Eesti keele avatud morfoloogiamudel\n1. Mis on mis\n1.1. Avatud morfoloogiamudel\nEE määratleb mudelit kui objekti, mis on kindlas vastavuses mingi teise objektiga (originaaliga), asendab seda tunnetamisel ja võimaldab selle kohta saada vahendatud andmeid. Mudelit kasutatakse siis, kui originaali otsene uurimine on võimatu või raskendatud. Inimkeel kuulub kahtlemata selliste objektide hulka, mida saab uurida eelkõige mudelite abil. Järgnevas käsitluses on juttu ühest eesti keele olulisemast allsüsteemist – morfoloogiast – ning selle modelleerimisest ja kirjeldamisest.\nAvatud morfoloogiamudel on avatud kahes mõttes. Esiteks tähendab mudeli avatus seda, et tema rakendusulatus ei ole piiratud mingi kindla hulga sõnadega, vaid et süsteem saab hakkama ka talle tundmatute sõnadega – nii nagu inimene oskab käänata-pöörata ka neid sõnu, mida ta kunagi varem kasutanud pole. Inimese morfoloogiapädevusse kuulub teatud hulk sõnavorme, mida ta tunneb ja oskab lauses kasutada, kuid lisaks neile kindlasti ka teatud hulk reegleid, mille abil ta on võimeline täiesti uusi sõnavorme moodustama (või neist aru saama).\nTeiseks tähendab mudeli avatus seda, et tema üksikute allsüsteemide elemente on võimalik muuta-täiendada, ilma süsteemi ennast ümber tegemata – nii nagu inimene õpib juurde uusi sõnavorme ja reegleid (või korrigeerib olemasolevaid), sobitades neid olemasolevasse süsteemi. Mehhanismid, mille abil inimene oma morfoloogilist pädevust realiseerib, on püsivamad kui konkreetsed reeglid või sõnavormid.\nIgas süsteemis on oluline välja tuua: 1) üksused ja nendevahelised seosed e süsteemi struktuur ja 2) protsessid, mis on aluseks süsteemi funktsioneerimisele. Täpsustan nende mõistete sisu avatud morfoloogiamudeli raames (mis ei tähenda, et mõni teine mudel ei võiks samu asju teises valguses näha).\nMorfoloogiasüsteemi keskne üksus on sõnavorm (ehk lihtsõnavorm), mis koosneb morfeemidest. Leksikaalne morfeem (e tüvi) kannab sõnavormi leksikaalset tähendust ja grammatilised morfeemid (e tunnused ja lõpud) kannavad sõnavormi grammatilisi tähendusi, nt hammas[te[ga → ‘hammas’ & ‘pl’ & ‘kom’. Eesti morfoloogia on suures osas aglutinatiivne, kuid palju on ka fusioonijuhtumeid, kus piirid morfeemide vahel on hägusad. See pole aga siinse käsitluse teema. Avatud morfoloogiamudel piirdub minimaalse morfoloogilise liigendusega, mis jagab sõnavormi kaheks: tüveks ja morfoloogiliseks formatiiviks. Morfoloogiline formatiiv kannab seega kogu morfoloogiliste tähenduste komplekti sõltumata sellest, kas teda saab edasi liigendada või mitte, või kas igal grammatilisel tähendusel on oma fonoloogiline realisatsioon või mitte, nt hammas[tega → ‘hammas’ & ‘pl kom’, hamba[ga → ‘hammas’ & ‘sg kom’.\nTüvi võib edasi alluda tuletusliigendusele, mis jagab tüve juureks ja tuletusmorfeemi(de)ks (nt mõist|mine). Lihtsõnavormist kõrgemal tasandil on liitsõnaliigendus, mis jagab liitsõna täiendsõna(de)ks ja põhisõnaks. Täiendsõnu võib olla mitu (kuni 4, nt all+maa+raud+tee+jaam) ning täiendsõnana võib esineda kas seotud tüvi (nais+koor, lühi+laine, tõmb+lukk) või muutevorm (jalg+ratas, lehe+külg, õige[ks+mõist|mine, kä[tel+kõnd jne). Minimaalsel morfoloogilisel liiigendustasandil käituvad nii tuletised kui liitsõnad komplekssete tüvedena, millele võivad liituda formatiivid (õigeksmõistmise[ga, kätelkõnni[st). Peaaegu iga sõnavormi lõpus võib mingis kontekstis esineda veel liide gi/ki (minu[st_ki, ärka[b_ki, õige[ks+mõist|mise[ga_gi).\nEesti keele sõnavormide üldstruktuuri iseloomustab järgmine skeem, kus iga liigendustasand esindab omaette grammatilist allsüsteemi: liitsõnamoodustus, vormimoodustus e morfoloogia, tuletus e derivatsioon. Avatud morfoloogiamudeli keskne osa on vormimoodustus, kuid sellega liituvad ka tuletus ja liitsõnamoodustus.\nSÕNA SÕNA SÕNA\nTÜVI SÕNAVORM SÕNAVORM SÕNAVORM\nTÜVI FORMATIIV GI/KI\n(PREFIKS) JUUR SUFIKS*\nkoosneb ... -st\n*\tüks või mitu üksust\nNäidetes kasutatavad tähised:\nmorfoloogilise formatiivi piir\nfusiivse formatiivi piir\ngi/ki eelne piir\nMorfoloogiasüsteemi kesksed protsessid on sõnavormide süntees ja analüüs. Morfoloogilise sünteesi sisend on algvorm ehk lemma ja sõnavormi grammatilised tähendused (nt JALG & 'pl n') ning väljund on vastav sõnavorm (jalad). Morfoloogilise analüüsi sisend ja väljund on vastupidised: sisendiks on sõnavorm (jalad) ning väljundiks on lemma koos vastavate grammatiliste tähendustega (JALG & 'pl n').\nJALG & 'pl n' jalad\nlemma & gram. tähendused sõnavorm\nSünteesi käigus valitakse sisendi elementidele vastavad üksused: lemmale JALG vastav tüvevariant jala ning grammatiliste tähenduste komplektile ‘pl n’ vastav morfoloogiline formatiiv d. Seejärel ühendatakse need üksused sõnavormiks jalad. Analüüsi käigus liigendatakse sõnavorm potentsiaalseteks üksusteks jala [ d ja leitakse tüvevariandile jala vastav lemma JALG ning formatiivivariandile d vastav grammatiliste tähenduste komplekt ‘pl n’.\nEsitatud skeem on nii üldine, et kehtib kõigi morfoloogiasüsteemide puhul. Erinev on ainult see, mis toimub sünteesi ja analüüsi kastide sees. See võib olla lihtne otsing sõnastikus, aga võib olla ka väga keeruline paljude sõnastike ja reeglite võrk.\nAnalüüsi- ja sünteesiprotsesse võib vaadelda pööratavatena ainult teatava lihtsustuse korral. Protsessid, mis toimuvad sisendi ja väljundi vahel, on kummagi suuna puhul paljuski erinevad. Kuid ometi on tegemist ühe ja sama morfoloogilise allsüsteemiga. Analüüs ja süntees kasutavad samu andmeid ja neid protsesse on võimalik selliselt arvutis realiseerida, et nad kasutavad mitmeid ühiseid programmimooduleid. Seetõttu saab neist ka koos rääkida.\nAlgvormi valik sõltub morfoloogiamudeli iseloomust ja kirjelduse eesmärkidest ning algvorme võib ka eesti morfoloogiakirjeldustes leida mitmesuguseid, nt\nüks reaalne vorm (sg nominatiiv, sg partitiiv; supiin, imperatiivi preesens, ...);\nmitu reaalset vormi (sg nominatiiv ja genitiiv, da-infinitiiv ja indikatiivi preesens, ...);\nüks kunstlikult konstrueeritud vorm, mis sisaldab reeglite tööks vajalikku infot, nt liik(e/me) sõna liige : liikme jaoks.\nMõeldav on kasutada eri allsüsteemide kirjeldustes erinevaid algvorme: tüvemuutusreeglite jaoks ühtesid, muuttüüpide käsitlemisel teisi. Nii ei saa aga toimida juhul, kui eesmärgiks on ühtne funktsioneeriv mudel. Avatud morfoloogiasüsteemi algvormiks on valitud sõnastikes kasutatav märksõnavorm ehk lemma: noomenil singulari nominatiiv ja verbil supiin (ma-infinitiiv), sest see annab parima võimaluse siduda omavahel grammatikat ja sõnastikku.\n1.3. Sõnastik, grammatika ja erandid\nGrammatika ja sõnastik on põhilised komponendid, mis mingil kujul on olemas kõigis morfoloogiasüsteemide kirjeldustes – nii traditsioonilistes kui automaatsetes.\nSõnastik kujutab endast üksuste loendit, mis sisaldab allsüsteemi seisukohalt vajalikke andmeid iga üksuse kohta. Morfoloogiasõnastikku kuuluvad:\nleksikaalsed üksused e sõnad (lemmad) ja nende tüved (või tüvevariandid), mille juurde kuuluvad andmed iseloomustavad sõna üldisi morfoloogilisi omadusi, aga ka konkreetse tüvevariandi käitumist sõnavormides (paradigmas, tekstis);\ngrammatilised üksused e morfoloogilised formatiivid (või formatiivivariandid), mille puhul on oluline anda neile vastavad grammatiliste tähenduste kombinatsioonid;\nsõnavormid koos morfoloogilise infoga.\nGrammatika sisaldab reegleid, mis kirjeldavad üksuste seoseid ja funktsioneerimist süsteemis. Morfoloogiasüsteemis on kõige olulisemad:\nStruktuurireeglid kirjeldavad üksuste kombinatoorikat kahel eri tasandil:\nsõnavormi tasandil näidatakse süntagmaatilisi seoseid üksikutes sõnavormides,\nparadigma tasandil esitatakse paradigmaatilisi seoseid sõnade kõigi vormide vahel (paradigmas).\nReegli üldkuju on ‘A & B’ ja see näitab, milline üksus millisega koos esineb ja millises järjestuses. Alljärgnevast kuuluvad struktuurireeglite hulka morfotaktika ja allotaktika reeglid.\nProtsessireeglid kirjeldavad üksustega toimuvaid tegevusi ja muutusi süsteemi funktsioneerimisel, st morfoloogilise sünteesi ja analüüsi käigus. Reegli üldkuju on ‘A → B’ ja see näitab, mis millega asendatakse. Alljärgnevast kuuluvad protsessireeglite hulka tüvemuutuste reeglid, lisanäiteks võiks olla transkriptsiooniteisendused.\nTuvastusreeglid kirjeldavad tingimusseoseid üksuste või nende omaduste ja tegevuste vahel. Reegli üldkuju on ‘kui A, siis B’ ja see näitab, mis tingimusel miski esineb või toimub. Tuvastusreeglid kuuluvad sageli muude reeglite koosseisu, nt protsessireegli rakendumistingimuste määramiseks, aga neil on ka iseseisev staatus: tuvastusel põhinevad kitsenduste grammatikad, mis esitavad eri tasandite piiranguid. Alljärgnevast kuuluvad tuvastusreeglite hulka üksustevaheliste piiride tuvastus (silbitus, liitsõnapiirid) ja sõna klassikuulvuse tuvastus (tüüp, sõnaliik).\nLisaks reeglitele kuuluvad iga loomuliku keele grammatika juurde ka erandid, mis oma esitusviisi poolest on sõnastikunähtused (sõnavormid). Ükski loomulik keel ei ole täiesti reeglipärane, sest pika arengu käigus on paljud erinevad tegurid jätnud temasse oma jälgi. Uutest nähtustest rääkides ja teiste keelte mõjul tuleb keelde palju uusi sõnu, kuid teatud nihked tekivad aja jooksul ka grammatilises süsteemis.\nErandit saab defineerida reegli kaudu: erand on objekt, mille puhul reegli rakendumistingimused on küll täidetud, kuid mis ometi ei allu reeglile. Nt sõna t`ank võib nimetada häälikumuutusreegli k→g/n_V suhtes erandiks, sest näidatud kontekstis (n ja vokaali vahel) peaks k asenduma g-ga (nagu toimub sõnades l`ank : langi või t`ankima : tangib), aga sõnas t`ank jääb k püsima ja nõrgeneb ainult välde (t`ank : tanki).\nErand on suhteline mõiste: erandite hulk grammatikakirjelduses tuleneb otseselt sellest, kui palju ja kui keerulisi reegleid fikseeritakse. Kui taotleda väga täpseid reegleid ja ammendavat kirjeldust, võib eranditest täiesti loobuda – reegel võib ju kehtida ka üheainsa sõna puhul (sel juhul tuleb tema rakendumistingimusena esitada terve sõna). Kui aga taotleda lihtsaid reegleid ja ülevaatlikku kirjeldust, on ka erandeid rohkem (lähemalt vt Viks 1997).\nErandlikud on keeles kõige tavalisemad ja sagedamini kasutatavad vormid nendest sõnadest, mis kuuluvad üldkasutatava põhisõnavara hulka, nt on (olema), läks (minema), mehed (mees), häid (hea). See hulk on aga oma suhtelisusest hoolimata piiratud: erandeid on võimalik meelde jätta. See aga, mida harva kasutatakse, peab olema reeglipärane. Muidu pole võimalik seda suhtluses kasutada: kõik sõnavormid ei mahu mällu. Eriti oluline on reeglipärasus uute sõnade puhul: inimesed oskavad ka tundmatust sõnast vorme moodustada ja suudavad mõistatada võõra vormi jaoks algvormi (et seda näiteks sõnastikust otsima minna).\n1.3.4. Sõnastiku ja grammatika integratsioon\nMorfoloogiasõnastik ja grammatika on väga tihedalt seotud: nad kirjeldavad üht ja sama nähtust – morfoloogilist süsteemi –, kuigi teevad seda erineval viisil. Sõnastik sobib paremini individuaalse info jaoks, grammatika sobib paremini üldistuste jaoks, kuigi esitatav ainestik ise on sama. Sõnastik sisaldab iga üksuse kohta andmeid, mis on vajalikud reeglite (grammatika) tööks, grammatika sisaldab reegleid, mis võimaldavad üksusi omavahel siduda. Kui kaks üksust on omavahel seostatavad reegli vahendusel, siis pole tarvidust hoida neid mõlemaid sõnastikus. Piisab, kui sõnastikus on neist üks ja teine saadakse sellest reegli abil. Seega annab grammatika ja sõnastiku sidumine võimaluse vähendada sõnastiku koormust ning muudab keelekirjelduse kokkuvõttes ülevaatlikumaks ja üldisemaks. Mida suurem on reeglite osakaal, seda vähem andmeid on vaja esitada sõnastikus.\nGrammatika ja sõnastik üldjuhul ei asenda teineteist, kuid suurem osa morfoloogilisest süsteemist on võimalik ära kirjeldada kas ühe või teise vahenditega. Kumb on ülekaalus, sõltub konkreetse keelekirjelduse suunitlusest. Arvutimudel ei vaja andmete dubleerimist, seevastu inimestele mõeldud käsitlused – nii grammatikad kui sõnastikud – ei saa läbi ilma liiasuseta.\nAvatud morfoloogiamudel üritab integreerida grammatika ja sõnastiku erinevad võimalused maksimaalse ökonoomsusega, vältides kirjelduse liiasust. Pearõhk on grammatikal: kõik see, mis on morfoloogias üldine ja reeglipärane, esitatakse formaalsete reeglite kujul, s.o grammatikana, ja ainult need nähtused, mis reeglite alla ei mahu, esitatakse erandite loendina sõnastikus. Seda võib pidada reeglipõhiseks morfoloogiaks üsna äärmuslikul kujul.\n2. Grammatika allsüsteemid eesti morfoloogias\nKui morfoloogiasüsteem oleks üles ehitatud ainult sõnastikule – täiesti ilma reegliteta – siis vajaks ta sõnastikku, mis sisaldab kõiki sõnavorme koos täieliku morfoloogilise infoga. Sõnastik 1 on kasutatav ilma reegliteta:\nKogu morfoloogiline analüüs ja süntees taanduvad sellisel juhul sõnastikuotsingule: JALG ‘S’ & ‘pl g’ – j`algade, j`alge (2 kirjet).\nSelline sõnastik oleks hiigelsuur, sest eesti keeles on palju muutevorme. Noomenil on 14-15 käänet ainsuses ja mitmuses, lisaks hulgaliselt paralleelvorme mitmuses. Verbil on ainuüksi lihtvorme ligi 60, lisaks hulk analüütilisi aja- ja eitusevorme. Keskeltläbi on igal eesti sõnal 33 muutevormi (koos liitega gi/ki 66). Samas ei saa sõnavormide sõnastikku kunagi ammendavaks pidada, sest uusi sõnu saab alati juurde teha: tuletada, liita, laenata, välja mõelda jne. Ja igaühel neist on taas oma muutevormid. Seega eesti keele jaoks puhas sõnastikupõhine morfoloogiasüsteem ei sobi.\nEdasi vaatame, kuidas erinevate reeglite lisamine aitab vähendada sõnastiku mahtu. Reeglid, mis kirjeldavad morfoloogiasüsteemi struktuuri seaduspärasusi ja süsteemis toimuvaid protsesse, jagunevad oma liigi ja rakendussfääri alusel mitmeks allsüsteemiks, millest igaühel on ka omad erandid ja oma info, mida süsteem oma tööks vajab. Põhilised allsüsteemid (reeglimoodulid), mis on olulised eesti morfoloogia jaoks, on järgmised: morfotaktika, allotaktika, tüvemuutused, tüübituvastus (vt ka Viks 1994), liitsõnapiiri tuvastus.\n2.1. Struktuurireeglid: morfotaktika\nKõige universaalsem morfoloogia allsüsteem on morfotaktika. Morfotaktika reeglid määravad ühelt poolt ära kogu keele vormimoodustussüsteemi struktuuri: grammatiliste kategooriate valiku ja realiseerumisvõimalused ning sõnaklassidele vastavad morfoloogilised paradigmad (nt verbi- ja noomeniparadigma). Teiselt poolt määravad morfotaktika reeglid ära sõnavormi sisemise struktuuri: millised üksused millises järjestuses ja mis tingimustel võivad ühes sõnavormis koos esineda, nt noomenil tüvi & arv & kääne. Et avatud morfoloogiamudel grammatilisi morfeeme ei lahuta, siis sama struktuur esineb siin kujul tüvi & arv_kääne. Morfotaktika reeglid laienevad ka tuletistele ja liitsõnadele ning määravad ära sõnamoodustuses osalevate morfeemide kombinatoorika võimalused.\nVormimoodustusse puutuvat morfotaktilist infot esindab sõnastikus sõnaliigi tähis, millele vastavate paradigmade kirjeldused ise on alati väljaspool sõnastikku – grammatikas. Paradigma kirjeldus näitab, millistest liikmetest paradigma koosneb ning millised grammatiliste tähenduste kombinatsioonid on muutevormide (e paradigma liikmete) taga. Iga grammatiliste tähenduste komplektiga seatakse vastavusse tema fonoloogiline realisatsioon – morfoloogiline formatiiv.\nMorfotaktika reeglite erandid on näiteks sõnad, mille puhul teatud grammatilised kategooriad jäävad realiseerimata, nt mõlema (sg nom puudub), pronoomen iga (mitmus puudub), pidama ‘kohustatud olema’ (impersonaal ja käskiv kõneviis puuduvad). Või sõnad, millel on mõni täiendav paralleevorm, nt sõnadel jalg, silm, rind on mitmuse omastavas lisavormid, mida teistel sõnadel ei ole: jalge, silme, rinde.\nAinuüksi morfotaktika reeglite abil oleks täiesti võimalik kirjeldada morfoloogiasüsteemi funktsioneerimist (sõnavormide sünteesi ja analüüsi) aglutinatiivsete keelte puhul, kus on küll rohkesti muutevorme, kuid kus üksused ei varieeru. Sel juhul peaks sõnastikus olema lemma koos sõnaliigiga (mis määrab paradigma valiku). Ja reeglid seavad igale grammatilisele tähendusele vastavusse sobiva morfeemi (nt ‘pl g’ – de). Lemma ja morfeemide kokkupanekul saadaksegi sõnavormid.\n2.2. Struktuurireeglid: allotaktika\nEt eesti keeles võivad varieeruda kõik morfoloogilised üksused, nii tüved kui ka morfoloogilised formatiivid, siis ei piisa nende kombinatoorika kirjeldamiseks morfotaktika reeglitest, mis töötavad üksuste tasemel. Üksused võivad küll anda korrektse morfotaktilise struktuuri, kuid üksuste variandid võivad olla omavahel sobimatud. Näiteks struktuur tüvi & 'pl g' on igati õige. Sõnal LIIGE on kaks tüvevarianti: liige ja l`iikme, mitmuse omastava formatiivil on variandid: te ja de. Seega oleks kokku neli erinevat võimalust variante kombineerida. Korrektne mitmuse omastava vorm selle sõna jaoks on aga ainult üks – l`iikme[te (tugev aste & te), vrd k`iike[de, hõige[te, kolge[de.\nÕige valiku tegemiseks on vaja kontrollida variantide omavahelist sobivust. Reegleid, mis kirjeldavad üksusevariantide (allomorfide) valiku ja koosesinemise tingimusi sõnavormis, olen nimetanud morfotaktika eeskujul allotaktika reegliteks (morfotaktika – morfeemide kombinatoorika, allotaktika – allomorfide kombinatoorika).\nKõige ökonoomsem viis allotaktika reeglite esitamiseks on morfoloogiline klassifikatsioon, kus muuttüüp esindab üht võimalikku tüvevariantide ja formatiivivariantide allotaktilist asetust paradigmas: millised variandid millistes muutevormide esinevad. Puhtal kujul allotaktika reegleid esindab VVS-i (Viks 1992) klassifikatsioon, mis liigitab kogu sõnade hulga kolme morfoloogia seisukohalt olulise tunnuse järgi: 1) formatiivivariantide komplekt paradigmas, 2) tüve astmevaheldusmallid, 3) tüve lõpuvaheldusmallid.\nVaheldusmalle on kaks liiki vastavalt tüvemuutuste eri liikidele (astmemuutus ja lõpumuutus, vt lähemalt 2.3.), ja nad iseloomustavad tüvevariantide paigutust paradigmas. Vaheldusmallid kuuluvad klassifikatsiooni liigitusaluste hulka, sest nad on seotud otseselt konkreetsete paradigmaliikmetega ja määravad selle, millises muutevormis millist tüvevarianti kasutada, kuid (NB!) mitte seda, kuidas ühest tüvevariandist teist moodustada. Näiteks järgmised erinevate astmevaheldusmallidega sõnad alluvad kõik samale astmevahelduslikule tüvemuutusele, vrd (tähised allpool):\nSamuti võib ka üks lõpumuutus olla seotud erinevate lõpuvaheldusmallidega, vrd\nKolme eri tunnuse alusel saadud koondklassifikatsiooni klasse nimetatakse muuttüüpideks. Ühte muuttüüpi kuuluvad sõnad käituvad ühtmoodi kõigi aluseks võetud tunnuste järgi: neil on ühesugused formatiivivariandid kõigis muutevormides ning neil paiknevad tüvevariandid (nii astme- kui ka lõpumuutuse variandid) paradigmas ühtmoodi.\nAllotaktilist infot esindab sõnastikus tüübinumber, mis juhatab grammatikas esitatud tüübikirjelduse juurde. Tüübikirjeldus kujutab endast paradigma põhivormide esitust sellisel kujul, mis fikseerib kõik tüübile omased variandikombinatsioonid: iga põhivormi jaoks tema tüvevariant (tüvekoodi kujul) koos konkreetse formatiivivariandiga ([ järel). Tüübikirjeldus näitab ka võimalikku paralleelvormide kasutust (& paralleelvormide vahel) ning vormi puudumist tüübis (X vastavas positsioonis). Näide:\nbt[sid & btv\_\nbnv\_ & bt[de\nbtv\_ & bt[sid\nTüvevarianti esindab tüvekood, mille elemendid osutavad tüvevariandi liigile. Tüvekoodi elemendid on:\nlõpumuutuse järgi: a – lemmatüvi, b – muutetüvi, c – sekundaarne muutetüvi;\nastmemuutuse järgi: t – tugevaastmeline tüvi, n – nõrgaastmeline tüvi, 0 – astmemuutuseta tüvi;\ngrammatiliste tüvemuutuste järgi: v – vokaalmitmuse tüvi, g – gemineerunud aditiivitüvi.\nNäiteks tugevaastmelisele lemmatüvele vastab tüvekood at; nõrgaastmelisele vokaalmitmuse tüvele, mis baseerub muutetüvel, vastab tüvekood bnv; astmemuutuseta geminaattüvele, mis baseerub lemmatüvel, vastab tüvekood a0g jne.\nTüübikirjeldus annab tavaliselt juhised sõna põhivormide moodustamiseks. Muude paradigmasse kuuluvate vormide (nn analoogiavormide) moodustamine on seotud põhivormidega analoogiareeglite kaudu ega mängi rolli tüüpide eristamisel.\nKombinatoorikareeglite kasutamine muudab süsteemi sõnastiku oluliselt väiksemaks. Kõigi sõnavormide asemel on tarvis esitada ainult kõik tüvevariandid koos oma koodidega. Lisaks tuleb sõnastikku panna aga morfotaktika ja allotaktika reeglite erandid (täiendavad paralleelvormid, erandliku tüvega vormid jms).\nAllotaktika reeglite (e klassifikatsiooni) erand ei ole päris ühemõtteline nähtus, sest tüübistik ise ei ole ühemõtteline. Et liigitusaluseid on mitu ja nad on erilaadsed, siis ka saadav klassifikatsioon on tegelikult mitme allklassifikatsiooni ühendus (Viks 1977). Tüübierand on sõna, millel mõni vorm tervikuna või teatud vormide tüved, või teatud vormide formatiivid erinevad sellest, mida allotaktika reegel (tüübikirjeldus) selle tüübi jaoks ette näeb. Suurem osa erandliku sõna muutevormidest moodustatakse täiesti regulaarselt. Nt sõna olema on tulema-tüübi (tüüp 36) erand, sest tal on ainult kahes muutevormis teistsugune kuju `on 'Ind Pr Sg 3' ja 'Ind Pr Pl 3' (vrd `on – tule[b, tule[vad). Kõik muud vormid on tal sarnased tulema-tüübi vastavate vormidega (ole[n – tule[n, `oll[a – t`ull[a, ol[nud – tul[nud jne). Sõna ajama on erandlik tüübi elama (27) suhtes, sest tal on impersonaalis irregulaarne tüvevariant `ae (`ae[takse jne, vrd ela[takse jne).\nSõnastik 2, millega koos töötavad morfotaktika ja allotaktika reeglid, võiks olla selline:\npl g: & j`alge\npl ab: & jaluta\nsg p: südan[t\nMorfotaktika ja allotaktika reegleid rakendades on juba võimalik eesti keele automaatne morfoloogia tööle panna. Nii on VVS-i baasil realiseeritud EKI varasemad analüüsi- (Hein 1994) ja sünteesiprogrammid (Kuusik 1994). VVS-i allotaktika reeglistikku (lisatud on liitsõnareeglid ja osa tuletusreegleid) kasutab ka Filosofti morfoloogiline analüsaator (Kaalep 1996), mis töötab Microsofti Wordi eesti keele spelleris. Kuid morfotaktika ja allotaktika reeglitega piirduv süsteem on veel suletud süsteem, mis suudab sünteesida ja analüüsida ainult neid sõnu, mis on sõnastikus olemas ning on varustatud reeglite tööks vajalike andmetega (sõnaliik, tüübinumber ja võimalikud tüvevariandid koos tüvekoodidega). Iga uus sõna tuleb sõnastikku lisada – ja see nõuab lisatööd inimeselt, kes peab määrama muuttüübi ja sõnaliigi, ning moodustama kõik vajalikud tüvevariandid ja määrama nende tüvekoodid.\n2.3. Protsessireeglid: tüvemuutused\nEsimene samm avatud süsteemi poole on tüvemuutusreeglite rakendamine (Kuusik 1995, 1996). Tüvemuutuste reeglid moodustavad mitu erinevat allgrammatikat – vastavalt tüvemuutuse liigile. Põhilisi tüvemuutusi on kahte liiki:\nsisemuutus ehk astmemuutus,\nSise- (ehk astme)muutuse puhul seob reegel tüve tugevaastmelist (t) ja nõrgaastmelist (n) varianti. Astmemuutus avaldub sageli ainult välte- (ehk aktsendi)muutuses (m`etsa : metsa), kuid sellega võivad kaasneda ka mitmed tüve sisehäälikute muutused, nt klusiili teisenemine (saade : s`aate), assimilatsioon (k`anda : kanna), konsonandi kadu (`ulgu[ma : ulu[b, jõge : j`õe) jne.\nLõpumuutuse puhul seob reegel sõna algvormi tüve e lemmatüve (a) ja muutetüve (b), mis esineb teistes vormides. Lõpumuutusi on väga erinevaid, nt tüvevokaali lisandumine (isand : isanda, k`and : k`anda), vokaali teisenemine (suvi : suve, jõgi : jõge), konsonandi kadu (sipelgas : sipelga), häälikujärjendi asendumised (kolmas : kolmanda, puder : pudru, vestle[ma : vestel[da) jne.\nMõlemat liiki tüvemuutused on jälgitavad eraldi tüvepaarides (nagu ülaltoodud näidetes), kuid võivad esile tulla ka korraga ühes ja samas tüvevariantide paaris, nt pääse : p`ääsme (lõpumuutus e → me, astmemuutus 2 → 3), kinnas : k`inda (lõpumuutus s → 0, astmemuutused 2 → 3 ja nn → nd), v`aatle[ma : vaadel[da (lõpumuutus le → el, astmemuutused 3 → 2 ja t → d).\nPõhilised tüvemuutused ise ei ole otseselt seotud kindlate grammatiliste tähendustega. Üks ja sama tüvevariant esineb tavaliselt mitmes erinevas muutevormis, millel on erinevad grammatilised tähendused, nt hobuse : hobuse[ga : hobuse[d, hobus[t : hobus[tega jne. Üks ja sama tüvemuutusreegel võib toimida noomeni- ja verbimorfoloogias, aga ka derivatsioonis, vrd link : lingi – lonki[ma : longi[b – vanker : vangerda[ma. Variantide seost konkreetsete muutevormidega iseloomustab tüvevaheldus, mida kirjeldavad vaheldusmallid (vt 2.2.).\nTüvemuutuste allsüsteemi on siinses mudelis lülitatud ka kaks grammatiliste tähendustega seotud fusiivse tüvemuutuse liiki, mille korral grammatiline tähendus ei realiseeru selgelt eristatava aglutinatiivse formatiivina, vaid tüvemuutusena. Vokaalmitmuse tüve (v) moodustamisel teiseneb ainsusetüve lõpuvokaal (nn tüvevokaal), nt kavaleri : kavalere, l`ille : l`illi, haril`ikku : haril`ikke, vana : vanu. Aditiivi geminaattüve (g) moodustamisel pikeneb (või tugevneb ja pikeneb) tüve lühike sisekonsonant (kusjuures kaasneb ka sekundaarne aktsendimuutus 1 → 3), nt maja : m`ajja, lume : l`umme, tuba : t`uppa, jõge : j`õkke.\nOmaette rühmadena on vormistatud ka mõningad sekundaarsed tüvemuutused, nagu:\nmorfonoloogilise distributsiooni nähtused (tähis r), nt tüvelõpu i asendumine e-ga formatiivialgulise i ees (osuti & id → osute[id), pika tüvelõpuvokaali lühenemine i-ga algava formatiivi ees (id`ee & id → id`e[id);\nteatud ortograafiateisendused, mis rakenduvad mõne muu reegli järel ja korrigeerivad tulemust, nt konsonantühendi reegel (kuppel : kuppli → kupli).\nIga tüvemuutuste liik on kirjeldatav omaette reeglite komplektiga, mis moodustavad formaalse allgrammatika, kusjuures kummagi tüvemuutuste suuna jaoks (nt tugev → nõrk ja nõrk → tugev) on eraldi allgrammatika. Grammatika tähis avab ühtlasi ka tema olemuse, nt\nG_tn:\ttugev aste (t)  nõrk aste (n)\tv`aati : vaadi\nG_nt:\tnõrk aste (n)  tugev aste (t)\tvaadi : v`aati\nG_ab:\tlemmatüvi (a)  muutetüvi (b)\tv`aat : v`aati\nTüvemuutuste allgrammatika koosneb osaliselt järjestatud ümberkirjutusreeglitest (rewriting rules). Reegli üldkuju on x → y / z_q, st järjend x asendatakse järjendiga y, juhul kui talle eelneb järjend z ja järgneb järjend q. Suurtäht reeglis tähistab häälikuklassi, mis on reeglite jaoks ära defineeritud, väiketäht on tema ise. Näiteks reegel t → d / N_V tähendab, et asendus t→d toimub kontekstis, kus t ees on klassi N kuuluv täht (N=lnr) ja t järel on vokaal (klass V). Sisend kaarti sobib reegli tingimustega ja väljundiks on tüvevariant kaardi.\nNäiteks üks fragment grammatikast G_tn (häälikuklassid: V=aeiouõäöü; Q=kptfš; L=lmnr; J=jv):\nQ1Q1 → Q1 / !VV_V\nlõppu → lõpu, bluffi → blufi\nss → s / !VVL_V\nvalssi → valsi\nss → s / VV_V\npoissi → poisi\np → b / VV_V\nvaapa → vaaba\np → b / VL_V\nkulpi → kulbi\np → b / V_JV\nlupja → lubja\nKui sisendi kuju vastab reegli tingimustele, aga näidatud muutust ei toimu, siis see tüvevariantide paar on antud reegli suhtes erand. Näiteks kui grammatikas G_ab on reegel 0 → i /VVt_# (# tähistab tüve lõppu), siis reeglipäraselt käituvad i-tüvelised sõnad v`aat : v`aati, p`eet : p`eeti, radikul`iit : radikul`iiti, sal`uut : sal`uuti jne, selle reegli suhtes erandid on aga muude tüvevokaalidega sõnad l`aat : l`aata, l`iit : l`iitu, `eit : `eite jne. Või kui grammatikas G_nt on reegel d → t /ee_i, siis reeglipärased on peedi : p`eeti, ankeedi : ank`eeti, epiteedi : epit`eeti jne, erandid on pleedi : pl`eedi, logopeedi : logop`eedi, mopeedi : mop`eedi jne. Kui selle reegli ette lisada tõkestav reegel d → d / opee_i, siis jääks erandlikuks ainult pleedi : pl`eedi.\nTüvevariantide moodustamise käiku suunab avatud morfoloogiamudelis tüvejuht, mis iga muuttüübi jaoks näitab ära, milline tüvevariant millisega on seotud. Seos on kahesuunaline, nii et sünteesi käigus on tüvejuhti järgides võimalik jõuda algvormi e lemma tüvest iga vajaliku vormi tüvevariandini, ja vastupidi, analüüsi käigus on võimalik jõuda iga konkreetse vormi tüvevariandist lemmatüveni. Näiteks tüübi 22 jaoks kehtestab tüvejuht järgmise skeemi:\nat ––– bt ––– bn\n→ G_ab         → G_tn\nvaat (at) ——–— vaati (bt) ———— vaadi (bn)\n← G_ba         ← G_nt\n↓ ↑          ↓ ↑\nG_0v G_v0        G_0v G_v0\nvaate (btv)    (vaade) (bnv)\nSee, milline formaalne allgrammatika läheb käiku mingi tüvevariandi saamiseks, tuletatakse automaatselt tüvekoodide põhjal. Kui on vaja moodustada at-tüvest bt-tüvi (v`aat → v`aati), siis valitakse tüvekoodide erinevate elementide järgi grammatika G_ab (lemmatüvest muutetüvi). Kui on vaja moodustada btv-tüvest bt-tüvi (v`aate → v`aati), siis rakendub grammatika G_v0 (mitmusetüvest ainsusetüvi).\nTüvemuutusreeglite rakendamiseks ei ole vaja täiendavat sõnastikuinfot, sest reeglite rakendumistingimused on reeglis endas fonoloogilise kontekstina antud.\nSõnastikku peavad jääma aga erandid – need tüvevariandid, mida allgrammatikates antud reeglite abil ei saa moodustada või mis moodustuksid valesti. Igal tüvemuutuste allgrammatikal on omad erandid, mis vaadatakse läbi enne reeglite poole pöördumist, ja ühel sõnal võib osa tüvevariante olla erandlikud, osa reeglipärased. Kõige rohkem erandeid annavad tüvevokaali lisamise reeglid allgrammatikas G_ab (laata, liitu, eite jne), kuid küllalt palju aitab siin tuletussufiksite arvestamine reeglite rakendumistingimustes. Sufiksid eelistavad tavaliselt mitte-i-list tüvevokaali, nt -kond : -konda, -us : -use, -ik : -iku, -v : -va, -m : -ma jne, lihttüved eelistavad i-d. Suhteliselt palju erandeid annavad ka nõrgaastmelisest tüvevariandist tugeva astme moodustamise reeglid allgrammatikas G_nt. Eriti tülikad on mõned võõrliited, mis tugevas astmes on erinevad, kuid nõrgas astmes on samakujulised, nt -iidi : -`iiti ja -iidi : -`iidi (vrd kloriidi : klor`iiti ja kloriidi : klor`iidi). Sellisel juhul on reeglisse valitud see sufiks, mis on eesti keeles produktiivsem (kuigi ka selle üle otsustamine pole alati lihtne).\nSõnastik 3, millega koos töötavad lisaks eelmistele ka tüvemuutuste reeglid, võiks olla selline (vrd ka sõnastik 2):\nab_ba j`alg j`alga\nnt_tn jala j`alga\nab_ba süda südame\nTüvemuutusreeglite lülitamine süsteemi grammatikaossa annab võimaluse hoida sõnastikus iga reeglipärase sõna jaoks ühtainsat tüvekuju (lemmat). Sõnastikuinfoks jääb iga lemma juurde seega ainult sõnaliik ja tüübinumber. Kuigi sõnastik on veel olemas, väheneb sel teel süsteemi sõnastiku maht küllalt palju, sest tüvemuutustega on seotud u ¾ eesti keele sõnavarast, ja ühel sõnal on vähemalt kaks, aga sageli kuni viis tüvevarianti. Tüvemuutuste süsteemi realiseerimine arvutis näitas, et formaalsete reeglitega on võimalik kirjeldada tüvemuutusi u 90% ulatuses VVS-i sõnavarast. Ainult 10% sõnadest on mingi tüvemuutusreegli suhtes erandlikud.\nKuigi kokkuhoid sõnastiku mahus on tuntav, pole süsteem ainult tüvemuutusreeglite abil veel sõnastikust vabaks saanud – sealt on tarvis leida iga sõna jaoks sõnaliik ja muuttüübi number, millest sõltub nii tüvemuutuste kui ka morfotaktika ja allotaktika allsüsteemide töö.\n2.4. Tuvastusreeglid: tüübi- ja sõnaliigituvastus\nSõnastikust aitavad päris vabaks saada tuvastusreeglid, mille abil saab kindlaks teha sõna tüübikuuluvuse ja sõnaliigi. Sõna muutmisvõimalused eesti keeles sõltuvad suurel määral sellest, milline on sõna enda fonoloogiline struktuur: mitu silpi on algvormis ja muutetüves, kus on pea- ja kaasrõhk, millises vältes on tüvi, millised häälikud on tüve lõpus, millised on sisehäälikud jne. Kõiki morfoloogia jaoks olulisi tunnuseid saaks reeglite koostamisel arvestada sel juhul, kui sisend oleks morfonoloogilises transkriptsioonis, mis tähistab vähemalt aktsenti (nn kolmandat väldet) ja morfoloogilist rõhku. See eeldab aga sõnastiku olemasolu, või siis automaatset teisendust ortograafiast morfonoloogilisse transkriptsiooni (selle tegemist on EKI-s pisut katsetatud).\nAvatud morfoloogiamudel orienteerub tavalisele ortograafiale, et toime tulla suvaliste eestikeelsete sõnadega, mida süsteemisõnastikus pole. Seetõttu kasutatakse reeglites kahte tunnust, mis on igal juhul sõna ortograafilisest kujust automaatselt kättesaadavad: silpide arvu ja sõna lõpuhäälikuid (või -tähti). Silpide arvu sisendsõnas määrab silbitusprogramm, mis kasutab oma tuvastusreegleid ja erandeid. Lõpuhäälikute arv ei ole piiratud ja tegelikult võivad nende hulka olla kaasatud ka sõna sisehäälikud traditsioonilises mõttes. Konkreetsete tähtede kõrval kasutatakse reeglites häälikuklassi tähiseid, kusjuures häälikuklassid on ühised tüvemuutusreeglites kasutatavate klassidega. Tuvastustunnuste kooslust reeglis olen nimetanud struktuurimalliks (vt ka Kuusik, Lind, Viks 1995).\nTuvastusreeglite sisendiks on sõna algvorm e lemma, mis esineb tavalistes leksikonides märksõnana ja mis on ka muidu sõnade nimetamisvormiks. Reeglite väljundiks on muuttüüp ja sõnaliik (VVS-i klassifikatsiooni järgi). Reeglistik jaguneb kaheks põhiliseks allgrammatikaks: eraldi on verbireeglid ja noomenireeglid (viimastega koos on reeglid muutumatute sõnade jaoks). Neile eelneb väike reegliplokk, mis tuvastab, kas sisend on verb või mitte ja suunab sisendsõna edasi vastavalt sellele. Verbi aitab tuvastada lemmavormi (supiini) formatiiv -ma, mis edasise analüüsi jaoks kõrvaldatakse, nii et mõlemad grammatikad töötavad lemmatüvedega.\nReegli kuju on x y → z_q, mida tuleks lugeda nii: kui silpide arv tüves on x ja lõpuhäälikud vastavad järjendile y, siis kuulub sõna muuttüüpi z ja sõnaliiki q. Reegel 2 VV → 26_S ütleb, et kahesilbiline sõna, mille lemmatüve lõpus on 2 vokaali, kuulub tüüpi 26 ja on substantiiv, nt fopaa. Kui sõna võib muutuda kahe eri tüübi järgi, siis on väljundeid kaks ja nende vahel on kas tilde ~ (võrdväärsed paralleeltüübid) või küsimärk ? (esimene paralleeltüüpidest on eelistatum), nt 3 ikkus → 11_S~09_S – nt suutlikkus või 3 VVline → 12_A?10_A – nt tõeline.\nReeglid on järjestatud, nii et konkreetsemad struktuurimallid on eespool ja üldisemad tagapool. Tuvastusreeglite näiteks üks väljavõte noomenigrammatikast koos näidetega (V=vokaal, C=konsonant, Q=kpt):\n2 Clik → 25_A\npetlik, kunstlik, piinlik\n2 CCnik → 25_S\n2 VVCnik → 25_S\n2 VVstik → 25_S\n2 CVQ → 02_S\nseelik, tehnik, rästik, taldrik, järsak,\ntulek, sõiduk, rätsep, vikat, jne\nTuvastusreeglite erandid on sõnad, mille fonoloogiline struktuur vastab reeglites kirjeldatud struktuurimallile, aga muuttüüp (või sõnaliik) on siiski teine. Näiteks ‘2 Clik’ on produktiive adjektiivimall, kuid sama struktuuriga on ka üksikuid substantiive (tüüp on sama), nt ämblik, aadlik, puuslik; struktuurimall ‘2 VVstik’ määrab sõna enamasti tüüpi 25_S, aga sama struktuuriga sõnu leidub ka tüübis 02, nt nuustik, päästik, kaustik.\nKõige raskem on ära tunda muutumatuid sõnu, millel pole spetsiifilist tuletussufiksit, nt all, nõnda, vähe, sest jne. Ortograafilise sõnakuju puhul tekitab suuri raskusi pearõhu leidmine, millest sageli sõltub sõna tüübikuuluvus kõige rohkem, vrd valang (rõhk 1. silbil – tüüp 02) ja volang (rõhk 2. silbil – tüüp 22). Palju erandeid annavad 2-silbilised e-lõpulised sõnad, mis jagunevad mitme tüübi vahel, nt 01: tüüne : tüüne, 02: homne : homse, rase : raseda, 04: tase: taseme, 05: ranne: randme, 06: vanne : vande, 10: vaene vaese, 16: kõne : kõne. Suurem osa neist allub siiski reeglitele, millest kõige produktiivsem on 2 Cne → 02_A (nt homne). Kui lisada veel ne- ja ke-liited pika vokaali järel (reeglid 2 VVne → 10_A, nt vaene, ja 2 VVke → 12_S?10_S, nt lõoke) ja määrata ülejäänud Ce-sõnad tüüpi 06 (reegel 2 Ce → 06_S), siis on suurem osa 2-silbilisi e-sõnu saanud õige tüübimääratluse. Ülejäänud tuleb arvata erandite hulka.\nPärast tüübi- ja sõnaliigi tuvastusreeglite lisamist jäävad sõnastikku ainult erandid (vrd sõnastikud 2 ja 3), (H=lühike konsonant):\nSÜDA 04_S\t(reegel: 2 VHa → 17_S, nagu muda, reha, lisa, ...)\nNUUSTIK\t02_S\t(reegel: 2 VVstik → 25_S, nagu luustik, ...)\nTüübituvastuse abil muutubki morfoloogiasüsteem avatuks. Kogu vajalik info süsteemi tööks tehakse kindlaks sõna enda fonoloogilise kuju põhjal ja ainult need sõnad, mille algvormi fonoloogiline struktuur ei võimalda antud reeglite abil tüüpi õigesti määrata (erandid), peavad jääma sõnastikku. Kokkuvõttes väheneb sõnastiku osa morfoloogiasüsteemis oluliselt ja grammatika osa suureneb.\nSõnu, mille ortograafiline algvorm ei sisalda piisavalt infot tüübi määramiseks, on VVS-i sõnade hulgas u 14%. Kui määrata ainult muuttüüp (ilma sõnaliigita), siis kahaneks erandite hulk 7-8%-ni (vt Viks 1995b). Praegused reeglid on häälestatud VVS-i klassifikatsioonile ja sõnaliigimääratlusele, aga kuna reeglid ise on vormistatud tekstifailina, siis sama programmi kasutades saab tuvastada tüüpe ka muude morfoloogiliste süsteemide järgi, kui reeglid ja erandid vastavalt ümber teha.\n2.5. Morfoloogiline süntees ja analüüs\nAvatud morfoloogiasüsteem funktsioneerib üldjoontes järgmiselt (Viks 1995a). Sünteesi puhul läbib sisendsõna (lemma) kõigepealt tuvastusmooduli, mille reeglid annavad väljundisse muuttüübi ja sõnaliigi. Järgneb tüvemuutuste moodul, kus genereeritakse tüvejuhti järgides kõik vastavas tüübis ettenähtud tüvevariandid (tüvemuutusreeglite abil). Sünteesi lõpetab vormimoodustuse (e kombinatoorika) moodul, kus allotaktika reeglite (tüübikirjelduse) järgi sobitatakse kokku nõutava muutevormi jaoks vajalik tüvevariant ja formatiivivariant (Kuusik, Viks 1998).\nJALG & ‘S’ & ‘pl g’\nTUVASTUS\tsõnaliik, tüüp\nAnalüüsi puhul kasutatakse neidsamu mooduleid, kuid teise algoritmi järgi. Sõnavormi liigendamisel (kombinatoorika moodul) järgitakse allotaktika reegleid, mille tulemusena saadakse iga eraldatud formatiivivariandi jaoks teatud valik võimalikke tüvevariantide koode. Igast liigendamisel saadud tüvevariandist moodustatakse tüvemuutuste moodulis kõik võimalikud lemmavormid. Lõpuks kontrollitakse tuvastusmoodulis, kas saadud lemmad sobivad vastava tüübi sõnaks.\nKOMBINATOORIKA\ttüvi & formatiiv\nTUVASTUS\ttüüp, sõnaliik\nJALG & ‘22_S’ & ‘pl g’\nSõnamoodustuse allsüsteemid – tuletus ja liitsõnamoodustus – kasutavad osaliselt samu reegleid mis vormimoodustus. Ühised on näiteks tüvemuutusreeglid ning tüübi ja sõnaliigi tuvastamise reeglid. Üksused, millega neis allsüsteemides opereeritakse, kuuluvad aga teisele liigendustasandile (vt 1.2.1.) ja seetõttu on ka kombinatoorikareeglid erinevad.\nTuletussüsteemi kombinatoorikareeglid sarnanevad vormimoodustuse allotaktika reeglitele, näidates tuletiste võimalikke struktuure: milline tüve- või juurevariant esineb koos millise tuletussufiksiga (või selle variandiga). Reegleid täiendavad rakendustingimused, mis esitavad eelkõige tuletusaluse sõnaliigipiiranguid, aga ka fonoloogilisi tingimusi. Näiteid:\nsubstantiivisufiks mine liitub verbi lemmatüvele lisatingimusteta (h`akka[ma V_29at: h`akka → h`akka|mine, l`eid[ma V_34at: l`eid → l`eid|mine);\nsubstantiivisufiks mus liitub verbi lemmatüvele, kui selle lõpus on ne, i või u (paljune[ma V_27a0: paljune → paljune|mus, l`eppi[ma V_28at: l`eppi → l`eppi|mus, h`arju[ma V_27a0: h`arju → h`arju|mus);\nadverbisufiks lt liitub adjektiivitüve samale variandile, mida vormimoodustuses kasutatakse sg genitiivi vormis (ablas A_07bt: `apla → `apla|lt, punane A_12b0: punase → punase|lt, k`urb A_22bn: kurva → kurva|lt);\nsubstantiivisufiks us liitub fusiivselt adjektiivi tugevaastmelisele või astmevahelduseta muutetüvele (ablas A_07bt: `apla → `apl|us, n`app A_22bt: n`appi → n`app|us, tore A_02b0: toreda → tored|us, kasul`ik A_25bt: kasul`ikku → kasul`ikk|us).\nTuletusmoodul töötab praegu ainult analüüsiprogrammi koosseisus. Tuletiste sünteesimiseks oleks vaja lisaks ka semantilisi piiranguid, nt tegijanime sufiks ja seostub aktiivset tegevust väljendavate verbidega (vrd esineja, aga mitte pimeneja). Ka analüüsi on kaasatud ainult kõige produktiivsemad ja formaalsemad tuletusreeglid, mis semantilisi piiranguid ei vaja või mille puhul nende puudumine vähem häirib. Semantiliste tingimuste formaliseerimine ei ole võimalik ilma eelneva uurimistööta.\n2.6.2. Liitsõnapiiri tuvastus\nKõik vormimoodustuse reeglid töötlevad ainult lihtsõnu. See on eesti keele puhul ka täiesti põhjendatud, sest liitsõnade käänamisel muutub üksnes viimane komponent. Sellest leidub vaid üksikuid kõrvalekaldumisi: arvsõnade esikomponent muutub kolmes esimeses käändes (nt k`aks+kümmend – kahe+k`ümne – k`ahte+kümme[t – kahe+k`ümne[sse) ja paarissõnadel käänduvad mõlemad pooled kõigis käänetes (nt `emb-k`umb – emma-kumma – `emba-k`umba, emma[l-kumma[l; `üks+ainus – ühe+`ainsa – `üht+`ainsa[t – ühe[st+`ainsa[st).\nÜldiselt käändub liitsõna nii, nagu tema lõpukomponendile vastav lihtsõna, sõltumata sellest, mitu komponenti liitsõnas kokku on või millises vormis on täiendsõna(d), vrd suusa+h`üppe+mägi (nagu mägi) – suusa+h`üppe+m`äe[le – suusa+h`üppe+mäge[sid – suusa+h`üppe+m`äkke; m`äkke+t`õus (nagu t`õus) – m`äkke+tõusu[ga – m`äkke+t`õus\_e jne.\nSeega liitsõna lülitamiseks automaatsesse morfoloogiasüsteemi on vaja ainult teha kindlaks tema viimane komponent ning kõik muud reeglimoodulid tegelevad sellega nagu lihtsõnaga (mis võib olla ka tuletis). Liitsõnapiiri tuvastus reeglite abil ei ole aga lihtne ülesanne. See vajab mitut reeglikomplekti ja mitmeid abiloendeid.\nOsaliselt aitavad sõnaosade piire leida fonoloogilised reeglid:\nteatud häälikuühendid saavad esineda ainult liitsõna piiril:\nv+m\tterav+meelne, operatiiv+mälu (erand: servmine);\ns+h\tsinakas+hall, kordamis+harjutus (erandid: ishias, ekshibitsionism);\ntäpitähed esinevad eesti sõnades tavaliselt 1. silbis (v.a mõned võõrsufiksid), see osutab liitsõnapiirile kusagil täpitähe ees: ladva+õun, iga+päevane, kordus+trükk, maailmameistri+võistlused.\nArvesse tulevad ka statistilised reeglid loendite kujul:\nteatud järjendid tõenäoliselt sisaldavad liitsõnapiiri: aja+kir, aa+i, bi+el, äes+ol;\nsagedasemad liitsõnakomponendid on võimalik ette anda: maa+, +maa, pea+, +pea, eba+.\nSagedamate liitsõnakomponentide arvestamine toob enamasti kaasa liiga palju piire (maa+lima pro maalima, no+maa[d pro nomaad, pea+mine pro peamine), ja osa pakutud piire tuleb kõrvaldada. Selleks saab kehtestada keelureeglid. Kasulikud on näiteks:\nfonoloogilised piirangud: teatud ühendid ei esine eesti keeles sõna(osa) alguses v lõpus, nt _km või km_ (nt maa+, aga maak+mineraal);\ngrammatilised piirangud: teatud sõnaliigid ei esine liitsõna järelkomponendina (nt side- või kaassõna) või esinevad piiratult (nt verb või pronoomen).\nLiitsõnaga seotud reeglistik ei ole EKI mudelis pole veel lõpule viidud (varasem versioon vt Hein 1995). Liitsõnapiiri otsingul tuleb ilmselt rohkem kasutada sõnastike abi, sest liitsõnamoodustuse reeglid ei saa läbi ilma leksikaalse semantikata – see allsüsteem keeles ei ole aga veel piisavalt formaliseeritud.\nLiitsõnamoodul töötab praegu samuti ainult analüüsiprogrammis, mis arvestab liitsõnavõimalusega igas morfoloogilise liigenduse tsüklis. Sünteesi puhul peab liitsõnapiiri tuvastus toimuma esimeses järjekorras, sest tüübituvastuse reeglid vajavad viimase komponendi silpide arvu.\n3. Avatud morfoloogiamudel arvutis\nReeglipõhise morfoloogia üldine tööpõhimõte, mis kehtib kõigi moodulite puhul, on järgmine. Sisendüksust otsitakse kõigepealt mooduli erandite sõnastikust. Kui otsitav üksus on seal olemas, siis saadakse sõnastikust ka vajalik väljund ja reeglid jäetakse vahele. Kui otsitavat üksust sõnastikust ei leita, siis suunatakse sisend reegliplokki, mille väljundiks on soovitav reeglipärane üksus. Reegleid töötlevad spetsiaalsed reeglite interpretaatorid.\nHomonüümsete üksuste puhul võib üks homonüümidest olla reeglipärane, teine (teised) mitte. Sel juhul on sõnastikus erandi juures antud vastav viit, ning pärast erandliku vormi väljastamist suunatakse sama sisend edasi ka reegliplokki ja väljundeid saab mitu.\nerandid erandlik väljund\nreeglid, + −\n3.2. Nõuded tarkvarale\nEKI tahab olla eelkõige teadusasutus, mitte tarkvarafirma. Seetõttu ei ole morfoloogiasüsteemi arendamisel võetud sihiks teha laiatarberakendust, vaid on arvestatud peamiselt uurimisteemadest tulenevaid vajadusi. Et tarkvara on EKI jaoks sekundaarne väljund, siis ei pööra me väga suurt tähelepanu selle tehnilistele parameetritele, vaid eelkõige sisulisele kvaliteedile: pole tähtis et väljund tuleks kiiresti, vaid et ta oleks õige.\nPeamised nõuded, mida oleme silmas pidanud, on sellised:\nkeeleline adekvaatsus ja usaldusväärsus: kõige olulisem on, et väljund oleks lingvistiliselt korrektne ja vastaks kehtivatele õigekeelsuse normingutele;\navatus: süsteem peab ühelt poolt korrektselt töötlema kõiki eesti keele grammatika seisukohalt õigeid sõnu ja sõnavorme, sh ka tundmatuid (uusi sõnu, mitmesuguseid termineid jne), teiselt poolt peab süsteem võimaldama muuta ka keelereegleid (kui keel ise muutub);\npaindlikkus: süsteem (ja selle osad) peavad olema kasutatavad mitmetes erinevates rakendustes, nt teksti analüüs ja süntees, otsisüsteemid, õigekeelsuse kontroll, keeleõpe, automaattõlge, lingvisti töövahendid jne.\nNende nõuete täitmise teevad võimalikuks 3 põhiprintsiipi, mida avatud morfoloogiamudeli arendamisel on järgitud:\nandmete ja tarkvara sõltumatus,\nReeglipõhisus loob võimaluse luua keeleliselt usaldusväärne ja avatud süsteem. Süsteem on üles ehitatud nii, et igale lingvistilisele allsüsteemile vastab oma reeglite interpretaator ning omad reeglid ja erandiloend(id). Iga moodulit saab arendada eraldi, võttes aluseks vastavas valdkonnas tehtud lingvistilised uuringud. Erandite loendi moodustamine toimub paralleelselt reeglite testimisega. Erandite hulk keeles on suhteliselt väike ja kindlapiiriline – need on võimalik esitada lõplike loenditena. Valdav osa keelenähtusi on kirjeldatavad reeglitega, ja eriti käib see uuemate sõnade ja sõnavormide kohta: tundmatu sõna käitub suure tõenäosusega reeglipäraselt.\nAvatud süsteem on eesti keele puhul praegu eriti aktuaalne, sest suured muutused ühiskonnas mõjutavad paratamatult ka keelt. Osa nähtusi kaob – kaovad ja ununevad ka sõnad, osa nähtusi tekib – tekivad ka uued sõnad. Uuenenud on ka kontaktid teiste keeltega: vene keele mõju on taandunud ja asendunud inglise (ja kohati ka soome) keele pealetungiga. Aja jooksul hakkab see ka keele grammatilist süsteemi mõjutama, nii et on vaja muuta reegleid.\nAndmete ja tarkvara sõltumatus tagab süsteemi paindlikkuse ja avatuse. Tarkvara põhikomponent on reeglite interpretaator, mille jaoks on oluline ainult õige reegliformaat, mitte aga reeglite hulk või sisu. Kõik andmed (reeglid, juhtinfo ja erandisõnastikud) esitatakse tavalise tekstina, mida on võimalik täiendada ja korrigeerida nii, et süsteemi töökorraldus sellest ei muutu.\nNii sõnastikke kui ka reegleid saab kohandada vastavalt sellele allkeelele, mille töötlus parajasti käsil on – olgu selleks siis teaduslik artikkel geneetikast, tolliseaduse tekst või ulmelugu Maavälistest olenditest. Seejuures jääb tarkvara ikka samaks ning olemasolevatele moodulitele saab vajaduse korral lisada uusi. Sama tarkvarasüsteem oleks võimalik panna tööle ka teiste keelte jaoks, kui asendada kõik sõnastikud ja reeglid ning modifitseerida juhtinfot.\nModulaarsus tagab süsteemi paindlikkuse eri rakenduste suhtes ning ühtlasi võimaldab kontrollida süsteemi adekvaatsust. Iga lingvistiline allsüsteem vormistatakse iseseisva programmimoodulina (nn dünaamilise teegina .dll), mida saab teistest programmidest välja kutsuda. Mooduleid saab omavahel erinevalt kombineerida, või ka ükshaaval kasutada – vastavalt konkreetse rakenduse vajadustele. Moodulitel on mitu valitavat töörežiimi, nt tüübituvastus ja tüvemuutused töötavad kas vältega või ilma välteta režiimis (välte arvestamine on oluline nt kõnesünteesis, keeleõppes ja nõudlikumas leksikograafias).\nSellises keerulises modulaarses süsteemis sõltub ühe mooduli väljundi kvaliteedist iga järgmise mooduli töö. Kui süsteemi lõppväljund on pärast mitme mooduli läbimist siiski ootuspärane ja lingvistiliselt korrektne, siis võib oletada, et loodud mudel on vähemalt mingis mõttes adekvaatne tegeliku keelesüsteemiga.\nTöö avatud morfoloogiasüsteemiga algas 1993.a Avatud Eesti Fondi toetusel, hiljem on projekti rahastanud Eesti Teadusfond ja osaliselt keeletehnoloogia sihtprogramm. Süsteem on tegemise käigus koos tegijatega arenenud ja muutunud ning nii mõnigi moodul on saanud uue kuju. Nüüdseks on süsteemi olulisemad moodulid realiseeritud dünaamiliste teekidena ning on EKI koduleheküljele vabaks kasutamiseks välja pandud. Moodulite peamised autorid on Indrek Hein ja Evelin Kuusik.\nMorfoloogiamoodulid on EKI serveril 2 paketina:\ntypedet\ttüübi ja sõnaliigi tuvastus\nstems\ttüvemuutused, sh lemmatiseerimine\nfmsynth\tmorfoloogiline vormisüntees\nana\tmorfoloogiline analüüs\nLS-piir\tliitsõnapiiride tuvastus\nIga mooduliga on näidiseks kaasas ka üks lihtne tarbijaprogramm.\nMorfoloogiamooduleid on seni kasutatud peamiselt lingvistilises uurimistöös, nt tüvemuutuste ja tüübituvastuse süsteemide modelleerimisel, silpide andmebaasi loomisel, grammatilise homonüümia uurimisel, sõnavormide kasutuse uurimisel jne. Olulisematest praktilistest rakendustest võiks nimetada grammatilist kirjegeneraatorit, mille abil saab sõnastiku sõnaartiklitesse poolautomaatselt lisada grammatilised andmed (sõnaliik, muuttüüp, muutevormid, üksuste piirid, grammatilised viited jne) eesti märksõnade või vastete jaoks (Kuusik, Lind, Viks 1995; Viks 2000).\nHein, Indrek 1994. Practical realisation of the morphological analysis. - Automatic Morphology of Estonian 1. (Research Reports.) Toim. Ü.Viks. Tallinn: Eesti Keele Instituut, 29-35.\nHein, Indrek 1995. Rules for finding boundaries in compound words. - Automatic Morphology of Estonian 2. (Research Reports.) Toim. Ü.Viks. Tallinn: Eesti Keele Instituut, 7-22.\nKaalep, Heiki-Jaan 1996. ESTMORF: A Morphological Analyzer for Estonian - Estonian in the Changing World. Toim. H.Õim. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 43-98.\nKuusik, Evelin 1994. Morphological synthesis of Estonian based on the agglutination strategy. - Automatic Morphology of Estonian 1. (Research Reports.) Toim. Ü.Viks. Tallinn: Eesti Keele Instituut, 36-48.\nKuusik, Evelin 1995. Automatic recognition of the Estonian stem changes. - Automatic Morphology of Estonian 2. (Research Reports.) Toim. Ü.Viks. Tallinn: Eesti Keele Instituut, 46-71.\nKuusik, Evelin 1996. Eesti tüvemuutuste süsteemi modelleerimine. Magistriväitekiri (käsikiri Eesti Keele Instituudis).\nKuusik, Evelin, Lind, Peeter, Viks, Ülle 1995. An Estonian Morpho-Generator for Dictionaries. (Preprint FU 1995.) Tallinn: Eesti Keele Instituut.\nKuusik, Evelin, Viks, Ülle 1998. Reeglipõhine morfoloogiline süntees. - Arvutimaailm 1, 43-45, 63; 2, 19-21.\nViks, Ülle 1977. Klassifikatoorse morfoloogia põhimõtted. (Preprint KKI-9.) Tallinn: Eesti Keele Instituut.\nViks, Ülle 1978. Morfoloogilise klassifikatsiooni optimeerimisest. - Sõnast tekstini. Tallinn: Eesti Keele Instituut, 91-111.\nViks, Ülle 1992. Väike vormisõnastik I: Sissejuhatus & grammatika; Väike vormisõnastik II: Sõnastik & lisad. Tallinn: Eesti Keele Instituut.\nViks, Ülle 1994. Eesti keele morfoloogiline analüsaator. Automaatanalüüsi võimalused ja võimatused. - Keel ja Kirjandus 3, 150-163.\nViks, Ülle 1995a. About rule-oriented morphology of Estonian. - Abstracts of Posters Presented at the 10th Nordic Conference of Computational Linguistics NODALIDA-95. Helsinki, 28-30.\nViks, Ülle 1995b. Rules for recognition of inflection types. - Automatic Morphology of Estonian 2. (Research Reports.) Toim. Ü.Viks. Tallinn: Eesti Keele Instituut, 23-45.\nViks, Ülle 1997. Erand, reegel ja sõnastik avatud morfoloogiamudelis. - Pühendusteos Huno Rätsepale. (Tartu Ülikooli eesti keele õppetooli toimetised 7.) Toim. M.Erelt, M.Sedrik, E.Uuspõld. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 244-254.\nViks, Ülle 2000. Tools for the Generation of Morphological Entries in Dictionaries. - Proceedings of the 2nd International Conference on Language Resources and Evaluation LREC2000. Athens,\nProjekti toetab praegu Eesti Teadusfond (grant 3862).


SADALAS TSITEERITI EESTI SÜNNIPÄEVAL KUULSATE INIMESTE MÕTTETERASID – Külauudised\nSADALAS TSITEERITI EESTI SÜNNIPÄEVAL KUULSATE INIMESTE MÕTTETERASID\nJõgeva valla Sadala lipuväljakul ja tulealtari juures toimunud Eesti Vabariigi 102. aastapäeva tähistamisel meenutati paikkonna olulisi tähtpäevi ajaloos ja kultuuriloos. Räägiti eesootavest sündmustest. Pidupäevakõnesse põimiti tuntud ja tunnustatud inimeste mõtteterasid.\nLippude heiskamine Sadala lipuväljakul. Foto: Johannes Haav\nSegakoori Sõbrahing lauldud Eesti Vabariigi hümni saatel heiskas riigi lipu Sadala Külade Seltsi juhatuse esinaine Pille Tutt, Euroopa Liidu lipu Sadala külade teatri lastetrupi näitlejad Trevor Nork ja Markus Kuslap, Jõgeva valla lipu, muusikaõpetaja ja koorijuht Mare Talve, Jõgevamaa lipu Sadala külade teatri trupijuht Valdi Reinas ja Sadala Külade Seltsi lipu külade seltsi juhatuse liikmed Vilja- Mari Luhalaid ja Ludmilla Ofart. Aastapäeva tähistamise tseremoonial meenutati seoseid paikonna kaugema ja lähema minevikuga. Räägiti tänase aasta tegemisest ja tuletati meelde kuulsate Eestimaa inimeste mõttetarasid.\nSadala kogukonna eestvedaja Pille Tutt meenutas oma kõnes seoseid möödaniku ja kaasaja vahel. “2019.a suvel möödus meie kodukandi kolme küla – Kantküla, Sadala ja Ookatku – esmamainimisest 600 aastat. Nendest küladest läks läbi XXVII Laulu- ja XX Tantsupeo tuleteekond. Tähistasime Sadala I Laulupäeva 85. aastapäeva, Sadalas tegutsenud Laius-Tähkvere Lauluseltsi etenduse 135. aastapäeva ja Laius-Tähkvere Põllumeeste Seltsi 120. aastapäeva.” Tuti sõnul tõestavad kogukonna edumeelsust ka faktid, et Sadala Külade Selts kannab Jõgevamaa 2018 Aasta Küla tiitlit, juulis Põlvamaal Eesti Külaliikumise Kodukant XIII Maapäeval Eesti Aasta küla 2019 tunnustamisel omistati seltsile Maaeluministeeriumi eriauhind Innovaatilise ja kogukonda haarava tegutsemise eest. Sadala Külade Selts tähistas kevadel 15. aastapäeva.\nTutt põimis kõnesse ka lähenevate kuude sündmuste tutvustamise. Ta mainis 1. märtsil Sadala rahvamajas toimuvat silmapaistva laulja ja näitleja Georg Otsa 100. sünniaastapäevale pühendatud kontserti. Sündmus on Sadala rahvale iseäranis tähtis põhjusel, et paikonnas on tema kauged juured. Georg Otsa vaarisa Tõnu Ots töötas 19 sajandil Reastvere koolis koolmeistrina.\nLihavõttepühadel tuleb Sadalasse külla pärimusmuusik Mari Kalkun soolokontserdiga. 1. mail saab teoks kogupere rahvapidu ansambliga Naised Köögis, kus toimuvad erinevad tegevused lastele ja täiskasvanutele. Kogukonnale on tulemas veel erinevad käsitöö õppepäevad.\nEsineb segakoor Sõbrahing. Foto: Johannes Haav\nTutt valis oma kõnesse mõtteterad Eesti suurkujudelt erinevates eluvaldkondades.\nLennar Merilt lause: “Oma riigi eest vastutame kõik koos ja igaüks eraldi.”\nVoldemar Pansolt: “Kui pole õiget vaimu ega usku, ei aita õige siltki; õige vaimu ja usu tunned ära ka vale sildi tagant. Tõde.”\n“Parem kirkalt elus läbi põleda kui keskpäraselt end elust läbi vedada”.\nTulealtaril süütasid tule Sadala Külade Seltsi ja naisrühma Tantsulust esindus. “Mainifesti kõigile Eestimaa rahvastele ” ettelugemine usaldati Sadala Külade teatri lastetrupi näitlejatele Trevor Norgale ja Markus Kuslapile.\nPidulikule iseseisvuspäeva hommikule Sadalas paluti kõiki tulla lähedaste inimeste kootud või kingitud kinnastes ja kanda rahvarõivaid. Paljud järgisidki palvet. Pidupäevane koosviibimine lõppes kringli ja tee või kohviga.\nPostitatud 25/02/2020 25/02/2020 Autor Urmas SaardRubriigid JõgevamaaSildid tähtpäev\nEelmine Eelmine postitus: RIIGI SÜNNIPÄEVAL SOOVITI, ET ELAKS RIIGI KÕIGE VÄIKSEM INSTITUTSIOON – KÜLA JA KOOL\nJärgmised Järgmine postitus: PÄRNU KESKLINNA SILD SULETAKSE PÜHAPÄEVA PÄRASTLÕUNAL


Värsked pakkumised hobiautode turult - Päevauudised - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Päevauudised » Värsked pakkumised hobiautode turult\nVärsked pakkumised hobiautode turult\t(2)\nSierra, Omega, Golf Country ja teised: siin on mõned huvitavad hobiautokandidaadid, mis viimase nädala jooksul müügile jõudsid.\nVolkswagen Golf Country, 1991\nHind: 9999 eurot\nKunagine Volkswageni maastikuversioon on igati väärikas hobiauto, mille hinnad on viimastel aastatel üles läinud. Iseasi, kas just nii kõrgele, nagu antud juhul küsitakse – Saksamaal müüakse Golf Countryt ka tunduvalt odavamalt. Ent sealsete autode seisukorda ei tea, aga selle auto kohta lubab müüja, et see on hästi säilinud ning et sel on vahetatud palju osi. Läbisõit on 277 000 kilomeetrit.\nBMW 735, 1988\nHind: 5255 eurot\nBMW kunagine lipulaev, mootoriks 3,4liitrine reaskuuene. Eestisse on see toodud alles sel kevadel, läbisõit on napilt alla 300 000 kilomeetri. Omapärane on selle 7. seeria varustus: automaatne kliimaseade on koos katuseluugiga juurde ostetud, aga nahkistmeid mitte. Seisukord olevat väga hea, kuid kerel esineb siiski väikeseid iluvigu.\nOmega A-d on enamvähem kõik juba rooste tõttu ära lammutatud, kuid aegajalt tuleb müügile siiski hästisäilinud pärle. Ilusa punase Opeli läbisõiduks lubatakse vaid 132 000 kilomeetrit ja tehniliselt olevat see igati tipp-topp. Lisainfo kuulutuse juures tundub igal juhul ahvatlev.\nJuba 1998. aastal Eestisse toodud Sierra, mille kere olevat üldiselt korralik, aga siiski vähese pinnaroostega. Hea DOHC-mootori ja tagaveoga Ford on kahtlemata talveks tore auto, ka ei küsita konkreetse Sierra eest liiga palju: enamasti maksavad säärased rohkemgi. Lisaks lubataks, et olemas on tingimisvõimalus.\nHind: 2200 eurot\nKeskmine Bora pole mingis mõttes tähelepanu vääriv auto, kuid sellest tehti ka paar huvitavat versiooni. Säärane VR-6 mootori, nelikveo ja käsikastiga Bora peaks autofänni silmad juba natuke särama panema. Konkreetne auto sobib paremini küll omanikule, kes vana auto remontimisega mässata viitsib, sest nagu müüja ausalt kirjutab, on sel küljes mitu olulist viga.


Testamendid – raamaturiiulike\nTestamendid(Teenijanna lugu sarja 2.osa)(2020)\n3. dets. 2020 18. dets. 2020 reelikaraimetLisa kommentaar\nTestamendid(Teenijanna lugu sarja 2.osa)(2020)(464lk)\nPeale esimese raamatu lugemist ootasin juba väga järgmist osa. Nüüd olles selle läbi lugenud, tunnen, et minusse on jäänud selline tühi koht. Kas ma tõesti suutsin nii kiiresti selle loo läbi lugeda? Tundub nii ja selle loo lugemine läks üsnagi ladusalt. Kuna mulle meeldis esimene osa väga, siis kohe kui nägin, et see raamat on e-raamatuna loetav, asusin seda lugema.\nTahan teile rääkida sellest lugemisäpist, mida nüüd usinalt olen kasutanud ja kus seda raamatut esimesena märkasingi. Mybook on uus lugemis- ja kuulamisteenus tuhandete e- ja audioraamatutega. Värsked hitid ja ajatud menukid alati sinu taskus. Loe ja kuula igal pool, võrguühendusega või ilma.\nSelle äpi boonuseks võib öelda, et see on mugav ja mulle kui lugejale üsnagi käepärane ja lihtne kasutada. Lisaks on võimalus raamatut kui sa oled selle eelnevalt alla laadinud ka ilma võrguühenduseta lugeda. Kindlasti jätkan selle äpi kasutamist ja usun, et sellest saab konkurent ka Elisa raamatule. Mõlemad pakuvad ju võimalust lugeda ka ilma internetiühendust omamata. Esialgu võib tunduda, et seal on ju vähem raamatuid kui mujal, aga igapäevaga lisandub sinna lugemist aina juurde. Igatahes mina kasutan seda edasi ja loodan, et nakatan kedagi veel, et siis koos lugeda.\nNüüd loetud raamatust. Lugu hargneb kolmeks ja toob meie kui lugejani kolme naise loo. Millega nad peavad silmitsi seisma ja milliseks kujuneb nende saatus, seda usun, et saate ise lugeda. Mulle meeldis väga ja loodan, et tulevikus kaunistavad need mõlemad raamatud ka minu riiulit. Autor suudab luua sellise maailma, kus ise küll elada ei tahaks ja loodan, et seda ei juhtu ka kunagi. Kõik tundus nii tõepärane ja reaalne, et lihtne on ennast sinna loosse ära kaotada. Mul igatahes tekkis küll vahel selline tunne, et olen kuskil seal Gileadis ja seiklen koos sealsete tegelastega.\nEks igas loos on see miski, mis sind kui lugejat kaasa haarab ja enne lahti ei lase, kui lõpp on käes. Ma ikka väga elasin kaasa ja kui vähegi võimalus oli, siis jätkasin loo edasi lugemist. Eks loos oli ka kurbust ja kõike hõlmavat kurjust. Tasakaalu leida selles loos oli üpriski raske, alati juhtus midagi, mida ma ei suutnud ette näha.\nKindlasti tahan neid mõlemaid raamatuid ka oma riiulisse. Soovitan teistelegi lugemiseks, kes neid kahte raamatut veel lugenud pole. Nautisin väga ja usun, et jätkan selle autori raamatute lugemist.


Tulemas on imelised õhukaadrid\nNüüdsest on võimalik meie kaudu tellida imelisi õhupilte ja videosid.\nOleme seisukohal, et drooni ei pea kasutama ainult linnuvaate kaadrite ja piltide jaoks. Juba esimeste lendudega veendusime, et neid saab kasutada väga loominguliselt asendamaks teisi kaameratöö elemente, mis on nii majanduslikus kui ka ajalises mõistes kasulik. Näiteks saame oma drooniga tekitada väga ilusaid camera-jib ning dolly võtteid, lisaks on meil nüüd uued võimalused teha väiksematel ja suurematel kiirustel jälitavaid, eemalduvaid ja mööduvaid võtteid, mis annavad palju dünaamilisust juurde. Uute vaatenurkade saamiseks kasutame drooni meie varju jääva töö näitamiseks ja kindlasti leiab selle jälgi ka meie instagrami feed-ist. Samuti kuulub meie esialgsete plaanide hulka õhukaadrite lisamine käimasolevatele ja tulevastele projektidele. Pakume drooni teenuseid ka teistele, ning kindlasti ei jää droon välja ka kavandatavatest oma produktsioonidest.\nDrooni lendamisega seotud regulatsioonid\nTulenevalt sellest, et droonide levik on olnud kiire, on lennuamet avaldanud ka ettekirjutuse mis tingimustel ja kuskohas tohib nendega lennata, samas on nad ka teinud lihtsaks võimaluse taodelda lennuluba. Seaduse alusel võib Eestis drooni lennutada kuni 150m kõrgusel kellelegi ette teatamata, kui tegemist ei ole kontrollitava õhutsooniga. Kontrollitavas õhutsoonis peavad aga lennujuhid ohutuse tagamiseks olema teadlikud kõikidest kopteritest, lennukitest ja mistahes muudest lennuvõimelistest masinatest.\nKogu Tallinn ja Tartu koos oma lähiümbrustega kuuluvad kontrollitud õhuruumi alla lennujaamade läheduse tõttu. Välja arvatud Tallinnas asuv TSOON 9, kus tohib lennata kuni 60\nm kõrgusel ja kuni 250m kaugusele, eeldades, et piloodil on koguaeg silmside drooniga. TSOON 9 kooskõlastuseta lendamine eeldab seda et on käidud Lennuameti infotnnil.\nMeie garanteerime, et meilt tellitud drooni pildid ja videod on alati kvaliteetsed ja saavutatud nii Teie huve kui ka lennuohutust silmaspidades.


Psüühiliselt haigete tapjate vabastamine tuleneb rahanappusest | Andres Anvelt\nSõnumitooja tapmine Sotsiaalsest turumajandusest Valitsusjuhi vastuoludest Ufo ja Ivari « ETV saade Foorum: Milliseid kompromisse peaks koalitsioon tegema, et Keskerakond loobuks venitamistaktikast?\nPoliitiline arrogantsus hakkas levima juba selle sajandi alguses »\nPsüühiliselt haigete tapjate vabastamine tuleneb rahanappusest Endine kriminaalpolitseinik, riigikogulane Andres Anvelt ütles, et ETV saates “Pealtnägija” kirjeldatud juhtum, kus süüdimatuks tunnistatud tapja vabadusse lasti, on märk riigi rahanappusest, mis mõjutab otseselt kodanike turvatunnet.\n“”Pealtnägija” lugu on järjekordne näide sellest, et meie riigi eelarveliste vahendite nappus sunnib kokku hoidma kõigist valdkondadest, sealhulgas ka turvatunde tagamisest,” ütles Anvelt ERR-i uudisteportaalile.\nAnvelti sõnul tasub selle juhtumi puhul tähelepanu pöörata seadusemuudatusele, mis lubab süüdimatuks tunnistatud inimesi suunata statsionaarselt ravilt kodusele. “Sellise muudatuse tagamaad tulenevad suures osas rahaliste vahendite nappusest ja sellest, et haiglatel puuduvad võimalused eraldada statsionaarseks raviks vajalikke haiglakohtasid,” sõnas Anvelt.\n“Väga raske on uskuda, et paar aastat tagasi ägedate luulude all kannatama hakanud ja siis inimese tapnud isik suutis kaheksa kuuga saavutada raviga sellise taseme, et ta ei ole enam ohtlik ümbritsevatele. Kui nii, siis tundub asi pigem pettusena ja prokuratuur on teinud õigesti, et on sellise otsuse edasi kaevanud,” lisas Anvelt.\nTa lausus, et ilmselt tehakse sellises raskes asjas täiendav ekspertiis. Anvelti sõnul ei saa sundravi käsitleda karistusena, sest sundravi määratakse inimesele, kes teo sooritamise hetkel ei mõistnud oma tegu ja käitumist ehk ta oli otseselt süüdimatu.\n“Tõesti ei saa ka tema tervenemise puhul teda karistada, sest kui ta ei saanud aru, mida ta tegi, siis ei saa ta ju aru ka, mille eest teda karistatakse ning karistusel pole seega mõtet. Küll peab olema ikka väga kaalukaid põhjusi hindamaks inimese tervenemist sisuliselt kaheksa kuuga. Sellisel juhul tahaks kuulda kohtuniku isiklikke selgitusi oma otsuse põhjendamisel,” ütles ta.\nAasta ja kaks kuud tagasi tappis Sindis kohalik pereisa ja ettevõtja Valdek 21-aastase Karmo, nüüd aga on kevadel süüdimatuks tunnistatud tapja vaba mehena tagasi oma kodus.\n“Pealtnägija” kinnitusel pole Sindi tragöödia puhul tegu üksikjuhtumiga, vaid hiljuti tehtud seadusemuudatuse alusel on kümneid psühhiaatrilisele sundravile määratud inimesi koduravile saadetud.\n« ETV saade Foorum: Milliseid kompromisse peaks koalitsioon tegema, et Keskerakond loobuks venitamistaktikast?


Enamik eestlasi ja teisi eurooplasi soovivad metsade hävitamise vältimiseks rangemaid seadusi | Bioneer\nEnamik eestlasi ja teisi eurooplasi soovivad metsade hävitamise vältimiseks rangemaid seadusi\nVärske YouGov uuring näitab, et enamik eurooplastest soovivad uusi rangemaid seadusi tagamaks, et igapäevase toidu ja tarbeesemete tootmisel ei oleks hävitatud maailma metsi. Eestis nõustus sellega 93% vastanutest.\nPõllumajandus on üks peamisi põhjuseid, miks metsi raadatakse. Mitmel pool maailmas raiutakse (raadatakse) pidevalt kümneid tuhandeid hektareid, et kasvatada õlipalme, sojat, kakaod, loomi ja muid saadusi.\nEuroopa keskkonnaühenduste tellitud uuring näitab, et 91% eurooplastest hoolib metsadest ja loodusest ning üle 60% leidis, et metsade hävitamise peatamiseks ei tehta riikide ega Euroopa Liidu tasandil piisavalt. Samuti pidas 87% vastanutest oluliseks, et ELi seadused tagaksid tulevikus, et tarbimine ei panustaks globaalsesse metsade raadamisse.\n“Uuring näitab, et eurooplased mõistavad intensiivse metsade raie tagajärgi ning soovivad, et tulevikus metsi ei hävitataks. Eestlased ega teised eurooplased ei soovi tarbida piimatooteid, liha, snäkke ja muid tooteid, mille tootmisahela üheks osaks on metsade hävitamine.,” selgitas Eestimaa Looduse Fondi (ELF) juhatuse liige ja metsaprogrammi koordinaator Siim Kuresoo. “Euroopa Liit on lubanud aastaks 2020 metsade hävitamine peatada - praegu on viimane võimalus lubatu ellu viia. Tavalise eestlase kohane panus selle saavutamisse on selle kohustuse meeldetuletamine nii oma praegustele, kui uutele Euroopa parlamendi saadikutele ”\nArvamusuuring viidi läbi kõigis Euroopa Liidu riikides peale Küprose, Luksemburgi ja Malta. Valimisse kuulus 20 892 inimest, Eestist vastas 1016 üle 18-aastast inimest. Veebipõhise uuringu viis 2019. aasta aprillis Maailma Looduse Fondi, Ferni ja Greenpeace´i tellimusel läbi YouGov Plc.


Doktoritöö uuris erinevate taimekaitse meetodite kombineerimist - Eesti Maaülikool\nIntegreeritud taimekaitse seisneb pestitsiidide kasutamise piiramises ning teiste meetoditega ühendamises selliselt, et lõplik tulemus oleks samaväärne. Integreeritud taimekaitse kasutamine on Euroopas aina olulisem eesmärk, sest selle abil saab vähendada taimekaitsevahendite halba mõju inimese tervisele ja keskkonnale. Soovälja sõnul pole varem Eestis erinevate taimekaitsevahendite mõjusid teaduslikul tasemel uuritud ning kaitstav doktoritöö annab aimu sellest, kuidas läbi erinevate meetodite jõuda tervislikuma keskkonna ja parema elukvaliteedini.\nOma töös selgitas Sooväli välja, milline on efektiivne haigustõrje odra ja kaera puhul, ühildades sordi resistentsuse ja fungitsiidi kasutamise. Selgus, et mitmel juhul võib tõrjevahendi osakaalu vähendada, kui arvestada sordi haiguskindlust ja ilmastiku näitajatega. Samuti leidis ta, et oluline on pritsimise ajastamine ning konkreetse sordi ja kasvutingimuste arvesse võtmine. Samas ilmnes, et kui tingimused nõuavad siiski fungitsiidi täisnormi kasutamist, siis lõppkokkuvõttes võib see olla majanduslikult kahjulikumgi – kuigi saak võib olla suurem, viivad kulutused taimekaitsele kasvataja ikka kahjumisse.\nDoktoritöö juhendajad on Dr. Mati Koppel, Prof. Marika Mänd ja Dr. Ülle Lauk ning oponent Dr. Ludvik Tvarůžek (Agricultural Research Institute Kromĕŕiž, Czech Republic).


Jalade väsimuse põhjused ja ravi on lahutamatult seotud, see tähendab, et alles pärast selle nähtuse etioloogia välja selgitamist saab spetsialist ravi õigesti välja kirjutada. Kui jalgade väsimus esineb sageli, võib see olla häire: võib-olla algab arteriaalne või venoosne haigus.\nTÄHTIS TEADA! Fortuneteller Baba Nina: “Kui paned selle oma padja alla, on alati palju raha. »Loe edasi >>\nMiks jalad väsivad, kui inimene istub kogu päeva? Vastus on lihtne – lümfirinne halveneb, venoosne veri stagneerub, jäsemetes tekib raskustunne ja valu. Juhtub, et väsimus veereb ilma nähtava põhjuseta. See võib näidata vaskulaarset patoloogiat. Ebamugavate kingade kandmine võib põhjustada ka jalgade väsimust. Kui kingad on kitsad, võivad nad provotseerida verevoolu rikkumist, mis viib jäsemete kiire väsimuseni. Neid sümptomeid ei saa tähelepanuta jätta, kuna need võivad anda märku tõsistest probleemidest.\nRaskus, väsimus ja jalgade valu\nJalgade väsimus põhjustab:\nJalade väsimuse leevendamine\nJalade väsimus: ravi\nIse ravimise vead\nJalade raskuse ja valu ennetamine:\nMiks jalad väsivad ja rasked\nMis on jalgade väsimuse ja raskuse põhjused\nJalad raskuse ja väsimuse vastu\nKui inimene on mures jalgade pideva väsimuse pärast, siis saab selle seisundi põhjuseid nii hõlpsalt kõrvaldada (näiteks ebamugavad kingad) kui ka tõsist ravi vajada. Nähtuse etioloogia on võimeline varjama vereringepuudulikkuse, veenilaiendite, tromboflebiidi, venoosse puudulikkuse, tromboosi, aortoarteriidi, arterite emboolia korral.\nStatistika kohaselt kannatavad naised selliste ebameeldivate aistingute all sagedamini kui mehed. Tavaliselt seisavad selle ees 35-aastase piiri ületanud inimesed. Niisiis, kõige tavalisemad patoloogiad:\nValu ja väsimus võivad olla alajäsemete ateroskleroosi sümptomid. Kroonilise põletiku esinemise korral kitsenevad arteriaalsed valendikud, alajäsemete kuded on hapnikuga halvemini varustatud.\nKui veresoonte ja närvide seintes on muutusi, väsivad ka jalad kiiresti. See juhtub diabeedi või Raynaud 'tõvega.\nLamedad jalad võivad põhjustada ka väsinud jalgade sündroomi.\nVeenilaiendid on jäsemete raskusastme peamine põhjus. Seda haigust põeb 80% maailma inimestest. Haiguse alguses tunduvad jalad “buzz”, siis võivad tekkida krambid ning selle tagajärjel anumad paisuvad ja väljaulatuvad. Haigus ei teki äkki, see on pikk protsess, venib mõnikord aastakümneteks. Kuid ükskõik kui kaua see kestab, ei saa probleemi iseenesest lahendada. Niipea kui ilmnevad esimesed sümptomid, peate minema arsti juurde ja võtma meetmeid.\nTromboflebiit on veel üks levinud põhjus. See on veresoonte patoloogia, milles põletikulise protsessi tõttu moodustub veeniseinas verehüüve – verehüüve, mis sulgeb valendiku osaliselt või täielikult. Haiguse oht on see, et varem või hiljem võib see välja tulla ja vereringe kaudu üle kanda mõnda teise elundisse. Lisaks jalgade väsimusele avaldub haigus vasikate terava valuna, kui käte lihaseid pigistades on tunda ka ebamugavust, jäseme võib muutuda punaseks, paistetus ilmneb mitte ainult jalgadel, vaid ka silmade all. Temperatuur võib tõusta. Veenide tunnete korral on trombeeritud anum kõva ja paistes.\nEndarteriit on alajäsemete anumate põletik. Seda haigust on võimatu segi ajada ühegi teisega. Lisaks valule ja pidevale jalgade väsimustundele on kõndimisel ka kerge lonkamine. Patsiendi jalad on alati jäised, jäseme tuimus, krambid tekivad sageli. Haiguse progresseerumisega võivad tekkida troofilised haavandid ja kui protsessi on kaasatud sügavad anumad, võib tekkida gangreen.\nSõltuvalt põhjustest on võimalik teha järgmist:\nKui väsinud jalad on patoloogia või haiguse tunnused, peate külastama arsti ja ravima haigust ise, mitte selle sümptomit.\nKui väsimuse põhjus on ebamugav, kitsad kingad või kõrge kontsaga kingad, on soovitatav sellest loobuda või vähemalt kanda ainult vajadusel.\nKui väsimus tekib pika jalutuskäigu tagajärjel või vastupidi, jalgade pikaajalise liikumatuse tõttu, võite kasutada traditsioonilise meditsiini nõuandeid.\nVesi ei tohiks olla liiga kuum, kõige parem on, kui see on umbes 37ºС. Protseduuri kestus on 10-20 minutit. Terapeutiliste dekoktidena võite kasutada järgmist:\nKorte, koirohi, järelkasvu või naistepuna. See on võimalik eraldi või kõik korraga. Hea on lisada puljongisse paar supilusikatäit meresoola.\nVärvige pärn ja kummel, lisage lusikatäis mett.\nNõges ja piparmünt.\nPihlakas, saialill ja koirohi.\nNanovein Kas alajäsemete veenide laserkoagulatsioon siseneb OMS-i\nEssentsõlid näitavad head efekti. Nende ainete kasutamisel ei saa kasutada moto "rohkem on parem". Essentsõlisid saab lisada mitte rohkem kui 2-3 tilka, on soovitatav tilgutada neid dekoktidesse või soolalahustesse. Selliste ühenditega rasedaid vanne ei saa võtta. Paar retsepti:\nPange jääkuubikud vette, 1 spl. l piim, 3 tilka sidrunimahla ja 2 tilka piparmündiõli.\nVala 3 spl sooja vette. l meresoola ja tilgutage 3 tilka lavendliõli. Sama vanni saab teha küpressi-, kuuse-, sidruni- või kadakaõliga.\nKapsa leht aitab eemaldada raskustunne ja valud. See tuleb rullida rulli abil lahti või hõõrutud, kuni ilmub mahl. Kandke jalgadele ja ärge pool tundi tihedalt sidemega.\nRaskus ja valu kõrvaldatakse alkoholiga kiiresti. On vaja 20 sekundit intensiivselt jalga ainega hõõruda, seejärel asetada jalad rullile ja lamada umbes 15 minutit.\nMassaaž leevendab väga hästi jalgade väsimust, mis tulenes pikast jalutuskäigust või ebamugavate kingade kandmisest. Lamage kõhul, painutage põlvi ja lööge vaheldumisi kontsaga tuharad. Kui teete seda kohe, tähendab see, et reie lihased on kõvastunud, nii et peate lihtsalt seda harjutust iga päev tegema. Aja jooksul omandab kude elastsuse.\nVäga hästi väsimus ja jalgade valu aitab Sezani punkti masseerida. See asub täpselt vasika lihase keskosas. Proovige seda väsinud piirkonda minut aega masseerida ja kohe tekib jalgades kergus.\nJala keskel on ka punkt, mida on kasulik pärast pikka jalutuskäiku töödelda, eriti kui naine veetis terve päeva kõrgetel kontsadel. Seda punkti nimetatakse Kiketsuks. Vajutage seda aktiivselt või seiske pähklil, et seda piirkonda tõhusamalt masseerida.\nKogu jalamassaaži saate ise teha. See on eriti kasulik ja meeldiv pärast jalavanni. Aurutatud jäsemeid tuleks määrida kreemi või õliga ja masseerida ringikujulisel liigutusel kontsadest sokkide ja seljani. Mõlemal jalal tuleks kulutada vähemalt 10 minutit. Seejärel tõuske kõrgemale ja tehke peopesadega välja piirkond pahkluudest põlvedeni.\nLiigutage oma varbad, painutage ja painutage neid. Seejärel seisake jalgadel ja ronige mitu korda varvastele, proovides iga kord üha kõrgemale tõusta. Enne jäsemete massaaži alustamist peate konsulteerima oma arstiga, eriti veenilaiendite või tromboflebiidiga inimeste puhul.\nJalade väsimus – terav väsimuse ja valu esinemine alajäsemetes, kus eelnevalt olid hästi talutavad koormused, mis võib olla nii venoossete kui ka arteriaalsete veresoonte haiguste manifestatsioon.\nAlajäsemete venoosse verevoolu rikkumine kroonilise venoosse puudulikkuse, veenilaiendite, pindmiste ja sügavate veenide tromboflebiidi tõttu.\nArteriaalse verevoolu rikkumine alajäsemete arterite kahjustuse tõttu (alajäsemete arterite ateroskleroos, obliterans tromboangiit, obliterans mittespetsiifiline aortoarteriit, tromboos ja alajäsemete arterite emboolia, muutused veresoonte seintes suhkruhaiguse korral). Ateroskleroosi tagajärjel alajäsemete arterite kahjustuse ja kroonilise põletiku tõttu järk-järgult toimub arterite valendiku kitsendamine, mis raskendab hapniku ja toitainete voolamist alajäsemete kudedesse.\nJalade väsimus võib olla ka veresoonte ja närvide seinte muutuste ilming suhkruhaiguse korral, samuti Raynaud'i haiguse sümptom. Sageli areneb kiire väsimus lamedate jalgadega.\nJalaväsimuse leevendamiseks on abiks kummeli, pärnaõite (2 spl.) Ja mee (1 spl.) Väsimusest tulenevad jalavannid. Maitsetaimed valatakse liitri keeva veega, nõudke 5 minutit, lisage veel üks liiter sooja vett ja mett, segage kõik ja laske jalad infusiooniks 15-20 minutit.\nJalgade väsimus ja valu aitavad vanni nõgese ja piparmündi keetmise abil eemaldada. Kuivad toorained (igaüks 1 spl) infundeeritakse umbes 10 minutit liitris keeva veega, valatakse seejärel vanni või basseini ja jalgu hoitakse infusioonis umbes 20 minutit. Võite kasutada mõne piparmündilehe või piparmündi ja pärnaõite infusiooni – neid võetakse peotäis 3 liitris vees ja nõutakse pool tundi.\nHaiguse progresseerumine ja komplikatsioonide areng jalgade väsimuse õigeaegse diagnoosimise ja ravi puudumisel.\nArterite ja veenide kahjustuste üks silmapaistvamaid komplikatsioone jalgade väsimuse õigeaegse diagnoosimise ja ravi puudumisel: gangreeni areng, mille korral on näidustatud alajäseme amputatsioon.\nRavimata süvaveenitromboosiga võib tekkida kopsuarteri trombemboolia.\nTerapeut või üldarst (perearst).\nfüüsiline aktiivsus (jooksmine, kõndimine, treenimine spordikeskuses, ujumine)\nNanovein Neumyvakin - ravi samaaegselt sooda ja vesinikperoksiidiga\nregulaarne vanni külastus\nravimite võtmine, mis tugevdavad veresoonte seinu ja takistavad verehüüvete teket, näiteks TRANSVEROL\nJalade väsimust võib põhjustada ka Legga-Calvet-Perthesi haigus, mille kohta saate lugeda meie artiklist.\nPaljud inimesed tunnevad õhtust väsimustunnet ja jalgade raskustunnet, isegi kui nad "ei teinud midagi" kogu päeva. Saame teada, miks see tunne võib ilmneda, ja mida teha jalgade energia taastamiseks.\nJalgade raskustunne ja väsimus on haigus, mis mõjutab peamiselt naiste alajäsemeid. See avaldub tuimus, valu, mõnikord turse ja halb enesetunne, mis kandub üle kogu keha.\nKui tunnete väsimustunnet, mis pole seotud eriliste füüsiliste tegevustega, vaid tavalises igapäevaelus, võib probleem olla seotud südame-veresoonkonna süsteemiga. Siis on väsimus tingitud asjaolust, et jalalihased ei saa piisavalt värsket verd ja vastavalt ka piisavalt hapnikku.\nKõik see on tingitud kapillaaride ummistumise protsessist, s.o. väikseimad veresooned, mille kaudu veri liigub rakkudesse. Ummistus põhjustab vere kogunemist ja stagnatsiooni lümfisüsteemis.\nSee võib aja jooksul põhjustada veresoonte kahjustusi (veenilaiendid) ja esteetilisi probleeme, kui anumad on jalgade naha kaudu selgelt nähtavad.\nJalgade väsimus ja raskustunne on sageli seotud lihaste nõrkusega, kuid tegelikult on selle häire määramiseks palju muid põhjuseid, millest mõned on patoloogilise päritoluga, ja teised, mis on seotud füsioloogiliste seisundite või ebanormaalsete harjumustega.\nPõhjuste hulgas, mille tõttu patoloogia puudub, on meil järgmised:\nvaled söömisharjumused, – kiudaineid sisaldav või magneesiumisisaldusega dieet, mis aitab kaasa vedeliku kogunemisele ja tursele;\nseljas kõrged kontsad ja liiga kitsad püksid, mis raskendab vereringet;\nistuv eluviis, mis suurendab selliste haiguste riski nagu rasvumine, diabeet, südame-veresoonkonna häired, lihaste atroofia ja veenilaiendid;\nkõrge temperatuur: sellistes tingimustes ei jõua alajäsemetesse sisenev veri enam tagasi südamesse, seega laienevad veresooned ja veri stagneerub, põhjustades jalgade raskustunnet, turset ja kipitust;\nunepuudusmis ei lase kehal jõudu taastada;\nrasedus: hormonaalsete muutuste tõttu laienevad veenid ja muutuvad vähem elastseks;\nstaatiline töö: Pikaajaline seismine või istumine halvendab perifeerset vereringet ja põhjustab seetõttu turset ja väsimust.\nPatoloogiaid on palju, mille sümptomiteks on väsinud ja rasked jalad:\nIntervertebral hernia: Haigus, mille korral väljub selgroolüli ketas ja surub kokku seljaaju närvid. Patoloogia peamine sümptom on valu, mis võib kiirguda keha erinevatesse osadesse.\nNeerupuudulikkus: See on neerude võimetus filtreerida kõiki ainevahetuse jäätmeid. Haiguse esimene märk on vedelikupeetus koos jalgade ja jalgade tursega.\nMyasthenia gravis: See on autoimmuunhaigus, mille korral närvikiudude ja lihaste vaheline ühendus katkeb, mis põhjustab lihasnõrkust ja kogu keha lihaste liigset väsimust.\nDiabeetiline suu on diabeedi komplikatsioon, mis hõlmab muutusi alajäsemete vereringes.\nTõeline polütsüteemia: patoloogia, mis põhjustab vererakkude suuruse suurenemist, mis muudab vere liiga paksuks.\nPreeklampsia: Mõjub rasedatele, põhjustab kõrget vererõhku ja veepeetust koos tursega, eriti jalgades.\nTromboflebiit: veenipõletik verehüüvete moodustumisega, millega kaasneb jäsemete, tavaliselt jalgade, valu ja turse.\nVeenilaiendidmis põhjustab alajäsemete valu ja raskustunnet.\nAmüotroofne lateraalskleroos: see on progresseeruv haigus, mis põhjustab nõrkusi ala- ja ülajäsemetes;\nRahutute jalgade sündroom: Häire, mis põhjustab jalgade kipitust ja stimuleerib jalgade liikumist.\nKuidas selle probleemiga toime tulla? Kui jalgade väsimuse ja raskuse probleem on seotud patoloogilise seisundiga, tuleb see ravida ja eemaldada.\nKui põhjus on seotud füsioloogilise seisundiga, võite pöörduda looduslike abinõude poole:\nToit on meie tervise alus, seetõttu peaksite järgima tervislikku ja tasakaalustatud toitumist, eriti sööma vähem soola ja jooma palju vett (vähemalt kaks liitrit vett päevas), mis aitab stimuleerida korralikku vereringet.\nKorrapärane kehaline aktiivsus (vähemalt 3 korda nädalas). Heas toonuses lihased parandavad veenide seisundit ja soodustavad vereringet.\nVältige pikka istumist. Kehaasendi muutus või sõrmede tõus aitab verd tagasi südamesse.\nMagage padjaga jalgade allvere tagastamise hõlbustamiseks.\nÄrge kasutage liiga madalate või liiga kõrgete kontsadega kingi.\nSamuti on erinevaid taimseid saadusi, mis on väsinud ja rasketele jalgadele väga kasulikud:\nGinkgo biloba sisaldab flavonoide ja polüfenoole, mis vähendavad turset ja toniseerivad veresooni.\nMustikad vereringes kasulik tänu antotsüaniinide toimele, mis kaitsevad veresooni ja vähendavad jalgade turset ja raskust. Piisab, kui süüa 100 grammi värskeid mustikaid päevas.\nHobukastanTänu estsiinile ja saponiinidele on see võimeline vähendama kapillaaride läbilaskvust, mis tähendab ödeemi.


Mure pea tervise pärast | Psühhiaatria | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nMure pea tervise pärast 30.11.17 / Psühhiaatria\nOlen mures oma vaimse tervise pärast. Ilmselt kujutan seda kõike ise endale ette, kuid mõtlesin igaks juhuks nõu küsida.\nNimelt ma ise praktiliselt alkoholi ei tarbi. Küll aga sai seda tarbitud umbes kuu aega tagasi enda sünnipäevapeol ja suuremas koguses. Umbes 2 ja pool (peaaegu 3) pudelit 11% alkoholisisaldusega veini. Sõin ka kõvasti ning pidu toimus mingi 4-5 tundi, kuni tundsin tugevat iiveldust ja läksin tualetti oksendama. Oksendasin tükk aega ja hakkas väga halb. Oksendamine pisut leevendas seda, kuid tundsin end ikka halvasti. Tualetis oksendasin umbes tunnike ning peale seda olin pisut pikali. Ühel hetkel läksin koju ning jäin magama. Vett tarbisin vist seejuures ainult pool klaasi. Päris mäluauku mul tollest päevast ei ole. Küll aga oli mul järgmine päev väga imelik olla ja pea pisut valutas. Mul tekkis hirm, et ega see, et ma ei tarbinud rohket vedelikku peale oksendamist ning alkoholijoove ei tekitanud mulle mingisugust ajukahjustust? Peale seda tunnen end senini kuidagi imelikult, nagu osati segasusseisund on või nii. Arvasin alguses, et see on tekkinud tänu pisut süvenenud lühinägelikkusele (ma prille eriti ei kanna ja siis võib kauge kant veidi udusem tunduda ja äkki see tekitab), aga see võib olla ka tekkinud minu ülemõtlemisest.\nEhk oskate selle täpsustuseks midagi kommenteerida? Kas mul on põhjust muretsemiseks? Peale seda pole alkoholi tarbinud. Kas selline ühekordne tugevam alkoholitarbimine võis mu tervise hävitada?\nÕppetund korralik - alkohole (narkootikumidest rääkimata) kindel Ei!\nEilset päeva tagasi ei saa, elame olevikus ja näoga tulevikku.\nKeha ja vaimu tugevdamine, puhkuse ja stressi maandamise õppimine.\nvt Enneti Palve esimene samm.\nKuna organism on tervik (somaatiline-psüühiline) ja ka psüühika on tervik (Tunnetamine -Tegutsemine) ning psüühika all-struktuurid on terviku osad (teadvus, aistingud-tajud, emotsioonid, mõtlemine, mälu, IQ, instinktid, tahe) siis siit järeldus: tegutsemine hõlmaku kogu psüühika mõjutamist, keha tugevdamist - organismi tervikuna, eluviisi.\nIga indiviid on ainulaadne, seega enda edendamine-tugevdamine arvestagu sellega - leia endale sobilikud harjutused, tegevused.\nTingimata võtta kasutusele ka 3E printsiip: Ennistamine e ravi, Ennetamine e profülaktika ja Edendamine e treening.\nTablette pole vaja.\nvt varasemaid soovitusi, leia endale sobilikud ja tegutse.\nMure mehe tervise ees\nTere, on tekkinud hirm mehe tervise pärast. Oleme 11a koos elanud, talle on iseloomulik lühike süttenöör, ärritub kergelt ja impulsiivselt, kuid rahuneb ka kiirelt.\nNüüd paari aastaga on asi hullemaks ...\nParkinsoni tõve kohta saab täpset infot neuroloogide käest.\nStressi maandamiseks sobib Enneti palve esimene samm. See harjutus aitab lõdvestada lihaseid ning parandada verevarustust. Kui aga keha ...\n"paks tunne paremas peapooles"\nTervist! Mul selline mure.23 aastat tagasi ühelõhtul tekkis imelik tunne peas:nimelt peas oleks nagu mingi veresoon lõhkenud ja veri valgus peas laiali,ise kaotasin ainult hetkeks teadvuse, jalad läksid ...\nOli Teil aastaid tagasi aju verevarustuse häireid. Arvan, et see ongi Teie Achilleuse kand olnud e. oma aju verevarustuse valdkonda oleks vaja korrigeerida:\na) vererõhu küsimused kontrolli alla, ...


Politsei- ja Piirivalveameti ööpäevasündmused. Liiklusinfo 21.03.2019 (2019-03-22 07:58:59)\nMöödunud ööpäeval registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 96 avaldust ja teadet kuritegudest. Registreeriti üks röövimine ja kolm avaliku korra rasket rikkumist, 41 varavastast kuritegu, sealhulgas 11 vargust. Registreeriti viis inimvigastustega liiklusõnnetus, milles sai vigastada viis inimest. Tabati üks narkojoobes ja kaks alkoholijoobes sõidukijuhti. Registreeriti 360 väärtegu.\nPiiril registreeriti neli sisenemiskeeldu ja Eestist saadeti välja kaks inimest.\n20. märtsil teatati, et Lasnamäel asuvas kaupluses lõhkus 22-aastane mees veinipudeli ning lõi turvatöötajat, kes sai vigastada. Politseinikud pidasid 22-aastase mehe kinni.\n20. märtsil teatati, et tundmatu noormees lõi Lasnamäel 67-aastast naist vastu õlga ning põhjustas talle valu.\n20. märtsil teatati, et Lasnamäel Paasiku tänaval asuvas korteris toimus abikaasade vaheline konflikt, mille tagajärjel sai 38-aastane naine vigastada. Politseinikud pidasid kinni 40-aastase mehe.\n20. märtsil teatati, et Kesklinnas Viru väljakul lõi 50-aastane mees 32-aastast meest ning tekitas talle vigastusi. Politseinikud pidasid vanema mehe kinni.\n20. märtsil teatati, et Lasnamäel Kivila tänaval asuvas korteris toimus elukaaslaste vahel konflikt, mille tagajärjel sai 39-aastane naine vigastada. Politseinikud pidasid kinni 40-aastase mehe.\n20. märtsil teatati, et Kesklinnas Lastekodu tänaval asuvast korterist varastati ühise alkoholi tarvitamise käigus 1000 eurot.\n20. märtsil teatati, et Kehras Kooli tänaval asuvas korteris lõi alkoholi tarvitanud 59-aastane mees elukaaslast ning põhjustas talle füüsilist valu. Politseinikud pidasid mehe kinni.\n20. märtsil teatati, et Maardus Keemikute tänaval asuvas kaupluses varastati õlakott, milles oli rahakott ja telefon. Esialgne kahju on 238 eurot.\n18. märtsil kell 20 saabusid Kiievist Tallinna lennujaama kolm Ukraina kodanikku, kellel puudusid reisi eesmärki ja tingimusi õigustavad dokumendid ning 1990., 1992. ja 1995. aastal sündinud meestele väljastati sisenemiskeeld. Mehel lahkusid eile päeval Kiievisse.\n20. märtsi lõunal saabus Londonist Tallinna lennujaama 1986. aastal sündinud Ukraina kodanik, kellel puudusid reisi eesmärki õigustavad ja tingimusi täitvad dokumendid ning piisavad elatusvahendid. Mehele väljastati sisenemiskeeld ning ta lahkus samal päeval Kiievisse.\n20. märtsil teatati, et Põltsamaa vallas Sulustvere külas lõi 50-aastane mees 56-aastast elukaaslast. Politsei pidas mehe kuriteos kahtlustatavana kinni.\n20. märtsi õhtul ähvardati Tartus Narva maanteel asuvas pargis 22-aastast naist noaga ning temalt varastati iPhone mobiiltelefon. Naine vahejuhtumis viga ei saanud. Sündmusele reageerinud politseinikud pidasid kontrollimiseks kinni kaks mees vanuses 23-ja 40-eluaastat. Juhtunu üksikasju selgitab politsei kriminaaluurimises.\n20. märtsi pealelõunal lõi 41-aastane mees Tartus Võru tänava söögikohas tuttavat 37-aastast meest. Meedikud andsid kannatanule esmaabi koha peal. Juhtunu üksikasju uurib politsei.\n20. märtsil haaras Narvas Puškini tänaval tundmatu mees põhjuseta 62-aastast naist, millega tekitas temale füüsilist valu. Pärast seda lõi ka 58-aastast ja 66-aastast meest, kes tulid naisele appi, ja tekitas ka neile füüsilist valu ja kehavigastusi.\nPolitseile teatati 20. märtsil, et Narvas varastati Tallinna mnt korterist erinevaid kuldehteid. Kahju on 4930 eurot.\n20. märtsil sai politsei teate, et Pärnus asuvas korteris tungis 34-aastane mees kallale oma 27-aastasele elukaaslasele, tekitades naisele tervisekahjustusi. Politsei pidas mehe kahtlustatavana kinni.\n21.03.2019 kell 19.54 toimus liiklusõnnetus Harjumaal Saue vallas Tallinn - Pärnu - Ikla maantee ja Voore tee ristmikul, kus vasakpööret vastassuunavööndisse sooritanud 56-aastase mehe juhitud veok DAF põrkas kokku Pärnu poolt Tallinna poole liikunud sõiduautodega Volkswagen Golf, mida juhtis 78-aastane mees ja Volkswagen Passat, mida juhtis 52-aastane mees. Volkswagen Golfi juht ja kaasreisija, 13-aastane tüdruk toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse. Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.


Draghi ei näe Euroopas deflatsiooniohtu - Äripäev\nSirje Rank 26. jaanuar 2014, 12:15\nEuroopa Keskpanga juht Mario Draghi ütles Šveitisi Davosis toimunud majandusfoorumil, et näeb euroalal märke majandusolukorra dramaatilisest paranemisest, mis toob perspektiivis uuesti ka inflatsiooni kiirenemise.\n"Viimasel kolmel-neljal kuul oleme näinud nii olukorra paranemist finantsturgudel kui ka meie (keskpanga - toim.) lõdva rahapoliitika jõudmist reaalmajandusse," ütles Draghi. "Mõte on selles, et praegune aeglane inflatsioon läheneb järkjärgult uuesti eesmärgile," vahendas Bloomberg.\nOptimaalseks on Euroopa Keskpank hinnanud inflatsiooni veidi allpool 2% taset.\nDraghi, kes on lubanud keskpanga kiiret sekkumist, kui tekib oht euroala hinnastabiilsusele - olgu siis liiga kiire või liiga aeglase hinnatõusu näol, märkis, et ei näe praegu deflatsiooniohtu.\n"Kui defineerida deflatsiooni kui laiapõhjalist, ise ennast toitvat pidevat hinnalangust, mis on levinud väga erinevatesse sektoritesse ja riikidesse, siis sellist asja me ei näe," ütles Draghi.\nMitmed suurpangad Barclayst Commerzbankini prognoosivad siiski, et lähikuudel tuleb Euroopa Keskpangal enim jälgitud baasintressi määra veelgi kärpida, kuna suur heitlikkus rahaturgudel võib euroala majanduskasvu õrna toibumise kraavi ajada.\nEuroala inflatsioon stabiliseerumas 4\n16. jaanuar 2014, 20:16\nIMFi juht: deflatsioon on sookoll, millega tuleb võidelda 2\n09. jaanuar 2014, 17:39\nDraghi: vara on euroala kriisi lõppenuks väita\n04. november 2013, 12:58\nKas Draghi tõrjub deflatsiooni? 6\n26. January 2014, 12:15


Merrill Lynch: osta Tai aktsiaid - Äripäev\nMerrill Lynch: osta Tai aktsiaid\n03. märts 2006, 10:16\nMerrill Lynch analüütik Stephen Corry soovitab Tai aktsiate ostmisel kasutada ära poliitilistest pingetest tekkida võivat väärtpaberite hinnalangust.\nInvesteerimispanga Aasia väärtpaberiteturgude strateegia soovitab Tai aktsiaid osta isegi siis, kui peaminister Thaksin Shinawatra plaanib võistelda erakorralistel parlamendivalimistel, mida opositsiooniparteid boikoteerivad. Paljud investorid arvavad, et Thaksini partei valitakse tagasi, kuid kogu asja ümber on palju ebakindlust. Kui poliitiline olukord tekitab ebakindlust ja aktsiahindade müüki oleks õige aeg aktsiaid osta, rõhutab investeerimispank.\nThaksin saatis 24. veebruaril Tai parlamendi laiali ja teatas soovist korraldada ennetähtaegsed üldvalimised 2. aprillil. Sisepoliitilist pinget tekitas Thaksini perekonnale kuulunud telekomifirma Shin Corpi aktsiate müük Singapuri kompaniile Temasek Holding`ule, mille pealt Thaksinid 1,9 miljardit dollarit maksuvaba tulu teenisid.\nMöödunud kuul langes Tai SET indeks 2,4%.\n2005. aastal tõusis indeks dollaripõhiselt vaid 0,4%, samas kui kogu regiooni hõlmav MSCI Asia Pacific indeks kosus 23%.\nTai opositsiooniparteid on öelnud, et nad boikoteerivad valimisi ja nõuavad peaministri tagasiastumist.\nThaksini partei võitis möödunud aastal teist korda järjest parlamendivalimised, saades 500 kohast 375 kohta. Merrilli hinnangul võidab ta partei ka seekordsed valimised.\nMerrill Lynchi hinnangul on Tai aktsiaid regiooni ühed odavamad. Finantsuudisteagentuur Bloomberg andmeil on aktsiaturu keskmine P/E (hinna/tulu) suhe käesoleva aasta kasumiprognooside baasil 11,2. Lõuna-Koreas on vastav näitaja 13,2 ja Jaapanis koguni 25,5.\nStephen Corry loodab, et nafta hind käesoleval aastal langeb ja see mõjub hästi Tai majandusele, ettevõtetele ja aktsiaturule.\nInvesteerimispanga sõnul on Aasia riikidest Tai kõige enam naftahinna liikumisest sõltuv, kuna tal tuleb peaaegu kogu nafta sisse importida.\nKui naftahinna 10 dollarine hinnatõus barreli kohta mõjutab Aasia riikide sisemajanduse kogutoodangut keskmiselt 0,2%, siis Tai riigi majandust 0,45% võrra.


Auguraud-öösitangid – Be Creative\nVaata ostukorvi “Hall puuvillane täide” lisati sinu ostukorvi.\nEsileht / Tööd paberiga / Tööriistad / Auguraud-öösitangid\nTööriistaga saab teha kahes erinevas suuruses auke ning paigaldada erineva suurusega ööse. Auke saab teha läbi paberi, naha, metalli, akrüüli, plastiku, kanga ja palju muu. Tööriist asub käepärases plastikust karbis. Komplektiga on kaasas 100 öösi, 4 erinevat värvi, igast 25 tükki.\nErgonoomiline heegelnõel 6mm


HORSE POWER LIIGESTE SALV ML - Osta salvi liigese 24\nParaku kollageeni tootmine hakkab vähenema juba Toote Ametikoht: Peavalu, pearinglus, tinnitus, unetus, arterioskleroosi, väsimus, emakakaela valu ja sümptomid sarnanevad ärevust. Põletiku põhjused on erinevad, nt infektsioonid bakterid, seened, viirused , traumad, kudesid kahjustavad keemilised ained ja füüsilised tegurid nt põletus jt. Seepärast on eluliselt tähtis anda organismile sünteesimiseks piisav hulk põhiaineid optimeeritud kujul. Seda tõestab topeltpime, platseebo-kontrollitud kliiniline uuring Spector et al.\nProviisor selgitab, et tõeline närvipõletik ehk neuriit esineb harvemini ja võib olla põhjustatud bakteritest või viirustest. Mõju: See võib leevendada ebamugavust sümptomid nagu kõhuvalu, turse, amenorröa, väike menstruatsiooni ja külm, ja edendada tervist.\nSobiv rahvahulga: Kasutatud menstruaaltsükli häired, düsmenorröa subhealth elanikkonnast. Mõju sõltub inimesest. Kui teil on allergiline seisund, lõpetage selle kasutamine.


Kesknoored valige omale uus juhatus – Vabad Noored\nAvaleht/Blogi/Kesknoored valige omale uus juhatus\nVabaerakonna noorteühendus Vabad Noored kutsuvad Kesknoorte juhatust tõsiselt kaaluma tagasiastumist pärast varjatud taotluste ilmsiks tulekut!\n„Teised lubavad – Meie Teeme!“ – selline reklaamlause kõlab küllaltki kurjakuulutavalt, kui mõelda eilsele Kesknoorte ladvikust välja imbunud vestlusele. Nähes, et nad ise ka reklaamivad Keskerakonna uut sloganit sügisesteks KOV-valimisteks, siis tuleks eranditult korrale kutsuda kõik need „noored“, kes selliseid ähvardusi suvaliselt välja loobivad.\nÜpris õõvastav oli lugeda sellist kirjutist konkureerivalt poliitnoorte organisatsioonilt ja eriti veel peaministri isiklikult nõunikult. Paratamatult tekib küsimus, et milliseid võimuahneid plaane sealsetes tagatubades veel punutakse või kas on see kõik üldse ainult jäämäe tipp?\nOn äärmiselt nukker tõdeda, et sellised avaldused leiavad aset peaministripartei erakonnas. Leiame, et taolise käitumise eest tuleks kindlasti võtta vastutus ning kriitilise pilguga üle vaadata kogu noortekogu tuumik eesotsas nende esimehega, kes ühtlasi kannab ka peaministri nõuniku ametinimetust, sõnas Eesti Vabaerakonna noorteühenduse Vabad Noored juhatuse esimees Silver Liiv.


Täna avati Viimsi Õpilasmaleva teine vahetus\n05. Aug 2019 Maleva avas abivallavanem Annika Vaikla, kes soovis …\nJuulikuust pole lahkunu lähedasel enam tarvidust surma registreerimiseks pöörduda kohaliku …\nJuba 19. aastat korraldab Eesti suurim kuukiri Kodu & Aed …\nAlates 1. augustist lisanduvad sõidusoodustused puudega ja piiratud töövõimega isikutele!\nAlates 1. augustist 2019 hakkab kehtima Maanteeameti peadirektori käskkiri, millega kehtestatakse …\nViimsi Vallavalitsus kuulutab välja avaliku konkursi 2021. aastal valmiva uue …\nVallavalitsus kutsub osalema avalikul ideekonkursil Vabadussõjas osalenud viimsilaste mälestuse jäädvustamiseks Viimsi mõisa pargis\nViimsi Vallavalitsus kutsub kunstnike, skulptorite ja arhitektide kollektiive osalema avalikul …\nViimsi vald korraldas hiljuti elanike hulgas rahulolu-uuringu, mille esimene kokkuvõte …\nAlates 17.06.2019 toimuvad muudatused Viimsi siseliinide sõiduplaanides!\nAlates 17. juuni toimuvad seoses Reinu tee rekonstrueerimise ja tee …\nKURESSAARE LINNATEATRI ETENDUS "SIPSIK" Viimsi Huvikeskus Nelgi tee 1\nR27sep09:30KURESSAARE LINNATEATRI ETENDUS "SIPSIK"09:30 Viimsi Huvikeskus, Nelgi tee 1\nSipsikut teavad kõik. Aga ometi tundub vahel nii, et selles kiires maailmas, kus lastelgi juba aega kipub väheks jääma, sest tegema peab ju nii palju, on Sipsik sagedasti ära kaduma\nEsietendus 7. detsember 2018 Kuressaare Linnateatris.\nPileti hind 7 eur.\nKoos klassiga tulevale õpetajale pilet tasuta. Lasteaiarühmaga saab 2 õpetajat tasuta.\nSülepilet kuni 2 aastasele lapsele 4 eur.\nKURESSAARE LINNATEATRI ETENDUS "JÄRGMINE PEATUS:KOSMOS" Viimsi Huvikeskus Nelgi tee 1\nR11okt11:00KURESSAARE LINNATEATRI ETENDUS "JÄRGMINE PEATUS:KOSMOS"11:00 Viimsi Huvikeskus, Nelgi tee 1\n14-aastane poiss sõelub lahutatud vanemate kodude vahet, kuid oma kohta tal ei ole. Ja kuigi mõnes mõttes käitub nooruk palju küpsemalt ja täiskasvanulikumalt kui tema vanemad, sõltub ta siiski täiskasvanute\nÜhel tavalisel päeval kohtub poiss ühe … veidrikuga. Sellest kohtumisest saab alguse seiklus, mis ületab interdimensionaalseid piire. Lavastus “Järgmine peatus: Kosmos” viib meid läbi helide maailma Vabaduse väljakult planeedile, mille nimetus on inimloomadele liiga keeruline hääldada. See on ühe teismelise poisi rännak läbi kosmose ja iseenda.\nR11okt11:00Kuressaare Linnateatri etendus "Järgmine peatus:Kosmos"11:00\nKuressaare Linnateatri etendus "Järgmine peatus:Kosmos" 14-aastane poiss sõelub lahutatud vanemate kodude vahet, kuid oma kohta tal ei ole. Ja kuigi mõnes mõttes käitub nooruk palju küpsemalt ja täiskasvanulikumalt kui tema vanemad,\nKuressaare Linnateatri etendus “Järgmine peatus:Kosmos”


Saalihokikooli suvi - Eesti Maaülikooli Spordiklubi\nSaalihokihooaeg on lõppenud ja pikk suvi tulekul. EMÜ SK saalihokikool tänab neid, kelle lapsed osalesid aktiivselt nii treeningutel kui võistlustel! Ühistreeningud EMÜ spordihoones jätkuvad uuesti augustis.\nMeie, treenerite südamesoov on, et hoolealused hooaja vältel tehtud tööd suvel raisku ei laseks vaid tegeleks jätkuvalt üldkehalise võimekuse-, saalihoki erialaste- ja erinevate sportlike oskuste arendamisega.\nSelleks korraldame saalihoki suvelaagri, mis toimub 25.06-01.07.2014 Piiril. Kõik vajalik info laagri kohta leiate siit. Kasutage võimalust ning registreerige juba täna.\nKindlasti ei piisa saalihokis edasiminekuks vaid suvine laager, tuleb teha ka individuaalset tööd, milleks oleme koostanud treeningkava, mille kohusetundlikku täitmist eeldame kõikidelt saalihokikooli õpilastelt. Saavutasime lõppenud hooajal mitmetes vanuseklassides teise koha selleks, et järgmisel hooajal esimeseks tulla, peame vastastest rohkem suvel vaeva nägema.\nSuvelaagri info leid siit.\nTreeningkava leid siit.\nRõõmsat ja sportlikku suve soovides,\nTalis Mölder ja Daniel Matsukevitš\nEMÜ SK saalihokitreenerid\nTel. 520 6588 ja 5569 9659