus, et kas ilma mingi pedaalikinnituseta rattasõiduks sobivaid jalanõusid üldse ei tehta? Taolise klassikalise pedaali jaoks?\nMul suur ja lai jalg - ei leia mingeid mugavaid jalatseid, mis poleks meetripaksuse isehüppava tallaga...\nSõidan oma lõbuks ja terviseks MTB rattaga ning ei aja sekundeid taga.\nPostitus Postitas serxx » 03. 09. 2014. 15:22\nKlassikaline pedaal ongi selline, mis sobib mis iganes jalatsiga sõitmiseks.\nTavalise jalatsi puhul ei ole midagi niiväga rattasõidu spetsiifilist, et oleks vaja teha spetsiaalselt rattakinga, mis kuidagi ei kinnitu.\nDownhilleritele ja BMX meestele mingit kahtlast asja tehakse...\nhttp://www.bike-discount.de/en/shop/mtb ... s-627/l-24\nMa ei kujuta ette, et nad võiksid tavalise pedaaliga, tavaliselt ja aeglaselt sõites tavajalatsist oluliselt paremad olla.\nKui sa omale sobilikku tavajalatsit ei leia, siis kahtlane, et ka need paremad on.\nPostitus Postitas indrek56 » 03. 09. 2014. 15:23\nesipidur kirjutas: Selline rumal küsimus, et kas ilma mingi pedaalikinnituseta rattasõiduks sobivaid jalanõusid üldse ei tehta? Taolise klassikalise pedaali jaoks?\nSee pedaal ongi ju selleks tehtud et sinna suvalise kossiga peale astuda Balletisussid muidugi ei sobi ilmselt, saad isegi aru....\nPostitus Postitas Cresent » 03. 09. 2014. 15:39\nNoh ma siis see algaja MNT sõitja, ja ühe korra käisin tegin kaasa ka MTB kolmapäevakul Pirital, kus oli minu jaoks päris ulmeline rada. Seal sõitsin siis tavaliste botastega ja MTB-l olid ka tavalised standardina poest tulnud pedaalid peal. Samas otseselt maha pedaalidelt ei kukkunud kordagi, seega kui just hirmsasti ei taha parimatele kandadele astuda, siis pole hullu midagi. Samas ühes olen ka kindel, kui mul oleks seal olnud spetskingad koos pedaalidega, siis ilmselt oleksin esimese ringis lõpetanud. Selleks, et ei peaks jändama kingade kinnipanekuga (pedaalikülge) ja uuesti lahtivõtmisega kui järsku mingi karm koht tuleb peab olema hea vorm. Igatahes enda jaoks veendusin, et võin rahulikult MTB-d sõita paar aastat ja kui siis tekib ka võhm, oskused ja vilumus MTB-ga sõita, siis oleks ilmselt aeg spetskinnitustega kingadele ja pedaalidele mõtelda. Esialgu uhan tavaliste botastega (ca 4 aastat vanad 700 krooniga ostetud Adidadesd) edasi, millel tõsi on natuke selline maastikuläbimiseks mõeldud krobelisemad tallad. Tavaliste siledate taldadega (nagu tennistel kunagi oli) oleks küll pedaalidelt maha libisenud.\nAga noh eks prod oskavad paremini võrrelda.\nPostitus Postitas QRX » 03. 09. 2014. 17:33\nTavalise tossu puuduseks ilmselt on see, et neil pole tald ehitatud kuigi jäigana, silmas pidades, et pedaalidel seistes on sul talla ja pedaali kontaktpind suhteliselt väike siiski ja tekib pidev surve ühte konsentreeritud piirkonda, mis lõpuks kas suretab jala ära või paneb talla valutama. Omal ajal sai muretsetud just selle tõttu sellised vahepealsed rattakingad. Tavalise pedaali jaoks, kuid juba spetsiaalse vahetallaga, mis kannab pedaali surve jalalaba peale ühtlaselt laiali. Samas saab ka sellele kingale lisada klotsid spetsiaalse klip pedaali jaoks. Konkreetselt ise kasutasin sellist kinga, kuid see annab sulle vbl ainest mõttekäigule lisaks... http://hawaii.ee/tooted/suvi/kingad/trail\nPostitus Postitas erikr » 03. 09. 2014. 18:10\nJah, neid matkakinga tüüpi rattakingi piisavalt jäiga tallaga on igal tootjal.\nJa soovi korral saad cliplessile sama jalanõuga üle minna.\nPostitus Postitas serxx » 03. 09. 2014. 19:59\nCresent kirjutas: Samas otseselt maha pedaalidelt ei kukkunud kordagi...\nClipless pedaali eesmärk/otstarve pole üldse selles, et maha ei libiseks.\nEesmärk on teha tööd terve ring. Mitte ainult ei vajuta vaid tõmbad ka üles ja ideaalis väntad terve ringi kaasa ja annad hoogu. Saad rakendada kõiki jalalihaseid.\nEhk siis teisisõnu on eesmärk veel kiiremini edasi saada.\nTavalise pedaaliga saad ainult vajutada.\nKui veidi aega sõidad nii, et jalad kinni ja siis võtad ratta, millel tavalised pedaalid, on päris imelik sõita, tõstad pidevalt jalad pedaalidelt.\nPostitus Postitas esipidur » 04. 09. 2014. 10:18\nQRX kirjutas: Tavalise tossu puuduseks ilmselt on see, et neil pole tald ehitatud kuigi jäigana, silmas pidades, et pedaalidel seistes on sul talla ja pedaali kontaktpind suhteliselt väike siiski ja tekib pidev surve ühte konsentreeritud piirkonda, mis lõpuks kas suretab jala ära või paneb talla valutama. Omal ajal sai muretsetud just selle tõttu sellised vahepealsed rattakingad. Tavalise pedaali jaoks, kuid juba spetsiaalse vahetallaga, mis kannab pedaali surve jalalaba peale ühtlaselt laiali. Samas saab ka sellele kingale lisada klotsid spetsiaalse klip pedaali jaoks. Konkreetselt ise kasutasin sellist kinga, kuid see annab sulle vbl ainest mõttekäigule lisaks... http://hawaii.ee/tooted/suvi/kingad/trail\nJep, see ongi point. Sõidan praegu mingite Nike'idega, mis on suht õhukese ja kõva tallaga. Kõndida on nad head, aga sõites hakkab just parem jalalaba peale paarikümmet km hullult valutama ja surema. Teised, Skechersi tossud on paar numbrit suuremad ja ülimugavad, aga sõita nendega veidi kohmakas. Mõtlesin järgmiseni oma ärakantud suvekingi proovida... Eks kunagi võib cliplessi ka vaadata, kui distantsid pikemaks ja kiirused suuremaks lähevad.\nAitäh lingi eest! Tundub, et õige numbri proovimiseks peab Tln sõitma...\nPostitus Postitas fronius » 04. 09. 2014. 10:22\nMa põrutan juba teist Elioni hooaega Nike tossudega poolmaratonil ja eesotsas Kalevipoeg oli 22 koht\nPostitus Postitas esipidur » 04. 09. 2014. 22:00


Heiksi blogi: "Napsitanud hiirte söömine mõjub kiisu tervisele laastavalt?"\nTundus mingi hetk, et lugu on väga karm, aga õnneks olid hirmul jällegi suuremad silmad kui asi väärt.\nMis siis aga Atsil tegelikult juhtus? Jõulud on süüdi! Keegi kurjam andis hiirtele piparkooki ja liitrites glögi ning need kukkusin jämmima. Atsi närv ei pidanud sellele lällamisele vastu ja pistis hoiatuseks ühe nahka. Tulemus ongi käes. Loomaarst Kelli Lomper'i hinnangul oli tegemist üliägeda viinamürgituse ja lausa kroonilise alkoholismiga. Säh sulle jõulu!\nTegelikult oli Atsikesel muidugist hoopis veidi ägedam ja valulikum põiepõletiku vorm, sest ilmselt külmal aknalauakesel istumine külmetas pepukese ära ja sealt see jama pihta hakkaski. Mnjah, mehed on ikka õrnukesed ja nõrgad!\nTänu Kellile on Ats nüüdseks täitsa pinks-ponks-poiss ning ootab Jõuluvana. Ilmasjata ootab, sest Kelli pani ta dieedile ning edaspidi peab ta sööma vaid kaera, herneid ja porgandeid. Paar arstilkäiku ja uued analüüsid on vaja muidugist veel ää teha, aga näikse, et need hädad on juba minevik.\nTeie aga pidage siis meeles, et glögi ja piparkoogid pole hiirte toit! Veini juustuga tohib anda, aga möödukalt ehk mitte üle poole putli pesakonna peale ja sedagi vaid siis kui kasse majas elamas pole - uskuge, sest see jokkis kiisude lällamine ja laamendamine on veel hullem .....


Kuulub ära viska seda tulle. Kallis Ära jäta mind palun\nPalun armasta mind nagu mina Mu süda kuulub sulle ära viska seda tulle. Palun armasta mind nagu mina sind. Ära jäta mind palun ja ära arva et ma seda talun. Sest ma lihtsalt ei talu see teeb mulle kohutavalt VALU......... Kallis Mu süda kuulub sulle ära viska seda tulle. Palun armasta mind nagu mina sind. Ära jäta mind palun ja ära arva et ma seda talun. Sest ma lihtsalt ei talu see teeb mulle kohutavalt VALU.........\nKallis mammu teisipäeval, 30. okt. 2007., kell 14:07:41 Ta ei hooli minust Mu süda kuulub sulle ära viska seda tulle. Palun armasta mind nagu mina sind. Ära jäta mind palun ja ära arva et ma seda talun. Sest ma lihtsalt ei talu see teeb mulle kohutavalt VALU......... Kuulub ära viska seda tulle. Kallis Ära jäta mind palun Samast žanrist soluzion: "kallis", Lugu on nüüd niimoodi, et mu sõber on endale leidnud mingi tüdruku. Tundub tore tüdr..  Kristo: Füsioteraapia lastele, Mis see füsioteraapia üldse on? Füsioteraapia on vigastuste, erinevate h..  Eelmine Järgmine mammu: Sina, Tahaksin näha ma sind kuid sa ei tule. Tahaksin suudelda sind kuid sind ei ole. Tahaksin öe..  Samalt autorilt\nmammu teisipäeval, 30. okt. 2007., kell 14:07:41\nTa ei hooli minust\nMu süda kuulub sulle ära viska seda tulle.\nPalun armasta mind nagu mina sind.\nÄra jäta mind palun ja\nära arva et ma seda talun.\nSest ma lihtsalt ei talu\nsee teeb mulle kohutavalt VALU......... Kuulub ära viska seda tulle. Kallis Ära jäta mind palun\nsoluzion: "kallis", Lugu on nüüd niimoodi, et mu sõber on endale leidnud mingi tüdruku. Tundub tore tüdr..


Kõik sihtkoha Caen, Calvados (departemang), Prantsusmaa majutusasutused\n4 tärni hotell restoraniga, läheduses asub Caeni kindlus\n155 rue de la Délivrande, Caen, 14000, Calvados, Prantsusmaa\nRajoon: La Pierre-Heuzé\nCaeni kindlus – 20 min jalgsi\nCaeni memoriaal – 36 min jalgsi\nCaeni ülikooli kliinik – 11 min jalgsi\nCaeni farmaatsiateaduskonna hoone – 18 min jalgsi\nNormandia Caeni ülikool – 18 min jalgsi\nCaeni kunstimuuseum – 21 min jalgsi\nSainte-Trinité kirik – 22 min jalgsi\nSt. Pierre'i kirik – 22 min jalgsi\nCaeni botaanikaaed – 23 min jalgsi\nAbbey of Saint-Etienne – 32 min jalgsi\nRouen (URO — Rouen Seine Valley) – 80 min transpordivahendiga\nCaen (CFR — Carpiquet) – 9 min transpordivahendiga\nRaudteejaam Caen – 5 min transpordivahendiga\nRaudteejaam Frénouville-Cagny – 12 min transpordivahendiga\nRaudteejaam Saint-Manvieu-Norrey Bretteville-Norrey – 13 min transpordivahendiga\nGOURMET BAR on basseiniäärne restoran, mille spetsialiteediks on Prantsuse toidud, ja seal on saadaval hommikueine, lõunasöök ja õhtusöök. Külastajad saavad nautida jooke baaris ja einestada värskes õhus (ilusa ilma korral). Saadaval on laste menüü.\nHommikusöök maksab 8 EUR kuni 16.50 EUR inimese kohta (ligikaudne hind)\nLemmikloomade majutamine on tasuline ja maksab 13.40 EUR lemmiklooma kohta öö kohta\nKas Novotel Caen Cote De Nacre võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Novotel Caen Cote De Nacre pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Novotel Caen Cote De Nacre ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Novotel Caen Cote De Nacre pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Novotel Caen Cote De Nacre lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nJah, lemmikloomad on teretulnud (kuni 1 toa kohta). Hind 13.40 EUR lemmiklooma kohta öö kohta. Teenistusloomad (nt juhtkoerad) majutatakse tasuta. Saadaval on söögi- ja joogikausid.\nMillised kellaajad on Novotel Caen Cote De Nacre kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nSisseregistreeumine toimub 14.00 – vabalt valitud kellaaeg. Väljaregistreerumine toimub 12.00. Saadavuse korral pakutakse lisatasu eest hilise väljaregistreerimise võimalust. Hind 25 EUR. Saadaval on kontaktivaba sisseregistreerimine ja väljaregistreerimine.\nJah, GOURMET BAR pakub võimalusi einestamine vabas õhus, Prantsuse toidud ja aiavaade. Lähiümbruse söögikohti: Buffalo Grill (13 min jalgsi), L'Acadiane (14 min jalgsi).\nKas Novotel Caen Cote De Nacre pakub kohapeal kasiinoteenuseid?\nEi, see hotell ei sisalda kasiinot, kuid lähedal asub Casino Barriere (13-min autoga).\nMida majutuskohas Novotel Caen Cote De Nacre ja selle ümbruses teha saab?\nNovotel Caen Cote De Nacre pakub järgmisi võimalusi: hooajaline välibassein ja aed.\nNithiy, 5 ööd, reis perega, 1. aug 2020\nDragan, 4 ööd, reis perega, 27. juuli 2020\nCarlos, 1 öö, reis perega, 17. juuli 2020\nSteveD., 2 ööd, reis perega, 10. okt 2019\nSara, 1 öö, reis perega, 18. aug 2019\nEd, 3 ööd, reis perega, 9. aug 2019


Apartamentos Casaligia 2 Avila Hispaania - Hotellide suurimad allahindlused\nCastile ja Leon - majutuskohad\nAvila - majutuskohad\nBroneeri Apartamentos Casaligia 2\nFernan Caballero, 46, Las Hervencias, Avila, Hispaania, 05004 - KAARDIL\nToad saadaval hotellis Apartamentos Casaligia 2\nRohem asukohast Apartamentos Casaligia 2\nKas oled turist või hoopis ärireisil, Apartamentos Casaligia 2 on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Avila. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Külalised lihtsalt armastavad selle hotelli asukohta, mis on kohe linna peamiste vaatamisväärsuste El Monasterio de Santo Tomás, Convento de San José, provintsihaigla naabruses.\nApartamentos Casaligia 2 teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Peretuba on vaid mõned võimalustest, mis tõstab Apartamentos Casaligia 2 esile teiste linna hotellide seast.\nKogege siin majutudes kõrgekvaliteedilise toa võimalusi. Mõned toad sisaldavad küte, rõdu/terrass, teler, kööginurk, külmik, mis aitavad külalistel end peale pikka päeva laadida. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Kui otsid mugavat ja muretut majutust Avila's, tee Apartamentos Casaligia 2'st oma asenduskodu.\nHotelli Apartamentos Casaligia 2 arvustused külalistelt\nKõrge hinne linna Avila kohta


Tööpakkumine nr. 37932355\nAvaleht » Arendusjuht\nPakkumise ID: 37932355\nTöö valdkond: Juhtimine\nTööpakkuja: Põltsamaa Ühisgümnaasium\nAlates 1. septembrist 2021 on Põltsamaa Ühisgümnaasium 4 õppekohaga (Põltsamaal, Adaveres, Lustiveres ning Aidus) ülevallaline kool, kus hakkab õppima ligi 850 õpilast.\n-\tarengukava, sisehindamise korra, koolituskava koostamine ja täitmise jälgimine; -\tkooli mainekujunduse koordineerimine; -\tarendusprojektide käivitamine ja haldamine; -\tkoostöö vilistlaste ja teiste huvigruppidega ning koolile vajaliku partnerluse arendamine; -\tveebilehe ja sotsiaalmeedia kontode sisu haldamine ja administreerimine; -\tEttevõtliku Kooli eesmärkide elluviimine ja koordineerimine.\n-\tmagistrikraad või sellega võrdväärne haridus; -\tarvuti kasutamise oskus kesktasemel; -\tprojektide kirjutamise ja juhtimise oskus; -\tinglise keele oskus kesktasemel; -\tB-kategooria auto juhtimise õigus.\n- meeskonnajuhtimis- ja tulemuspõhise juhtimise kompetentsid; -\talgteadmised turundusest ja suhtekorralduse valdkonnast; -\ttulevikku suunatud mõtlemine.\n-\tmotiveerivat töötasu; -\ttoetavaid töökaaslasi; -\thuvitavat ja mitmekesist tööd.\nTööle asumise aeg 6. september 2021. Avaldus, CV, lühike arenguvisioon ning haridust tõendavate dokumentide koopiad palume saata 28. maiks 2021 e-posti aadressile konkurss@poltsamaa.edu.ee või Põltsamaa Ühisgümnaasiumile aadressil Veski 5, Põltsamaa, 48106. Arenguvisioonis palume käsitleda vähemalt üht arendustegevust, millega meie kool võiks senisest rohkem tegeleda. Kandidaadi isikuandmete töötlemisel lähtume Põltsamaa Ühisgümnaasiumi andmekaitsetingimustest https://www.poltsamaa.edu.ee/et/andmekaitsetingimused. Lisainformatsioon telefonil 775 1175.\nTöö asukoht: Jõgevamaa\nKontaktisik: Laili Aunap-Kollom\nEttevõte: Põltsamaa Ühisgümnaasium


Lauri Teder • 1 august 2018\nDow Jonesi tööstuskeskmine vajus 0,32% madalamale, 25 334 punktile, reageerides ehitusmasinate valmistaja Caterpillari (-3,66%) ja tööstuskonglomeraadi 3Mi (-2,48%) järsule odavnemisele. Nasdaq Composite suutis Apple'i teisipäeval avaldatud kvartalitulemuste toel kaotust vältida ning kerkis 0,46% kõrgemale, 7707 punktini. S&P 500 jäi 0,1% miinusesse, peatudes 2813 punktil. Viimase nõrgimad valdkonnad olid nafta kannul 1,33% langenud energiasektor (.SPNY) ning tariifitüli taaskordse hoogustumise mõjul 1,28% kahanenud tööstussektor (.SPLRCI).\nUSA börside languse üheks peamiseks põhjuseks oli uudis, et Valge Maja kaalub Hiina kaupadele kehtestatavate tariifide viimist 10 protsendilt lausa 25 protsendile. Peking nimetas sammu aga väljapressimiseks ning lubas sellele samaväärselt vastata.\nKolmapäeva suurim edulugu oli kahtlemata Apple (+5,89%), mille möödunud kolme kuu tulemused ületasid analüütikute prognoose ning andsid lootust priskete käibenumbrite jätkumisele. Nüüdseks on iPhone'ide valmistaja jõudnud kõigest 10 miljoni dollari kaugusele ajaloolisest 1 triljoni dollari suurusest turuväärtusest.\nSamal ajal häiris börse USA Föderaalreservi hiljutise kohtumise protokoll, mis andis aimu, et keskpank pole loobunud plaanist intressimäärasid septembris (tänavu juba neljandat korda) tõsta. Fedi hinnangul liigub inflatsioon praegu küll soovitud 2% ümber, kuid kõik tegurid viitavad majanduse kiire kasvu jätkumisele ja tööturu tugevnemisele, mis tooks omakorda kaasa tarbijahindade äkilisema tõusu. Keskpanga intressimäärade võimalik kasv viis USA 10-aastaste võlakirjade tootluse esimest korda üle kuu aja taas 3% piirist kõrgemale.


Suri kultusseriaali "Dallas" üks staaridest Jared Martin - Kinoveeb\nSuri kultusseriaali "Dallas" üks staaridest Jared Martin\nJared Martin (1941-2017)Foto: Vida Press\nSeriaalis "Dallas" rodeo kauboid Dusty Farlowi kehastanud Jared Martin suri kolmapäeval oma kodus Philadelphias. Ta oli 75-aastane.\nJared Martini tegelaskuju Dusty Farlow polnud mitte ainult rodeo kauboi, vaid ka Sue Ellen Ewingi võrgutaja. Farlow suri seriaalis lennuõnnetuses, kuid näitleja toodi hiljem tegelase populaarsuse tõttu surnust tagasi.\nMartin astus üles ka legendaarse Hollywoodi režissööri Brian De Palma filmides "Murder a la Mod" (1968) ja "The Wedding Party" (1969). Teiste filmirollide hulka kuulusid "Westworld" (1973), "The Second Coming of Suzanne" (1974) ja "The Lonely Lady" (1983).\nNäitleja osales veel teleseriaalides "The Fantastic Journey", "War of the Worlds", "The Partridge Family", "Dan August", "Night Gallery", "The Rookies", "The Waltons", "How the West Was Won", "The Incredible Hulk", "Scarecrow and Mrs. King", "The Love Boat", "Hunter" ja "L.A. Law".\nEelmisel aasta oli Martin kaasrežissöör filmile "The Congressman" Treat Williamsiga peaosas.\nARVUSTUS: "Kariibi mere piraadid: Salazari kättemaks" on kesine katse taaselustada...\nTEST: Kui hästi mäletad "Kariibi mere piraatide" filme?\nTom Cruise kinnitas, et hittfilm "Tippkutt" saab järje\nKõik soovid ei täitu: 5 järge, mida me tõenäoliselt kunagi ei näe\nARVUSTUS: Mõtlemapanev hoiatusfilm "Ring"\nSa ei usu eales, mis on tegelikult Hollywoodi suurim trikk\nFOTOD: Suri Gregg Allman


Väiksem on suurem — Sirp\nVäiksem on suurem\nMari Hunt: „Väike ruum ja väikselt elamine võimaldavad näidata, et saab elada ka lihtsamalt ja mitte nii palju tarbida.“\nMikro- ja väikemajad on maailmas laineid löönud juba mõnda aega. Pärast 2008. aasta majanduskriisi ja kinnisvarakrahhi peeti just väikest elamist kriisijärgsetele vajadustele vastavaks. Väikevormide kavandamine on juured alla ajanud ka Eestis – näeme algatusi, mis seavad kahtluse alla meie senise ruumivajaduse.\nArhitekt Mari Hunt on oma bürooga b210 pea kümme aastat disaininud ja ehitanud väikevorme, installatsioone, RMK ja EKA sisearhitektuuri osakonnaga kuuel aastal järjest metsarajatisi, varjualuseid ja vaatetorne. Ta on kavandanud väikemaja nii endale kui ka oma sõbrale. Mari Hundi projekteeritud Maidla loodusvilla, minihotell sooserval kandideerib sel aastal Euroopa nüüdisarhitektuuri Mies van der Rohe auhinnale.\nKuidas sa väikemajade teemani jõudsid?\nKolm-neli aastat tagasi hakkasin väikeste majade ja väikeste eluruumidega süvenenumalt tegelema. USAs on minimajad olnud pikalt populaarsed, kuid just siis tundus hea aeg selle teemaga ka siin tegeleda. Üks tõuge tuli kindlasti isiklikust vajadusest, nimelt hakkasin endale üht sellist minimaja projekteerima ja ehitama. Tekkis võimalus ühele väikesele krundile püsti panna kuni 20ruutmeetrine majake. Miks nii väike? Kuni 20ruutmeetrist majakest saab püstitada hõlpsamalt suurt paberimajanduse kadalippu läbimata.\nMind paelus ülesanne paigutada kõik eluks vajalik napile pinnale. Aastaid tagasi elasime polaarekspeditsioonil Franz Josephi maa asustamata saarel kaheksaliikmelise meeskonnaga pisikestes konteinermajades. Kuu aega katsetasid üksteisele võõrad inimesed väikese ruumi piire. Suuremate objektide kõrval on need väikesed tööd andnud hea tunnetuse, kuidas eri mõõtkavas head ruumi disainida.\nOma maja kavandama hakates proovisin läbi sadakond lahendust ja disainiideed. Maja mudelit, mille järgi endale olin ehitanud, arendasin edasi veidi suuremaks ning kohandasin sõbrale.\nSellest hakkas pall veerema ning nüüd näen, et vajadus väikemajade järele on ka majutussektoris. Praeguse pandeemiaga on tekkinud aina kindlam soov elada mõnda aega maal, metsa sees. Tihti on selline väike maja paremini hallatav: seda on kergem püstitada, kohapeal või tehases valmis teha.\nMari Hunt ütleb, et eestlasele on minimaja lisaelukoht, kus nädalavahetusel ja suviti puhkamas käia.\nMida üldse loetakse väikemajaks?\nSee on hoone, mille pindala on kuni 20 ruutmeetrit ja kõrgus kuni viis meetrit. Sellise hoone püstitamine on olenevalt omavalitsusest veidi lihtsam ja kui hästi läheb, siis ei ole vaja planeeringut ega ehitusluba. On loomulikult ka erandeid, näiteks tiheasustusalad ja looduskaitsealad. Kui aga soovitakse juurde rajada taristu – vesi, elekter, kanalisatsioon –, siis muidugi nii lihtsalt ei pääse. Ka tuleohutus seab omad tingimused.\nMil määral erineb väikemaja väljamõtlemine suurema, normaalse suurusega elamispinna kavandamisest?\nVäikese maja puhul algab ruumi disainimine seest väljapoole. Peame mõtlema, millised on funktsioonid, mis majja ära mahtuma peavad, kui suur on voodi, tualetipott, dušinurk, kööginurk. Kõik need nn mugavused, millega harjunud oleme, võtavad väikeses majas protsentuaalselt rohkem ruumi. WC-pott, köögitehnika ja tehnoseadmed on standardmõõtudega, nendega mänguruumi pole – need on vaja väiksele pinnale ära mahutada. Teisalt on vaja disainida väljastpoolt sissepoole. Peame arvestama hoone maksimaalse suurusega. Seda eriti siis, kui hoone ehitatakse tehases. Mõelda tuleb ka, kui suurt veost on võimalik veoautole tõsta, kui suuri veoseid on lubatud tänaval transportida. Näiteks ei tohi veose laius olla üle kolme ja poole meetri, suurema veose puhul on vaja saateautosid. Ka tuleb teada, kui kõrge see maja on, kas see mahub sildade ja elektriliinide alt läbi. Oma maja kavandasin kaheosalisena, katuseosa käib ära. Viie meetri kõrgust hoonet, nagu regulatsioonid lubavad väikemajana püstitada, ei saa ühes tükis transportida.\nEesti väikemajade turul on väga palju tüüpmaju, mida ongi lihtne tehases valmis teha. Sinu omad on kõik erilahendus.\nMa näen, et aetakse taga erilisemat disaini. Paljud, olles läbi lapanud majatootjate kataloogid, pöörduvad minu poole sooviga saada midagi omanäolisemat. Väikse vormiga on hea katsetada ja just väikeste majade puhul soovitakse erilisemat lahendust. Teatakse, et hea disain aitab näiteks majutusteenuse turul silma paista.\nKahest minu projekteeritud ja valmisehitatud minimajast on saanud ka tüüprojektid, 20ruutmeetrine minimaja Minikin Hunt ja 30ruutmeetrine Minikin Jaska. Need on valminud mulle ja minu heale sõbrale, neis on iga detail hoolega läbi mõeldud. Nii mõnigi on leidnud, et vajab just samasugust, aga tihti on hoone kasutajatel erisoove ja tahetakse midagi, mis tüüpprojekti ei mahu. Ruumi tahetakse oma äranägemise järgi kohandada. Niisiis olen praegu keskendunud erilahenduste loomisele. Minimajade kõrval projekteerime büroos ju ka 500ruutmeetriseid villasid. Niisiis oleme justkui kahe maailma vahel, hüppame ühest mõõtkavast teise.\nVõib-olla polegi vahet, kas eluruumi on 20 ruutmeetrit või 200, optimaalne ruum, mida eluks vajatakse, on küllalt standardne. Ühel puhul laiutatakse rohkem, aga funktsionaalselt pole erilist vahet. 20ruutmeetrine maja võib mahutada sama palju kui 200ruutmeetrine.\nKaht mõõtu majade, minimajade ja luksusvillade kõrvuti projekteerimise juures tekib üpris tihti mõte, kas tõesti on nii suurt maja vaja. Kas saame ehk veidi väiksemaks teha? Kas ikka on vaja, et elutuba oleks 70–80 ruutmeetrit suur? See on ju ühe keskmise eestlase korteri suurus. Niisiis mõtlen ka suure maja projekteerimisel, kuidas ruumi optimaalselt ära kasutada, et tühja ruumi ja kasutuid nurgataguseid tekiks vähem.\nPraegu, COVID-19 pandeemia tingimustes on siiski ka suurel majal oma eelised. Ollakse sunnitud kodus palju aega veetma. Meie kodune ruum on saanud hoopis teistsuguse tähenduse, vajame palju rohkem ruumi. Pisikesele pinnale ei saa kõiki funktsioone, mida kodu praegu välja kandma peab, ära mahutada. Kui enne arvestasime sellega, et kodu on enamjaolt magamiseks, käiakse tööl, väljas söömas ja reisil, ja see kõik toimub väljaspool kodu, siis praegu tuleb kodus kõik need funktsioonid ära mahutada. Kodu on saanud uue tähenduse. Kodu kui kontor, kodu kui kool, kodu kui meelelahutuskoht jne.\nSiin ongi kaks äärmust. Koju võiks võimalikult palju funktsioone mahutada, siis loeb ruumi suurus ja avarus, teistpidi aga otsitakse oma väikest pelgupaika. Tihti eeldatakse, et see on mõnes looduskaunis kohas. Lisaks peaks see olema kerge vaevaga kiiresti püstitatav ja rahakotisõbralik.\nMillist elamiskogemust minimaja pakub? Mis tõukab väikselt elama?\nPeamiselt otsitakse ellu lihtsust. Suur maja ja suur korter tähendavad kohe ka palju asju, esemete ja vaimsete vajaduste mõttes, mille pärast peame muretsema ja nende eest hoolitsema. Väike ruum ja väikselt elamine seostub mõttepuhtusega. Tahetakse näidata, et on võimalik elada lihtsamalt ja mitte nii palju tarbida.\nHea näide ongi minu sõber, kellele projekteerisin oma minimaja eeskujul veidi suurema versiooni. Tema elab nüüd esimest aastat koos elukaaslasega umbes 30ruutmeetrisel pinnal, koos magamislavatsiga on neil ruumi 45 ruutmeetrit. Ta on ka varem elanud pisikestes Tallinna korterites ja looduse keskele väikesele eluasemele kolida ei olnud mingi probleem. Praegu naljatleb ta, et kappe ja panipaiku sai igaks juhuks nii nutikalt ja palju projekteeritud, et osa on praegugi tühjad. Kui aga praegusel ajal peavad kaks inimest ka kodus töötama, siis läheb veidi kitsaks. Lahendusena oleme arutanud, et võiks õue veel ühe pisikese töötoa ehitada.\nTeised head sõbrad ja minimajade entusiastid elavad suviti Muhu saarel. Neil on seal minimaja, kus on kõik eluks vajalik, kuid nii mõnedki funktsioonid on kolinud õue. Seal on dušš, lõkkease, mille peal tehakse süüa, eraldi hoones on kuivkäimla. Kogu ruumi enda ümber kasutatakse palju otstarbekamalt. Kuigi jah, meie kliimavöötmes ei saa aasta läbi nii elada.\nMainisid ennist väikemajade trendi USAs. Ka siin on minimaju toodetud omajagu, kuid ei saa öelda, et see veel trendiks oleks kujunenud. Kõik kõlab ju loogiliselt: aina enam on ühe liikmega leibkondi, eluasemed on linnas kallid, suurt korterit ei jõua endale ei osta ega üürida. Väikemaja paistab hea lahendus. Mõni aasta tagasi oli Koda n-ö väikemajade küla Tallinnas Mere puiestee ääres. See toimis hotellina. Praegu on needsamad Koda majad Admiraliteedi basseini ääres, kuid ega me rohkem minimaju linnapildis ei näe. Miks pole väikeselt elamine siin kujunenud nii populaarseks kui mujal maailmas?\nMeie taust on hoopis teistsugune. USAs on väikemajad populaarsed, sest seadused ei luba tagaaeda väikseid hooneid püstitada ja seal elada. Nemad on sellest regulatsioonist mööda läinud nii, et ehitavad majakese järelhaagise peale. Kui maja on ratastel, siis ei kvalifitseeru see majaks, vaid autoks ja see on sealne viis seaduseauk ära kasutada. USAs on võimalik ehitada ratastele palju suuremaid ja raskemaid maju kui meil, seepärast on see liikumine ka nii levinud. Euroopa Liidu seadused, mis kehtivad ju ka meil, seavad ratastel majale palju karmimad nõuded. Näiteks kaal kuni kolm ja pool tonni. See on maja sulgkaal, keeruline on nii kerget maja ehitada, milles oleksid kõik funktsioonid, millega olema harjunud. Suurele rekatreilerile on muidugi võimalik ehitada ka suuremaid maju, aga siis tekib teistpidi küsimus: milline auto seda vedada jaksab? Kolm ja pool tonni on selline, mida natuke võimsam sõiduauto kohalt nihutab.\nVeel üks põhjus, miks siinkandis väikemajad nii levinud pole, on ehk ka see, et meil ilmselt pole olnud üliteravat elamispinnapuudust. Mida kallim on elamine linnas, seda enam soovitakse linnast ära, metsa ja loodusesse. Eriti praegusel ajal. Minimajade teema on aina aktuaalsem ka siin.\nEestis on siis väikemaja rohkem suvekodu, looduses elamise võimalus, hotell?\nJah, nii võib üldistada küll. Eestlane näeb väikeses majas lisaelamist – kohta, kus nädalavahetustel ja suviti puhkamas käia.\nMis materjalist ehitatakse väikemaju?\nMina kasutan eelkõige puitu. Meil on nii palju puitmajade tootjaid, kes valdavad materjali väga hästi. Puidust saab ka ise väga hästi ehitada. Nagu öeldud, määrav on maja kaal. Nii transportimiseks kui ka kraanale, mis hiljem maja oma kohale tõstab. Materjalide puhul lähtun ikkagi keskkonda sobivatest ehedatest materjalidest.\nHind sisaldab sellise elamu puhul vastuolu. Väikemaja ei tohiks olla liiga kallis, aga mida väiksem maja, seda kallimaks kujuneb ruutmeetri hind. Kõik tehnosüsteemid, mis on suures majas, on vaja rajada ka väikses majas – need on suur osa hinnast. Eks tihti haigutab ootuste ja tegelikkuse vahel kuristik. Eeldatakse, et väike tähendab odavat, kuid mida väiksem, seda kallim. Seetõttu tulekski kasutada lihtsaid materjale, aga anda majale hea arhitektuuri ja disainiga lisaväärtus.\nRäägi natuke lähemalt ka Maidla mõisa maadele, sooservale püstitatud minimajast, loodusvillast, nagu seda kutsutakse.\nMaidla loodusvilla on mõeldud lühiajaliseks ööbimiseks, seda on hellitavalt nimetatud ka metsa magamistoaks. Maidlas seisin ülesande ees, kuidas luksuslik ööbimiskoht ära paigutada väga väiksesse ruumi ehk kuidas traditsiooniline hotellituba mahutada loodusesse. Ka selle disainimist tuli alustada n-ö seestpoolt väljapoole, vaadata, kui suur on voodi ja siis selle ümber ülejäänud ruum üles ehitada, et jääks liikumisruumi, et sisse tulles ei peaks kohe astuma magamistuppa, vaid jääks garderoobi- ja esikuosa, kompaktne tualett- ja duširuum ning oleks ka väike panipaik. Peitsime selle osavalt trepi alla. Pidime looma kõik luksushotelli mugavused looduses mugavaks ööbimiseks.\nSellist teistsugust ööbimisvõimalust ja hotellituba, omaette olemise võimalust just otsitaksegi. Me oleme veidi tüdinud traditsioonilisest hotellist ja turismitalust. Mõnus ja mugav puhkamisvõimalus loodusega kooskõlas on praegusel ajal ihaldusväärne, eriti olukorras, kus piirid on kinni ja puhkama peab kodumaal.\nMe hakkasime seda intervjuud kokku leppima väga kaua aega tagasi, kui sa endale minimaja projekteerimisega olid alles alustanud ja lükkasime vestlust pidevalt edasi, et ära oodata, mil saad rääkida oma minimajas elamise kogemusest. Praegu sa ikkagi oma majas ei ela? Kas väikselt elamine ikkagi veidi hirmutab?\nElu on kuidagi nii läinud jah, et pole olnud sundust väiksele pinnale kolida. 20 ruutmeetrit koos magamislavatsiga on piisav ühele inimesele, aga kui on rohkem elanikke, siis läheb ilmselt pisut kitsaks. Siin on ka teine aspekt. Endale on maru keeruline projekteerida. Peab olema nii tellija kui ka arhitekt ja parimat tulemust taga ajades on lihtne otsused edasi lükata. Valminud majade näitel on hea tõdeda, et detailsus ja läbimõeldus on olulised.\nMaidla mõisamaadel asuvat loodusvillat on hellitavalt nimetatud ka metsa magamistoaks.\nMari Hundi enda minimaja Minikin Hunt.\n2 × Mari Hunt\nArhitekti oma minimaja eeskujul projekteeritud minimaja Minikin Jaska Keila jõe ääres.\nTaas üks raamat taluarhitektuurist\nUus taluarhitektuuri raamat meie staažikaimalt taluarhitektuuri uurijalt Heiki Pärdilt täiendab kenasti viimastel aastatel ilmunud taluarhitektuuri teemaliste raamatute ridu. Tõsi, pea kõik neist on Heiki …\nKellele on mõeldud tänapäeva raamatukogud? Armunutele, allergikutele, araverelistele, ametnikele, beebidele, biseksuaalidele, eksinutele, haigetele, haldjatele, heidikutele, hipidele, häiritutele, hääletutele, illusionistidele, lobisejatele, lootusrikastele, kannatajatele, kaotajatele, keisritele, …\nKüsi-, mitte hüüumärgiga\n2021. aasta noore arhitekti preemia laureaat Johan Tali on arhitektuuribüroo Molumba üks asutaja, Eesti kunstiakadeemia doktorant ja olnud kahel korral Veneetsia arhitektuuribiennaali Eesti paviljoni …\nKuidas Tallinna rohepöörata?\nPealinna kliimakava rakendamise üle arutavad linna strateegiadirektor Raido Roop, rohepöörde kompetentsikeskuse juhtivspetsialist Mihkel Kaevats ja analüütik Maila Kuusik. Tallinnas kehtib dokument „Kliimaneutraalne Tallinn. …


Eelotsusetaotlus – Tervisekaitse – Hügieenipakett – Määrus (EÜ) nr 853/2004 – Loomset päritolu toidu hügieen – Toidukäitlejate kohustused – Erinõuded – Kodukabiloomade liha – Ladustamine ja transport – Nõuded liha temperatuurile\nmille ese on ELTL artikli 267 alusel College van Beroep voor het bedrijfsleven (apellatsiooniastme halduskohus majandusküsimustes, Madalmaad) 6. veebruari 2018. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 12. veebruaril 2018, menetluses\nkoosseisus: üheksanda koja president K. Jürimäe, kohtunikud D. Šváby (ettekandja) ja S. Rodin,\n– T. Boer & Zonen BV, esindaja: advocaat K. J. Defares,\n– Prantsuse valitsus, esindajad: D. Colas, S. Horrenberger ja A.‑L. Desjonquères,\n– Rumeenia valitsus, esindajad: C.‑R. Canţăr, C.‑M. Florescu ja A. Wellman,\n– Euroopa Komisjon, esindajad: A. Bouquet, W. Farrell ja B. Eggers,\n1 Eelotsusetaotlus käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad (ELT 2004, L 139, lk 55; ELT eriväljaanne 03/45, lk 14 ja parandus ELT eriväljaanne 03/46, lk 334) III lisa I jao VII peatüki punktide 1 ja 3 tõlgendamist.\n2 Taotlus on esitatud Madalmaades asutatud toidukäitleja T. Boer & Zonen BV ja Staatssecretaris van Economische Zaken (majandusasjade riigisekretär, Madalmaad; edaspidi „riigisekretär“) vahelises kohtuvaidluses, mille ese on haldustrahv, mille riigisekretär määras põhikohtuasja kaebajale, kuna ta oli laadinud liha jahutussõidukisse, mille temperatuur oli kõrgem kui 7°C ja teatud lihatoodete puhul kõrgem kui 11 C.\n3 Määruse nr 853/2004 põhjendused 1, 2, 4 ja 9 on sõnastatud järgmiselt:\n„(1) Vastavalt [29. aprilli 2004. aasta määrusele nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (ELT 2004, L 139, lk 1; ELT eriväljaanne 13/34, lk 337)] sätestasid Euroopa Parlament ja nõukogu toiduainete hügieeni üldreeglid toidukäitlejatele.\n(4) Nimetatud eeskirjad sisaldavad terviseohutuse üldisi põhimõtteid, eelkõige seoses valmistajate „ja pädevate asutuste“ kohustustega, struktuurilisi, tegevus- ja hügieeninõudeid ettevõtetele, ettevõtete tunnustamise korda, nõudeid ladustamisele ja transpordile ning tervisemärkidele.\n(9) Uuestisõnastamise peaeesmärkideks on tagada kõrgetasemeline tarbijakaitse toiduohutuse valdkonnas, eelkõige kogu ühenduse toidukäitlejatele samade eeskirjade kehtestamise abil, ning kindlustada loomset päritolu toodete siseturu nõuetekohane toimimine, aidates seeläbi kaasa ühtse põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamisele.“\n5 Viidatud määruse artikli 3 „Üldkohustused“ lõikes 1 on sätestatud:\n6 Sama määruse artiklis 4 „Ettevõtete registreerimine ja tunnustamine“ on sätestatud:\n„1. Toidukäitlejad viivad turule ühenduses valmistatud loomset päritolu tooteid üksnes siis, kui need on valmistatud ja neid on käsitsetud eranditult ettevõtetes:\na) mis vastavad määruse (EÜ) nr 852/2004 asjakohastele nõuetele, käesoleva määruse II ja III lisa ning toidualaste õigusnormide muudele asjakohastele nõuetele ja\n3. Ettevõte, mille suhtes kohaldatakse tunnustamist kooskõlas lõikega 2, võib tegutseda üksnes siis, kui pädev asutus on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ette nähtud loomsete saaduste ametliku kontrolli korraldamise kohta […]:\n7 Määruse nr 853/2004 I lisa „Mõisted“ punktis 1.16 on sätestatud, et „tapamaja“ on „ettevõte selliste loomade tapmiseks ja korrastamiseks, mille liha on mõeldud inimtoiduks“.\n8 Selle määruse III lisa I jao II peatükis „Nõuded tapamajadele“ on sätestatud rida tapamajade ehituse, planeeringu ja sisseseadega seotud nõudeid, mida toidukäitlejad peavad täitma:\n9 Selle määruse III lisa I jao VII peatükis „Ladustamine ja transport“ on sätestatud:\n„Toidukäitlejad peavad tagama kodukabiloomade liha ladustamise ja transpordi kooskõlas järgmiste nõuetega.\n1. a) Kui erisätetega pole kehtestatud teisiti, peab tapajärgsele kontrollile järgnema viivitamata jahutamine tapamajas kindlustamaks, et liha temperatuur läbivalt ei ületaks 3°C rupsi ja 7°C muu liha puhul piki jahutuskaart, mis tagab temperatuuri pideva languse. Liha võib siiski jahutamise ajal lõigata ja konditustada kooskõlas V peatüki punktiga 4.\na) selline transport leiab aset kooskõlas tingimustega; mille pädev asutus täpsustab transportimiseks ühest konkreetsest ettevõttest teise;\nb) liha väljub tapamajast või taparuumidega samal territooriumil asuvast lihalõikamisruumist viivitamata ning transport ei kesta üle kahe tunni.\n4. Külmutamiseks ette nähtud liha tuleb ilma liigse viivituseta külmutada, vajaduse korral arvestades külmutamisele eelnevat stabiliseerimisperioodi.\n5. Lahtist liha tuleb ladustada ja transportida pakendatud lihast eraldi, välja arvatud kui ladustamine või transport toimub eri aegadel või selliselt, et pakkematerjal ja ladustamise või transportimise viis ei saa olla liha saasteallikaks.“\nMäärus nr 852/2004\n10 Määruse nr 852/2004 artikli 2 „Mõisted“ lõike 1 punktis c on täpsustatud, et selle määruse tähenduses on „ettevõte“ „toidukäitlemisettevõtte mis tahes üksus“.\n11 Selle määruse artikli 5 „Ohuanalüüs ja kriitilised kontrollpunktid“ lõikes 1 on sätestatud:\n„Toidukäitlejad kehtestavad, rakendavad ja haldavad alalist HACCP [ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteem (Hazard Analysis Critical Control Point)] põhimõtetel põhinevat menetlust või menetlusi.“\n12 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT 2002, L 31, lk 1; ELT eriväljaanne 15/06, lk 463) artikli 3 punktis 2 on määratletud „toidukäitleja“ kui „avalik või eraõiguslik kasumit taotlev või kasumitaotluseta juriidiline isik, kes on seotud toidu ükskõik millisel tootmis-, töötlemis- või turustusetapil toimuva mis tahes tegevusega“.\n13 Selle määruse artikli 6 „Riskianalüüs“ lõikes 1 on sätestatud:\n„Inimeste tervise ja elu kaitse kõrge tasemega seotud üldise eesmärgi saavutamiseks peavad toidualased õigusnormid põhinema riskianalüüsil, välja arvatud juhul, kui see ei vasta asjaoludele või meetme laadile.“\n14 Nimetatud määruse artiklis 7 „Ettevaatuspõhimõte“ on sätestatud:\n15 Sama määruse artikli 8 „ Tarbijate huvide kaitse“ lõikes 1 on sätestatud:\n„Toidualaste õigusnormide eesmärk on tarbijate huvide kaitsmine ning selles sätestatakse lähtekohad tarbijatele teadlike valikute tegemiseks seoses tarvitatava toiduga. […]“.\n16 Määruse nr 178/2002 artikli 14 „Toiduohutusnõuded“ sõnastuse kohaselt:\n5. Toidu inimtoiduks tarvitamise kõlblikkuse üle otsustamisel tuleb arvesse võtta, kas toit on selle kavandatud kasutuseks inimtoiduks sobimatu seetõttu, et on saastunud kas võõrkehade või muuga või mädanemise, riknemise või lagunemise teel.“\n17 Selle määruse artiklis 17 „Kohustused“ on sätestatud:\n18 Madalmaade 19. mai 2011. aasta seaduse, milles sätestatakse loomapidamise eeskirjade ja sellega seotud küsimuste integreeritud raamistik (Wet houdende een integraal kader voor regels over gehouden dieren en daaraan gerelateerde onderwerpen; Stb. 2011, nr 345; edaspidi „loomapidamise seadus“) artikli 6.2 lõikes 1 on sätestatud:\n19 Loomapidamise seaduse artiklis 8.7 on sätestatud:\n20 Majandusministri 7. detsembri 2012. aasta määruse WJZ/12346914, millega kehtestatakse eeskirjad loomsetele saadustele (Regeling van de Minister van Economische Zaken, nr. WJZ/12346914, houdende regels met betrekking tot dierlijke producten; Stcrt. 2012, nr 25949) artikli 2.4 lõike 1 punktis d on sätestatud:\n„EL määruse sätted loomapidamise seaduse artikli 6.2 lõike 1 tähenduses on:\nd) määruse (EÜ) nr 853/2004 artikkel 3, artikli 4 lõiked 1–4, artikkel 5 ja artikli 7 lõige 1“.\n21 T. Boer & Zonen käitab tapamaja, mis töötleb ja turustab peamiselt vasikaliha, lihatooteid ja nende kõrvalsaadusi. Ta kohaldab tapamenetlust, mille puhul rümbad ja jaotustükid jahutatakse pärast tapmist ja korrastamist järk-järgult külmkambris, mis on ühendatud tapa- ja korrastamisruumiga. Seejärel jätkub jahutamine tapamaja laadimisplatvormil asuvas jahutussõidukis, kuhu külmkambrist saabuv liha laaditakse vedamiseks.\n22 Selle kindlaks määramiseks, kas liha on läbivalt saavutanud määruse nr 853/2004 III lisa I jao VII peatükis nõutava jahutustemperatuuri 7°C, kohaldab T. Boer & Zonen lihtsustatud reeglit, mille kohaselt alaneb liha temperatuur 1°C tunnis. Järkjärgulise jahutamisprotsessi ajal on jahutussõiduk pargitud T. Boer & Zoneni käitise territooriumil ja veodokumendid koostatakse ja antakse välja pärast selle protsessi lõppu. Seejärel veetakse liha selles sõidukis.\n23 Madalmaade toiduainete ja tarbekaupade ameti (Nederlandse Voedsel-en Warenautoriteit) poolt 16. ja 30. detsembril 2014 T. Boer & Zoneni käitises läbiviidud kontrolli käigus tuvastati, et liha laaditi jahutussõidukitesse, kus temperatuur oli kõrgem kui 7°C ja teatud juhtudel kõrgem kui 11°C. Samuti tuvastati, et see oli tavaline praktika.\n24 Nende tuvastuste alusel määras riigisekretär T. Boer & Zonenile 27. märtsil 2015 kahe eraldi otsusega haldustrahvid kogusummas 20 000 eurot, esiteks määruse nr 853/2004 artikli 3 lõike 1 ja selle III lisa I jao VII peatüki punkti 3 (maksimaalse laadimistemperatuuri ületamine) rikkumise eest ja teiseks toiduainete hügieeni käsitleva määruse nr 852/2004 artikli 5 lõike 1 rikkumise eest (HACCP põhimõtetele vastavate menetluste rikkumine).\n25 T. Boer & Zonen esitas nimetatud otsuste peale vaide. Riigisekretär rahuldas 1. oktoobri 2015. aasta otsusega osaliselt T. Boer & Zoneni nõuded ja vähendas nende trahvide summat.\n26 T. Boer & Zonen esitas nimetatud 1. oktoobri 2015. aasta otsuse peale kaebuse rechtbank Rotterdamile (Rotterdami esimese astme kohus, Madalmaad), kes jättis selle 14. juulil 2016 rahuldamata.\n27 T. Boer & Zonen kaebas esimese astme kohtu otsuse edasi College van Beroep voor het bedrijfslevenile (apellatsiooniastme halduskohus majandusküsimustes, Madalmaad).\n28 Oma apellatsioonkaebuse toetuseks väidab T. Boer & Zonen, et liha jahutamine võib toimuda ka pärast selle ümberlaadimist jahutussõidukisse, kuni see on saavutanud nõutud temperatuuri 7 C, juhul kui see sõiduk ei lahku tapamaja territooriumilt enne, kui seda temperatuuri ei peeta saavutatuks lihtsustatud reegli alusel, et liha temperatuur alaneb 1 C võrra tunnis. Riigisekretär seevastu rõhutab, et T. Boer & Zoneni kasutatav jahutamisprotsess ei ole ilmselgelt kooskõlas määruse nr 853/2004 eesmärgiga, kuna see ei taga toiduohutust. Ta on seisukohal, et jahutamine peab toimuma tapamajas vastavalt selle määruse III lisa I jao VII peatüki punktis 1 ette nähtule ja jahutussõidukit ei saa võrdsustada tapamajaga selle sätte tähenduses. Lisaks tuleb nõutav jahtumine saavutada enne, kui liha sellesse sõidukisse ümber laaditakse.\n29 Eelotsusetaotluse esitanud kohus täpsustab, et vaidlust ei ole esiteks selles, et Madalmaade toiduainete ja tarbekaupade ameti kontrollitud liha temperatuur jahutussõidukisse laadimisel ületas 7°C ja teiseks, et tema menetluses oleva kohtuasja asjaolud ei vasta määruse nr 853/2004 III lisa I jao VII peatüki punkti 3 teise lause alapunktides a ja b osutatud olukorrale.\n30 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab esiteks, et jahutussõidukit ei saa pidada „tapamajaks“ määruse nr 853/2004 I lisa punktis 1.16 esitatud määratluse mõttes. Teiseks on ta seisukohal, et selline sõiduk ei ole toidukäitleja üksus ja seega ei saa seda käsitleda ettevõttena määruse nr 852/2004 artikli 2 lõike 1 punkti c tähenduses. Sellega seoses leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et liha vedu algab kõnealuse liha laadimisega jahutussõidukisse ja selle täielik jahtumine tuleb saavutada enne liha laadimist sellesse sõidukisse.\n31 Sellegipoolest möönab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et arvestades Madalmaade kohtute otsuseid, milles on määruse nr 853/2004 III lisa I jao VII peatüki punktides 1 ja 3 ette nähtud jahutamise kohustust tõlgendatud erinevalt, ei ole liidu õigusnormide tõlgendamine sedavõrd selge, et ei jääks ruumi põhjendatud kahtlusteks.\n32 Neil kaalutlustel otsustas College van Beroep voor het bedrijfsleven (apellatsiooniastme halduskohus majandusküsimustes) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:\n„Kas määruse nr 853/2004 III lisa I jao VII peatüki punktides 1 ja 3 sätestatud nõudeid tuleb tõlgendada nii, et liha jahutamine peab toimuma tapamajas endas, millest tulenevalt võib liha laadimine jahutussõidukisse alata alles siis, kui liha on temperatuuril, mis ei ole kõrgem kui 7°C, või võib liha jahutamine toimuda ka jahutussõidukis seni, kuni see sõiduk ei ole tapamaja territooriumilt lahkunud?“\n33 Oma küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas määruse nr 853/2004 III lisa I jao VII peatüki punkte 1 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et liha jahutamine pärast tapmist võib toimuda üksnes tapamaja ruumides, kuni liha on läbivalt saavutanud temperatuuri, mis ei ületa 7°C, või võib see ka toimuda jahutussõidukis, mis asub tapamaja territooriumil.\n34 Kõigepealt olgu märgitud, et määrus nr 853/2004 näeb selle VII peatüki punkti 3 teises lauses, mis asub selle lisa I jaos, teatud eritingimustel ette erandi kohustusest jahutada liha enne selle vedu temperatuurini 7°C. Samas ei ole käsitletavate asjaolude puhul sellise erandiga tegemist ja eelotsusetaotluse esitanud kohus ei taotle Euroopa Kohtult nimetatud sätte tõlgendamist osas, millega nähakse ette asjaomane erand.\n35 Vastavalt määruse nr 853/2004 III lisa I jao VII peatüki punktidele 1 ja 3 peab tapajärgsele kontrollile järgnema viivitamata jahutamine tapamajas kindlustamaks, et liha temperatuur läbivalt ei ületaks 7°C. Lisaks peab liha omandama selle temperatuuri enne vedu ja jääma sellele temperatuurile veo ajaks.\n36 Nende sätete sõnastusest tuleneb, et jahutamist tuleb teostada tapamajas endas. Seetõttu tuleb hinnata kas sellist jahutussõidukit, nagu käsitletakse põhikohtuasjas, saab pidada määruse nr 853/2004 tähenduses „tapamaja“ osaks, mis on nähtud ette liha jahutamiseks.\n37 Selle määruse I lisa punktis 1.16 on „tapamaja“ määratletud kui „ettevõte selliste loomade tapmiseks ja korrastamiseks, mille liha on mõeldud inimtoiduks“. Määruse nr 852/2004 artikli 2 lõike 1 punkti c kohaselt on „ettevõte“ „toidukäitlemisettevõtte mis tahes üksus“.\n38 Lisaks peab selline ettevõte tagama liha viivitamatu läbivalt jahutamise enne selle vedu, nagu käesoleva kohtuotsuse punktis 34 tõdetud.\n39 Nagu Euroopa Komisjon selles küsimuses põhjendatult tõdeb, on selline jahutussõiduk, nagu käsitletakse põhikohtuasjas, oma olemuselt mõeldud liha veoks ega ole enne liha laadimist või vedu seotud tapa-, korrastus- ja jahutamisprotsessiga. Selliste sõidukite funktsioon seisneb peamiselt liha vedamises ja mitte selle jahutamises, ning nende jahutusseadmed on mõeldud madala temperatuuri säilitamiseks veo ajal.\n40 Lisaks sellele, ja nagu Prantsuse valitsus oma kirjalikes seisukohtades on märkinud, võimaldab jahutamine tapamaja külmkambris viivitamata saavutada optimaalsetele tingimustele vastava külma temperatuuri, et takistada bakterite paljunemist ja tagada seega toiduohutuse kõrge tase, vastupidi sellele, mida võib saavutada jahutussõidukis, kus temperatuuri kontrollitakse ainult empiiriliselt.\n41 Neid kaalutlusi ei saa kahtluse alla seada asjaolu, et jahutussõiduk asub jahutusprotsessi ajal tapamaja territooriumil.\n42 Pealegi võivad toidukäitlejad määruse nr 853/2004 artikli 4 lõike 1 punkti b kohaselt viia turule liidus valmistatud loomset päritolu tooteid üksnes siis, kui need on valmistatud ja neid on käsitsetud eranditult ettevõtetes, mille pädev asutus on registreerinud või, kui see on nõutav kooskõlas lõikega 2, tunnustatud pädeva asutuse poolt. Kõnealuse artikli lõikes 2 on ette nähtud, et selliste loomset päritolu tooteid käsitsevate ettevõtete tegevus, mille suhtes on selle määruse III lisas sätestatud nõuded, on lubatud üksnes siis, kui pädev asutus on pärast kohapealset kontrolli tunnustanud ettevõtte tegutsemisõigust. Asjaomase määruse III lisa I jao II peatükis on toidukäitlejatele sellise tunnustuse saamiseks seatud nõuded ettevõtte ruumidele, kus toimub tapmine ja korrastamine.\n43 Samas ei kuulu liha veo meetodid, olgugi et ka neile on seatud teatud hulk nõudeid, mis on ette nähtud määruse nr 852/2004 II lisa IV peatükis „Transport“, pädeva asutuse poolt tunnustamise korra alla ja need ei ole seotud tapamaja käitaja tunnustamisega.\n44 Lõpuks olgu märgitud, et määruse nr 853/2004 III lisa I jao VII peatüki punktide 1 ja 3 tõlgendamine nii, et toidukäitlejad võivad tapamaja territooriumil asuvas jahutussõidukis jahutada liha, mis on mõeldud inimtoiduks ja on pärit äsja tapetud loomadelt, kuni see on saavutanud temperatuuri 7 C, ei ole kooskõlas hügieenialastes õigusnormides seatud põhieesmärgiga, milleks selle määruse põhjenduse 9 kohaselt on tagada kõrgetasemeline tarbijakaitse toiduohutuse valdkonnas.\n45 Nimelt tuleneb määruse nr 853/2004 põhjendusest 2, et teatud toiduainetega võivad kaasneda eriloomulised ohud inimtervisele, mis nõuab hügieeni erireeglite kehtestamist.\n46 Seetõttu otsustas liidu seadusandja, lähtudes määruse nr 853/2004 põhjenduses 4 seatud eesmärgist tagada inimeste tervise kaitse kõrge tase, panna toidukäitlejatele vastutus toidu ohutuse tagamise eest ning kehtestada kohustus viia igasugune loomade tapmine läbi tapamajades, mille ehitus, projektlahendus ja seadmed vastavad muu hulgas määruse nr 853/2004 III lisas ette nähtud tehnilistele nõuetele.\n47 Kõiki eespool toodud kaalutlusi arvesse võttes tuleb vastata esitatud küsimusele, et määruse nr 853/2004 III lisa I jao VII peatüki punkte 1 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et liha jahutamine pärast tapmist peab toimuma tapamaja enda ruumides, kuni liha on läbivalt saavutanud temperatuuri, mis ei ületa 7°C, enne kui see laaditakse jahutussõidukisse.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad, III lisa I jao VII peatüki punkte 1 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et liha jahutamine pärast tapmist peab toimuma tapamaja enda ruumides, kuni liha on läbivalt saavutanud temperatuuri, mis ei ületa 7°C, enne kui see laaditakse jahutussõidukisse.


Lugeja Marika arvustab meie raamatuid | Petrone Printi tööd ja tegemised\n← Täna “Minu Islandi” vestlusõhtu\nVestlusõhtutest ja hüvastijätuks →\nRubriigid: Uncategorized, sildid: arvustus, blogimäng, kampaania, Minu Ameerika, Minu Eesti, minu kanada, minu london, minu maroko. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.\n4 Responses to Lugeja Marika arvustab meie raamatuid\n10. nov. 2010, 11:52\nVastan siin ka Marika tekkinud küsimustele.\nEestlaste ja remondiga on Justin nüüdseks küll kokku puutunud, sellest kirjutab edaspidi!\nKas kuulati nõuka-ajal massiliselt telefone pealt, ma ei tea sellele vastata :).\nMinu esivanemad mõisas teenimas – see oli Justinil jah lihtsalt metafoor.\nMagistritöö juunikommunistidest on Justinil alles algusjärgus! Ja kunagi tahab ta sel teemal ka romaani kirjutada.\nAitäh arvustuse eest, Marika 🙂\n10. nov. 2010, 12:47\nMa ei saa Marika sellest lausest aru\n11. nov. 2010, 09:56\nMeil on tekkinud maine, et me ei toimeta. Marje, sina tead, kui kaugel see tõest on :).


Valu ja poletamine kuunarnukis kui ravida - Kroonilise valu algpõhjused\nSee meetod on äärmiselt valus ja absoluutselt mitte efektiivne, kuna retsidiivide protsent on kõrge. Sellistel puhkudel soovitan pöörduda kindlasti arsti vastuvõtule. Veroshpironil on üsna tugev mõju. Randme, käe painutamise või painutamise ajal ilmneb ebamugavustunne. Luutihedus selles patoloogias langeb.\nLiigeste survet on vaja vähendada nii palju kui võimalik, et tagada nende liikumatus ja funktsionaalne puhkus.\nRahvapärased abinõud tüümiani, saialille, kummeli infusioonide kujul näitavad nende tõhusust tursete ja põletike leevendamisel. Need meetodid ei suuda siiski funktsionaalset ja orgaanilist taset mõjutada. Millal pöörduda arsti poole? Pikaajalise ülemise jäseme ägeda valu korral pöörduge arsti poole.\nVigastuse korral tasub kohe pöörduda spetsialisti poole. Liigse füüsilise koormuse korral on soovitatav oodata päeva ja kui valu ei vaibu, minge traumatoloogi vastuvõtule. Kui käsi on paistes, tugevneb valu, üldine seisund halveneb, vajalik on arsti määramine.\nViivitamine võib põhjustada pöördumatuid tagajärgi kuni käsivarre amputatsioonini. Selleks, et mõista, millise arstiga pöörduda, on vaja kindlaks teha valu väidetav põhjus.\nVigastuse fakti registreerimisel on vaja külastada traumatoloogi, kui täheldatakse kroonilist protsessi, on kõige tõenäolisem vajalik reumatoloogi konsultatsioon.\nKui kahtlete, peaksite külastama terapeudi, kes paneb väidetava diagnoosi ja suunab teid kitsa spetsialisti juurde. Ennetavad meetmed Ennetamine seisneb tööasendi muutmises ülepinge vältimiseks. Samuti tuleks vältida sobimatut füüsilist tegevust.\nHüpotermiat, mis võib põhjustada artriiti või neuriiti, tuleks vältida. Lihas-skeleti süsteemi arenevate patoloogiate õigeaegseks diagnoosimiseks on soovitatav mitte unustada ennetavaid uuringuid. Haigused, mis põhjustavad valu inimese küünarliigestes, põhjuste ja sümptomite loetelu Küünarnuki valu on üks levinumaid probleeme.\nVanasti oli nn koht randmest küünarnuki painutuseni isegi selline pikkuse mõõt: küünarnukk - 35,6 cm. Anatoomiliselt õige eristada: Õlg - õlast küünarnukini. Liigend ise. Küünarvarre - küünarnukist käeni.\nKüünarliiges on kolme lihtsa liigese plokkikujuline keeruline liigend, mis on valu ja poletamine kuunarnukis kui ravida ühiseks sidemeks. Inimkeha kolm luud radiaal- küünarluu- ja õlavarreluu koos vastavate lihastega biitseps, triitseps ja õlavarrelihased võimaldavad kätt painutada ja sirutada, seda üles tõsta ja langetada ning teha muid toiminguid. Ühise struktuuri skeem Liigeste luude, sidemete, lihaste patoloogiad kutsuvad esile küünarliigeste valu.\nSelle põhjuseid võib varieerida. Epikondüliit Üks peamisi valu põhjuseid on epikondüliit, mida inimene võib haigestuda igas vanuses. Valu suureneb koormate, koorma tõstmise ja kandmise korral, põhjuseks on vigastused ja ülepinge.\nPalpimisel tekib ebamugavustunne liigese külgedel, külgmiste luude juures. Hernia Lülisamba rindkere kumerusega seotud probleemide korral on valu olemus mõnevõrra erinev. Ta annab reeglina kätte, nii et tundub, et kogu jäseme valutab. Tavaliselt on valu põhjustatud närvide pigistamisest rindkere selgroolüli herniaga.\nAlguses on nad tähtsusetud ja ilmuvad ainult koormuse all, kuid siis intensiivistuvad, muutuvad teravaks ja teravaks.\nMõjutatud piirkond on paistes, välimuselt punakas, on temperatuuri tõus. Artriidiga kaasneb sageli bursiit - periartikulaarse bursa põletik selle piirkonna trauma või pideva ärrituse tagajärjel inimene kaldub üle. Sellisel juhul ilmub käe välisküljele pressimisel elastne kiht, mis on täidetud vedelikuga. Trauma Kõige tavalisemad vigastused on luumurrud, nihestused, samuti kõõluste venitused ja rebendid.\nPatoloogiate põhjus on mehaanilised kahjustused, šokk, õnnetused. Sellistel juhtudel tekib tõsine valulikkus, mis suureneb liikumise või puudutamise korral.\nSeal on turse, hematoomid, liiges ise on deformeerunud. Kukkumiste ja löökide ajal ilmnevad sageli kudede verevalumid ja dislokatsioonid ilmnevad, kui inimene kukub välja sirutatud käsivarrele. Subluksatsiooni korral on sümptomid sarnased, kuigi mõnevõrra nõrgemad. Selliste vigastustega võivad kaasneda sidemete ja periartikulaarse kapsli rebendid, kui see valutab väga tugevalt, muutub vigastatud jäseme liigutamine võimatuks. Muud patoloogia põhjused Lisaks nendele haigustele on ka palju muid valu põhjuseid, näiteks innervatsiooni probleemid, lihaste ja muude kudede patoloogia: Kondrokaltsinoos on soolade ladestumisest põhjustatud liigesehaigus.\nSee võib tekkida nahakahjustustega küünarnukis ja sisemistes radades - vere või lümfi kaudu, kui olete nakkushaigusega haige.\nSel juhul on bursa vedeliku koostis mädane ja nad räägivad mädane bursiit. Lipoom on healoomuline kasvaja rasvkoest rasvkoest. Ilmub ja kasvab inimestel, olenemata kehakaalust ja kehaehitusest.\nSee võib asuda nii küünarliigese välimisel kui ka sisemisel küljel. Onkoloogia küünarnukis. See on harv nähtus, mis võib tekkida pärast vigastust, kui see ei lahene pikka aega ja põhjustab käe liikumatust.\nPahaloomulise kasvaja ilmnemise riskifaktoriteks on lisaks kroonilistele vigastustele ka geneetiline eelsoodumus, keemiliselt kahjulike ainete mõju, ioniseeriv kiirgus. Ainevahetushäired, diabeet võivad provotseerida ka kasvu küünarnukis. Küünarliigese vigastuse korral, kui inimene teab, kust see tüvi tekkis, täheldatakse järgmisi sümptomeid: alguses - liigese turse ja selle all ei pruugi veel tekkida. Kui turse vaibub, ilmub kõva muhk, algul pisut valulik, siis ei tee see üldse haiget.\nPõletikulisi protsesse iseloomustavad järgmised bursiidi sümptomid: ulnarprotsessi asemel ilmneb tursed, seejärel pehme muhk, mis järk-järgult suureneb.\nIlma ravita suureneb valu, ebamugavustunne käe painutamisel, kehatemperatuur tõuseb. Selle tagajärjel on üldise joobeseisundi tunnused - nõrkus, valud, peavalu, isutus.\nKaugelearenenud juhtudel on valu väga tugev, lümfisõlmed suurenevad. Purulentne bursiit võib ilmneda väliste vigastuste ja nakkuse, näiteks streptokoki, ja kaugelearenenud põletiku tagajärjel. Küünarliigese kasvaja kuumeneb, valu - tõmblemine ja tuikamine, kehatemperatuur tõuseb väärtuseni üle Üldine seisund on raske, on iiveldus, palavik. Ilma ravita võib nakkuslik bursiit anda tüsistusi nahaaluse ja lihaste flegmoni ja fistulite kujul.\nHaiguse hilises staadiumis on keha tugev mürgistus palaviku ja palaviku kujul, isupuudus ja suurenenud väsimus. Diagnostika Iga kogenud arst saab esialgse diagnoosi panna, kui uuritakse liigese muhke ja seda palpeeritakse.\nSee on patoloogiliste kudede tara mikrooperatsiooni abil.\nJärgmisena uuritakse proovi tsütoloogia ja histoloogia osas, mille tulemusel saadakse teave kasvust saadud bioloogilise materjali täpse koostise kohta. Ravimeetodid Kui küünarliigese hematoom on seotud vigastusega, võib see iseenesest kaduda. On vaja piirata haige käe liikuvust näiteks salli sidumisega ja leevendada põletikust paistetust, kehtestada 3 päevaks külma 10—15 minutit 4 korda päevas.\nTuumori edasise kasvu ja suurenenud ebamugavuse korral tuleb see eemaldada kirurgiliselt. Kuna traumajärgsed koonused kõvenevad, ei eemaldata neid nõelaga, vaid läbi mikrolõike Volkmani lusikaga. Kui diagnoositakse ulnarprotsessi äge põletik bursiitmääratakse suukaudseks ja väliseks kasutamiseks NPS, näiteks Nimesuliid koos Diclofenaciga. Nakkusliku mädase bursiidi korral valu ja poletamine kuunarnukis kui ravida vajalik antibiootikum. Kui ravi ebaõnnestub ja vedelik koguneb muhkesse, tehakse punktsioon selle vedeliku aspireerimine läbi nõela.\nSelle tagajärjel väheneb valu ja surve kasvajaga külgnevatele kudedele koheselt. Punktsiooni ajal süstitakse põletiku leevendamiseks patsiendi bursasse kas antibiootikum või steroidne NPS. Pärast ägeda seisundi leevendamist on ette nähtud taastav füsioteraapia - ultraheli, elektroforees, parafiiniprotseduurid, massaaž, treeningravi. Lipoma on valutu wen, nii et ainus viis sellest vabanemiseks on selle eemaldamine.\nSee võib olla klassikaline viis - täielik ekstsisioon või inimlikumad meetodid: laseriga eemaldamine, elektriline valu ja poletamine kuunarnukis kui ravida. Lipoma retsidiiv võib ilmneda alles pärast halva kvaliteediga operatsiooni.\nKüünarliigese vähk allutatakse kiiritusravile ja püsiva remissiooni puudumisel tehakse formatsiooni ja ümbritsevate kudede kirurgiline eemaldamine.\nTsütostaatilised ravimid on ette nähtud sõltuvalt haiguse staadiumist. Kuni taastumiseni kasutage muhke kujul olevate vedelike kujul. Toored köögiviljad. Enne magamaminekut lõigatakse kartul õhukesteks plaatideks, pannakse küünarnukile, mähitakse klambriga ja sooja lapiga. Hoidke hommikuni. Märg toores peet ja kapsa lehed samamoodi.\nKeetke 2 kg nõelu 10 l vees, nõudke kaane all 12 tundi. Võtke keetmisnõuga vanni 20 minutit. Hobukastani ja aloe tinktuur. Pool pudelit toorainet valatakse ml alkoholi, nõudke 2 nädalat. Niiske linane salvrätik, pange muhk, mähkige see villase lapiga. Pärast fikseerimist jätke tunniks. Kestev valkude ületarbimine koormab liigselt maksa ja neerusid ning võib aidata kaasa podagra ja Verd võetakse küünarnuki õndla kuidas seda keerukat. ArthroNEO kuidas see toimib.\nSearch results: küünarnuki- ja põlvepiirkonnas ning näol. Oma 1. Kuidas kaalus kiiresti koos podagra ja mitmed teised mida oleks võimalik rikastatud raviks paistes bursae lähedal õla, puusa, küünarnuki. Uncategorized et; Värsked postitused.\nMetadrol — Kuidas see toimib, kõrvaltoimed, arvamused, kogemused, kui osta, arvustused, annus, performance. Podagra on krooniline ja väga küünarnuki või väike liigeste kuidas monoartrit mis mõjutab keskmise või suurte liigeste kaasnevad rasked. Podagra; Bronhiit; Psoriaas; kuidas veresuhkur kontrolli all hoida Küsisn küünarnuki bursiidi kohta ja soovitasite bursiit eemaldada.\nArtrovex on tõhus liimide ja luude koor, mis on loodud looduslikest koostisainetest, millel on tugevad paranemisomadused. Sellisel ravimil puudub kõrvaltoime kehale. Podagra tekib, kui raskestilahustuvat kusihapet uraati koguneb verre nii palju, et see hakkab sadenema nõelakujulisteks kristallideks.\nLiigeses põhjustavad. Podagra on ainevahetushäiretest tekkiv haigus, käeliigesed — nii randme kui küünarnuki.\nMiks see nii tähtis on ja kuidas seda saavutada?. Doctor's Ask: Söömine Vyshenok 20 päevas võib takistada järgmisel podagrahoo. Alles hiljuti arvati, et süüa kirsid ja kirsimahl, et vältida rünnakuid podagra.


Vesipiibud :: Vesipiibud Hamas keelas Gaza naistel vesipiipu nautida - Vesipiibud\njuuli 19, 2010 • Vesipiibud\nKuigi Gaza sektoris elava 1,5 miljoni inimese jaoks pole blokaadi tõttu palju naudinguid järele jäänud, on sealsete naiste elu nüüd ühe mõnu võrra veelgi vaesem, kuna maakitsust kontrolliv rühmitus Hamas keelas neil vesipiipu teha.\nHamas saatis eile populaarsetesse rannaäärsetesse kohvikutesse erariietes agente, kes keelu täitmist kontrollivad. Rühmituse arvates hävitab vesipiibuga mehkeldamine abielusid ja rikub palestiinlaste mainet, vahendas AP.\n«See on rumal,» ütles 29-aastane raamatupidaja Haya Ahmed, kes on vesipiipu nautinud ligi kümme aastat. «Me ei suitseta tänaval, vaid restoranides, kuhu vähesed inimesed saavad siseneda.»\nTa ennustas, et keeld teeb vesipiibud mässumeelsetele noortele naistele varasemast veelgi ahvatlevamaks. «Iga keelatud asi muutub ihaldatavaks. See otsus viib kindlasti piibutajate arvu suurenemiseni,» ütles Ahmed.


Elektronsüüde - Eesti Ladaklubi\nLiitunud: 01 Nov 2014 08:04\nAutod: VAZ 21061\nPostitus Postitas Hannes12334 » 08 Dets 2019 08:53\nPlaanin vahetada 21061l 1.3 mootoril kontaktidega süüde kontaktivaba elektronsüüte vastu. Kavatsen osta (ilmselt Tallinnast, volga poest või veerennist) komplekti. Mida peaks ostmisel ja külge panemisel tähele panema ja jälgima? Mis komplekt või tootja vms on kõige usaldusväärsem? Kad on muid märkusi või nippe, tähelepanekuid?\nPostitus Postitas URX67 » 08 Dets 2019 09:29\nMinule tõi naabrimees venemaal ,küsis poest 1,3 mootorile. Müüa ütles et paigaldus on 10 minutit. Ja nii ka oli abiks yotube , vaja on osta pikka jalaga jagaja! Videos kõik nippid paigalduse kohta.Minu jagaja komplekt koosnes jagajast,elektroonika plokist ja süütepoolist.Peale paigaldust veidi regullimist ning auto hakkas väga hästi käima. Sinul peaks auto olema siis 21063, sellel on 1,3 mootor, 1,5 mootorile läheb lühikese jalaga.Soovitan kõigile!\nPostitus Postitas Hannes12334 » 08 Dets 2019 09:44\nAuto on ikkagi 21061, mootor sai äsja vahetatud 1.3 mootori vastu. Vahetatud saan kindlasti hõplsasti, igasuguste visuaalsete abidega internetist. Küsimus pigem vist ikkagi komplektide kohta, et millised jupid kõige paremad. Räägiti, et tänapäevased koperatiivid ei pruugi kõige paremini töötada.\nPostitus Postitas Viin » 08 Dets 2019 10:20\nURX67 kirjutas: ...Sinul peaks auto olema siis 21063, sellel on 1,3 mootor, 1,5 mootorile läheb lühikese jalaga.Soovitan kõigile!...\nEhk on näpukas?\nMina soovitaks osta pika jalaga jagaja, et tulevikus kui suurema mootori soov tuleb ei pea uut jagajat ostma. Pikajalaga jagaja kasutamiseks lühikesel plokil tuleb seib alla treida.\nPostitus Postitas Hannes12334 » 10 Dets 2019 16:22\nSai ostetud sellised vidinad. Kas kellelgi nende konkreetsetega kogemusi?\nLiitunud: 13 Juul 2003 19:23\nPostitus Postitas yzone » 13 Dets 2019 01:24\nSoovitan kontrollida kui hästi jagaja rootor võlli küljes kinni on. Natuke edasi-tagasi keerates.\nMaster spordi toodangul tuleb igaljuhul kinnitus üle keevitada.\nPostitus Postitas Tony_2106 » 03 Jaan 2020 05:51\nHannes12334 kirjutas: Sai ostetud sellised vidinad. Kas kellelgi nende konkreetsetega kogemusi?\nKui aus olla, siis neid Master Sport detaile ma küll oma masina külge ei topi. Arvan, et nii mõnigi foorumlane nõustub sellega. Isegi Lada kaupluse mees ütles, et selle firma toodang ei kõlba karu istmikusse ka mitte. Mu enda masinal on NGK Süütepool 12V U1079 peal. koos NGK küünaldega. Soovitan seda soojalt.\nPostitus Postitas Eesti21 » 12 Jaan 2020 15:35\nEi hakanud uut teemat tegema, sai ka komplekt ostetud ja peale pandud, aga komplektis olnud 2108 juhtmestikus on veel ühendus pingeregulaatorile (uus pingeregulaator ka komplektis) ja veel üks 4 otsaga pistik (ainuke sobiv ühendus läheks kojameeste mootorisse, 2108-l vist ühenduks see kaitsmeplokiga).\nTekkis küsimus, et kui uus pingeregulaator uue pistikuga peale panna, kas siis vanad juhtmed jäävad niisama tolknema või pigem peaks "üle jäänud" ühendused lihtsalt ühendamata jätma?\nSiin videos neid näiteks pole: https://youtu.be/4HSptXgje7Y


Kinnisvaramuinasjutt sai läbi - Äripäev\nKinnisvaramuinasjutt sai läbi\nPeep Sooman 29. august 2007, 00:00\nAjalehearhiivides tuhlates selgub, et kinnisvarakriise on taga aetud juba 10 aastat. Ometi on teadlikult välditud kriisi defineerimist. Ka siin pole seda mõtet tegema hakata, küll aga tasub veidi vaadelda, mis siis turul täpsemalt toimumas on.\nKinnisvaraturul on rasked ajad. Esiteks: intressid on tõusnud. Kunagisest 2protsendisest Euriborist on saanud ligi 4,7. Tarbijate ostujõud on seeläbi langenud ligi 30 protsenti. Praegu 30aastase tagasimaksegraafikuga miljon krooni laenates on kuumakse 5500 krooni. Paar aastat tagasi oleks sama kuumaksega saanud teenindada ligi 1,4 miljoni kroonist laenu. Tõsi, palgatõus taandab küll intressitõusu, kuid superkiiret kinnisvara hinnatõusu mitte.\nTeiseks: pangad tulid tagasi mõistusele. Üks tuntud kommertspank andis vahepeal kolmandiku laenudest välja reegleid eirates. Tollal tegelikult laenukõlbmatud inimesed kvalifitseeruksid ilmselt alles praegu. Ehk karmi konkurentsi tingimustes vähendati müüginumbrite edendamise nimel jätkusuutlikku järelkasvu.\nKolmandaks: alatootmine on asendunud ületootmisega. Just objektide vähesus oli kurjajuur, mis turule õhu sisse puhus. Inimesed läksid sõgedaks, võtsid täpselt nii palju laenu, kui pangad neile parasjagu võimaldasid. Nad arvasid kindlalt teadvat, et kui kohe endale uut vara ei soetata, jäädakse tulevase hinnatõusu ja objektide vähesuse tõttu aastakümneiks vinduma vanasse kopitanud paneelmaja korterisse, samal ajal kui sõbrad ja sugulased uutes ridamajaboksides grilliõhtuid korraldavad.\nSuures ostutuhinas hakkasid arendajad kiirelt siblima, igal mehel oli oma arendusprojekt. Nüüd saavad need kõik korraga valmis ja ostjaid kipub nappima. Pakkumiste arv võrreldes kahe aasta taguse ajaga on kolmekordistunud. Müüjad peavad hakkama harjumatul kombel omavahel konkureerima.\nSeega pole ime, et turg kiratseb ja ostjaid napib. Tugevad arendajad näevad kurja vaeva, et vara planeeritud kasumiga müüa, õnneotsijad käivad aga pankades maksepikendust lunimas. Pangad ennustavad kümnete arendajate pankrotti. Pessimismilainet võimendab hätta jäänud spekulantide kisa, mis hirmutab ära ka korraliku pereisa, kes ei julge enam laenuvõtmisele mõeldagi.\nKuid mis on ikkagi turul halvasti? Muud polegi, kui paari aastaga kulutati ära kolme-nelja aasta ressursid. Veidi tuleb kosuda ja enam ei ole turuosalistel rumaluste tegemiseks ruumi. Õnneks pangad naljameestele enam laenu ei anna, vaid väga hästi kapitaliseeritud arendajaile laenatakse raha juurde. See tähendab, et praegu ehitatavad ning pakkumises olevad arendusprojektid jäävad tükiks ajaks viimasteks. Seega kahaneb pakkumises olevate objektide hulk iga päevaga ning me liigume stabiilselt tasakaalupunkti poole.\nKvalifitseeritud tööjõu puudus ja surve palkade kasvule kestab. Maksejõulist kontingenti lisandub jõudsalt. See seab piirid ka kardetud hinnalangusele. Lõviosas peaks see ka läbi olema. Enamik müüjaid on vajaliku langetamise ära teinud või vähemalt sellise otsuse vastu võtnud. Võrreldes aasta algusega, on hinnatase nihkunud enam kui kümnendiku allapoole. Ostjad on seda tajunud. Samuti on nad aru saanud, et lõpmatult hinnalangusele mängida pole mõtet - venitamise asemel on mõistlikum sobivale objektile jõukohane pakkumine teha.\nEesti kinnisvaraturg on selleks korraks põhjas ära käinud. Müüjate jaoks on muinasjutt läbi. Nende diktaat on lõppenud. Turul on algamas on uus ajastu, taktikepp on ostjate kätte nihkunud.


Katkestatud suguühte meetod, Kuidas teada saada, millist peenise on mees\nKui riistas on vähem verd, võib see tunduda kahvatuna. Millist peenise on mees, kui arst kinnitab, et tervis on korras, pole põhjust ülemäära muretseda.\nNeljakümnendates aastates meestest kogeb seda umbes viiendik, kuuekümnendates aga isegi üle poole meestest. On mõistlik end Kuidas teada saada korral arstile näidata, süüa tervislikult, hoiduda alkoholist ja proovida mõõdukalt trenni teha.\nKui "ei seisa", võib mõelda Viagra tarvitamisele, kuid pigem tuleks üles leida põhjus, miks väikemees peremehega koostööd teha ei soovi. Probleemi võib tekitada nii kehaline haigus, vaimne ebakindlus kui kehv klapp partneriga.


Ramo vahetas SAF'i ERPLY vastu\nRamo vahetas SAF’i ERPLY vastu\nRamo AS tegeleb alates aastast 1991 mototehnika hoolduse, varuosade jae- ja hulgimüügiga. Esindatavateks kaubamärkideks on Suzuki ja Arctic Cat\nRamo otsustas ERPLY kasuks, et jõuda uuele tasemele klienditeeninduses, sõidukite hoolduses ja laovarude planeerimises.\nKui kaua võttis aega üleminek ERPLY’le?\nÜleminek ERPLY’le võttis aega 5 päeva, mille käigus imporditi andmed ja tehti esialgne koolitus Võrus. Seejärel määrati tootegrupid ning korrigeeriti kliendibaasi andmed. Peale koolitust Tallinnas oli kogu meeskond valmis minema ERPLY’le üle.\nMilline on ERPLY peamine kasutegur Teie ettevõttele?\nERPLY aitab Ramo’l saada paremat ülevaadet kaupade müügist erinevatel hooaegadel ning paremini ostu planeerida. Ka müügitellimuste käsitlemine ja nendest ostutellimuste tegemine on nüüdsest palju mugavam. Laekumiste importimisega pangast, saab reaalajas ülevaate laekunud ettemaksuarvetest. Nõnda saab kliente veel kiiremini teenindada.\nJärgmises juurutusetapis rakendatakse sõidukite hooldusmoodul koos kõige sinna kuuluvaga: töökäsud, hoolduskalender, hoolduskutsete meeldetuletused, varuosatellimused jne.\nTriinu Raudsepp (Ramo AS müügijuht): “Juba esimesel kasutusnädalal oli näha, kuidas ERPLY abil kogu tööprotsess lihtsamaks muutub. Enne päeva lõppu oli mul ühtäkki 2h vaba aega. Selle aja sain kasulikult pühendada kliendiandmete kogumisele”.\nRamo juhatuse liige Ülo Raudsepp\nRamo Erply kassa\nKristjan Hiiemaa “Ringvaates” Marko Reikopile: 3D-prillidega ostlemine on põnev kogemus\nErply klientidel uue ID-kaardiga probleeme ei ole\nErply uus aasta algab suurepäraste sõnumitega


TEADE: 15. novembril jätkub EELK Usuteaduse Instituudis reformatsiooni 500. aastapäevale pühendatud koolituste sari. Registreerumine avatud | K&T\nToimetus ⋅ 4. november 2016\nLäbiviija: Thomas-Andreas Põder, EELK Usuteaduse Instituudi süstemaatilise teoloogia dotsent ja Tartu Ülikooli religioonifilosoofia lektor.\nTaust: Üleilmne evangeelsete luterlike kirikute osaduskond – Luterlik Maailmaliit (LML) – tähistab reformatsiooni 500. aastapäeva 2015-2017. Reformatsiooni juubeli peateemaks on osaduskonna kontekstis „Jumala armu poolt vabastatud“, mida avavad lähemalt alateemad „Lunastus pole müügiks“, „Inimesed pole müügiks“ ning „Loodu pole müügiks“.\nKoolituse alusmaterjal: Teemadele on pühendatud esmakordselt 2015. a. suvel ilmunud neli väikest artiklikogumikku, mis sisaldavad laiemale lugejaskonnale suunatud kaastöid kõigist LML piirkondadest. Kogumikud on ilmunud äsja EELK Usuteaduse Instituudi õppekirjanduse sarja 14. köitena: Jumala armu poolt vabastatud, toim. Anne Burghardt. Raamat on hetkel müügil EELK Usuteaduse Instituudi raamatukogus Tallinnas ja Pauluse raamatupoes Tartus.\nKoolitustasu ühe päeva eest on 18 EUR\n15.11 toimuvale koolituspäevale palume registreeruda hiljemalt 11.11.2016\nElektrooniline registreerumine koolitusele\nInfo: Kerstin.Kask@eelk.ee, tel 5530399.\nlähem sisututvustus (PDF)\nKutsun teid südamega vaatama (Ef 1:16-23)\nTeade: Bakalaureuse- ja magistritööde avalikud kaitsmised Tartu Ülikooli usuteaduskonnas


Unearst: nii kergekäeliselt kui mõni aasta tagasi unerohuretsepte ei väljastata. Millest on uneprobleemide puhul tegelikult abi? - Tervis Pluss\nUnearst: nii kergekäeliselt kui mõni aasta tagasi unerohuretsepte ei väljastata. Millest on uneprobleemide puhul tegelikult abi?\n“Põhilised unehäirete riskitegurid on naissugu ja vanus,” ütleb unemeditsiini ekspert Erve Sõõru. Umbes pooled unehäire all kannatajatest ei ole tema sõnul midagi ette võtnud ega ka arsti poole pöördunud.\nUne- ja kopsuarst Erve Sõõru\nDr Erve Sõõru on nii kopsu- kui ka unearst, kes on end erialaselt täiendanud mitmel pool maailmas. Tema erihuvi on uneaegsed hingamishäired, sest magamise ajal inimese und uurides on näha esimesi viiteid tõsistele haigustele.\nDoktor Sõõru, enne häiretest rääkimist võiksime selgeks teha, mis on normaalne uni.\nNormaalset und iseloomustab kiire uinumine, une terviklikkus ja hommikul ärgates tunnetatav kosutus. Kõige tervislikum on ikka ööuni. Alates 18. eluaastast loetakse tavapäraseks uneaja kestust 6,5–11 tundi, enamikul inimestel on see siiski 7–9 tundi. Magamaminek võiks toimuda ajavahemikus kell 21.00–1.00 ja ärkamine ajavahemikus kell 6.00–10.00. Une- ja ärkvelolekuaeg ei tohiks varieeruda üle kolme tunni, arvestades ka puhkepäevi. Uinumine võiks toimuda 30 minuti vältel. Üks-kaks ärkamist une jooksul on täiesti normaalsed.\nMillal tuleks arsti poole pöörduda ja mida üldse saab unetusega ette võtta? Kindlasti on see kõik väga tülikas, Somnols vm uinuti ajab ju ka asja ära! Kui palju on seotud unevajadus ja geenid? Kui palju on üldse nn lõokesi ja öökulle ja kui palju vahepealseid? Miks uni ei tule?\nNeile ja paljudele teistele olulistele uneküsimustele saad põhjalikud vastused juba artiklist.


Kasutajalt Leigi 12.9.19\nSally Rooney debüütromaani on tänaseks päevaks soovitanud lugeda juba sellised kirjanduskorüfeed, nagu Jan Kaus ning Andrus Kivirähk, kuid mulle tekitas huvi raamatut lugeda just Johanna Rossi arvustus esikaanel.\nEsikaane foto ja pealkiri tekitavad eelarvamuse, et "Vestlused sõpradega" on lihtne noorte sõpruskonna lugu. Tegelikult, aga keeruline kombinatsioon sõprusest, armastusest, keelatust, piiride kompamisest ning seda kõike noore naise silmade läbi. Raamatus on nii nooruslikku kergust, muretust ja peataolekut, samuti ärevust, enesekesksust, ennasthävitavat käitumist ning elukogemuse puudumist. Teksti on põimitud e-kirju, telefonisõnumeid ja dialooge, mis on teravad ja intelligentsed. Ühiskonnas toimuva, kirjanduse kui ka ajaloo kohta on peategelastel oma vaadete tõttu paiguti äärmuslik arvamus.\nFrances ja Bobbi on kolledžiõpilased, endised armastajad, kes esitavad koos luulekavasid. Frances kirjutab suurepäraseid luuletusi ning Bobbi on sündinud esineja. Ühel sellisel Dublini kirjandusõhtul tutvuvad nad Melissaga ning veidi hiljem ka tolle abikaasa Nickiga. Melissa, töötades kirjaniku ja fotograafina ning olles ise suur luule austaja, soovib kirjutada Francesest ja Bobbist ajakirja jaoks ülevaateloo. Melissa mees Nick on näitleja, välimuselt kütkestav, samas tundudes veidi kurvameelne ja mitte nii väga rahul oma eluga. Melissa flirdib Bobbiga ning Frances hakkab huvi tundma Nicki vastu. Mida tugevamaks muutuvad Francese tunded Nicki vastu, seda kaugemale jääb temast Bobbi.\nTunnete, tegude ja tagajärgede sasipundar.\nDraamat ja traagikat jagub.\niiri kirjandus ilukirjandus Leigi Moodne aeg romaan\nSildid: iiri kirjandus ilukirjandus Leigi Moodne aeg romaan


Palkide vahetus ei käi üle jõu! Nende soovituste abil saad raske töö ise ära teha | Kodu\nPalkide vahetus ei käi üle jõu! Nende soovituste abil saad raske töö ise ära teha\nKristjan Arras, Õhtuleht, 4. mai 2020, 11:27\nSaun omadega läbi? Kaugel sellest - pärast palgivahetust teenib majake omanikku jälle. Foto: Fotod: Maa-arhitektuuri keskus\nVanade palkmajade vundament on sageli maasse vajunud, mistõttu on maja alumised palgid vastu maad ja mädanenud – hoone taastamisel tuleb ette võtta palgivahetus. Julge pealehakkamine on selleski töös kindlasti pool võitu, aga hea tulemuse huvides tasuks alustuseks ära kuulata asjatundjate õpetused.\nAlljärgnevaid nõuandeid, mis võivad pidepunktidena ära kuluda neile, kes elus esimest korda palgivahetuse ette plaanivad võtta, on jaganud palkmajade ehitamise ja taastamise spetsialist Andres Uus MTÜst Vanaajamaja.\nPalgivahetuse käigus tuleks üle vaadata ja korda teha ka vundament. Üks võimalus on hoone üles tõsta ja ehitada uus vundament või paigaldada nurgakivid. Teine võimalus on kraapida hoone kõrvalt ära sinna aegade jooksul tekkinud mullakiht ja tuua kivid või vundament taas päevavalgele. Et uus palk kohe niiskusest kahjustuma ei hakkaks, peaks hoone sokliosa olema vähemalt 30 cm kõrge.\nVahetuseks sobivat palki pole kaugeltki lihtne leida – ehituspoodides seda ju ei müüda ja kõigil oma metsa pole. Palkmajade taastajad soovitavad pöörduda palkmaju ehitavate firmade poole, kellel võib laos leiduda üht-teist ka müügiks.\nKui on olemas mets, kust palki võiks saada, tasub järgida vanu tarkusi: langetada palgipuud talvel, koorida need kevadel ja jätta siis aastaks kuivama. Kui aga tegemist on näiteks aida või muu kergema hoonega, siis võib vajadusel kasutada asendusena ka samal talvel maha võetud palki – eeldusel, et sein jääb avatuks ja palk saab seinas edasi kuivada. Elumaja puhul tuleks eelistada siiski korralikku kuiva materjali.\nKui võimalik, saab kasutada ka mõne teise hoone lammutamisel saadud materjali: ka pealtnäha lootusetus seisus hoonete mõnest seinast võib leida täiesti korralikke kõlisevalt kuivi palke. Tingimata tuleb vana puit hoolikalt üle kontrollida, et sel poleks putukakahjustusi: kui seina saab asenduspalk, mille on asustanud puidukahjurid, asuvad nad kohe ka ülejäänud hoone kallale.\nHoone külg on palgivahetuseks üles tõstetud ja toestatud.\nAsenduspalk peaks olema vanaga võimalikult sarnase läbimõõduga, veel parem, kui see on sentimeetri jagu jämedamgi. Kui püüda jämedat palki asendada peenemaga, on seda tehniliselt väga raske teha nii, et tulemus saaks ka kvaliteetne.\nPalkmajade taastajad teavad, et isetegijad eelistavad palki vahetama hakates kandilist prussi, mitte ümarat palki. Asjatundjate sõnul kasutatakse prussi tavaliselt linnakeskkonnas lokaalsete kahjustuste puhul: lõigatakse kahjustatud palgiosa välja ja lükatakse prussijupp asemele. Vanade taluhoonete taastamisel on pruss hea materjal siis, kui maja või abihoone soojustuse või laudisega kaetakse.\nHoone tõstmine nõuab algajailt natuke nuputamist, hea, kui on käepärast mõni kogenud nõuandja. Üldine eesmärk on proovida hoonet tõsta niimoodi, et ühe tõstmisega saaks alumise palgi vahetatud ja annaks ka vundamenti kõpitseda nii, et toetuspunkt ei jää tööle ette. Hoone tõstmist ette valmistades tuleb sein jäigastada. Selleks pannakse seina külge iga meetri tagant ajutised sirutuslatid (näiteks 5 x 15 cm prussid), mis kruvitakse eraldi iga palgi külge.\nKui palgivahetajal pole erilisi kogemusi ja kõik vajalikud tapilõikamised ja salapulkade paigaldamised ei õnnestu ehk perfektselt, pole katki veel suurt midagi: kes enda suhtes väga nõudlik pole, seda lohutab ehk ka teadmine, et üldjuhul hoiab alumist asenduspalki üsna hästi paigal ka hoone enda raskus. Kui omanikul tahtmist jagub, saab hakkama ikka, töö läheb lihtsalt veidi aeglasemalt. Muidugi on alati hea leida mõni hea meister, kellelt keerulisemate kohtade peal juhatust saada: kuidas edasi.\nKes siiski arvab, et endal oskusi napib, ja eelistab tegija palgata, see peab arvestama, et häid meistrimehi pole niisama lihtne leida. Enne palgiasendajate palkamist tasuks kindlasti uurida, kas tegijate nägemus palkmaja taastamisest ikka ühtib omaniku arusaamade ja ettekujutusega loodetavast lõpptulemusest.


Huvitavaid artikleid pilviseks nädalvahetuseks « VABALOG\nHuvitavaid artikleid pilviseks nädalvahetuseks\nSpotify’s Ek Wins Over Music Pirates With Labels’ Approv – kes veel ei tea, siis on Spotify muusikateenus, kus kuutasu eest võimaldatakse muusikat kuulata miljonitesse lugudesse ulatuvast kogumikust samas kunagi muusikat alla laadimata. Rootsist alguse saanud teenus on tänaseks laienenud kokku kaheksasse riiki ja teenuse tulevik on palju lubav. Artikkel peatub teenuse olemusel, majanduslikul ja kultuurilisel poolel ning asutajate nägemusel muusika kuulamise tulevikust.\nThe bugger, bugged – ei ole pidanud vajalikuks News of the World’i sulgemiseni viinud häkkimis- ja pealtkuulamisskandaali osas sõna võtta, kuid minule isiklikult ei tulnud toimunu üllatusena, sest tegu oli sisuliselt avaliku teabega. Nimelt avaldas New Statesman aprilli alguses Hugh Granti kirjutatud artikli, mis on peamiselt vestlus ühe “infomüüjaga”, mida Grant salaja salvestas. Vestlusest käivad läbi meetodid, suhtumine ja loomulikult nimed, mis jäävad igaveseks juulis lahvatanud skandaaliga seotuks. Kusjuures puhtalt ei pääs ei Daily Telegraph ega ka Guardian.\nHow Khan Academy Is Changing the Rules of Education – pikem lugu ajakirjas Wired õpetamise tulevikust läbi Salman Khan’i ülimalt menukaks osutunud Khan Academy. Sõna saavad nii pooldajad kui kriitikud, kuid tõenäoliselt üks huvitavamaid seikasid on hoopis see, kuidas andmete kogumine õppimisprotsessi kohta on alles alguses ja tänu Khan’i loengute ja harjutuste populaarsusele istub mees meeletu koguse info otsas, kust on võimalik välja pigistada seoseid ja mustreid, mis võimaldavad erinevate inimeste õppimisstiilile sobivaid personaalseid lahendusi välja töötada. Tundub, et hariduse tulevik on personaalne paindlikkus.\nToo Many Public Works Built on Rosy Scenarios – Virginia Postrel kirjutab avaliku sektori poolt finantseeritavatest ehitusprojektidest, mille kasumlikus on kui mitte süstemaatiliselt, siis vähemalt enamasti üle hinnatud. Juttu tuleb värskest uurimusest, milles analüüsiti 258 projekti 70 erinevast riigist viimase 70 aasta jooksul. Tulemus: avaliku sektori projektide kasu on 20-70% üle hinnatud. Kusjuures kõige rohkem hinnatakse üle raudteeprojektidest saadavat kasu.\nWhy Hasn’t Employment of the Elderly Fallen? – Casey Mulligan juhtis New York Times’i majandusblogis tähelepanu huvitavale nähtusele: vanemate inimeste tööpuudus on USA’s oluliselt väiksem kui tööpuudus tervikuna. Casey pakub, et see näitab töökohtade olemas olu inimestele, kes soovivad töötada ja on valmis järele andma palgas, kuid mulle tundub, et oluline roll on siin ka sellel, et USA’s ei tähenda penisonieas töötamine automaatselt pensioni kaotamist, mis võib aga oluliselt kompenseerida vanemate töötajate madalamat palgataset ja teha nad tööandjatele atraktiivsemaks.\nThe 30-Foot Jump – huvitav mõtisklus kaugushüppe kui spordiala ja kaugushüppe maailma rekordi üle (8,95 m). Selgub, et kaugushüppe rekord on muutumatuna püsinud viimased paarkümmend aastat ja kui midagi radikaalselt ei muutu, siis lähimate aastate jooksul uut rekordit oodata pole põhjust. Artiklis tuleb juttu ka Carl Lewis’i legendaarsest ent siiski kõigest väidetavast enam kui üheksa meetrisest hüppest nagu ka sellest, kui pühendunud sportlasega oli Carl Lewis’i näol tegu ning miks ta väärib kõigi aegade ühe parima kergejõustiklase tiitlit.


Kuidas tellida tõlketeenust - Interlex\nPikaaegne kogemus tõlketeenuste müümisel on õpetanud pakkuma ainult seda teenust, milleks võimeid on piisavalt ja küsima raha ainult selle töö eest, mida tegelikult teeme. Pakkumusi tehes analüüsime kliendi vajadust, töö eesmärki ja mahtusid. Turul on palju väga erineva kvalifikatsiooni, võimekuse ja kogemusega tõlketeenuste pakkujaid ja sinul teenuse ostjana ei ole lihtne otsustada, kuidas ja kellelt tõlketeenust osta.\nPakun välja kolm lihtsat nõuannet, millest lähtuda enne tõlketeenuse tellimist.\n1. Kuidas arvestada töö mahtu\nKui sul on vajadus tõlkida materjale, mis on originaalselt mitmetes erinevates failivormingutes nagu PDF, PNG, INDDXML, HTML, XLS,DOC, jne, siis sinu tavapäraseid tehnilisi tekstitöötlusprogramme kasutades ei pruugi sa osata päris täpselt välja selgitada, kui suur on tõlgitava teksti maht tähemärkide või sõnaarvestuse järgi.\nPANE TÄHELE! Tõlkebüroo ei tohiks küsida tasu numbrite, loendi sümbolite, üleliigsete tühikute, standardsete mõõtühikute, jms eest, mida ei tõlgita. Tõlketehnoloogiat kasutades on võimalik kogu mittetõlgitav osa tekstist väga täpselt välja arvutada. Kui on tegemist lokaliseerimisega ehk teksti kohandamisega kohalikele oludele, siis käib mahuarvestus pisut teisiti, muudetakse mõõtühikuid jms ning arvesse võetakse ka sisulist tööd terminitega.\nSoovitan alati küsida pakkumust algteksti mahule. Unusta ära need pakkujad, kes ütlevad, et nad ei tea, kui pikaks tõlge läheb, et lõpphind selgub pärast tõlkimist jne. Kui sul on olemas tekst, mida on tõlkida vaja ja korrektne lähteülesanne paigas, siis saab väga täpselt tööde mahu, maksumuse ning tähtaja välja arvestada.\nKui algtekst on näiteks PDF vormingus, siis anna kindlasti tõlkebüroole teada, millisel kujul soovid saada tõlget, kas samuti PDF-is või hoopis MS Wordis näiteks. Selline info on oluline, sest nutikas tõlkebüroo ei konverteeri faile enne tõlkimist Wordi vaid töötab PDF-idega. See tagab kiire tõlkeprotsessi ja säilitab failide algformaadi muutumatuna. Kuid selliselt tõlgitud tekstist ei saa sa hiljem lihtsal moel, kujundusteenust tellimata, sarnase kujundusega Wordi faile. Seega, teavita tõlkebürood alati oma soovidest lõppformaadi osas! Mõnikord ei saa olemasolevast PDFist teha ühe konvertimisega uut faili ja vaja on lisatööd.\nVeebisaidi tõlgete jaoks ei ole vaja konvertida tekste MS Wordi! Veebitekste saab tõlkida ka XML, HTML, PO jt vormingutes. Lisaks on veel mitmeid teisi tehnilisii lahendusi, kuidas pääseda mõttetust kopeeri-kleebi käsitööst veebitekstide tõlkimiseks ettevalmistamisel. Üks asi on tõlkimisele kuluv aeg, olgu, see on täielikult tõlkebüroo asi, aga võta arvesse iseenda töö mahtu mitmekeelse veebi haldamisel. Kui sul juhtumisi on plaanis avaldada näiteks 9-keelne veebisait, siis sinu esimene küsimus võiks olla: Kuidas hakkan oma mitmekeelset veebisaiti tulevikus haldama? Kas minu veebisaidi kasutajaliidesel on veebitekstide haldamine kiire ja mugav? Kui tellid tõlke Wordis, siis tasub mõelda, kes sisestab tõlked veebi. Kelle tööaeg see on ja mis raha eest? Ja kui tekstid aja jooksul muutmist vajavad, siis kuidas seda teha võimalikult kiiresti ja täpselt? Tasub mõelda! Vali tõlkepartneriks büroo, kes töötab ka veebipõhiste failiformaatidega, mõtleb kaasa ja oskab anda nõu võimalike variantide vahel valimiseks. Esialgne investeering võib olla suurem, kuid hilisem ajaline kulu ja sinu enda töömaht on kindlasti väiksem, lõpptulemusena hoiad siiski raha kokku.\nÄRA KÜSI OMA TÖÖLE VAID ÜHE LK HINDA, sest see ei näita, mis on sinu tellimuse lõpphind. Küsi hinda kogu projektile! Sõlmi pikemaaegseid lepinguid ühe partneriga, siis saad soodustust korduvatelt tekstidelt, samuti on sellisel juhul ka tekstide stiil ühtlane. Küsi hinda pigem sõnapõhise arvestuse alusel, see on maailmas oluliselt laiemalt levinud ja hoopis läbipaistvam arvestus. Küsi tõlkepartnerilt nõu enne projekti lähteülesande andmist, kuidas enda maja sees oma tööd hallata. Kliendina ei pea sa seda ise välja mõtlema.\nJust need kolm eespool kirjeldatud töövõtet – tekstide korrektne mahuarvestus, erinevate failiformaatidede tehniline lugemis-ja käsitlemisoskus ja tõlkemahu arvestamise põhimõtted – annavad nutikale büroole võimaluse arvestada töömahtu ja selleks kuluvat aega täpselt, seda tasub arvesse võtta.\nMuidugi ei saa ma märkimata jätta, et tõlkebüroo teeb tööd ja soovib selle töö eest ka tasustatud saada. Nii nagu sina soovid oma töö eest õiglast tasu saada, nii soovib seda ka tõlkebüroo töötaja. Ehk siis, igal teenusel on hinnalipik küljes ja üldjuhul kajastab see ka tehtud töö hulka, kvaliteeti, selleks kuluvat aega ja muud sellega seonduvat.\nTehnoloogilised võimalused aega ja raha säästa on siiski täna suuremad kui kunagi varem. Edukateks ja tublideks, ehk siis tuleviku tegijateks, peame tehnoloogiliselt ajaga sammu pidavaid või ajast ees olevaid ettevõtteid. Otsige seda omadust ka tõlkebüroo juures, keda oma partneriks valite. Astuge välja MS Wordil põhinevast maailmast moodsama tehnilisi lahendusi kasutava maailma poole, kus kommunikatsioonil on väga tähtis roll sealhulgas ka tõlgitud kommunikatsioonil.