Mackenzie McKee teismeliste emast: kas Mackenzie McKee ja Josh on ikka veel koos? - Uudised\nKus on teismelise ema Mackenzie McKee nüüd?\nMTV kauaaegne hitt-tõsielusaade ‘ Teismeline ema ‘On aastate jooksul sünnitanud mitmeid kõrvaltoimeid ja järge. Sari jälgib teismeliste emade elu ja emaduse esimeste kuude võitlusi. ‘Teen Mom OG’ heidab pilgu vanematest hooaegadest pärit teismelistele emadele ja nende praegusele elule. 25-aastane Mackenzie McKee kuulus algselt filmi ‘Teen Mom 3’ hulka. Ta liitus teenusega Teen Mom OG 2019. aastal pärast seda, kui Bristol Palin saatest lahkus. Ei tea, kus Mackenzie praegu on? Siin on see, mida me teame.\nMackenzie McKee: tema teismelise ema teekond\nOklahoma elanik sündis 17. oktoobril 1994. Ta jäi 17-aastaselt rasedaks ja sünnitas oma esimese lapse - poja Gannon Dewayne McKee - 2011. aasta septembris. Beebi-isa, tema tollane poiss-sõber Josh McKee teda läbi katsumuse, mis oli emaduse alguskuud.\nPalju õnne. Õnnistagu Jumal teid kahte ilusa tulevikuga. @kenadeevance\nJagatud postitus Mackenzie (@mackenziemckee) 25. jaanuaril 2020 kell 19.52 PST\nJosh ja Mackenzie abiellusid 17. augustil 2013. Noore paari teine laps, ilus beebitüdruk, kelle nimeks sai Jaxie Taylor, sündis 7. veebruaril 2014. Kaks aastat hiljem tervitasid nad kolmandat last, teist poega nimega Broncs Weston. sündinud 15. augustil 2016.\nPärast ‘Teen Mom OG’ koosseisu astumist selgus fännidele, et Joshi ja Mackenzie abielus pole kõik hästi. Neil olid tõeliselt räpased võitlused, süüdistused lendasid vasakule paremale ja keskele, kuid nad olid üsna noored, alles kahekümnendate alguses. Nähes, kuidas nad abiellusid, kui enamus teisi nende vanuseid inimesi ülikooli läksid, pole šokk, et nende abielu ei olnud parim ega kestnud.\nMackenzie McKee: Kus ta nüüd on?\nJagatud postitus Mackenzie (@mackenziemckee) 18. märtsil 2020 kell 9.48 PDT\nMõnda aega, kui Mackenzie oli otsustanud, et soovib lahutust, ei soovinud Josh lahti lasta. Kuid ta tuli peagi ringi ja nad kutsusid seda ametlikult lahkuma 2020. aasta juulis (kuigi nende lahutus pole veel lõplik, kuna paberid ei olnud juuli lõpuks veel allkirjastatud).\nMackenzie paljastas Instagrami intervjuus, et Josh ei rääkinud sellest kunagi meediale, kuid 2017. aastal oli ta teda petnud teise kutiga. Josh oli sellest täiesti südamest murtud ja tema maha jätnud ning ta sai isegi laste hooldusõiguse. Kuid lõpuks oli Josh tagasi tulnud ja nad olid sellest juhtumist edasi liikunud, et sellest enam kunagi rääkida. Mackenzie ütles, et teab, et tegi talle haiget ja lubas endale, et ei tee seda enam kunagi. Kas me oleme ainsad, kes arvavad, et Joshi jaoks oli uskumatult stiilne hoida seda teavet privaatsena, kuni Mackenzie ise sellega välja tuli?\nIgatahes, kui paar mõistis, et nende abielu on mürgine, õnnetu abielu ja nad on lahku minnes oma lastele õnnelikumad inimesed ja paremad vanemad, sai see palli veerema. Kodus läks asi palju paremaks. Pärast seda, kui nad olid otsustanud abielu lõpetada, ei toimunud enam kaklusi ja nüüd mõlgutavad mõlemad oma beebide huvides üksteise suhtes ülimalt südamlikud olud. Kuigi nad pole enam koos, kohtuvad nad ikkagi peaaegu iga päev, sest Josh on väga praktiline isa ja aitab ka maja ümber. Kokkuvõttes on nad mõlemad nüüdseks enam koos olles väga hästi läbi saanud.\nPäev papapaadiga vee peal. Täna olen praetud. #kidscomefirst #tervisekoparenteerimine\nJagatud postitus Mackenzie (@mackenziemckee) 2. juunil 2020 kell 8:42 PDT\nArmas ja südantsoojendav on näha, kuidas need kaks inimest mõistavad, et mõlemad tegid mõningaid vigu ja võtavad vastutuse oma osa eest oma abielu tapmises. Nüüd plaanib Mackenzie 2020. aasta septembris Floridasse kolimist, et anda endale uus algus. Tema Instagrami lugude järgi kolib ta järgmisel nädalal Sunshine'i osariiki, võttes lapsed kaasa. Mackenzie ütles, et Josh ja tema peavad välja mõtlema viisi, kuidas oma lapsi vanematele isegi pärast nende lahkumist kolida.\nNoh, me soovime Mackenzie'le ja Joshile parimat. Siin on mõlema jaoks uus algus!\nKus Jokerit filmiti?\n6 mängu nagu „BitLife Life Simulator”, mida peate mängima\nKus on nüüd J.B. miljoni rannahoonest?\nMillal naaseb abikaasa Paramount'i võrku?\nKus on Tara Taylor minu praegusest elust?\nVal x Love 2. hooaeg: Esietenduse kuupäev, süžee, tegelased\nKas Molly ja Luis 90-nda päeva peigmehest on endiselt koos?\npall pere 4. hooaja väljaandmise kuupäeval\ntungraua sirutaja 3


Vändra kihelkond - Unioonpeedia, mõiste kaart\nVändra kihelkond (sks Kirchspiel Fennern) on kihelkond Pärnumaal ja Pärnu kreisis Liivimaa kubermangus.\n46 suhted: Alempois, Ülejõe talu kalmistu, Eesti Rahva Muuseum, Eidapere mõis, Hauamäe talu kalmistu, Karjamõis, Käru kalmistu, Käru kirik, Käru mõis, Käru vald (Vändra kihelkond), Kõrvalmõis, Kehtna vald, Kihelkond, Kihelkonnakirik, Kirikumõis, Kurgja talu kalmistu, Lelle mõis, Lelle vald (Vändra kihelkond), Liivimaa kubermang, Linnamõis, Ludwig August Mellin, Märt Uustalu, Muinaskihelkond, Pärnu kreis, Pärnu maakond, Pärnumaa, Poolmõis, Rapla maakond, Rüütlimõis, Rõusa mõis, Saksa keel, Türi vald, Tootsi mõis, Uue-Vändra mõis, Uue-Vändra vald, Vana-Vändra mõisa kalmistu, Vana-Vändra vald, Vändra, Vändra kirik, Vändra kirikumõis, Vändra mõis, Vändra vald, Vändra vana kalmistu, Võidula mõis, Viluvere mõis, 1860.\nEesti muinasmaakonnad. Alempois oli muinasaja lõpul praegusel Eestil alal eksisteerinud ühest muinaskihelkonnast koosnenud väikemaakond, üks nn Kesk-Eesti väikemaakondadest.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Alempois · Näe rohkem »\nÜlejõe talu kalmistu\nÜlejõe talu kalmistu on kalmistu Vändra kihelkonnas Pärnumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Tagassaare külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Ülejõe talu kalmistu · Näe rohkem »\nEesti Rahva Muuseumis on tallel hulgaliselt materjale Eesti ajaloo ja kultuuri kohta. Friedrich Siegmund Sterni etnograafiline litograafia 19. sajandist. Eesti Rahva Muuseum on Eesti kultuuri ja Eesti ajaloo ning soome-ugri rahvaste muuseum Tartus.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Eesti Rahva Muuseum · Näe rohkem »\nEidapere mõis (saksa keeles Edaperre) oli rüütlimõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Eidapere mõis · Näe rohkem »\nHauamäe talu kalmistu\nHauamäe talu kalmistu on kalmistu Vändra kihelkonnas Pärnumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Tagassaare külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Hauamäe talu kalmistu · Näe rohkem »\nPuhtu karjamõis rajati 1857. aastal. Karjamõis oli peamõisa juurde kuuluv põllumajanduslik kõrvalkeskus.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Karjamõis · Näe rohkem »\nKäru kalmistu (mai 2012) Käru kalmistu on kalmistu Järva maakonnas Türi vallas Käru alevikus (vaadatud 03.09.2015).\nUus!!: Vändra kihelkond ja Käru kalmistu · Näe rohkem »\nKäru kirik on kirik Järva maakonnas Käru alevikus.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Käru kirik · Näe rohkem »\nKäru mõisa peahoone (september 2011) Käru mõis (saksa keeles Kerro) oli rüütlimõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal (vaadatud 13.11.2015).\nUus!!: Vändra kihelkond ja Käru mõis · Näe rohkem »\nKäru vald (Vändra kihelkond)\nKäru vald oli vald Vändra kihelkonnas.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Käru vald (Vändra kihelkond) · Näe rohkem »\nKõrvalmõis (nimetatud ka majandusmõis) oli maavaldus ja majandusüksus, mis moodustati mitme sellise lähestikku asuva mõisa korral, mis olid ühe omaniku omanduses.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Kõrvalmõis · Näe rohkem »\nKehtna vald on vald Rapla maakonna lõunaosas.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Kehtna vald · Näe rohkem »\nKihelkond (van. kihlakond, kihhelkond, kihhelkund) on Eesti aladel ajalooline, mujal ka tänapäeval reaalselt eksisteeriv kiriklik haldusüksus.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Kihelkond · Näe rohkem »\nKihelkonnakirik on kihelkonna koguduse kasutuses olev kirik.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Kihelkonnakirik · Näe rohkem »\nKirikumõis oli piirkonnakirikule kuulunud maavaldus.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Kirikumõis · Näe rohkem »\nKurgja talu kalmistu\nKurgja talu kalmistu on kalmistu Vändra kihelkonnas Pärnumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Kurgja-Linnutaja talus Kurgja külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Kurgja talu kalmistu · Näe rohkem »\nLelle mõis (saksa keeles Lelle) oli rüütlimõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Lelle mõis · Näe rohkem »\nLelle vald (Vändra kihelkond)\nLelle vald oli vald Vändra kihelkonnas.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Lelle vald (Vändra kihelkond) · Näe rohkem »\nLiivimaa kubermang (vene Лифляндская губерния, läti Vidzemes guberņa) oli Lõuna-Eesti ja Põhja-Läti aladel Venemaa Keisririigi koosseisus eksisteerinud haldusüksus kuni veebruarini 1918, mille keskuseks oli Riia linn.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Liivimaa kubermang · Näe rohkem »\nLinnamõis (saksa keeles Stadtgut) oli linnale kuuluv mõis.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Linnamõis · Näe rohkem »\nLudwig August Mellin\nLudwig August Mellin Krahv Ludwig August Mellin (3. veebruar 1754 Tuhala, Harju kreis, Eestimaa kubermang – 12. märts 1835 Riia, Liivimaa kubermang, Venemaa keisririik) oli baltisaksa päritolu kartograaf ja poliitik.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Ludwig August Mellin · Näe rohkem »\nMärt Uustalu (sündinud 13. mail 1979 Tartus) on eesti ajaloolane.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Märt Uustalu · Näe rohkem »\nKihelkond ehk muinaskihelkond oli muinasaegne poliitilis-administratiivne territoriaalüksus tänapäeva Eesti ja Läti alal.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Muinaskihelkond · Näe rohkem »\nPärnu kreis (saksa keeles Pernausche Kreis; vene keeles Перновский уезд) oli Venemaa keisririigi Riia asehaldurkonna ja Liivimaa kubermangu haldusüksus.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Pärnu kreis · Näe rohkem »\nPärnu maakond ehk Pärnumaa on Eesti 1. järgu haldusüksus.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Pärnu maakond · Näe rohkem »\nUus!!: Vändra kihelkond ja Pärnumaa · Näe rohkem »\nPoolmõis (saksa keeles Landstelle) ehk maakoht oli 19.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Poolmõis · Näe rohkem »\nUus!!: Vändra kihelkond ja Rapla maakond · Näe rohkem »\nUus!!: Vändra kihelkond ja Rüütlimõis · Näe rohkem »\nRõusa mõis (saksa keeles Karlshof) oli Uue-Vändra mõisa kõrvalmõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Rõusa mõis · Näe rohkem »\nUus!!: Vändra kihelkond ja Saksa keel · Näe rohkem »\nTüri vald on vald Järva maakonnas.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Türi vald · Näe rohkem »\nLaudahoone varemed Tootsi mõis (saksa keeles Süderhof) oli karjamõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Tootsi mõis · Näe rohkem »\nUue-Vändra mõis (saksa keeles Neu-Fennern) oli rüütlimõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Uue-Vändra mõis · Näe rohkem »\nUue-Vändra vald oli Eesti vald aastani 1939.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Uue-Vändra vald · Näe rohkem »\nVana-Vändra mõisa kalmistu\nVana-Vändra mõisa kalmistu on kalmistu Vändra kihelkonnas Pärnumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Vändra alevis Pärnu maakonnas.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Vana-Vändra mõisa kalmistu · Näe rohkem »\nVana-Vändra vald (saksa keeles Alt-Fennern) oli vald Pärnumaal Vändra kihelkonnas.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Vana-Vändra vald · Näe rohkem »\nVändra on alev Pärnu maakonna kirdeosas Põhja-Pärnumaa vallas.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Vändra · Näe rohkem »\nVändra kirik Vändra kirik on kirik Vändra alevis Pärnu maakonnas.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Vändra kirik · Näe rohkem »\nVändra kirikumõis (saksa keeles Pastorat Fennern) oli kirikumõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Vändra kirikumõis · Näe rohkem »\nVändra mõis (saksa keeles Fennern), hiljem ka Vana-Vändra mõis (saksa keeles Alt-Fennern) oli rüütlimõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Vändra mõis · Näe rohkem »\nVändra vald oli vald Pärnu maakonnas.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Vändra vald · Näe rohkem »\nVändra vana kalmistu\nVändra vana kalmistu on kalmistu Vändra kihelkonnas Pärnumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Vändra alevis Pärnu maakonnas.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Vändra vana kalmistu · Näe rohkem »\nVõidula mõisa peahoone. Kumerate klaasidega aken. Võidula poolmõis (saksa keeles Karolinenhof in Kirchspiel Fennern, Kreis Pernau) on ehitatud 1872.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Võidula mõis · Näe rohkem »\nViluvere mõis (saksa keeles Willofer) oli linnamõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.\nUus!!: Vändra kihelkond ja Viluvere mõis · Näe rohkem »\nUus!!: Vändra kihelkond ja 1860 · Näe rohkem »


Golf X Rae kutsub: aitame väiksel Piia Mirtil raskest haigusest välja tulla! - Ajakiri Golf\nGolf X Rae kutsub: aitame väiksel Piia Mirtil raskest haigusest välja tulla!\nUudised 16.09.2019 1 Min lugemine\nHead golfisõbrad, olete väga oodatud osalema Golf X Rae heategevusgolfi võistlusele „Golf aitab 2019“ laupäeval, 21. septembril.\nÜheskoos Eesti Vähihaigete Laste Vanemate Liiduga on eesmärk aidata perekond Parolli, kelle esimene tütar Ann Triin pidi peale pikka võitlust alla vanduma ajutüvekasvajale ja suri 2015. aastal kõigest 4-aastasena. Hiljuti avastati kahjuks ka tema nooremal õel Piia Mirtil anaplastne suurerakuline lümfoom, mis on arenenud juba neljandasse staadiumisse, kuid veel on võimalik saada kiirelt ravim, mis aitab tal sellest raskest haigusest välja tulla!\nMängitakse ühisstardiga 18 rada. Mänguvormiks on punktimäng kõikides võistlusklassides. Auhinnad on välja pannud head inimesed ja hoolivad ettevõtted. Iga osaleja võistlustasust annetatakse heategevuseks 15 eurot. Perekond Parolli saab toetada ka võistlusest osa võtmata, annetades kontole: MTÜ Rae Golfiklubi / EE617700771002641152. Selgitusse tuleks märkida „golf aitab“. Ülekandega saab osta toetajapaketid „Suurtoetaja“, „Tubli toetaja“ ja „Hea toetaja“.


Neuroloog selgitab: viis levinumat põhjust, miks käsi valutab, Ei liigu valu uhistes kates\nEi liigu valu uhistes kates, Ma poleks arvanud, et see mu ära rikub - Paljas Porgand\nSõnavabadust võib piirata üksnes siis, kui see tuleneb seadusest, on vajalik teiste isikute õiguste või hea maine austamiseks, riikliku julgeoleku, avaliku korra või rahva tervise või kõlbluse kaitseks. ÜRO lapse õiguste konventsiooni põhimõtete rakendamine praktikas.\nLoa saamisel peab avalikustamisel säilima viide info algallikale va juhul kui ei ole kokkulepitud teisiti. Veebilehe sisu võib printida vaid isiklikuks kasutamiseks. Postitustes olev informatsioon on ainult informeerimise eesmärgil ning autor ei vastuta informatsiooni õigsuse eest. Tegemist ei ole meditsiiniliste soovitustega ning meditsiiniliste küsimustega tuleks alati pöörduda meditsiinitöötaja poole. Mis on sagedasemad probleemid seisulaudade kasutuselevõtuga? Seisulaud ei lahenda ära kõiki töötervise probleeme.\nKas seisulauad on üldse õige lahendus organisatsiooni töötervise probleemile? Millist töötervise probleemi üldse lahendatakse? Võib-olla on enamike probleemide juurpõhjus hoopis psühhosotsiaalsetes ohutegurites näiteks liigne töökoormus ja —tempo, töökiusamine vmtmille puhul seisulauad tõenäoliselt ei aita.\nTöötajad ei tea, kuidas vastavalt enda soovidele, eripäradele ja töö iseloomule seisulauda kasutada.\nEeskujuks võib tuua neid, kes seisavad tööpäeva alguses ja lõpus minutit, kuid tööpäeva keskel ning süvenemist nõudvate tööülesannete puhul istuvad nipp: kui tööpäeva lõpus laud seisvasse asendisse panna, on ta seal ka hommikul.\nParaku on ka neid, kes ebamugavustunde kiuste seisavad tunde, kuigi keha annab ammu märku, et oleks vaja asendit muuta. Ei anta kehale aega seisva tööasendiga harjumiseks.\nKa pikemad ei küüni üle ääre. Kui mõni sinnapoole väljalangend kivi on lahkumisel ruumi jätnud piluks, siis see, kes juhtus välja nägema on äranähtu nimetanud iluks.\nTa samal hetkel ise läbi nähtud ja pole kohta, kus võiks tunda häbi ta. Lapsevanemal on seejuures õigus ja kohustus oma lapsi kasvatada ning õpetada ja hoolitseda nende heaolu eest.\nÕigus elule ja arengule on kõigil lastel, ka neil, kellel on mõni haigus, füüsiline või vaimne puue. Ka sellisele lapsele peab võimaldama tema vajadustest lähtuva maksimaalset arengut soodustava kasvukeskkonna. See peab olema võrdväärne terve lapse kasvukeskkonnaga. Haige, vaimse või füüsilise puudega lapse elutingimused peavad tagama talle eneseväärikuse, soodustama enesekindluse kujunemist ja võimaldama ühiskonnas aktiivselt osaleda.\nMaksimaalselt arendava kasvukeskkonna võimaldamine tähendab, et lapsele peab olema tagatud parim võimalik lapsepõlv. Last tuleb kasvatada tema loomupäraseid oskusi ja võimeid silmas pidades.\nLapsele tuleb võimaldada harmoonilist, armastavat, õnnelikku ja mõistvat kasvukeskkonda. Õigus elule ja arengule on alus teistele arengu tagamisega seotud põhimõtetele, mida sisaldavad konventsiooni ülejäänud artiklid. Neis käsitletakse õigust haridusele, tervishoiule, küllaldasele elatustasemele ja mängule.\nÕigusega elule ja arengule on seotud konventsiooni artiklid, mis kaitsevad last väärkohtlemise, ärakasutamise ja relvakonflikti mõjude eest, soodustavad nendesse olukordadesse sattunud laste paranemist ning kindlustavad erihoolduse ja kaitse puudega lastele. Hodgkin, R. Implementation Handbook for the Convention on the Rights of Child. Third ed. Unicef: Genevap 83— Laste õigused. Lastekaitse Liit: Tallinn,lk Samas on oluline, et laps oleks igas olukorras eakohaselt hoitud ning et tema turvalisus oleks tagatud.\nLast tuleb kaitsta igasuguse vaimse ja füüsilise vägivalla, ülekohtu, hooletussejätmise, hooletu või julma kohtlemise või ekspluateerimise ning seksuaalse või muu kuritarvitamise eest. Lapsel on õigus perekonna, ühiskonna, omavalitsuse ja riigi erilisele kaitsele ning abile.\nVaimse vägivalla all mõeldakse alandamist, solvamist, isoleerimist ja muid tegevusi, mis mõjutavad lapse vaimset tervist. Alandavalt mõjub ka karistamine, mis väljendub alavääristamises, piinlikkustunde tekitamises, mõnitamises, ülekohtus, ähvardamises, hirmutamises või naeruvääristamises.\nFüüsilise karistamise all mõeldakse löömist käe või vahendiga, kuid ka tutistamist, raputamist, loopimist, küünistamist, torkimist, põletamist, kõrvetamist või ka sunnitud söömist. Kehaline karistamine on lapse jaoks alandav. Kehaline või muul viisil alandav kohtlemine võib aset leida nii kodus, koolis kui ka mujal. Olgu karistajaks ema, isa, vanaema, vanaisa, tädi, onu, õpetaja, kasvataja või keegi teine — ühelgi juhul ei saa kehalist või muul viisil alandavat karistamist pidada aktsepteeritavaks.\nSamuti ei ole aktsepteeritav lastevaheline alandav ja vägivaldne nii füüsiline kui ka vaimne käitumine. Kehaline ja muul viisil alandav kohtlemine riivab lapse eneseväärikust ja õigust kehalisele terviklikkusele. Käitumist, mida täiskasvanu ei aktsepteeri enda suhtes, ei tohi ta rakendada lapse suhtes. Sellest hoolimata esineb laste kehalist karistamist paraku igas riigis.\nFüüsiline karistamine õpetab üksnes hirmust tulenevat pimedat allumist suurema ja tugevama käskudele ning nõudmistele.\nLaste ja noorte õigused ja kohustused Lapse õiguste konventsioon võeti vastu Eesti liitus konventsiooniga\nLapsed on täiskasvanutest sõltuvad ja nad vajavad kaitset täiskasvanute vägivalla eest. Esimese riigina keelustas laste kehalise karistamise Rootsi Täiskasvanutel on laste karistamises palju õppida. Lapsega juhtunut tuleb osata näha läbi lapse silmade. Lapse eesmärk ei ole enamasti halvasti käituda. Eksimused tulenevad teadmatusest ja sellest, et laps ei oska olukordi täiskasvanulikult hinnata. Täiskasvanul ei ole õigust last alandavalt kohelda seetõttu, et laps ei mõista maailma täiskasvanuga samamoodi.\nMõistmist saab kasvatada sõnade ja suhtumisega. Karistus peab lapse jaoks tunduma õiglane ja proportsionaalne tehtud teoga. Lapsed tahavad väga olla täiskasvanute moodi — arukad — andkem selleks võimalus, õppigem ise ning õpetagem õiget käitumist eeskujuga.\nLastega tegelevate täiskasvanute ülesanne on kaitsta lapsi nii vaimse kui ka füüsilise vägivalla eest. See tähendab, et täiskasvanud peavad laste eest seisma ning teatama juhtumitest, kui lapsi on füüsiliselt karistatud, füüsiliselt ja vaimselt väärkoheldud või kui valitseb selline oht või kahtlus.\nÜldise põhimõtte kohaselt on lapsel kõige parem kasvada oma peres oma vanemate juures. Lapse eraldamine vanematest on lubatav ainult tõsise kahtluse korral, et last võidakse peres väärkohelda. Euroopa Inimõiguste Kohus juhtumis R. Kaitse lapsele sobimatu töö eest Põhiseadus keelab sunnitöö nii lapse kui ka täiskasvanu puhul.\nLast ei tohi töö tegemiseks ära kasutada. Laps ei tohi teha tööd, mis on talle ohtlik, segab koolis käimist või on kahjulik tema tervisele ja arengule. Laste töötamist reguleerib töölepingu seadus. Seal on kirjas laste töölkäimist puudutavad vanusepiirid ja eritingimused. Alaealisel on töötamiseks vaja olenevalt vanusest kas vanema või tööinspektori luba. Sotsiaalne kaitse Lapsel on õigus sotsiaalsele turvalisusele, sealhulgas sotsiaalkindlustusele.\nLapsele, kelle vanemad ei ole võimelised teda ülal pidama tööpuuduse, haiguse, erivajaduse, vanaduse vms tõttu, tuleb võimaldada majanduslik toetus riigi poolt. Seetõttu on lastele ja lastega peredele seadusega ette nähtud mitmesugused toetused nt peretoetused ja sotsiaalteenused.\nTähendab, lapse eraldamise otsus peab põhinema tõenditel, mis ei ole kogutud üksnes kohaliku omavalitsuse ametnike pisteliste visiitide käigus. Vaja on ka arstide hinnangut ja võimaluse korral olenevalt vanusest lapse enda arvamust.


Hambaravi Blogi: Kaunis naeratus suveks\nSoodapuhastus ehk Air-Flow\nKõige lihtsam võimalus on hammaste puhastamine soodaga ehk Air -Flow puhastus.\nPuhastus kujutab endast pehmete ülipeente osakeste kasutamist hambapinna puhastamiseks sinna ladestunud mustusest, näiteks: suitsu, kohvi või teeplekid. Mitmeid kordi kiiremini tulemusi andev, kui tavapäraste harjaste, pastade või poleerimisvahendite kasutamisel ja mis veelgi olulisem – ilma hambapinda kahjustamata. Katt, sadestised ja värvierinevused kaovad kiirelt ning valutult ka raskesti ligipääsetavatest kohtadest. Protseduur sobib kõigile patsientidele, soovitavalt võib protseduuri korrata iga poole aasta tagant.\nSoodapuhastus võtab aega pool tundi ja ühe hamba töötlus maksab 60.-EEK\nVõimalus on ka hammaste valgendamine. Selleks pakume samuti mitmeid erinevaid variante.\nKabinetis kohapeal pakume Zoom valgendust. Protseduur võtab aega 2,5h. Protseduur algab ettevalmistustega, millele järgneb tunnine valgendamisfaas ja viie minuti pikkune fluorihooldus. Vähemalt 2 nädalat enne protseduuri soovitame hambad hügienisti või\nhambaarsti juures puhastada. Lõpptulemus võib olla kuni kaheksa astet heledam toon, kuid samas on tulemus alati väga individuaalne. Protseduur sobib peaaegu kõigile, erand juhtudel ei mõju valgendamine soovitud viisil. Hambaarst selgitab sobivuse kontrollides individuaalselt suupiirkonda.\nJärgides Zoom hammaste valgendamisjärgseid hooldamise reegleid, säilib Teie hammaste\nvalgendamistulemus püsivalt. Pärast valgendamisprotseduuri saate koduseks kasutamiseks hooldussarja ning valgenduskaped, mida kasutatakse värvumist märgates. Särava valge naeratuse säilitamiseks piisab üldjuhul järelhooldusest kord aastas.\nIdeaalne valgendussüsteem neile, kes soovivad näha tulemusi kohe!\nKogu protseduur maksab 3700.- EEK\nLisaks neile kahele protseduurile on veel võimalus osta meie registratuurist koju kaasa koduseks valgendamiseks mõeldud tooteid. Valida saate erinevate valgendavate hambapastade vahel ja ka valmis kujul valgenduskapesid.\nIlusat suve koos särava naeratuse ja eredate hetkedega soovides Teie Kaarli Hambapolikliinik!\nAnonüümne 8. juuni 2010 13:14:00\nKas need valgenduskaped, mis peale valgendamist kaasa antakse, maksavad ka midagi? Kui palju maksab järelhooldus?\nMargit Eendla 8. juuni 2010 15:12:00\nValgenduskaped (Treswhite), mida saate valmis kujul osta meie registratuurist, maksavad 1000.-EEK komplekt(2 x 10 kapet). Võimalus on osta ka üksikult 100.- EEK tükk. Püsivama tulemuse saavutamiseks soovitame kasutada kümne päeva jooksul ära kogu kümne korra komplekt. Hea tulemuse annab ka ühekordne kape, seda soovitame kasutada näiteks vahetult enne olulist sündmust/tähtpäeva. Efekt on kohene, kuid ei pruugi olla väga püsiv. Järelhooldust üldjuhul selline valgendusmeetod ei vaja, küll aga kui hambad muutuvad tundlikuks, siis on selleks olemas spetsiaalsed hambapastad, mis tundlikust vähendavad (erinevad variandid, müügil kõikjal apteekides ja ka meie registratuuris Sensodyne).


Ülemnõukogu: sekretärid naasevad trükimasinate juurde - Sekretar\nÜlemnõukogu: sekretärid naasevad trükimasinate juurde\nSekretäride Ülemnõukogu otsuse nr 46 kohaselt, ei ole sekretäride peamiseks töövahendiks enam arvuti. Sekretäride Ülemnõukogu tõdes, et otsus tuli lihtsalt, kuna arvesse võeti sekretäride silmade suurt ülekoormust, mis on põhjustatud ekraani liigsest vaatamisest ning trükimasinatega kaob see probleem ära. Otsuse kohaselt on muutused sekretäride töö osas veelgi laiemad.\nLisaks on muutusi teisigi ning seda loomulikult selle nimel, et sekretäride töö edaspidi veelgi mugavam oleks. Kontoritool vahetatakse välja kiiktooli vastu, pastapliiatsid asenduvad tindi ja sulepeaga, e-maile toimetab edaspidi kohale tuvipost. Samuti leiavad aset muutused ka kullerteenuse kasutamise osas ning senise töö võtavad üle sügisel lõunasse lendavad linnud.\nPärisime Ülemnõukogult, et kas selline lahendus on üldse efektiivne ning ei muuda sekretäride tööd hoopiski raskemaks.\n„Oleme sellist varianti omavahel väga pikalt arutanud ning leidsime, et praegusel ajal on selliseid muudatusi kõige lihtsam läbi viia. Kõik töötajad on hetkel kodukontorites ning sekretäride töömaht on samuti oluliselt vähenenud. Seega ei näe me hetkel mingisugust põhjust muretsemiseks,” seisis Sekretäride Ülemnõukogu päringu vastuses.\nKuidas sekretäride töö normaalse elu juurde naasedes välja näeb, ei osanud Ülemnõukogu hetkel veel kommenteerida. Samas nentisid, et vajadusel kaalutakse sekretäridele kasvava elutempo tõttu kaarikusõidu võimaldamist kodust tööle.\nUued nõuded hakkavad kehtima 1. aprillist 2021.


Keevallik: kehva hariduse põhjusi tuleb otsida puudulikust toetustesüsteemist - Haridus - Tallinn City\nKeevallik: kehva hariduse põhjusi tuleb otsida puudulikust toetustesüsteemist\nKeevallik: kehva hariduse põhjusi tuleb otsida puudulikust toetustesüsteemist Lisatud galerii!\n30. august 2010, 16:56\nTäna pidulikult ametisse nimetatud Tallinna Tehnikaülikooli rektor Andres Keevallik tõdes oma kõnes, et olukord üliõpilaste sotsiaalsete garantiidega ei tee Eesti riigile au.\nKeevallik tunnistas oma ametisse nimetamise tseremoonial, et tunneb vastutust oma Alma Materi, tema töötajate, üliõpilaste, vilistlaste ees ja oma rahva ees.\n«Me anname endale selgelt aru, et tänasel päeval, tänases majandusolukorras vaadatakse meie poole võib-olla et isegi lootusrikkamalt kui kunagi varem. Meie majandus vajab uut hingamist, struktuurseid muutusi teadmistemahukama tootmise suunas, innovatiivsust ja julget pealehakkamist,» tunnistas Keevallik.\n«Meilt oodatakse paremaid insenere, spetsialiste. Meilt oodatakse, et meie teadus toetaks tugevamalt meie majandusarengut, avaks selleks uusi võimalusi. Me oleme valmis pakkuma oma ülikooli mitmekülgset kompetentsi ühiskonna ees seisvate aktuaalsete majandus- ja sotsiaalprobleemide lahendamiseks,» lisas ta.\nKäsitledes tehnikaülikooli arenguvõimalusi, rõhutas Keevallik märksõnade kombinatsiooni: kvaliteet, efektiivsus, stabiilsus. «Julgen arvata, et need on tänasel päeval kohased ka meie kõrgharidussüsteemile tervikuna.»\nTehnikaülikoolil on selja taha jäämas Keevalliku sõnul edukas kümnend, millele on kaasa aidanud esialgselt soodne majanduskeskkond ning ELi struktuurivahendite edukas hankimine ja otstarbekas kasutamine.\n«Loomulikult sõltub palju sellest, mida on meie riik võimeline ja valmis panustama teadus-arendustegevuse ja ülikoolihariduse arengusse. Meil on muljetavaldav kõrgharidusstrateegia ja tema rakendusplaan, ent osati arusaadavatel objektiivsetel põhjustel pole seda suudetud järgida.»\n«Tahaks väga loota, et majandusolukorra paranedes on kõrgharidus riigi kõrgeimate prioriteetide seas ja lubatu saab teoks,» lisas Keevallik.\nEraldi peatus vastne rektor üliõpilaste sotsiaalsetel garantiidel ja õpitoetustel. «Põlvest põlve oleme me Eestis pidanud hariduse saamiseks pingutama ja vaeva nägema. Oma suguvõsa näiteks tuues tean, et isa pidi ennesõjaaegses Tartu Ülikoolis toimetulekuks majast- majja käies kartuleid müügiks pakkuma, kusjuures ta oli ainuke pere kuuest lapsest, kes sellist haridust endale lubada sai,» meenutas Keevallik.\n«See aga, et üle 60 protsendi tänase Eesti üliõpilastest on sisuliselt sunnitud õppimise kõrvalt töötama ja et ainult 15 protsenti neist saavad tagasihoidlikke õppetoetusi, ei tee au meie riigile. Siit tuleb otsida ka suure väljalangevuse ning kohati ilmneva ebakvaliteetse harituse peamisi põhjusi.»\nKeevallik lisas ka, et teaduskondade sees saab ressursse paremini kasutada. «Kavatseme tegelda tõsisemalt õppekavade ökonoomikaga ja liikuda õppekavade arvu vähendamise suunas. Kaalume tõsiselt võimalust eliitrühmade moodustamiseks võimekatest ja motiveeritud üliõpilastest, kes saaksid süvendatud teoreetilist ettevalmistust tulevast akadeemilist karjääri silmas pidades. Olen veendunud, et see võimaldab meil parandada ka doktoriõppe efektiivsust. Meie ülikooli mainekad teadustulemused peaksid olema oluliseks motiiviks, mis tooks siia õppima gümnaasiumi lõpetajate paremikku.»\nLinnavõim Linnavõim sõlmib Tallinna tehnikakõrgkooliga koostööleppe\nPõhja-Tallinn Kellad jõudsid Mereakadeemia torni saja-aastase viivitusega 1\nHaridus Agur: keskpäraste torukoolide asemel tekivad tugevad põhikoolid 4\nHaridus Halduskohus jättis GAGi uue hoone naabri kaebuse rahuldamata\nHaridus Tallinna koolivõrku ootavad ees suured muudatused 2\nHaridus Pääsküla gümnaasiumi hoolekogult peteti nõusolek välja\nNõmme Vakra: peatagem Pääsküla gümnaasiumi sulgemine


Udupea ainus hobi: Ahjuribi\nRibi on olnud minu jaoks mingi müstiline toit. Mulle on alati grillribi väga meeldinud, aga ma pole kunagi tulnud mõttele, et seda ka ise väga lihtsalt teha saab. Vahel olen turul käies ikka piilunud, et huvitav, kas pehmet ribi üldse müüakse ja tegelikult polegi silma hakanud. Sel nädalal aga oli see minu "koduletis" täitsa olemas.\nKiire marinaad, unistus grillihooajast, mahlane ja pehme liha, matsutavad lapsed ja ülim enesega rahulolu - selline see meie esimene ribitegu sai.\n4 pikka pehmet ribitükki\nPurusta küüslauk ja sega koos ülejäänud ainetega marinaadiks. Soovi korral võib ju koguseid muuta ja maitse vastavalt oma maitsele parajaks timmida. Vala marinaad lihale ja mudi korralikult kõik läbi. Lase vähemalt 3 tundi seista. Pane liha küpsetuskotti ja küpseta 175-kraadi juures ca 1 tund. Suurenda kuumust 200-ni, võta liha kotist välja, laota ahjupannile ja küpseta, kuni liha on mõnus pruun ja kleepuv. Küpsetuskotti alles jäänud marinaadivedelikuga pintselda aeg-ajalt liha üle. Serveeri ahjukartulite ja/või värske salatiga.\n- märts 23, 2013


Võro perimüstandsupido – Teppo timm ja polkasamm\nSeo nädälilõpp om Võro liin tandsu ja pillimängu täüs. Peetäs timahavast Võro perimüstandsu festivali, kon tsipa inämb saava tähelepandmist Teppo tüüpi lõõts ja polkatands. Võro perimüstandsu festival om 1995. aastagal Võro folkloorifestivali nimega pääle naanu esieräline perimüstandsu üleilmalist rikkust näütäjä tandsjidõ ja pillimiihi suurpido. Teppo lõõts om seokõrd esierälidselt üles nõstõt. Päält võikimängmise ja lõõdsakuningidõ [...]\nAlakonnu kivilaudan oodõtas põimukuun Godot’d\nTimahavvatsõn Kaika suvõülikoolin Kaikal tulõ edimäst kõrda ettekandmisõlõ ilmakuulsa Becketti Samueli näütemäng «Godot’d uutõn». Näütemäng kandas ette võro keelen ja lavastaja Tubina Taago ütles seo ettekandmisõ kotsilõ «eskiis», selle et tego om osalt jaolt lavastõdu lugõmisõga. Minevä puulpäävä sai Godot’ näütetrupp edimäst kõrda kokko, käsikiri loeti läbi ja käüti kaeman etendüspaika Alakonnu suurõn kivilaudan. Lavastaja [...]\nTiijuht Lattiku Jaan sai Lüllemäele mälehtüspingi\nVõidupühäl tetti Karula kihlkunnan Lüllemäel vana Karula kerigu man pidolidsõlt valla kirämehe, poliitigu ja keriguoppaja Lattiku Jaani (1878–1967) mälehtüspink. Mäkiste küläst peri Lattiku kõgõ suurõmb pannus võro keele ja kultuuri hääs omma timä jutu, kon tä tarvitas karula kiilt. Lattiku jutu omma siiämaalõ hinnadu koolilatsi siän, noidõ perrä tetäs egä aastak ettelugõmiisi ja näütemängõ. Vast [...]\nRõugõn omma laagrin noorõ rahvamuusigu\nRõugõn tulõ 15.–20. hainakuuni rahvusvaihõlinõ nuuri muusigalaagri Reval Etno. Laagrin olõja saava pilli oppi, a päält tuu andas ka mitmõl puul kontsõrtõ. «Muusigalaagrin tegelemi muusigarõõmu luumisõ ja hoitmisõga. Teemi umaloomingut, a mängimi ka eesti ja muiõ maiõ rahvamuusikat,» kõnõlõs suvõlaagri vidäjä, tunnõt muusik Bartosiki Tuulikki. Laagrin oppasõ ja andva tüütarri mitmõ riikevaihõlidsõ tagapõh’aga muusigu Eestist, [...]\nKõgõ mõnusamb om raamatut lukõ!\nKõgõ mõnusamb om suvõl kuuma ilmaga iks raamatut lukõ. Pakõt kohegi lauda pääle hainu sisse vai läät tagatarrõ sängü, tõmbat kärbläisi kaitsõs lina pääle ja loet. Noilõ, kinkal tuu raamat viil lugõmada, om mul üts soovitus. Minevä aasta sügüse vällä tulnu Afanasjevi Vahuri romaan «Serafima ja Bogdan» om üts eesti kirändüse suurist romaanõst. Suuri romaanõ [...]\nPini vai lats?\nNõvvami seo ilma aigu pinne käest rohkõmb kombit ja hääd kasvatust ku latsi käest. Tuu om suur ülekohus eläjide vasta! Midä aig edesi, tuud rohkõmb paistus, et ilmaelu om pää pääle käändnü. Ah et mis sis jäl häda om? Hädä om tuu, et eesti ja tuu seen ka võro rahva ellujäämise peräst om häbemäldä [...]\nMu süäme Võromaa\nVõromaa juusk mu suuni seen tuust aost saani, ku ma sündü. Seo nabanööri omma loonu mu edeimä ja -esä, kiä kunagi Võromaal elli. Ku latsõn Ida-Virumaal üles kasvi, kõnõl’ imä Võromaast. Maast, miä om väega kavvõn ja kon kõnõldas tõistmuudu. Timä vanaimä kõnõl’ koton võro kiilt, a tuul aol kaeti tuu pääle tsipa halvastõ. Edimäst [...]\nKäve kabiinildä traktoriga Antslast Varstun (ligi 30 km) Oll’ asja. Peräjärve mäe alt kääni ilma mõtlõmalda Ubajärve poolõ. Paari minuti peräst naksi mõtlõma: mille ma tulbatii päält kõrvalõ kääni? Ah et 4 km õkvampa? A tuu iist ao poolõst kaotat. Et liiklus väiksemp? Jah, terve tuu mõtsavahelise tii pääl tull’ ainult üts auto vasta, tuugi [...]\nSuvõvõrokõsõ: Vaino Külli ja Urmas\nTimahava alas’ kuvvõndat kõrda suvi Vainodõ perrele, raamadupidäjäle Küllile (44) ja telemehele Urmassõlõ (44) Orava kandih Haan’kasõ küläh. Näide suvõkodo Ojaperve talo om umma nimme väärt – huunõ omma riah Tudõrna uja perve pite. Kõnõlõmi Külli ja Urmasõga juttu päiv pääle Kagu-Eesti eelarvamusfestivali. Urmas oll’ sääl mõtsateemalidsõ arotusõ vidäjä. Ka Vaino Urmasõ juhit telesaatõ «Suud [...]\nLatsõ vei kultuuriperändit nutimaailmaga kokko\n20.–22. piimäkuul sai nutiga latsõ Võromaalt ja muialt Eestist kokko Krabil. Maaha peeti timahavanõ koolinuuri häkaton, mink teema oll’ kultuuriperänd nutimaailman. Häkaton tähendäs programmiirmismaratoni, kon ütekõrraga mõtõldas kambaga vällä määnegi vahtsõnõ asi vai puutriprogramm ja tetäs tuu ka valmis. Koolinoorõ seo kolmõ pääväga programmiiri es jõvva, a jõudsõva vällä märki ja ette kanda uma mõttõ, [...]\nEesti riigi tulõkiga naati kõvva põllumajandusõga tegelemä. Et saanu ehitä ja vahtsõt tehnikat osta, tuujaos oll’ rahha vaia. Maal tetti ütispanga, kohe rahvas sai rahha panda ja kost lainu võtta. Täämbädse pildi om tennü 5. hainakuul 1936 Zopa Gustav. Pildi pääl om Varstu ütispanga nõvvokogo ja juhatus. Ruusmaa Arthur Pilt om peri Vana-Võromaa kultuurikua muusõumist.\nOlõ latsõpuhkusel. Inne seod oll’ aasta ja ütessä kuud latsõpuhkusõl mu tõõnõpuul. Timä läts’ tüüle ja pässi. Õigõlõ pässi õnnõ tuu, miä timäst perrä om. Latsõpuhkus ei olõ nall’aasi. Edimädse latsõ puhul olli ma kimmäs, et taa om ime. Kai ekä tä sammu, olli täl samal aol takan ja iin, tei kõik, et väikust imest [...]\nSeo jant juhtu sõs, ku kolhoosi olli joba lakja lännü ja Vinnemaa veeren kaivõti küläteid läbi, et õkva siiä- ja sinnäpoolõ ei saasi nii lihtsäde. Elli tuukõrd Viitka lähkün talun. Pidäsi sääl eläjit. Oll’ illus süäsuvõ ilm. Ma tulli õdagu kodu ja kai, et üts pini om kaonu. Mul oll’ näid tuukõrd peris kolm tükkü. [...]\nMi inemise omma väega tõsidsõ. Ei taheta sukugi nall’a ja naaru. Ega tuuperäst, et elo rassõ ja rahha vähä, ei piä viil naarmist är unõtama. Jaanipäiv sai müüdä, suur suvi käen. Õdagus tahassi määnestki lihha kütsä. Sõida Põlvahe Selverihe. Mõtlõ, et täämbä võta letist vallalist lihha. Mu iin sais noorõmbapuulnõ suur miis. Om nätä, et [...]\nHanna ja sarviga\nKaika Lainõ kõnõl’ mullõ ütskõrd säändse jutu. Tä oll’ matussil, kon matõti tihkõt talupernaist. Ku koolnut hauda lasti, oll’ kirstust visanu sinist savvu ja havva veeren tä kõgõ umatsõmba olli hanna ja sarviga. Lainõ oll’ viil küsünü keriguopõtaja Jürjo käest, kas timä ka näkk’ toda. Jürjo oll’ tuu pääle vasta ülnü, et säänest asja või [...]\nSõaväkke minek Parhilla om jäl käen tuu aig, ku nuuri miihi kaitsõväkke kutsutas. Imä, kink poig pia Eestit tiinmä lätt, kõnõl’ mälehtüse umast nuurusaost. Aastanummõr oll’ sis 1984. Püssä ala kor’ati ka tudõngi. Sügüsedse võtmisõ aigu jäi näide edimäne kursus nuurist miihist peris tühäs, õnnõ kats mehepoiga jäeti tütrigile silmärõõmus. Üts noist oll’ sõaväen är [...]\nKas jalgpall om parõmb ku seks? Kuuli raadiost, et jalgpall ollõv parõmb ku seks ja et naisilõ ei miildü jalgpall. Ku nuu kats tarkust kokko panda, sõs piät arvo saama, et naisi meelest om ihorõõm iks jalgpallist parõmb. Kas kiäki tiid kedägi, kiä tiid säänest naist, kellele miildü-i mehe? Ja kiä sääl jalgpalliplatsi pääl ümbre [...]\nSuvõl omma kõik mõistligu inemise maal ja puhkasõ Telefon kõlisõs. Küsütäs: «Kas Mona Lisa om koton?» «Ei,» vastatas. «Mona Lisa om maal.»\nNummõr’ 416 – Hainakuu 5. päiv 2018


[quote="motamees"]Ahhaa, paningi mööda. Arvestasin PTT kiviga. 85se kiviga tuleb mõõt väheke teine. Põhimõte ikkagi sama, katsu täiskividega mõõtu panna. Seespool saad lõigata küll. Enne lõikamist leota kive. On palju lihtsam.[/quote]\nLaiendatud vaade Teema ülevaade: Väike ahi\nÄkki kõige alla näiteks need plokid lappi maha https://www.ehituskaup24.ee/ee/aeroc-plokk-element-75x400x600-80.html , siis tsementplaat ja sellele juba tellised.\nPostitas kaminahi » 14 Apr 2013, 21:55\nVaatan seda teemat ja luban, et sean siia üles ka oma juba staažika nurgahjukese, millel seljataga karmid katsumised.\nPostitas motamees » 11 Apr 2013, 11:56\nTegelikult pole seal all ei aerocit ega fibo. Mõlema all on Narva plokk. Ja see pole ka tähtis, et peab olema see, teine või kolmas. Peaasi, et midagi on. Vundament peab olema ja tungivalt soovitav, et oleks termoisoleeritud. Muidugi ka hüdroisolatsioon.\nKüsimus tekib hüdroisolatsiooniga kohas, kus põrandalaagid on pinnase peale pandud ja täiesti kuivad. Aastakümneid olnud ja nagu uued. Kas seal on hüdroisolatsioon vajalik?\nKüsimus tekib hüdroisolatsiooniga kohas, kus põrandalaagid on pinnase peale pandud ja täiesti kuivad. Aastakümneid olnud ja nagu uued. Kas seal on hüdroisolatsioon vajalik? :?\nPostitas huviline » 11 Apr 2013, 11:40\nMotamees, kas ma näen õieti et see lumivalguke ise on laotud fibo peale, aga saba aeroci peale? Kas on mingi konkreetne põhjus miks ahju alla aerocit ei pannud?\nPostitas motamees » 11 Apr 2013, 11:33\nAhhaa, ilmselt jah oli küsimus palju lihtsam, kui ma mõtlesin. Tean ka seda spordiala, aga koridorist kööki liikumise peale üldse ei mõtelnud. See uks läheb nimelt kinni. Kööki jääb niigi veel kaks ust.\nPostitas huviline » 11 Apr 2013, 11:20\njonson kirjutas: Näen ma õieti, et kulgemine ühest ruumist teise tähendab väikest parkuurimist?\nMida sa parkuurimise all mõtled?\nTa ilmselt mõtles seda spordiala kus igasugu takistusi ületatakse. Ehk et kas ühest toast teise pääsemiseks peab üle leso hüppama\n[quote="motamees"][quote="jonson"]Näen ma õieti, et kulgemine ühest ruumist teise tähendab väikest parkuurimist?[/quote]\nMida sa parkuurimise all mõtled? [/quote]\nTa ilmselt mõtles seda spordiala kus igasugu takistusi ületatakse. Ehk et kas ühest toast teise pääsemiseks peab üle leso hüppama ;)\nPostitas motamees » 11 Apr 2013, 09:15\nKui korstnasse sisenemist, siis jah. Altpoolt oli korsten millegipärast täis valatud.\nKui erinevate ruumide vahel erinevat tasapinda, siis ei. See, et leso paistab olema kõrgemal on silmapete. Leso on lihtsalt ahjust tagapool.\n[quote="jonson"]Näen ma õieti, et kulgemine ühest ruumist teise tähendab väikest parkuurimist?[/quote]\nPostitas jonson » 11 Apr 2013, 08:49\nmotamees kirjutas: Lumivalgeke ootab printsi Hiiumaal.\n"kivist asi" on väikse ahju saba. Lähemal polnud korstent.\nNäen ma õieti, et kulgemine ühest ruumist teise tähendab väikest parkuurimist?\n[quote="motamees"]Lumivalgeke ootab printsi Hiiumaal.\nPostitas motamees » 11 Apr 2013, 08:42\nhuviline kirjutas: Kas see pliitahi peakski olema üleni šamotist (v.a. esimene kiht)?\nKui teha nii väike, kui joonisel, siis ilmselt küll. Kui aga teha foto järgi, siis on ruumi ka muudeks variantideks.\nJuhul, kui teha väliskiht punasest kivist, saab langevat lõõri kaitsta HBO+ plaadiga. See annaks kokku pliita laiusele 6cm juurde.\nVanasti tehti enamus pliitasid punasest kivist. Ainult koldes kasutati samotte. Pidasid ka vastu. Kui lähtuda sellest aspekstist, siis võiks ka joonisel oleva pliita teha punasest kivist välismüüritisega. Pragusid varjab plekk.\n[quote="huviline"]Kas see pliitahi peakski olema üleni šamotist (v.a. esimene kiht)?[/quote]\n:?: Vanasti tehti enamus pliitasid punasest kivist. Ainult koldes kasutati samotte. Pidasid ka vastu. Kui lähtuda sellest aspekstist, siis võiks ka joonisel oleva pliita teha punasest kivist välismüüritisega. Pragusid varjab plekk. :?:\nPostitas huviline » 11 Apr 2013, 03:27\nmotamees kirjutas: Meil oli põgus jutt ka väiksest salvestavast pliitast. Nagu mainisin, võib raud väikse toa liiga soojaks kütta - minu arvamus.\nKas see pliitahi peakski olema üleni šamotist (v.a. esimene kiht)?\n[quote="motamees"]Meil oli põgus jutt ka väiksest salvestavast pliitast. Nagu mainisin, võib raud väikse toa liiga soojaks kütta - minu arvamus.\nPostitas rokikas » 09 Apr 2013, 06:49\nKoos "sabaga" see Lumivalgeke ei olegi enam nii "väike ja väeti" kui esmapilgul tundus. Jagub teda ju lausa kahe ruum soojendamiseks.\nPostitas motamees » 08 Apr 2013, 23:20\nLumivalgeke ootab printsi Hiiumaal.\nLumivalgukese nabanöör.JPG (40.54 KB) Vaadatud 82214 korda


Ettevõtja – tule rahvusvahelisi messe külastama!\nMaakondlike arenduskeskuste võrgustik korraldab 2017.aastal ettevõtjatele 10 külastust rahvusvahelistele messidele. Messikülastuse eesmärk on viia ettevõtete esindajad tutvuma messiga ja seal pakutavate võimalustega. Messikülastusega saavad ettevõtjad parema ülevaate erinevatel turgudel toimuvast ning saadud kogemused motiveerivad tegelema oma ettevõttes tootearendusega uutele turgudele sisenemiseks. Innustame osalejaid otsima ja märkama võimalusi oma ekspordi kasvatamiseks. Loome ettevõtetele võimaluse viia end kurssi uute toodete ja tehnoloogiatega, millega tuleb konkureerida rahvusvahelisel turul. Messikülastustega luuakse eeldus eksporti toetava suhtlusvõrgustiku tekkimiseks Eesti ettevõtete seas.\nBOUWBEURS 2017 (Building and Construction) VÄLJA MÜÜDUD\nMAK võrgustiku poolt messikülastuste korraldamisele kulutatud summad loetakse vähese tähtsusega abiks (VTA). Vastavalt määrusele 1407/2013 ei tohi ühele ettevõtjale ja kontsernile, millesse ettevõtja kuulub, antava vähese tähtsusega abi (VTA) kogusumma ettevõtte mis tahes kolme majandusaasta pikkuse ajavahemiku jooksul ületada 200 000 eurot. Rendi või tasu eest kaupu vedava maanteetranspordi valdkonnas tegutseva taotleja puhul ei ületa ettevõtte mis tahes kolme majandusaasta pikkuse ajavahemiku jooksul taotlejale eraldatud vähese tähtsusega abi kogusumma koos meetme raames taotletava toetusega 100 000 eurot. Lähemalt VTA-st


hotellid Visayani saared\nJärgmine peatus Visayani saared?\nVäga hea1 020 arvustust\nCitic Hotel Boracay4 tärni\nBelmont Hotel Boracay4 tärni\nQuest Hotel & Conference Center – Cebu3 tärni\nWaterfront Cebu City Hotel & Casino4 tärni\nBest Western Plus Lex Cebu4 tärni\nRadisson Blu Cebu5 tärni\nMandarin Plaza Hotel4 tärni\nPopulaarsemad hotellid Bohol\nAvasta Visayani saared\nVisayani saared, populaarsemad linnad\nBoholBohol on tuntud selliste huviväärsuste poolest nagu rannad ning söögikohad. Lisaks leiduvad siin Alona rand ja Panglao rand.\nFoto: Jay Ong, Trover\nAndaAnda on koht, kus jätkub piisavalt huvitavaid tegevusi ja vaatamisväärsusi, kas või rannad, Anda rand ja Cabagnow koopajärv.\nMoalboalMoalboal pakub külastajatele paljugi huvitavaid elamusi nagu rannad, Panagsama rand ja White Beach Moalboal - rand.\nVisayani saared – rohkem teavet\nVisayani saared. Lühitutvustus\nVisayani saared, kus päikesekummardajaid ootab Alona rand ja kus kuulsate monumentide hulka kuulub Fuente Osmeña Circle, väärib kindlasti avastamist. Selle sundimatu atmosfääriga koha tõmbenumbriteks on veel elav muusika ning kaunid saarestikuvaated, lisaks muidugi ka arvukad poed. Puhkepäeva veetmiseks sobivad ideaalselt Tops Lookout ja Mountain View looduspark. Kindlasti tasuvad külastamist Cebu IT-park ja Ayala keskus.\nMillised on parimad majutusvõimalused, mida Visayani saared pakub?\nKülalistemaja rannal välibasseiniga ja baariga/sohvabaariga\n3 tärni hotell rannal rannabaariga, läheduses on Anda rand\nVisayani saared on meie kodulehel esindatud 2625 majutusasutusega. Hinnad alates 4 EUR. Sind ootab 8203 head pakkumist. Allahindlus kuni 75%.\nVisayani saared ja lähiümbrus, majutusasutuste arv tärnide järgi:\n• 35 5 tärni majutusasutust hinnaga alates 111 EUR öö\n• 258 4 tärni majutusasutust hinnaga alates 33 EUR öö\n• 1408 3 tärni majutusasutust hinnaga alates 15 EUR öö\n• 242 2 tärni majutusasutust hinnaga alates 7 EUR öö\n• 22 1 tärni majutusasutust hinnaga alates 8 EUR öö\nMilliste vaatamisväärsuste poolest Visayani saared silma paistab?\n• Oslobi rand\nMilliseid ajaviitevõimalusi pakub Visayani saared?


Kiirlaenufirmade võrdlusindeksit pant24.ee Kiirlaenud Internetist\nKuigi sularahas kiirlaenu taotlemine võib veidi rohkem aega võtta, sest laenuraha saab kätte vaid siis, kui vastavad asutused avatud on, on see samas ka hea alternatiiv pangaülekannetele.Pangaülekande suureks eeliseks on muidugi selle kiirus. See on reeglina paindlikum ning pakub ka madalamat intressi. Sellega tõestad Sa laenuandjale, et Sa tuled oma finantsiliste kohustustega toime. Tõsi on see, et kiirlaen maksehäirega on keeruline ning paljud laenuandjad keelduvad sellisel juhul laenu andmas.Taotle laenu!See, et Sul on varasemalt esinenud probleeme laenu tagasimaksetega, ei tähenda see, et Sa ei saa mitte mingil juhul uut laenu. Kuidas tellida kinnisvara hindamine ning kust hankida hindamisakt?. Kui see on midagi, mida Sa eelistaksid, tuleks Sul valida laenuandja, kes sellist teenust pakub. Ja kuigi ka väikelaen on vaba sihtotstarbega laen, siis taotledes väikelaenu pangast, võidakse nõuda tagatise või käenduse olemasolu, mis pole alati võimalik. Kiirlaenu taotlemisel ei ole vaja tagatist ega käendust.Tõsi, paljud inimesed kiidavad autolaenu, kus tagatiseks ongi juba auto ja ütlevad, et tagatise olemasolu võimaldab omakorda paremaid laenutingimusi. Kui Sa oled leidnud ettevõtte, kellelt Sa soovid kiirlaenu taotleda, on vaja täita laenuavaldus. aastal analüüs, kus selgus, et umbkaudu kolmandik kiirlaenufirmade klientidest olid makseraskustes.\nLaenu saamiseks on vajalik vähemalt 300-eurone kuusissetulek ja vanust vähemalt 20 aastat. Võimalik, et teistsuguse laenuperioodi või –summaga laenutaotlusele antaks positiivne vastus.Nagu iga teine laen, on kiirlaen finantstoode, mille taotlemine peaks toimuma läbimõeldult ja teadlikult. Juhised ja sammud Raskusaste: Keskmiselt lihtne Külasta kiirlaenude võrdlemisega tegelevat laenuvõrdlusportaali - https://www.parimintress.ee/ Vali laenutabelist laenupakkujad, kes väljastab esimese laenu tasuta. . Kui Sa pole varem samalt ettevõttelt laenu taotlenud, on Sul vaja ka oma isik tuvastada.\n. Sellisel juhul võib raha kättesaamisega veidi kauem minna, sest Sa pead minema laenuandja koostööpartneri juurde, kes laenu sularahas välja maksab.Juhul kui laenutaotlusele tuleb negatiivne vastus, võid Sa alati laenuandjalt põhjust küsida. Tulenevalt Eesti seadustest ei saa laenuandjad pakkuda võimalust anda laenu ilma taustakontrolli tegemata.Kui laenutaotlusele antakse positiivne vastus, saad selle kohta kas e-maili või tekstisõnumi – olenevalt sellest, kuidas te laenuandjaga kokku leppisite. Seega ei ole see laenutoode Eesti turul kaugelti mitte uustulnuk. Kiirlaenu iseloomustavad väikesed laenusummad ning pigem lühikesed tähtajad. Elul on aga omad keerdkäigud ning uue laenu vajadus võib tekkida kõige ebamugavamal ajal. Vajuta "taotle laenu" nuppu ja esita laenutaotlus. Isikut saab tuvastada nii ID-kaardi kui ka Mobiil-ID abil või minnes isiklikult laenuandja kontorisse või postkontorisse kohale.See, kui põhjalikult taustakontrolli tehakse, sõltub laenuandjast, laenuvõtjast ning soovitud laenu summast ja laenu perioodist. Ja kui laenuandja siiski keeldub maksehäirega laenu andmast, ei ole kõik variandid veel kadunud. Teame, et alati ei ole võimalik sõpradelt või perelt raha laenata ja selleks puhuks aitame teil saada esimese laenu tasuta. Võimalik, et laenuandja soovib teada, mis oli makseraskuste põhjuseks ja kuidas Sa seekord seda vältida plaanid. Laenuandjad eelistavad vaadata Sinu hetkeolukorda, plaane ja sissetulekuid, kui viie aasta taguseid probleeme. Kui Sa oled varasemalt juba kiirlaenu võtnud, siis taotledes uut laenu samalt laenuandjalt, jõuab raha Sinu pangakontole loetud tundide, kui isegi mitte loetud minutitega. Raha jõuab Sinu pangaarvele üldjuhul mõne tunniga või isegi kiiremini.Mõned laenuandjad pakuvad ka võimalust taotleda kiirlaenu sularahas. Kiirlaenufirmade võrdlusindeksit pant24.ee. Laen Tallinnas annan laenu 2018.


FOTOVÕISTLUS │ Efektne elutuba, mis ei jäta kedagi külmaks! - Moodne Kodu\nFOTOVÕISTLUS │ Efektne elutuba, mis ei jäta kedagi külmaks!\nLoftilik kodu südalinnas, kus elutoa lagi on 4 meetri kõrgune, magamistuppa viib puidust trepp. Keerdtrepp viib väiksele magamislavatsile. Väga avar ja valgusküllane kodu, kus pilku püüab efektne elutuba.\nVÄRVISPIKKER: Fotograafi elutuba, mis sai värvitud luksuslikult pehmete toonidega


10 käsku kergemaks eluks. Aeg figuuriga tegeleda, rannahooaeg pole kaugel!\nSisuturundus 27. märts 2015\nKevad on käes, inimesed viskavad vatid seljast ja talvega kogunenud polstrit on raskem varjata. Nüüd on viimane aeg oma figuuriga tegelema hakata, sest rannahooaeg pole enam kaugel.\nAsja lõppes teles populaarne sari „Kallis, sa oled kosunud", kus kaalukaid nõustasid personaaltreener Erik Orgu ja toitumisspetsialist Angelica Udeküll. Erinevalt sarjast „Kaalul on rohkem kui elu" ei aetud seekord taga äärmuslikku kaalukaotust, vaid sihiks oli mõnusas tempos kulgev teekond uue ja tervisliku eluviisi poole.\nEkstreemdieedid pole kasulikud\n„Mina pooldan tasa ja targu meetodeid," ütleb Angelica Udeküll. „Kõige tähtsam pole kaalunumber, vaid suhtumine ja esimene elukvaliteedi parandamise poole tehtud samm," teab Angelica. „See, kuidas saates osalejatel eneseväärikus kasvas, avaldas muljet. Sära ja kümme-aastat-nooremaks-efekt tuli juba ainult kümnekilose kaalukaotusega"\nKas sind üllatas, et inimesed nii ebatervislikult söövad? „Teadsin, et olukord on hull," ütleb restorani Wicca peakokk, kes igapäevaselt Laulasmaa spaa külastajaid toidab. „See on uskumatu, milliseid koguseid ollakse võimelised sisse sööma. Tundub, et toitumise põhireegel „Söö vähem kui kulutad" ei ole paljude inimesteni jõudnud."\nSaatest jäi mulje, et meestel on kaalulangetamine lihtsam. Kas tõesti? „Meestel koguneb rasv rohkem kõhule, naistel puusadele. Kui mees tahab kaalu langetada, peab ta esmajärgus üle vaatama oma toitumise, seevastu naise esimene ülesanne on rohkem liikuda," teab Angelica.\nÜldise reegli järgi moodustab kaalu langetamise tõhususest 80% söömine ja 20% treening. „Kontrollitud söömine ja mõõdukas liikumine annavad igal juhul parema tulemuse kui ainult liikumine," rõhutab Angelica tervislikus eluviisis toitumist.\nSöö hommikul, mitte õhtul\n„Kõige suurem viga on tavaliselt see, et hommikuti ei sööda. Hommikul tuleb just süüa, soovitatavalt sooja toitu, mis peaks moodustama 25% kogu päeva toidust," õpetab Angelica. „Kui on tahtmine süüa šokolaadi või jäätist, tuleks seda teha hommikul, mitte õhtul, sest siis jõuab päeva jooksul saadud kalorid ka ära kulutada."\n„Suur viga on seegi, et süüakse harva. Tavaliselt on päevas ainult kaks söögikorda ja neist kõige suurem õhtul, mis on ilmselgelt vale," lisab tervisliku toitumise ekspert. „Loomulikult on kurja juureks hilisõhtused teleka ees tarbitavad suupisted ja karastusjoogid ning seejärel otse täis kõhuga voodisse minek."\nSaates osalejaid piitsutasid isiklik treener ja toidunõustaja, mis on päris kulukas ettevõtmine. „Tegelikult saab kaalu kontrolli alla ka iseseisvalt. Toitumispäevikut on võimalik pidada NutriData leheküljel, kus arvutatakse välja päevane kalorite hulk, soovitatakse menüüsid ja jagatakse nõuandeid. Seda kõike tasuta," tutvustab Angelica Tervise Arengu Instituudi toitumisprogrammi.\n„Valmista toidud ise, siis näed, mida ja kui palju reaalselt sööd," ütleb kokk lihtsa vihje. „Praegune 20-30aastaste põlvkond on üles kasvanud poolfabrikaatide ja krõpsude peal. See on ka põhjus, miks ülekaalulisi noori nii palju on. Nüüd on kodus kokkamine taas populaarsust kogumas. Toidust ja õigest toitumisest räägitakse järjest rohkem ning tõenäoliselt pole järgmine põlvkond enam nii ülekaaluline," loodab Angelica.\nKas tuvastasid saate jooksul mingi edu garantii? „Suurima edu kaalulangetamisel tagab tahtejõud," on Angelica veendunud.\nAngelica Udekülli soovitused\nAlusta päeva korraliku hommikusöögiga, soovitatavalt sooja toiduga. Eriti hästi sobivad munaroad või täisterahelvestest valmistatud pudrud.\nPäeva peab mahtuma vähemalt kolm sooja toiduga söögikorda, millest 25-30% on hommikusöök, 40-45% lõunasöök, 15-20% õhtusöök. Suurema nälja ärahoidmiseks võib söögikordade vahel süüa mõne väiksema näksi ja puuvilja või juua mahla.\nÕhtusöök olgu kergesti seeditav ja väherasvane. Suurepäraselt sobivad köögiviljad ning kala- ja linnuliha, kuid söömise ja magamamineku vahele peaks jääma vähemalt paar tundi.\nMenüü olgu mitmekesine ja täisväärtuslik, sisaldades kõiki vikerkaarevärvi köögivilju ning liha ja teravilja.\nAsenda nisujahust ja peeneks jahvatatud püülijahust tooted täisterajahust toodetega.\nJäta menüüst välja magustatud karastusjoogid, mahlajoogid ja alkohol ning tarbi nende asemel puhast vett, taimeteesid ja värskelt pressitud mahlu.\nKrõpsude, küpsiste ja kommide asemel söö toorest köögivilja või puuvilju.\nSöögi valmistamisel eelista tervislikumaid toiduvalmistamise tehnoloogiaid. Praadimise, frittimise ja keetmise asemel vali aurutamine, ahjus küpsetamine ja moorimine.\nLiikumine värskes õhus ja mõõdukas tervisesport on kindlaks abiliseks.\nKuula oma keha ja ela loodusega tasakaalus, toitudes vastavalt hooajale.


Kuidas õpetada lastele ordineerida mängu kaudu - haridus - 2022\nPõhiline - haridus - Kuidas õpetada lastele ordineerida mängu kaudu\nKui palju asju tuleb õpetada väiksem maja. Mitte ainult põhilised: õppida rääkima, lugema, kirjutama, on palju muid oskusi, mida lastele tuleks panna. Kuid te ei pea neid mõtlema kui õppetunde, mis on sarnased lastega koolis, need protsessid ei tähenda igavust, vaid võivad olla väga lõbusad, kui soovid.\nNäide sellest, kuidas saab õppida ja õpetada, on mäng. Nende tegevuste kaudu saate õpetada mitmeid oskusi kõige väiksemale majale, näiteks järjekorras. Pedagoog Celia Rodriguez pakub neid näpunäiteid, et muuta see protsess meeldivaks, kui lapsed ja vanemad saavad olulisi hetki muuta.\nÕpi tellima mängu kaudu\nMängimine võib muutuda tegevuseks, mille kaudu õppida olema tellitud kui seda kasutatakse hästi. Siin on mõned näpunäited.\n- Laulu kasutamine. Kellele ei meeldi hea rütm? On palju lugusid, mida saab kasutada õppetundi sisestamiseks. Vali üks, laulke seda oma lapsega ja kui on aeg kiireneda, mäletage selle tooniga õppetunde.\n- Lisage tellimus veel ühe osa mängust. Mängu all mõeldakse järgmisi juhiseid, tehke see mänguasjade kätte ja jätke kõik nii, nagu see oli punkt.\n- Ärge lubage mängida uue mänguasjaga enne, kui ülalmainitud on. Kas lõbus on mänguasjaga? Suurepärane, saate muuta nuku palli jaoks, kuid kõigepealt peab laps korjama. Võite seletada, et kui te seda ei tee, ei pruugi te leida seda, mida otsite hiljem.\n- Tee neile tunne, et nad on olulise rolli juhid. Lapsed peaksid tundma vastutust suure ülesande eest: oma ruumi hoidmine.\nMuud mängu tellitavad eelised\nNagu me ütlesime, võib mäng õpetamisel olla suurepärane valik võimeid ja arendada teisi. Need on nende tegevustega seotud muud eelised:\n- teeb elus positiivseid arestimise ja turvalisuse olukordi; mis lihtsustab kogemuste vahetamist ja annab meelerahu\n- Stimuleerib sotsiaalseid ja emotsionaalseid oskusi. Perekond on esimene keskkond, kus laps areneb enda ja maailma elus, kus ta elab. Need perekonnamängus toimuvad suhted parandavad sotsiaalseid suhteid ja aitavad neid oskusi uurida.\n- julgustab lapse tähelepanu. Koostöö oma vanematega mängus suurendab lapse kontsentratsiooni.\nNõuanded: Celia Rodríguez Ruiz. Kliinilise tervise psühholoog. Pedagoogika ning laste ja noorte psühholoogia spetsialist. Hariduse ja õppimise direktor. Kogu autor Stimuleerida lugemis- ja kirjutamisprotsesse.\nLaste tundlikud perioodid õpiväärtuste jaoks\nTundlikud perioodid on hetked laste elus, kus õppimine toimub loomulikult; tundub, nagu oleks kogu tema olemust näha ...