Tsitaat: Ja siis on äkki (st 5 - 10 milj aastaga) korraga olemas kõik tänapäeval tuntud hulkraksete organismide hõimkonnad.\nJason, küsi oma bioloogia õpetaja käest, misasi on [i]hõimkond!\nJason, küsi oma bioloogia õpetaja käest, misasi on hõimkond!\nja sina küsi, millal tekkisid imetajad\nAga mis see siia puutub? Pole ju sellist hõimkonda kui imetajad? On hõimkond keelikloomad ja selles klass imetajad! Vt nt http://lepo.it.da.ut.ee/~mprous/Zoa/animalia.htm\nedit: parandasin lingi\n[Muudetud: 5-1-2005 Tutanhamon]\n:biting::(Jason, miks sa üldse siin foorumis käid kui sa niikuinii midagi utt uskuda ei taha?????\nKas siia tohib tulla ainul siis kui ma usun samu asju kui teie?\ntead, ma vaatan ka ebareaalse ja vast isegi ulmelise sisuga filme, loen vahest mõne uskumatu raamatu läbi ja mängin ulmelisi arvutimänge...eks ma olen ka siin seepärast, et on huvitav lugeda. on huvitav ka oma arvamust avaldada ja vastukaja näha.\njason... asi pole mitte selles kas sa usud või mitte... asi on selles kas sa usud MEIE ettevõtmistesse.\nsiinses foorumis me ARUTAME erinevate võimaluste üle ning igaüks otsustab ISE mida usub rohkem mida vähem.\nloogiline et kui keegi tuleb ja lihtsalt hakkab kõike maha tegema siis kohtab ta vastupanu.\nsai ostetud see raamat, hetkel loen ühte teist, igatahes see on küll imelik .\nTsitaat: Aga Darwini evolutsiooniteooria kõige suuremaks komistuskiviks, arvan ma, pole mitte jutuks olevad intrigeerivad arheoloogilised leiud vaid paleontoloogiliste leidude (fossiilide) peaaegu täielik puudumine kambriumi-eelsetest (varasemad kui 600 milj aastat e Kr) ajastutest. Ja siis on äkki (st 5 - 10 milj aastaga) korraga olemas kõik tänapäeval tuntud hulkraksete organismide hõimkonnad.\n"Darwini eksitus" on jah paraku üks suur jura, mis minu meelest kahjustab tõsiselt kristluse mainet. Selle asemel, et otsida viise, kuidas Piibel ja teadus käsikäes käia saaksid, hakatakse looma igasuguseid ebateaduslikke ja faktivigadest-väärarusaamadest kubisevaid "teooriaid", lootuses et ehk lugeja on neis küsimustes võhik ja usub. Olen seda raamatut ja seal toodud väiteid põhjalikult uurinud ja tulemus on ausalt-öeldes masendavalt kurb.\nKambriumi plahvatuse kohta võib öelda nii palju:\nEsiteks, see ilmumine ei olnud nii äkiline, vaid kestis ikkagi mitmeid miljoneid aastaid (erinevatel hinnangutel 5-40 miljonit aastat, olenevalt sellest, mida plahvatuse hulka lugeda ja mida mitte). Ning kuigi mitte väga palju, on kambriumi-eelsest ajast fossiile siiski leitud.\nKui loomade puhul ilmus tõepoolest suur hulk hõimkondi, siis taimede puhul ei kehti see väide absoluutselt. Kambriumi plahvatuses ei tekkinud ühtegi taimede hõimkonda. Loomadest ilmusid käsnad ja ainuõõssed juba enne kambriumi, paljud (näisteks sammalloomad) aga hoopis hiljem, pärast kambriumi.\nMiks siis selline plahvatus siiski aset leidis? Selle kohta on mitmeid arvamusi:\n1) Hilises eelkambriumis tekkisid aktiivsed röövloomad, mis omakorda põhjustasid kõvade skeletiosadega loomade tekkimise (kaitse!). Kuna kõvad skeletiosad fossiliseeruvad märgatavalt paremini kui üleni pehmekehalised loomad, siis sellest ongi tingitud fossiilide hulga hüppeline kasv, mis ei pruugi üldse tähedada seda, et need loomarühmad alles siis tekkisid.\n2) Varasemad loomad võisid olla väga väikesed, mistõttu nende evolutsioon on meile jäänud lihtsalt veel vähe tuntuks, kambriumi algul aga ilmus rohkem suuremaid loomi.\n3) Eelkambriumi jääaeg limiteeris evolutsiooni ja liigirikkuse tekkimist, jääaja lõpp kambriumi algul tekitas tohutus koguses vabasid nišše, mis omakorda põhjustas hüppelise liigitekke. (Hoffman 1998; Kerr 2000).\n4) Kambriumi alguses ilmusid tõenäoliselt hox-geenid, mis kontrollivad tänapäevani enamust looma keha üldisest ülesehitusest. Nende geenide ilmumine võimaldas tekkida suurel hulgal erineva kehaehitusega loomarühmi. (Carroll 1997).\n5) Hapniku kogus atmosfääris võis kambriumi alguses suureneda (Canfield and Teske 1996; Logan et al. 1995; Thomas 1997)\n6) Planktonitoiduliste loomade poolt tekitatud väljaheited, mis ookeani põhja langesid, muutsid tingimusi seal põhjas, eriti oksüdeeritust. Muutunud tingimused põhjustasid omakorda muutusi faunas. (Logan et al. 1995).\n7) Kambriumi algul kogunes madalmerede põhja suurel hulgal fosfaate (Cook and Shergold 1986; Lipps and Signor 1992).\nMilline oli täpne põhjus, peab selgitama edasine uurimine. Igatahes oli kambriumi alguse elu tänapäevasest siiski märgatavalt erinev, kusjuures edasine evolutsioon näitab järkjärgulist keerustumist.\nPealegi on selliseid hüppelisi liigirikkuse kasvamisi täheldatud ka teistel perioodidel, näiteks ordoviitsiumis.\nPaar sõna lisaksid ka dateerimismeetodite kohta. Esiteks, C14 meetodiga dateerimise piir on umbes 50 000 aastat, sellest vanemaid objekte ei saa selle meetodiga dateerida. Teadlased on igasuguste dateerimismeetodite puudusest teadlikud ja arvestavad maksimaalselt võimalikke hälbeid tekitavate mõjuritega. Samas ei tohi unustada seda, et dateerimismeetodeid on suurel hulgal, nii radiomeetrilisi kui ka mitteradiomeetrilisi, ning nendega samade asjade dateerimisel saadud tulemused on omavahel KORRELATSIOONIS, mida mitte kuidagi ei saa seletada tulemuste juhusliku kokkulangemisega. C14 skaala on terves ulatuses teiste meetoditega kontrollitav.\nAnalüüsiksin veel mõnda raamatu kohta, ülejäänud osade suhtes võib julgelt küsida.\nTsitaat: Lk 60-61 arutletakse radoaktiivse süsiniku meetodil kunagi elanud objektid vanuse määramist. ning esitatakse selle meetodi naeruvääristamiseks kaks juhtumit kus ühel juhul saadi molluski vanuseks 2300 aastat ja teisel juhul lausa 27 000.\nMärkimisväärne on see, et raamatu autor on C14 meetodi mahategemiseks valinud just nimelt need loomad, keda EI SAA C14 meetodil dateerida. Põhjuseks on see, et limused teatavasti ehitavad kaltsiumkarbonaadist oma kodasid ning võtavad seega ümbritsevast keskkonnast enda organismi süsinikku. Nimetatud molluskite puhul pärines see süsinik vees lahustunud lubjakivist, mis oma iidse vanuse tõttu loomulikult C14 ei sisaldanud, muutes seetõttu ka limuste vanuse hüppeliselt suuremaks tegelikkusest. Selliseid organisme on teisigi.\nTsitaat: Lk 42-43 Paluxy Riveri kihtides võib leida mitte ainult jalajälgi vaid ka fossiilseid juuri mis läbistavad osalt vetikaalselt mitu kõva kivimikihti. --- Esitatud põhjustel ei võinud need kihid mingil juhul ladestuda aeglaselt.\nTäiendan Jasoni kommentaare sellega, et näiteks läbi mitme kihi ulatuvate puutüvede puhul võib põhjus tõepoolest olla ka selles, et NEED konkreetsed kihid ei ole ladestunud pika aja jooksul. Setete kiire kuhjumine puude ümber võib toimuda siis, kui näiteks jõgi oma kaldad üle ujutab ja rikkalikult prahti kaasa toob. Ka pärast surma võivad sellised puud jääda aastakümneteks püsti seisma, mis võimaldab sinna ümber veel rohkem materjali kuhjata.\nTsitaat: Niisiis - esiteks tekitab autor mittemillestki ajaparadoksi, jahudes kümnetel lehekülgedel vaat, et tänapäevastest esemetest mis olla leitud kümnete ja segi sadade miljonite aastate vanustest kihtidest, ta ei esita nende juhtumite seletamiseks mitte mingit muud alternatiivset seletust,\nKusjuures tegelikult on need alternatiivsed seletused täiesti olemas. Uurisin näiteks selle haamri tagamaid ja ausalt öeldes on autori kogu see vassimine ja valetamine selle haamri ümber täisti tülgastav. Selle haamriloo tagamaade kirjeldamine nõuaks lausa eraldi postitust, mida ma võin ka teha, kui kellegil huvi on. Igatahes niipalju võib juba kohe ära öelda, et haamri stiil vastab täielikult 19. sajandi ameerika kaevurihaamrite omale.\nMuudetud: 13-3-05 kell 13:07:00 Kivikas\neelmine postitus selles teemas oli küll Jasoni kriitiline, kuid pean nõustuma, et ega see raamat oma põhiseisukohtadega eriti usutav ei paista, kuid jään arvamusele, et kuigi autori seisukohad ehk on valed on siiski mõningad raamatus toodud tõsiseltvõetavad kahtlused aluseks mitte uskuda ka praegust niiöelda tõde.\n"Darwini eksitus" ei ole ainus, eesti keeles on sihukesi raamatuid küll ääretult vähe ilmunud, kuid mujal maailmas, eriti USAs, on neid terve hunnik. Ja internet on neid "teooriaid" veel rohkem täis.\nKuid üks asi, mida tuleb kreatsionismiteemaga kokku puutudes meeles pidada: neid raamatuid ja veebilehekülgi ei kirjuta mitte objektiivsed teadlased, kes püüavad tõtt välja selgitada, vaid religioossed fanaatikud, kes on nõus kasvõi musta valgeks rääkima, kui sellega õnnestub oma usku teistele paremini kaela määrida.\nUSAs on see probleem nii tõsine, et on loodud lausa spetsiaalsed instituudid, mis tegelevad rahva harimisega neis küsimustes, et tõkestada kristliku fanatismi levikut. USAs on kreatsionistid üritanud piiblil põhinevat loomislugu isegi koolidesse bioloogiatundidesse sisse suruda ja evolutsiooni õpetamist ära keelata, pöördudes selleks isegi kohtute poole, õnneks on kohtutel siiani olnud kainet mõistust neile koht kätte näidata. Laiemalt võttes on kogu selle kreatsionistliku ebateaduse levitamise taga inimesed, kelle ülimaks eesmärgiks on autoritaarse teokraatia võimuleupitamine USAs (teaduse oma poolele saamine oleks tugev toetus sellele). Millised oleks sellise sündmuse tagajärjed kogu maailmale, on raske ette kujutada.\n"Darwini eksitus" ise on siiski juba tugevalt ajast maha jäänud. Kreatsionistid on hakanud mõistma, et religiooni ei õnnestu koolis teaduse pähe õpetama hakata, ning on seetõttu suuresti võtnud veidi kavalama taktika: asendades sõna loomine sõnaga "intelligent design", ehk siis "intelligentne disain", mis püüab väita, et bioloogilised süsteemid on liiga keerukad, et ise välja kujuneda, mistõttu need peavad olema loodud Jumala poolt. Paraku ka see lähenemine on läbi nähtud ja intelligentse disaini mittevajalikkust tõestavad üha uued ja uued teaduslikud uuringud.\nNii et olgem ettevaatlikud igasuguste ebateaduslike raamatute lugemisega. Teadus ei ole vandenõu, vaid püüe välja selgitada tõtt maailma kohta, ning hoolimata sellest, mida jahvatab kreatsionistide propagandamasin, ei ole evolutsiooniteoorial mingeid suuri probleeme ning kokkuvarisemisest on see küll nii kaugel kui üldse olla saab.\nSeda juttu, et evolutsiooniteooria kohe-kohe kokku variseb, on räägitud Darwini aegadest saadik. Samas, Darwini ajal olid peaaegu 100% teadlastest kreatsionistid, praegu on see arv ehk 0,1%, kusjuures enamik neist teadlastest, kes loomist sõna-sõnalt usuvad, ei ole bioloogid. Teooria ise on aga Darwini algelisest ideest muutunud kõigi bioteaduste alusmüüriks ning evolutsiooniteooria paikapidamist kinnitavad kõik bioloogia harud, geneetikast paleontoloogiani, molekulaarbioloogiast zooloogiani (NB! Teadused, mis uurivad täiesti erinevaid asju!).\nEnamik kristlasi õnneks mõistab, et Piibli sõna-sõnalt uskumine ei ole õige lähenemine ja et Piiblit tuleb mõista sümboolselt. Seetõttu ei ole neil ka mingit vastuseisu teadusele. Teadus tegelegu materiaalsete asjade uurimisega, kirik tegelegu hinge probleemidega, nende kahe segamisest ei tule midagi head ning selline süntees ei ole ei usk ega teadus. Kreatsionismi leviku üle on muret väljendanud ka väga paljud kristlikud kirikud, mis saavad aru, kui suurt kahju teeb kristluse mainele selliste ebateaduslike ideede ja naeruväärsete teadusevastaste argumentide levitamine.\nMuuseas, kreatsionism ei ole ainus probleem. Leidub ka selliseid fanaatikuid, kes siiamaani õpetavad inimestele, et Maa on liikumatu, isegi ei pöörle, ja asub Universumi keskpunktis, et planeedid (peale Maa) liiguvad küll ümber Päikese, Päike ise aga ümber Maa, ning tähed ja galaktikad on vaid sfäär Maast mõne valgusaasta kaugusel! Suudate seda uskuda, et see tänapäeval on võimalik? Aga vat on. Selline on religioosse fanatismi tõeline pale.\nKuna paistab, et kreatsionism ja fanatism hakkavad ka Eestis vaikselt pead tõstma, hakkasin looma spetsiaalset veebilehte, mis selle probleemiga tegeleb. Praegu on projekt alles algusjärgus, kuid valmimise korral peaks pakkuma kõigile võimalust lugeda, mis täpselt kreatsionistide "argumentides" valet on.\nTsitaat: eelmine postitus selles teemas oli küll Jasoni kriitiline, kuid pean nõustuma, et ega see raamat oma põhiseisukohtadega eriti usutav ei paista, kuid jään arvamusele, et kuigi autori seisukohad ehk on valed on siiski mõningad raamatus toodud tõsiseltvõetavad kahtlused aluseks mitte uskuda ka praegust niiöelda tõde.\nMõistlik ja eluterve kriitika on alati teretulnud, ega ka teadlased ei usu evolutsiooniteooriat pimesi, vaid seda testitakse pidevalt iga uue teadmise valguses, ning kui mõnel teadlasel õnnestuks leida fakte, mis teooria ümber lükkavad, siis oleks Nobeli preemia kindel.\nMeeles tuleb siiski pidada seda, et evolutsiooni enda toimumine on fakt, evolutsiooniteooria ainult seletab selle toimumise mehhanisme, nii et ka teooria ümberlükkamisel ei muutu tõsiasi, et evolutsioon ise toimub - siis vajaksime vaid lihtsalt uut ja paremat teooriat selle seletamiseks.\nKreatsionistide argumendid paraku ei kannata mingit kriitikat. Eeskätt selle tõttu, et nende kriitika eitab fakte (religioossete fanaatikute põhiargument on see, et ükskõik mis faktiga ka tegemist ei ole, kui see räägib vastu Piiblile (loe: nende tõlgendusele Piiblist), siis on see automaatselt ja ilma igasuguse lähema uurimiseta vale, ning sellisest faktist rääkivad teadlased on kas osalised ülemaailmses kristlusevastases vandenõus või lihtsalt lollid ja Saatana poolt eksiteele juhitud).\nMine näiteks suvalisele kratsionismileheküljele, otsi sealt üles mõni silmnähtav viga ja saada neile tõendusmaterjalist kubisev kiri, mis sellele veale tähelepanu juhib ja palub selle ära parandada. Kui arvad, et see viga selle peale parandatakse, oled liiga sinisilmne.\nKiire analüüs kreatsionistide evolutsioonivastastele argumentidele:\n1. Kritiseeritakse asju, mis evolutsiooniteooria alla ei kuulu, nagu Suur Pauk, universumi arenemine, tähesüsteemide moodustumine, geoloogilised sündmused Maal, isegi elu tekkimine (ka see ei kuulu ET uurimise alla). Kreatsionistide meelest on kõik vastavaid asju uurivad teadlased (kosmoloogid, astronoomid, planetoloogid, geoloogid jne) "evolutsionistid".\nTegelikkus: evolutsiooniteooria tegeleb ainult elusorganismide muutlikkusega. Mis ei tähenda muidugi seda, et kreatsionistide võhiklik kriitika muude teaduste vastu oleks õigustatud, aga see kriitika on lihtsalt suunatud valedele teadlastele. ET jaoks ei ole oluline, kuidas Universum tekkis või isegi kuidas elu Maal tekkis.\n2. Kritiseeritakse mitte evolutsiooniteooriat, vaid oma võhiklikku arusaamist evolutsiooniteooriast: argumendid stiilis "evolutsioon on vastuolus termodünaamika II seadusega", "esimese raku moodustumine on matemaatiliselt võimatu", "elavad fossiilid tõestavad ET paikapidamatust", "kui inimene arenes ahvidest, siis miks ahvid siiamaani olemas on", "evolutsioon on ainult teooria" jne.\n3. Tehakse algandmetest kaugeleulatuvaid järeldusi, asja lähemalt uurimata, tulemuseks väärad järeldused. Näited: "Päike kahaneb kiirusega 5 jalga tunnis, seega ei saa ta olla miljardeid aastaid vana, sest muidu oleks ta minevikus olnud nii suur, et elu Maal oleks võimatu", "Maa magnetväli kahaneb nii kiiresti, et kui Maa oleks igivana, siis minevikus oleks magnetväli pidanud olema nii suur, et elu oleks võimatu" (tegelikkus: need nähtused ei ole lineaarsed, vaid tsüklilised, näiteks Päike mitte ei kahane konstantselt, vaid ostsilleerib, kusjuures pikemaajaline trend on hoopis kasvamise suunas).\n4. Tehakse algandmetest selliseid järeldusi, mida kohe mitte mingi loogikaga teha ei saa. Näited: "Sahhaara kõrb kasvab sellise kiirusega, et ta ei saa olla üle mõne tuhande aasta vana, seega Maakera on mõni tuhat aastat vana" (Tegelikkus: mis on Sahhaara kõrbe vanusel pistmist Maakera vanusega?).\n5. Tehakse väiteid, mis põhinevad otseselt väärandmetel või andmete vääral tõlgendamisel. Näiteks: "On leitud inimese ja dinosauruse jalajäljed samast kivist" (Tegelikkus: need ei ole inimese, vaid teise sauruse jäljed, mida on veenvalt tõestatud), "Darwin ütles surivoodil evolutsiooniteooriast lahti" (Tegelikkus: ei vasta tõele).\n6. Tehakse väiteid, millel evolutsiooniteooria seisukohast ei ole mingit tähtsust. Näide: seesama Darwini surivoodi asi. (Tegelikkus: ET ei püsi mitte Darwini arvamusel, vaid 150 aastat kestunud uurimistööl, seetõttu Darwinipoolne teooriast lahtiütlemine ei muudaks mitte midagi).\n7. Kritiseeritakse ET-d võimalike kahjulike mõjude eest, mida see võib avaldada (sageli aluseltult). Väited stiilis: "ET propageerib rassismi", "ET propageerib eugeenikat", "ET õpetamisest alates on kuritegevuse tase tõusnud" jne. (Tegelikkus: ET ainult kirjeldab looduses toimuvaid protsesse, seda, et keegi võib seda oma ideede jaoks kurjasti ära kasutada, ei muuda tõde. Pealegi on need süüdistused enamuses alusetud, õige arusaamise korral ET just vastupidi ei toeta rassismi ega eugeenikat, rääkimata kuritegevuse tasemest, millel ei ole ET-ga mingit seost. Ka Piiblit on ajaloo jooksul lugematu arv kordi kurjasti ära kasutatud).\n8. Kritiseeritakse evolutsiooniteooriat, unustades ära, et ET kriitika EI TÕESTA kreatsionismi. Lühidalt, see on lähenemine stiilis: See vaip ei saa olla punane, seega on ta kollane. (Tegelikkus: kui isegi õnnestuks leida ET-l mingi tõsine puudus, ei oleks see kreatsionismi tõestus, vaid samaväärselt võib õigeks osutuda mingi kolmas seletus. Vaip võib olla ka roheline või must vms. Kusjuures ühe puuduse leidmine ET-st ei teeks kohe valeks kõiki teisi ET punkte).\nSeda analüüsi võiks veel pikalt jätkata, ja ma teen seda oma valmival leheküljel.\nIgatahes on selge see, et "Millegi kritiseerimiseks on tarvis omada asjast kõigepealt põhjalikke teadmisi ja arusaamist".\nMuudetud: 20-3-05 kell 10:29:13 Kivikas\nMuudetud: 20-3-05 kell 11:11:57 Kivikas\npsühho... ja mis see näitama peaks?\nelu tekib ja kaob maal perioodiliselt... need haamrid ja jäljed võivad olla pärit varasematest tsivilisatsioonidest...\ndarwini evolutsiooniteooria võib olla vabalt hetketsivilisatsiooni aluseks.\nParaweebi vastuseis on lihtsalt halenaljakas. Mingi tõrklemine käib, a'la stiilis "see on nii ja kõik", nagu mingid kristlased läbi teie maailmavaate. Tegelikult oli kristlus küll üsna põhjendatud usk.\nAga noh, on siiski fakte, mis seavad Darwini evolutsiooniteooria kahtluse alla.\nMõned neist on siin: http://www.s8int.com/page6.html\nKui nüüd radioaktiivse süsiniku abil dateerimine on puhas eksitus, siis võivad kõik meie ajaloolised arusaamad, koos Darwini teooriaga, valed olla. Jah, me kõik usume millessegi, aga ei pea nii madalale laskuma, et teema algataja lihtsalt oma arukate põhjendustega persse saata seda mitte põhjendades.\nSee käitumine ongi see asi, mis mind häirib, võib püüda ühtmoodi ja teistmoodi, aga ei midagi, paraweeb jääb paraweebiks. davai andke bänni nüüd, ma ei usu, et ma viitsiks teist proxyt enam kasutama hakata, üle viskab juba.\nmida sa ärpled siin. inimesi on igasuguseid.\nparaweb on üldiseks arutluseks ning siinne põhimõte on et KÕIK VÕIB olla.\nkui sa tunned kuskil siin dogmaatilisust siis on see sinu probleem.\nja ära hakka end ette vabandama... halenaljakas tundub...\nKahjuks tuleb see tekst muidugi suure hilinemisega.. Igatahes Cremo külastas tõepoolest 11. mai paiku Eestit, nii Tallinnat kui Tartut. Tartu Ülikoolis andis Cremo ka keelatud arheoloogia teemal mitu loengut. Samuti andis ta intervjuu raadios ja teles. Loengu pidas ta maha ka Tallinna Meditsiinikolledžis ja Krišna templis.\nAmeeriklased arvavad nii ja naa\nPew Research Center küsitluse järgi leiab 64% ameeriklastest, et kreatsionismi tuleks koolis õpetada koos evolutsiooniõpetusega. 42% (!) küsitletutest on nn "jäiga kreatsionismi" pooldajaid - arvavad, et elusolendid on oma praegusel kujul eksisteerinud aegade algusest. 48%, vastandina, arvavad, et inimene on aegade jooksul evolutsioneerunud. Küstletute hulgas 26% arvas, et evolutsioon on toimunud loodusliku valiku kaudu ja 18%, et evolutsiooni on juhtinud kõrgem olend.\nOmalt poolt: see diskussioon on ammu väljunud teadusliku diskussiooni raamidest ja muutunud poliitilis-"parteiliseks", kus primaarne pole enam idee vaid parteiline kuuluvus - oled sa kreatsionist või evolutsionist (Või tuleks neid hoopis "kreatsionäärideks" ja "evolutsionäärideks" kutsuda, nagu meil on olemas "reaktsionäärid"ja "revolutsionäärid"? Ja praeguste nimetuste taga on mingi sionistide vandenõu?). Vastaspartei mustamiseks on kõik vahendid head. Evolutsiooniteadusele tõuseb sellest vaid kahju.\nPõmst kui kusagil artiklis on sees sõnad "ameeriklased" ja "arvamus" siis pole vähemalt pooltel sellistest juhtudest artikkel tõsiselt võetav\nTsitaat: Algselt postitas: psühhoAga noh, on siiski fakte, mis seavad Darwini evolutsiooniteooria kahtluse alla.\nKahjuks mitte ÜKSKI noist artefaktidest, mis seal loetletud on, ei kannata vähimatki kriitikat. Kõigi puhul on kas tegemist kahtlaste ja kontrollimatute leiuandmete, võltsingute, väärtõlgenduste jms soovmõtlemistega. Nii et mitte ühtegi evolutsiooniteooria vastast fakti ma sealt kahjuks ei leidnud...\nPealegi, evolutsiooniteooria ei tegelegi looduse mineviku uurimisega. See, millised loomad kunagi elasid ja kes kellest põlvnes, ei ole evolutsiooniteooria, vaid hunnik fakte, mis on Maa minevikku uurides kokku korjatud. Evolutsiooniteooria tegeleb hoopis sellega, et uurib, milliste mehhanismide kaudu evolutsioon toimub - mutatsioonid, looduslik valik, geenitriiv jne.\nNäiteks võtame paar esimest asja sealsamast leheküljelt, millele sa viitasid:\nHAAMER - on väga hästi teada, et objektid võivad suhteliselt lühikese aja jooksul kaltsiumkarbonaati sulguda. On leitud näiteks teise maailmasõja aegseid kiivreid, mis on samamoodi kivi sees. Haamri stiil vastab täielikult 19. sajandi ameerika kaevurihaamri omale.\nTeadlasi muidugi selle haamri ligi ei taheta lasta - hea on ju teadusevastast propagandat ja vandenõuteooriaid levitada. Kui haamrit saaks rahulikult lähemalt uurida, variseks see mull kolinal kokku. Mõned uuringud on siiski tehtud ja ei ole mitte midagi, mis viitaks haamri miljonite aastate pikkusele vanusele. Väikest ülevaadet võib lugeda siit: http://paleo.cc/paluxy/hammer.htm\n500,000 Year Old Spark Plugs?\nNeid ümaraid asjandusi on õnnestunud päris põhjalikult uurida ja mitte midagi antiikset neis ei ole. Uurimise tulemusena selgus, et need moodustised pärinevad sellisest autost nagu FORD T.\nKas paned tähele, et sinu toodud leheküljel ei ole nende artefaktide juurde lisatud ÜHTEGI linki veebilehtedele, kus nende päritolu kriitiliselt analüüsitakse. Minu küsimus - miks ei ole nende spark plugide juures viidet allikatele, kus tõestatakse ära nende pärinemine autost?\nVastus lihtne - selliste linkide lisamine hävitaks silmapilkselt kogu selle mulli, mis selliste artefaktide ümber on ehitatud. Selektiivne andmete esitamine ja igasuguse kriitika mahavaikimine.\nTsitaat: Kui nüüd radioaktiivse süsiniku abil dateerimine on puhas eksitus, siis võivad kõik meie ajaloolised arusaamad, koos Darwini teooriaga, valed olla.\nC14 meetodil ei ole häda midagi, teadusevastase propaganda levitajate jutud selle puudustest on vähemalt sajakordselt liialdatud ning muidugi vaikitakse maha see, et dateerimismeetodeid on palju ja nende tulemusi saab seega kontrollida, maha vaikitakse ka see, et pea kõikidel juhtudel, kus C14 on andnud vääraid tulemusi, teadsid teadlased seda juba ette, sest meetodi nõrgad kohad on hästi teada ning seetõttu hoidutakse meetodi kasutamisest olukorras, kus on karta valesid tulemusi. Ja loomulikult lisatakse juurde veel ohtralt moonutatud lugusid igasugustest vääratest dateerimistest, mille lähemal uurimisel selgub, et asjad pole teps mitte nii, nagu propagandamasin jahvatab (selline on näiteks lugu värskest laavast, mis olevat dateeritud miljardite aastate vanuseks - loo tegelikud tagamaad on hoopis teised ja mingit eksitust seal ei ole).\nDarwini teooria aga ei püsi mitte niivõrd minevikul, vaid kaasajal looduses toimuvate protsesside uurimisel.\nMina arvan, et paljuski need väited, et ei kannata kriitikat jne, nende igasugu miljonite aastate vanade leidude kohta on lihtsalt propaganda. Et umbes dateeriti selle järgi, et kui vanast kivimist miski leiti ja tehti C4 ka, et need meetodid oli kehvasti tehtud jne. Et inimesed ise matsid need nii sügavale jne ja üldse kui kellelgi vähegi idee on, et mingi ese võiks olla 5 miljonit või rohkem vana, siis vallandame ülikoolidest ja ei lase normaalset teadustööd teha ja laimamine. Ning kui on vähegi mingi teine seletus olemas, mingi superjuhu vms, siis see on kohe ilmne tõsiasi vms.\nNt. Hiinast leiti mingid 2 mln aasta vanused säilmed. Ma võin ka väita, et nad dateerisid suht kehvasti, kuna nende seadmed olid mullased ja üldse oli nende tiimis mingi kahtlane vend, kes üks kord mattis ise luukere maa sisse. Ilmselt tegi ta seda ka nüüd.\nHeameel Sult jälle midagi pikemat lugeda. Ega enamuse konkreetsete asjade kohta, mida diskuteerid, polegi mul miskit lisada. Aga üks üldisem ideearendus tekitas küll täiendavaid mõtteid.Õigemini olid need mõtted varemgi olemas, alljärgnev on aga sobiv alustus nende esitamiseks.\nNõustugem sellega. Siit edasi võiks aga küsida, kas siis mitmesugused ajalookäsitlused (mitte ainult eluslooduse vaid ka inimühiskonna ja hoopis laialt kogu Universumi) põhimõtteliseltki saavad pretendeerida teaduse nimetusele? Ja ega saagi - kui korratavust ja sellekaudset kontrollivõimalust pidada igasuguse teadusliku teadmise lahutamatuks atribuudiks - ajalugu ei saa paraku korrata. Viimane tähendab aga ka seda, et meil tuleb põhimõtteliselt leppida sellega, et paljude ajaloosündmusete kohta me ei saagi kunagi teada "täit tõde". Aga miskipärast püüab inimõistus kõigis asjus alati näha tervikut (lihtsad aga põnevad näited on mitmesugused nägemisillusioonid) - ja seega püüab kuidagi täita ka neid ajaloo lünki. Aga - kui oleme järjekindlad - siis pole see teaduslik teadmine. Me võime püüda ajalugu rekonstrueerida nii, et ta oleks kõige "lihtsam" või nii, et ta oleks kõige "huvitavam" või veel mingit muud moodi - kõik taolised valikud sisaldavad subjektiivsuse momenti. On huvitav, et mida lähemale me olevikule tuleme, seda segasemaks asjad lähevad. See tunne võib olla muidugi osalt subjektiivne aga küllap tingitud ka asjaolust, et jadas "Universumi füüsiline evolutsioon - elu bioloogiline evolutsioon Maakeral - inimkonna sotsiaalne areng" lähevad asjad järjest keerulisemaks (hakkamata viimast mõistet täpselt defineerima) ja teisipidi - kuigi võiks arvata, et mida kaugem minevik, seda vähem informatsiooni, pole see päriselt nii. Universumi sügavustest valgusega meieni jõudev info annab tagasivaateid ajas, mis küünivad päris "asjade alguse" lähedale - muidugi väga jämedalt ja suurtes ruumimastaapides (aga kuna asjad olid siis arvatavalt lihtsad, siis ehk täiesti piisavalt). Meile lähedasemate asjade kohta (Maakeral) on minevikuvaated paraku väga palju kaudsemad. Kui kunagi saavad teostatavaks elu võimaliku arengu võrdlevad uuringud erinevates tähesüsteemides, siis saaks ka bioloogia sellise "kosmilise tagasivaate" (ja ehk isegi ettevaate - aga vt Fermi paradoks). Aga paljud Kolmanda Reichi saladused, millest zed siin põnevalt kirjutab, küllap jäävadki saladusteks ja igaveseks vaidlusobjektiks (niikaua muidugi, kui mingi huvi püsib). Põhimõtteliselt võib minevikule läheneda kahtviisii - püüda "minevikuaugud" tõmmata nii väikseks kui see vastuoludeta võimalik (ja see on muidugi mõtlemise ökonoomia printsiip) või vastupidi - vaadata, kui "suuri" asju annab nendesse aukudesse paigutada (minemata jällegi vastuollu tõsikindlate faktidega). Süütu (hi-hii) näitena - millised oleksid tänapäeval võimalused (elusorganismide DNA analüüsi põhjal) sedastada või välistada sadu miljoneid aastaid tagasi asetleidnud intelligentset insenergeneetilist sekkumist eluslooduse evolutsiooni? Või täpsemalt - milliseid, millise mahuga ja millal toimunud sekkumisi või nende puudumist suudaksime tõestada. Mõtlemise ökonoomia printsiibist lähtuvalt pole muidugi (praegu veel) väga tõsist vajadust selle küsimuse üle juurelda.\nTsitaat: Mina arvan, et paljuski need väited, et ei kannata kriitikat jne, nende igasugu miljonite aastate vanade leidude kohta on lihtsalt propaganda.\nVäike küsimus: mis sellise propaganda mõte peaks olema?\nTeadusevastase propaganda levitajatel on kindlad põhjused oma tegevuseks ja üldjuhul on selleks põhjuseks religioosne fundamentalism, pühakirjade sõna-sõnaline tõlgendamine, mis loomulikult on kaasaegse teadusliku maailmapildiga vastuolus. Usu nimel lüüakse ka inimesi maha, nii et teadusevastane propaganda on selle kõrval veel süütu ettevõtmine.\nTeaduses mingeid selliseid kaalutlusi ei ole, kuna teadus ei põhine mingitel pühakirjadel, ning seda, et miski ei takista teaduses vahel ulatuslikku revolutsiooni teha, tõestab relatiivsusteooria loomine. Erinevalt igasugustest artefaktidest oli relatiivsusteooria aga põhjendatud ja kriitikat kannatav.\nTsitaat: Nt. Hiinast leiti mingid 2 mln aasta vanused säilmed. Ma võin ka väita, et nad dateerisid suht kehvasti\nMuidugi võid sa seda väita. Ainult sa pead olema ka võimeline oma väiteid tõestama, tuues välja konkreetsed asjaolud, miks sa arvad, et need tulemused valed olid.\nNonde artefaktide puhul mitte lihtsalt ei väideta, et need on vigased, vaid osatakse ka seda põhjendada, miks nad vigased on.\nHallucigeniale: korratavus teaduses ei tähenda alati seda, et peab sündmusi endid kordama. Korratav peab olema vaatlus mingi nähtuse kohta. Näiteks Suure Paugu kordamisest laboris ollakse ilmselt veel väga kaugel, kui selle teostamine ei olegi selles mõttes oluline. Oluline on see, et tedaolevaid algandmeid aluseks võttes oleks võimalik korratavalt jõuda samadele järeldustele Suure Paugu kohta. Kui keegi jõuab muudele järeldustele, siis on see uus hüpotees, millest võib ka uues teooria välja kasvada, kui ta just mõnd viga ei teinud.\nAlljärgnev link - lühiülevaade teadusfilosoofiast - annab suhteliselt hea ettekujutuse teaduse funktsioneerimisest: http://en.wikipedia.org/wiki/Philosophy_of_science\nSiit saab ka selgeks, miks intelligent design, kuigi võimalik, ei ole teaduslik.\nVeelgi äärmuslikumaks minnes - põhimõtteliselt ei ole võimalik ümber lükata ka ideed, et kogu maailm loodi alles eile mingi intelligentsi poolt. Siiski ei ole see teadus.\nKa ajaloo rekonstrueerimisel ei tohi hakata ületama neid piire, mida seavad meile tõendusmaterjalid. Ka ekstrapoleerimised peavad olema õigustatud. Päris kõike ei saa mineviku kohta kunagi teada. Tuleb leppida sellega, mis meil on.\nMuudetud: 9-9-05 kell 22:48:26 Kivikas\nEh, Kivikas, aga see mida me pragu insenergeneetikas teema, mis see siis on? Seda Sa ei taha "intelligentseks disainiks" nimetada? Tahaksid selle termini ikka rohelistele mehikestele, vanajumalale või mõnele teisele sellisele reserveerida - et siis oleks hõlbus nätakat anda, kuna neid ju pole olemas!? Sest muidu - jumal hoidku, jätad ukse vahele "intelligentse disaini" prao - ronib vanakuri kreatsionism sisse? Ja kui Sa ütled, et "Pealegi, evolutsiooniteooria ei tegelegi looduse mineviku uurimisega" ja et minevikust on meil vaid "hunnik fakte", siis mis teaduse või teooria alusel saaks nt isegi minevikus aset leidnud ID akti eitada? Pane tähele, ma ei väida, et on fakte, mille alusel seda jaatada saaks ... niiet ikkagi vaid mõtlemise ökonoomia printsiip?\nAga viite eest õpetusele sellest, misasi see teadus on ja kuidas teda teha tuleks - tänud (tahaks ju ka lõpuks teada saada!). Sealt leidin näiteks järgmised targad read:\n"Paul Feyerabend argued that no description of scientific method could possibly be broad enough to encompass all the approaches and methods used by scientists. Feyerabend objected to prescriptive scientific method on the grounds that any such method would stifle and cramp scientific progress. Feyerabend claimed, "the only principle that does not inhibit progress is: anything goes.""\nEh, Kivikas, aga see mida me pragu insenergeneetikas teema, mis see siis on? Seda Sa ei taha "intelligentseks disainiks" nimetada?\nSee on intelligent modification, kasutades looduslikke protsesse. Ka tavaline tõuaretus kuulub siia alla. Disain, nagu kunagi ühes teises teemas arutletud sai, eeldab disaineri olemasolu ning disaini ära tundmiseks peab olema võimalik seda võrrelda sama disaineri muude saavutustega. Kui disaineriks on inimene, siis pole probleemi. Inimese tehtud disain ongi ainuke, mida me tunneme. Muid disaine me ei tunne.\nTsitaat: siis mis teaduse või teooria alusel saaks nt isegi minevikus aset leidnud ID akti eitada? Pane tähele, ma ei väida, et on fakte, mille alusel seda jaatada saaks ...\nJust nimelt jaatavate faktide puudumine ongi see, mis ID-st pseudoteaduse teeb. Kui sa lugesid seda teadusfilosoofia lehekülge, siis üks esimesi asju, millest seal juttu oli, oli empiritsism. Sellest nõudest tuleb kinni pidada, sest just see on asi, mis teeb teadusest teaduse.\nTeadus mitte ei eita minevikus aset leidnud disaini, vaid sellise disaini aset leidmise kohta pole mingeid märke, seega kõrgelennuliste disainiideede kudumine rikub empiritsismi nõuet.\nMuudetud: 11-9-05 kell 01:00:35 Kivikas\nTeadus on see mida teevad teadlased.\nTeadlased on need kes teevad teadust.\nAga veidi ma siiski seletaksin, kuidas see teadus funktsioneerib. Ma ei kahtle, et Sinul, Kivikas, on olemas insideri kogemus ja Sul need asjad hästi selged on. Aga mitte kõigil siin foorumis ei pruugi see olla ja järgnev selleks, et nad Sinu väiteid liiga kategoorilise tõena ei võtaks. Esmalt siis empiritsismist. Empiritsism on vaade, et teaduslik teadmine tuleneb (peab tulenema) reaalse maailma kogemisest (katsed, vaatlused jms). Väga üldise filosoofilise tõena, rakendatuna üheltpoolt kogu teadusele ja teisalt kogu meie kogemusele üle kõigi aegade see kahtlemata nii ongi. Aga empiritsismiprintsiibi kitsamal rakendamisel, rääkimata juhtumitest kus selle alusel otsustatakse, kas mingi konkreetne teooria või hüpotees on teaduslik või mitte, võib ette tulla väga suuri möödalaskmisi. Empiritsism ei saa olla mõõdik või lävend, mille alusel mingil konkreetsel ajahetkel saaks teha (ja õnneks üldiselt ei tehtagi) taolisi otsustusi. Nii võime teadusloost leida teooriaid, mille empiritsismimõõt oli nende väljapakkumisel päris nullilähedane, aga mida community ometigi aktsepteeris täismõõtu teadusena. Silmapaistva näitena võib siinkohal tuua Einsteini üldrelatiivsusteooria, mis loodi ainult teooria matemaatilisest loogikast lähtuvalt ja mille loomiseks puudus loomishetkel igasugune empiritsistlik vajadus. Aga tänapäeva füüsikast leiab veelgi drastilisemaid näiteid – olgu selleks siis nt ekstradimensioonid:\n*keegi pole neid kunagi ega kusagil näinud ja lootuski nende katseliseks avastamiseks näib kuuluvat ulmesfääri – nii väikesed on neid iseloomustavad mõõtmed (ühe täpsustusega – mis aga üldisi asjaolusid ei muuda ja mis siinkohal tegemata jääb),\n*aga muidugi on neist kohe kinni haaranud “tumedad jõud” – võib siitki foorumist nendest dimensioonidest lugeda asju, mille kohta kui ma avaldaksin puhtsüdamlikult ja otsesõnu oma arvamust, mind hoobilt “pännitaks”,\n*ometigi pole kaks eelnevat asjaolu takistanud avaldamast ekstradimensioonide kohta suurel hulgal teadusartikleid, sh kõrgetasemelistes füüsikzhurnaalides.\nOlen muidugi nõus möönma, et teadusvaldkonniti võib situatsioon empiritsismiga olla küllaltki erinev. Füüsikas on mõnes harus (sh fundamentaalinteraktsioonide e kõrgete energiate füüsikas) teooria eksperimendist väga kaugele ette jooksnud. Miks see võimalik on olnud? Esiteks on füüsikal suht kindel (võib öelda jäik) matemaatiline vundament, millele saab ehitada küllaltki kaugele (või kõrgele) ulatuvaid konstruktsioone. Ja teiseks ehk mõningane “intellektuaalne inerts” (positiivses mõttes) – tormiliselt arenenud füüsikateooria ei saanud pidama ka siis, kui selja taha vaadates silm juba ammu enam mõõdetavat reaalsust ei oleks seletanud. Küllap on bioloogias asjad oluliselt teistmoodi (ütlen siinkohal ja ei korda seda alati edaspidi, et igalpool, kus ma räägin bioloogiast, on see muidugi outsideri vaade asjadele). Esiteks on bioloogia vähem formaliseeritud kui füüsika ja seega taolised teooria seesmisest (matemaatilisest) loogikast lähtuvad konstruktsioonid ehitatud märksa “pehmemale pinnale”. Teiseks pole bioloogias selliseid põhimõttelisi raskusi eksperimendiga nagu kõrgete energiate füüsikas: elu vohab ümberringi, ole aga mees ja mõõda.\nDisainist ka veel. Küllap on õige molekulaarbioloogia seniseid saavutusi tagasihoidlikult (see kaunistavat!) “intelligentseks modifitseerimiseks looduslike protsesside abil” nimetada. Inimtegevuse kohta muudes valdades, nt ja eriti IT arendamisel võib aga küll täie õigusega terminit “intelligentne disain” kasutada (õigupoolest on “intelligentne” siin ülearune – milline see disain siis ikka veel olla saab). Esitasid, Kivikas, mõistliku seisukoha, et evolutsiooniteooriat tuleks käsitleda lahus Maa eluslooduse arenguloost (viimase selgitamisel saab evolutsiooniteooriat muidugi edukalt rakendada). Et teeks õige samuti selle ID-ga? Üheltpoolt küsimused võimalikest disaineritest, selle disaini vahenditest ja tulemustes (ning kuidas neid ära tunda). No näiteks küsimus, kas elu on võimalik vaid üheainsa spetsiifilise keemiliste elementide komplekti baasil? Huvitav, kuidas seda küsimust empiritsismikaaludel kaaluda? Tunnistada ta kergeks ja visata teaduse sfäärist välja kui pseudoteadsliku? Või tunnistada, et bioloogiateadus ei suuda veel sellistele küsimustele vastata (ja aega pole eriti ka, sest geenivaramuga niigi käed-jalad tööd täis). Või ehk tulekski meie tegevust info- ja nanotehnoloogia vallas just sellisest vaatepunktist käsitleda? (Et kas masinad ikka hakkavad mõtlema?). Ja eraldiseisev ID-teooriast oleks küsimus, kas mingi ID akt meie eelajaloos aset on leidnud. Jah, meil tõepoolest puuduvad praegu andmed, et mõni “väline disainer” on sekkunud eluslooduse ja inimühiskonna arengusse planeedil Maa (hakkamata siinkohal seda väidet diskuteerima). Aga “Fermi paradoksi” järgi on nullhüpotees hoopis sellise sekkumise asetleidmine ja põhjendada on vaja selle puudumist ...\nID kah kohtusse!\nMuudetud: 26-9-05 kell 21:13:59 Hallucigenia\nTsitaat: Nii võime teadusloost leida teooriaid, mille empiritsismimõõt oli nende väljapakkumisel päris nullilähedane, aga mida community ometigi aktsepteeris täismõõtu teadusena.\nSamas tasub meeles pidada, et see, mis toimub maailma füüsikalaborites, jääb tavainimesele reeglina täielikult teadmata. Kui spetsiifilisi erialaajakirju ei loe, siis ei saagi kaasaegse teaduse tasemest erilist ülevaadet. Üksikud killud, mis imbuvad uudistesse, on vaid murdosa protsendist. Nii et siinkohal ma ei julge seisukohta võtta, milline füüsikute ideedest on hüpoteesi ja milline teooria tasemel, sest ma ei hoia füüsika arengul silma peal.\nSee on probleem, mis on mitmel pool maailmas hakanud teadlastele tõsist muret valmistama - koolides ei saa lapsed mingit ülevaadet sellest, millega teadus tegeleb ja mis ta praegune tase on. Ja seetõttu on raske ka äratada lastes huvi nende teaduste vastu,mis omakorda pidurdab uute teadlaste juurdekasvu.\nKoolis füüsikatunnis veeretatakse kuulikesi kaldpinnalt alla, konstrueeritakse mõni lihtsam elektriskeem, õpetaja mainib põgusalt relatiivsusteooria põhipunkte - ja nii kujunebki õpilastes arvamus, et küllap see füüsika üks hirmigav ala ole.\nNeed põhiteadmised füüsikast on kahtlemata vajalikud, kuid kaasaegse füüsikaga võrreldes on need samad mis mudilaste pildiraamat entsüklopeediaga võrreldes. Kui õpetaja koolis annaks ülevaate sellest, millega tegelevad praegused füüsikud, räägiks kõigist neist ülihuvitavatest probleemidest kvantfüüsika ja kosmoloogia valdkonnas, kuidas jõutakse üha lähemale universumi tekkimisega seotud probleemide lahendamisele, räägiks igasugustest ussiaukudest, ruumikõverustest, n-dimensioonidest, aine-aintiaine omadustest, tutvustaks igasuguseid füüsikalisi mõõteriistu, näiteks kolossaalse suurusega, kilomeetrite pikkustest maa-alustest koridoridest koosnevaid elementaarosakeste kiirendeid, mis võtavad käima panemisel sama palju voolu kui terve linn - see mõjuks õpilastele kui katkend mingist ulmejutust ja kindlasti õhutaks nende huvi füüsika vastu.\nSest mis äratab suurema tõenäosusega õpilases huvi füüsika vastu - kas kuulda, millise valemi järgi saab arvutada kuulikese veeremist kaldpinnalt, või kuulda, et CERN (maailma suurim osakestefüüsika labor) hakkab ehitama LHC-d (Large Hadron Collider), mis koosneb 27 kilomeetrise ümbermõõduga 100 m maa all paiknevast tunnelist, pilvelõhkuja suurustest detektoritest ning genereerib nii palju andmeid, et need tuleb analüüsimiseks saata mitmesse keskusesse üle kogu maailma kiirusega 1800 MB sekundis ning et järgnevatel aastakümnetel võib juhtuda, et mõnes väga kõrge energiaga kiirendis võib õnnestuda saada mikroskoopiline must auk?\nBioloogias/biomeditsiinis nii suuri mõõteriistu reeglina ei kasutata, kuid teadustöö, mis maailma laborites käimas on, on sama huvitav ja kooliõpikutes toodud pinnapealsest ülevaatest sama kaugel. Ka evolutsiooni valdkonnas. Üha lähemale jõutakse sellele, et ravida raskeid geneetilisi haigusi, paigutades inimese naha alla biokiibid, mis vigaste geenide funktsiooni täidavad, transgeensed loomad-taimed toodavad inimesele vajalikke ravimeid, vähirakkude vastu võitlemiseks plaanitakse kasutada nanoroboteid, lähemale jõutakse sellele, et hakata tüvirakkudest kasvatama katseklaasis just sellele inimesele sobilikke tagavaraorganeid. Lähemale jõutakse sellele, et lahendada elu tekkimise saladused, vastavad uurimistööd käivad õige mitmel pool maailmas. Ja nii edasi.\nAga kahjuks kõigest sellest jõuab mitteteadlasteni, veel vähem kooliõpilasteni, vaid murdosa protsendist. Ja seda kasutavadki ära igasugused religioossed fanaatikud, kes käivad ringi ja levitavad naiivseid võhiklikke argumente ning teadusevastast propagandat ning maalides bioloogidest pildi kui mingitest kabinettide tolmus istuvatest fanaatikutest, kes pimesi Darwinit kummardavad.\nTsitaat: Et teeks õige samuti selle ID-ga? Üheltpoolt küsimused võimalikest disaineritest, selle disaini vahenditest ja tulemustes (ning kuidas neid ära tunda).\nOlen juba varem maininud - põhimõtteliselt ei saa VÄLISTADA sellist võimalust, et mõni ufonaut on kunagi midagi siin näppimas käinud. Kasvõi tahtmatult - äkki viskas lihtsalt oma tähelaeva sodilaadungi ürgookeani ning käivitas sellega mingit protsessid.\nAga probleem ongi selles, et pole teada mitte ühtegi sellist maavälist disainerit, kes võiks kasvõi hüpoteetiliselt midagi disainida. Seega võib kududa selle disaini ümber mis tahes ideid, nad kõik on õhulossid ja jäävadki selleks. Teisest küljest - olemasolevad teooriad töötavad korralikult ning nende aluseks olevas faktimaterjalis ei ole mingeid viiteid mingile välisele intelligentsele sekkumisele.\nVõimalikke seletusi mingi nähtuse kohta võib luua lõputult. Kui maas vedeleb münt, siis võib ka luua tohutult palju võimalikke seletusi selle kohta, kuidas see sinna sattus. Kas pillas selle sinna inimene või tulnukas või moodustus see ise mingi protsessi tulemusel. Me peame nende seletuste hulgast tegema valiku. Ning selleks kasutame me empiritsismi ja Occami habemenoa printsiipi.\nSamas - mitte keegi EI KEELA ID pooldajatel luua mingi teaduslikel alustel põhinev hüpotees. Kui nad järgiksid kõiki teadusele esitatavaid nõudeid, siis ei vallandaks neid selle eest keegi (tuletan meelde, et Behe, üks praeguse ID-idee autoritest, töötab biokeemikuna).\nAga milles probleem on - mingit sellist teaduslikku hüpoteesi pole nad kunagi loonud. Teaduslik hüpotees on selline, mida saab eksperimentaalselt kontrollida. Ideed, mida ei saa testida ega falsifitseerida, ei ole teaduslikud.\nKogu ID põhineb ühelainsal võhiklikkuse argumendil - osa struktuure olevat liiga keerulised, et evolutsioonis tekkida. Samas ei ole nad suutnud nimetada ühtegi sellist struktuuri, mille tekkimine ilma sekkumiseta oleks võimatu. Osa ID-iste on püüdnud selliseid struktuure nimetada, pakkudes välja silma, immuunsüsteemi vms, kuid teadlased on suutnud need kõik ümber lükata ning näidata, kuidas ka sellised struktuurid on evolutsioonis tekkinud. Seega - praegune ID põhineb põhjendamata väitel. Rääkimata sellest, et ID-istide poolt välja pakutud lahendused on lausa naeruväärsed - nimelt väidetakse, et kõik selliste struktuuride ehitamiseks vajalilkud geenid on algusest peale organismides olemas olnud - bakteritest saadik! Mis on otseses vastuolus kogu geneetikateadusega.\nJa veelgi enam - mitte kusagil maailmas ei toimu ID-istide poolt mitte mingit teaduslikku uurimistööd ID küsimustes. Teadusajakirjades ei avaldata ID artikleid mitte niivõrd selle pärast, et nad ei vasta teadusliku töö standardile, vaid lihtsalt POLE midagi avaldadagi. ID on lihtsalt teatud religioossete fanaatikute kinnisidee, kreatsionism uues, varjatud kuues, sest vana kreatsionism on praeguseks üsna lootusetult läbi põrunud ja seda mõistavad ka progressiivsemad kreatsionistid. Ning see disainer, kellest ID-istid räägivad, ei ole keegi muu kui jumal Jehoova - selle on nii mõnigi ID-ist ettevaatamatult paljastanud.\nTsitaat: No näiteks küsimus, kas elu on võimalik vaid üheainsa spetsiifilise keemiliste elementide komplekti baasil?\nSee pole üldse pseudoteadus, vaid täiesti huvitav küsimus, mille kohta saab teha korralikku teaduslikku uurimistööd. Kas elu on võimalik vaid süsiniku baasil - selle üle on teadlased juba pead murdnud küll ja küll. Esialgu on ideed muidugi oletuste ja hüpoteeside tasemel, kuna teisi keemilisi elemente, millest saaks nii keerukaid struktuure üles ehitada, ei ole (ka räni ei ole seda). Aga lihtsamad eluvormid - kes teab. Enne oleks muidugi kasulik lahendada lõplikult süsinikelu tekkimise küsimus.\nTsitaat: Või ehk tulekski meie tegevust info- ja nanotehnoloogia vallas just sellisest vaatepunktist käsitleda? (Et kas masinad ikka hakkavad mõtlema?).\nSee on huvitav mõte sul.\nMuudetud: 26-9-05 kell 09:51:05 Kivikas\nLoch Nessi koletis Nessie? Müüt või tõelisus? Tutanhamon 153 47,837 10-05-2018 13:42\nSõnajalaõis - olemas või legend?? Keits 81 34,508 22-06-2014 07:54\nKumb oli enne kana või kanamuna? z3r0 c001 230 54,678 21-03-2013 22:20\nnõiaring või seenering freak 16 8,255 08-01-2006 20:55\nPäev pärast homset - reaalsus või ulmekas? (sisaldab spoiler Pitsu 47 10,472 10-05-2005 15:20


EPL: Tallinn müüs taas odavaid kortereid - Äripäev\nEPL: Tallinn müüs taas odavaid kortereid\n07. aprill 2006, 07:24\nÜlo Toomsalu 07. aprill 2006, 07:24\nLinnaametnikud ei veendu ise, kas sundüürnik ka ostetavas korteris reaalselt elab, kirjutab Eesti Päevaleht.\nNäiteks kuulub Tallinna linnakohtu kinnistusosakonna andmetel sundüürnikule, kellele 13 290 krooni eest müüdi 94,3ruutmeetrine korter Tartu maantee 77, juba teist aastat 44ruutmeetrine korter Puhangu tänaval.\nAsula tänavale saab aga 21,2ruutmeetrise korteri 4590 krooni eest osta 25aastane sundüürnik. Samas anti kuueliikmelisele perele ühe eelnõuga üürile ja müüdi 8550 krooni eest kõigest 32ruutmeetrine korter Hermanni tänaval.\nOhtralt küsimusi tekitas 25,7ruutmeetrise korteri erastamine Jakobsoni tänava samasse majja, kus linn paneb ülejäänud kuus korterit müüki enampakkumisel alghinnaga 2,385 miljonit krooni.\nKesklinna vanem Marek Jürgenson jäi müügieelnõude kaitsmisega volikogu ees hätta, sest ei osanud volinikele rääkida erastamisotsuste tagamaadest ja polnud kursis, millises seisus on erastatavad pinnad. Jürgenson põhjendas, et ei olnud üürileandmise otsuste tegemise ajal linnaosavanem ega vastava komisjoni liige ning ei tee koduvisiite.\nTulevaste korteriomanike näol pole Jürgensoni kinnitusel tegu fiktiivsete üürnikega.\nKodutelefoni juures näidatava aadressi järgi elab aga 16 770 krooni eest Toom-Kooli tänavale 60,8ruutmeetrise korteri soetav sundüürnik hoopis Villardi tänaval. Heas korras Toom-Kooli majas, kus asuvad mitme firma kontorid, ei osanud eile keegi öelda, kus korter number 5 üldse asub ja kes seal elab.\nKa sundüürnik ise ei soovinud Eesti Päevalehele seletada, kuidas tal õnnestus nii heas kohas nii hea korter 2002. aastal üürida, samal ajal kui enamik sundüürnikke saab valida räämas korterite vahel.


Kuidas määrata sajandeid. Badoo eesti\nbadoo eestivolunteer in estoniaedm estoniaajaga seotud mõistatusedmiks on metsa loomastik liigirikaskultuurimaja põltsamaakuidas saata pakkimer massaaz tartuseesti vene online sõnastikeuroapteek jõhvi\nKuidas määrata, kas sõprus on tõeline. Võltssõpruse\nKuidas määrata õiglast palka?Ametikohtade hindamine aitab ettevõtte palgasüsteemi õiglasemaks muuta. Kahjuks tuleb üsna tihti ette, et sama laadi tööd tegevad kolleegid saavad erinevat palka, kirjutab Tööjõuturg.palk. tööturg.\nKuidas määrata toimingunumbrid - Artiklid - 2020\nKuidas määrata jõe langus - Loodusteadused - 2020. 2020-09-13 Lihtsaim seade, mida inimkond on kasutanud juba sajandeid, saate ise teha. Võta 2 liistud, mille sektsioon on 5x2 cm, üks neist 0, 5 m pikkune on paigaldatud rangelt teise otsa suhtes. Tuleb moodustada T-kujuline konstruktsioon, mille puhul on kogupikkus rangelt 1 m.\nKuidas määrata jõe langus - Loodusteadused - 2020\nKuidas määrata paberimahtusid. Teadus 2020. Hulgimüük on paberi mõõtmine, mi määrab ageli, millied tüübid ellega hakkama aavad. Pakendamata paberit kautatake paberi pakue ja kaalu uhte mõõtmiek . Sisu: Hulgimüük on paberi mõõtmine, mis määrab sageli, millised tüübid sellega hakkama saavad. Pakendamata paberit kasutatakse\nKuidas määrata erineva rasvaprotsendiga piimasid? | R69\nTeaduslikud uuringud näitavad, et me tajume sõprussuhteid sageli moonutatuna. Värsked uuringud näitavad, et ainult umbes pooled sõprussuhted on\nKuidas määrata kassipoeg: vastsündinu, 1 kuu jooksul\nTeadlastel on omad võtted, kuidas määrata asteroidiga kokkupõrkamise tõenäosust. Rohkem kui nelja miljardi aasta vältel on Maad pidevalt pommitanud asteroidid ja muud Päikesesüsteemis ringi tuiskavad taevakehad. Kuigi suurem osa neist on atmosfääris kahjutult ära põlenud, on mõned sadanud ka meie planeedi pinnale ja põhjustanud\nKuidas määrata võimalikult täpselt oma isiksusetüüp\nKuidas määrata võimalikult täpselt oma isiksusetüüp? Tänapäeval ei ole isiksusetüüpidega tegelevatel inimestel enam kahtlusi, et need teadmised on tõesed ja et nende õige kasutamine inimeste elus toob kaasa positiivseid tulemusi. Kuid siiamaani on jäänud kõige suuremaks nõrkuseks just see, kuidas määrata õiget tüüpi.\nKuidas määrata joodavat kraanivett? | R69-1003 - YouTube\nKuidas määrata toimingunumbrid. Tegevusnäitajaid võib vigastada naljade, õnnetuste või isegi aja jooksul. Mõnede põhivarustuse ja kannatlikkusega saate parandada väikesi kahjustusi, nagu kriimustused, proteesid, hammaste märgid ja perforatsioonid. Erinevad tehnikad võimaldavad pea, käte ja teiste jäsemete asendamist. Sarnased tehnikad võimaldavad toimingunäitajate kohandamist\nKuidas määrata faasi, null ja maa\nKuidas määrata tegelik läbisõit ostmisel. Kasutatud auto ostmisel peate tagama, et see on heas seisukorras. See aitab käivitada. Aga müüja ei ole alati valmis tegelikku läbisõitu nimetama. Te saate vaadata läbisõidumõõdikut, kuid on sageli keeratud, et varjata tegelikke näiteid.


Silicon Power SSD Bolt B10 256GB, must - Välised kõvakettad - Photopoint\nPealeht » Fotokaubad»Salvestusmeedia»Välised kõvakettad»Silicon Power SSD Bolt B10 256GB, must\n89 € Säästad 25% 119 €\nSissemakse (%) 0% (0 €) 5% (4,45 €) 10% (8,90 €) 15% (13,35 €) 20% (17,80 €) 25% (22,25 €) 30% (26,70 €) 35% (31,15 €) 40% (35,60 €) 45% (40,05 €) 50% (44,50 €) 55% (48,95 €) 60% (53,40 €) 65% (57,85 €) 70% (62,30 €)\nKompaktne väline SSD ketas\nMahutab 256 GB andmeid\nKiire 400 MB/sekundis andmeedastus\nTöökindel ning kiire SSD ketas\nSilicon Power Bolt B10 SSD kettad kasutavad USB 3.0 liidest ning seadme järjestikune lugemis- ja kirjutamiskiirus küündivad kuni 400 MB/s tasemeni. See võimaldab suuri andmeid kettal liigutada mitmel rakendusel samaaegselt ilma, et süsteem aeglaseks muutuks.\nÜlimalt kompaktne ja kaasaskantav\nKui oled alati liikvel ja ei soovi kaasas kanda raskeid kotte, siis Silicon Power Bolt B10 SSD ketas on just Sulle. Kaaludes kõigest 25 g ja olles suuruselt sarnane visiitkaardiga, saad seda kaasa võtta kõikjale.\nBolt B10 on üks õhemaid ning kergemaid SSD kettaid omas klassis, samas on see ka põrutus- ning vibratsioonikindel tänu liikuvate osade puudumisele. Lisaks toetab Bolt B10 SSD ka LDPC kodeerimsit ning ECC tehnoloogia on juba mälukontrollerisse sisse ehitatud.\nJärjestikune lugemiskiirus (MB/s)\nJärjestikune kirjutamiskiirus (MB/s)


Politsei pidas kinni Narvas aset leidnud tulistamises kahtlustatava - Kõik\nPolitsei pidas kinni 49-aastase mehe, keda on alust kahtlustada esmaspäeva hommikul Narvas aset leidnud tulistamises.\nPolitsei pidas kahtlustatava kinni kella 12.10 ajal Uusküla tänaval ning kinnipidamisel ta vastupanu ei osutanud, edastas Ida prefektuur.\nViru ringkonnaprokuratuuri vanemprokurör Günter Kooviti sõnul oli rünnak suunatud konkreetse kannatanu vastu.\n"Juhtumi asjaolude väljaselgitamiseks alustati kriminaalmenetlus karistusseadustiku paragrahvi alusel, mis käsitleb tapmiskatset. Kõiki juhtumi üksikasju ei saa praegusel hetkel uurimise huvides avaldada, kuid neid arvestades taotleb prokuratuur kohtus kahtlustatava vahistamist," lisas vanemprokurör.\nPolitsei sai esmaspäeval kella 9.10 ajal teate tulistamisest Narvas. Tulistamine leidis aset Kangelaste prospektil elumaja juures. 30-aastane mees sai haava kätte. Talle anti esmaabi ning viidi haiglasse. Tulistaja põgenes sündmuskohalt. Tulistaja leidmiseks käivitas politsei operatsiooni, kuhu kaasati patrullid, kiirreageerijad ja jäljekoer.


Pesuaine pulbri täitmise masin - TopFillers\nKodu / Täitmismasinad / Pesuaine pulbri täitmise masin\n1. See seade sobib väikeste osakeste, pisipulbri ja superminipulbri pakkimiseks.\n2. Seda tüüpi pakkemasinaid kontrollib PLC automaatselt.\n3. Sellel on servomootor ja puutetundlik ekraan, mis muudab selle kasutamise hõlpsaks.\n4. Vastavus heade tavade standardile.\nSeda tüüpi pakkimismasinaid kontrollib PLC automaatselt. See töötab sujuvalt. Sellel on puutetundlik ekraan, mis teeb selle kasutamise lihtsaks ja kiirus on reguleeritav. Seda tüüpi masinad sobivad väikeste osakeste, pisikese pulbri ja ülivõimsate toodete pakkimiseks.\nOsad, mis puutuvad kokku täitematerjaliga, on valmistatud roostevabast terasest, mis vastab GMP standardile.\n1. toiteallikas: AC220V; 50 Hz\n2. Võimsus: 3kw\n3. Arvutage tehnilised andmed: 5g ~ 500g\n4. Pakkimise täpsus: ± 1,5 g\n5. Gaasitoide: 0,5 MPa stabiilne gaasi etteanne\n6. Kaal: 550kg\n7. Masina mõõdud (L × W × H): 2200mm × 1200mm × 2600mm


Kas kindlustus peaks vana auto taastamise korral arvesse võtma ka selle emotsionaalset väärtust, unikaalsust? - Kahju- ja elukindlustus - vastused.ee\nKas kindlustus peaks vana auto...\nKüsimus: Kas kindlustus peaks vana auto taastamise korral arvesse võtma ka selle emotsionaalset väärtust, unikaalsust?07.03.2013\nLugu selline, et mul on 73 aasta mercedes ja mulle sõideti külje pealt tagatiiba sisse. Tegin siis firmadesse hinnapäringud ja summad tulid seal 900 eurot ja ülespoole (uue tiivaga). Kindlustus otsis ise mingi firma, kes taastab selle tiiva, et pahteldavad selle üles. Kas mul jääb õigus, kui tahan uut tiiba? Nii vana auto väärtus langeb ju kõvasti, kui seda on pahteldatud ja kindlasti ei jää ka see ilus ja ei kesta.\nKindlustusandjal on kohustus hüvitada tekkinud kahju liikluskindlustuse seaduses sätestatud ulatuses. Asjaolu, kas hüvitatakse kahjustunud detaili vahetamine või taastamine, on kindlustusandja otsus. Kindlustusandja eelistab detaili taastamist, kui see on võimalik ja majanduslikult otstarbekas. Kindlustusandja vastav praktika vt siit http://www.lkf.ee/images/files/Asendamine_taastamine(3).pdf


Kolmemõõtmelise parkimisvarustuse arendusajalugu - teadmised - Jiangsu tugevam United Automobile Technology Co., Ltd.\nStereoskoopilise parkimisseadmete arendusajalugu on autotööstuse arengu ja jõukuse ajalugu. Euroopas ilmnes maailma esimene bensiinimootor, mis on Euroopas tööstusliku tsivilisatsiooni arengu kristalliseerumine. Seejärel tekkis autotööstuses kolm olulist muudatust - autotööstuse edendamine - jõukus ja areng.\nEsimene muutus tuli 1914. aastal, kui Ford Motor Company poolt paigaldatud autotootja toonud kaasa esimese muudatuse autotööstuse ajaloos. \nTeine muutus toimus 50ndatel aastatel. Sellel ajal likvideeriti järk-järgult Euroopa sise tariifsed tõkked, nii et Euroopa turg oli enneolematu õitseng, mis oleks tugeva tõuke autotööstuse arenguks.\nKolmas muudatus ilmnes 60. sajandi lõpul, Jaapani autotööstuse ime, odavate autode tootmine, muutes maailma autotööstuse kolmas muutus.\nStereostuparatuuride välimus oli pärast teist autotööstuse revolutsiooni. Euroopa autotööstuse enneolematu jõukuse ja arengu tõttu ilmus Euroopas esimene kolmemõõtmeline parkimisvahend. Euroopa kolmemõõtmeline parkimisvarustus on olnud üle 60 aasta pikkune ajalugu. Erinevalt kolmandast muutusest autotööstuses, Jaapani autotööstuses imes, hakkas Jaapanis välja töötama kolmemõõtmeline parkimisvarustus. Jaapanis on kolmekordset parkimisvarustust juba rohkem kui 40 aastat kestnud. Samal perioodil olid Koreas ja Taiwanis kolmemõõtmelised parkimisvõimalused. Lõuna-Korea ja Taiwani kolmemõõtmeline parkimisvarustus ilmnes hiljem kui Jaapan, samuti on ligi 40 aastat ajalugu. Esmakordselt ilmnes Euroopas ladustatava stereoskoopilise parkimisseadmete tehnoloogia. Jaapani stereo parkla seadmete tehnoloogia pärineb Euroopast.  Jaapan on rahvas, kes oskab õppida ja kasutab oma riigi edukat kogemust. Jaapani väiksuse tõttu on Jaapanis kiiresti arenenud tornist parkla seadmed.\nPärast reformi ja avamist hakkas Hiina autotööstus hakkama. 21. sajandil kiire arengu ajastu. Hiina kolmemõõtmeline parkimisseadmete tööstus võrreldes Euroopaga, Jaapan, Lõuna-Korea hakkas hiljaks. Selle 20 aasta jooksul varase arengu aeglane, kuni 1996, riikliku Mehaaniline garaaž parkimine seadmed Aastane müük, paigaldamine alla 1000 koid.\nJärgmise: Tõsteseadmete ohutuseeskirjad


Kiviranna apartement, Tartu maakond\nFoto: Kiviranna OÜ\nKiviranna apartement on 2015. aastal valminud luksusliku järvevaatega uusehitis. Apartement sisaldab kahte magamistuba (4 üheinimese voodit + lai voodi) ja kahekohaline lahtikäiva diivaniga elutuba, kus on ka televiisor ning muusikakeskus. Kööginurgas on kõik vajalikud köögiriistad ja nõud toidu valmistamiseks. Duširuumis asuvad WC ja pesumasin. Apartemendi hinna sisse kuulub välibasseini kasutamine terrassil.\nKiviranna apartement on 2015. aastal valminud luksusliku järvevaatega uusehitis. Apartement sisaldab kahte magamistuba (4 üheinimese voodit + lai voodi) ja kahekohaline lahtikäiva diivaniga elutuba, kus on ka televiisor ning muusikakeskus. Kööginurga\nVoodikoht toas/inimese hind: alates 30 €\nSuure-Rakke küla, Elva vald, Tartu maakond\n(+372) 530 31329\nSuure-Rakke küla, Elva vald, Tartu maakond\t Vaata kaardil Vaata kaardil Suure-Rakke küla, Elva vald, Tartu maakond\t Vaata kaardil Vaata kaardil Suure-Rakke küla, Elva vald, Tartu maakond\t Vaata kaardil Vaata kaardil\nKiviranna puhkemajad TORM ja TUUL


- Riigilõiv 10.00 (kümme) EUR tuleb tasuda pangaülekandega viitenumbriga 2900080063 Rahandusministeeriumi kontodele (valida endale sobiv):\nTTJA Sagedushalduse talitus, Endla 10A, 10122 Tallinn.\nTTJA kontaktisik: tel 667 2124, Ulvi Valdaru.\nIsikliku või ühiskasutusega amatöörraadiojaama tööloa taotluse (ühine) vorm (rtf)\nHEAD JA TEGUSAT UUT AASTAT!\nVaata 2021. aasta raadioamatööri kalendrit siin!\nES1CW ERAÜ auliikmeks!\nEesti Raadioamatööride Ühingu läbi ajaloo kolmandaks auliikmeks on nimetatud Arvo Kallaste, ES1CW! Arvo panust meie huviala arendamisel pikkade aastakümnete jooksul on raske ülehinnata - ja nüüd, jõudes oma väärika, 80.juubelini, otsustas Ühingu juhatus meie kõigi head kolleegi pärjata ERAÜ auliikme tiitliga, millega kaasnes ka vastav meeneplaat.\nPlaat ning õnnitlused anti juhatuse poolt vanameistrile üle 12.novembril 2013 toimunud külaskäigul, alltoodud fotol õnnitleb Arvot ERAÜ president Jüri Ruut, ES5JR.\nKahjuks lahkus Arvo meie hulgast 24.jaanuaril 2019 - ES1CW võti on igaveseks vaikinud...\nNRAU BALTIC CONTEST REEGLID 2021\nVõistlus viiakse alati läbi jaanuari teise nädalavahetuse pühapäeva (2021.a. 10.jaanuaril) hommikul, osalevad ainult Skandinaavia ja Baltikumi jaamad (ES, JW, JX, LA, LY, OH, OH0, OJ0, OX, OY, OZ, SM, TF ja YL). Võistluses on kaks erinevat etappi erinevates tööliikides:\nPaberlogid ei ole aktsepteeritud. 2021.a. on selle võistluse korraldajaks LRAL (Läti) LL toimkond.\nEesti LL ja ULL edetabelid\nKutsume kõiki üles täiendama nii LL kui ULL edetabeleid oma värskete tulemustega! Igaüks saab ise edetabelite keskkonnas kasutajaks registreeruda ning oma LL tulemusi (DXCC maade ja IOTA saarte arvestus, aga ka erinevate ES "peanahkade" arvestus) ja ULL tulemusi (maad, väljad, ruudud, ODX sided) üles laadida. Uuendusena on nüüd LL edetabelitesse võimalik sisestada ka oma digi-tööliikide (kõik ühes arvestuses, k.a. FTn) tulemused!\nVaata LL edetabelite täitmist siin!\nVaata ULL edetabelite täitmist siin!\nTeie täiendusi oodates,\nLL ja ULL toimkonnad\nEESTI VABARIIK 95 - erikutsungid eetris!\nEesti raadioamatöörid tähistasid Vabariigi juubelit ES95 erikutsungite eetrissetoomisega perioodil 15.02.-03.03.2013. Eetris töötas enam kui 20 erinevat jaama, mille kutsungid olid vahemikus ES95A-st kuni ES95Z-ni. ES95 QSL-kaardid on trükitud ning suur osa nendest ka juba välja saadetud.\nLisaks on kavandatud ka juubelit tähistav diplom - "Eesti Vabariik 95". Diplom tuleb pdf-kujul, on tasuta ning saadetakse nõuete täitnutele üldjuhul e-posti aadressile. Diplomi nõuded täitnud Eesti amatööridele (sided vähemalt 15 erineva ES95-jaamaga) loodame aga need paberil kätte anda eelseisval kokkutulekul.\nVaata diplomi kujundust siin!\nES95 juubeliaktsiooni toetas rahaliselt (nt kaartide ja diplomi finantseerimine) tehnoloogiaettevõte Satrian, mis on spetsialiseerunud SDR-seadmete arendamisele - tutvu Satriani kodulehega siin!\nKõigile suur tänu aktiivsuse eest!\nES ULL Välipäeva pakutud tulemused\nJuulis peetud Eesti Lahtise ULL Välipäeva pakutud tulemused on nüüd saadaval:\nES-FD claimed scores 2019\nLoodame peagi avaldada ka võistluse lõplikud tulemused. Oodatud on ka kõik kommentaarid ning pildid, millest valiku avaldame ES-QTC-s!\nTäname kõiki osalejaid ning kohtumiseni tuleval aastal!


Noorte kiriku teenistuse ohutusnõuanded - Kirik\nPõhiline Kirik Noorte kiriku teenistuse ohutusnõuanded\nNoorte kiriku teenistuse ohutusnõuanded\nTähtsad sammud, mida teie kirik peab noorte kaitsmiseks tegema\nVBS, pühapäevakool, noortegrupp, laagrid ja festivalid on vaid käputäis tegevusi, mida teie kirik võib pakkuda laste kasvatamiseks ja kasvatamiseks nende usuteel. Kuigi kõik need tegevused on mõeldud lastele ja peredele kasulikuks, on laste ja vabatahtlike kaitsmiseks vaja kehtestada vajalikud kaitsemeetmed.\nKiriku töötajate kohustused\n• Veenduge, et teil oleks vorm igale noorele mis sisaldab allergiateavet, meditsiinilist teavet ja vanemate või eestkostjate kontaktnumbreid mis tahes tegevuskohtades.\n• Las iga vabatahtlik läbib a treeningtund , täitke taotlusvorm, mis sisaldab a taustakontroll ja viited ja kirjutage alla a kohustuse vorm see paneb ootused selgelt paika.\nDesktopLinuxAtHome aitab teil treeningklassi planeerida. Vaadake registreerumise näidet SIIN .\n• Kaaluge vabatahtlike koolitust esmaabi ja CPR hädaolukorras.\n• Kas on vaja a ohutuskomitee teie kirikus? Komitee võib pakkuda korralikku juhtimist, juhiseid ja hinnata võimalikke riske.\n• Kas teil on sobiv vabastamisvormid määratud tegevuste jaoks saadaval.\n• Pange seadmele kindel reegel vabatahtliku ja lapse suhe ja pea sellest kinni.\n• Püüa omada järjekindlad vabatahtlikud töötamine kindla lasterühmaga. Kui on vaja allüksust, veenduge, et kohal oleks ka tavaline vabatahtlik.\n• Esitage juhised oma vabatahtlikele, kui / kui vestlust, mida nad võisid noortega pidada, tuleb jagada koguduse töötajaga.\n• Veenduge, et kõik kirikute sõidukid, mida kasutatakse laste transportimiseks, saaksid kätte regulaarne hooldus .\n• Pange paika reeglid juhi ohutus kui teie grupp läheb teele.\n• Pakkuge vabatahtlikele seda, mis on ja mida pole sobiv verbaalne ja füüsiline käitumine laste ümber.\n• Kui vabatahtlik seda ei tee järgi reegleid , laske neil graatsiliselt lahti. Vabatahtlikku tundval inimesel oleks kasulik märkida selle inimese andekuse piirkonnad, et laste / noorsootöö asemel võiks soovitada mõnda muud teenindusvaldkonda.\n• Kas teil on tegevuskava väärkohtlemise kahtlusest pädevatele asutustele teatamise kohta.\n• Kui plaanite oma noorusega arutada vastuolulisi teemasid, veenduge ka selles anda ülevaade arutelu või kohtuge vanematega ja tutvuge eelnevalt sellega, mida kavatsete arutada.\nKas otsite suurepärast ressurssi oma koguduse tegevuste, ürituste ja tundide haldamiseks? Kontrollige DesktopLinuxAtHome Pro tööriista jaoks, mida kogu teie personal saab kasutada.\n• Kui võtate ühe grupi noori kiriku linnakust eemale, veenduge, et istuksite koos noorte ja minna üle reeglitest ja protseduuridest tegevuse / asukoha jaoks.\n• Tee kindlaks teavitatakse noorte vanemaid ja mõista täielikult kõigi kavandatud tegevuste olemust.\n• Mõelge a semude süsteem ja kuidas see töötab vastavalt vanusele.\n• Kui on märke, et mõni solvang on aset leidnud, olgu siis noor noorelt või vabatahtlik noorelt, tegutsege kiiresti ja kiiresti teatamine kiusamisest või väärkohtlemisest koguduse töötajale.\nKas peate planeerima tunniplaanid kuupäevadel, millal te ei saa vabatahtlikku tööd teha? DesktopLinuxAtHome võib aidata. Vaadake meie alamloendisse registreerumine näide!\n• Õpeta oma lastele võõras oht .\n• Kui teie laps räägib millestki, mis on toimunud noorte kokkutulekul, mis on rahutu, mine noorte pastori juurde või asjakohane töötaja viivitamatult arutama.\n• Loe kogu suhtlust mis tuleb töötajatelt ja vabatahtlikelt. See võib kõlada ilmselgelt, kuid on lihtne harjuda halva harjumusega e-kirju üle vaadata või neid hiljem lugemiseks salvestada ja siis kõik need unustada.\n• Kui teil on mõni vabatahtliku küsimus või mure, mine vabatahtliku juurde kõigepealt ja kohtuge silmast silma. Kui on vaja täiendavaid samme, planeerige kohtumine vabatahtliku ja töötajaga (Matteuse 18: 15–17).\n• See on oluline meeles pidada et vabatahtlikud on just sellised ... vabatahtlikud. Nad toovad ohvri, andes oma lastele aega ja armastust.\nNagu kõigi organisatsioonide puhul, on ka tegevuses ja üritustel osalemise ajal turvalisuse tagamise tegevuskava ülitähtis, et kaitsta lapsi, noori ja täiskasvanuid kirikus. Kõigile tuleb kasuks kindlus, et hästi kavandatud standardid on olemas.\nYouTube testib inkognito režiimi, mis võimaldab teil piinlikke otsinguid peita\nõpi sind paremini tundma\nvabatahtlik töö 9-aastastele\nFacebooki küsimused minu kohta


Hautatud küülik seentega - toidud küülikult - Liha - 2022\nKüülikuhautise seente küpsetamise koostisosad\nKüülik (kooritud rümp) 1 kilogramm\nŠampinjoni seened 500 grammi\nPetersell 3 vart\nTaimeõli 50 milliliitrit\nSõelutud nisujahu 1-1,5 supilusikatäit\nPuhas vesi 250 milliliitrit\nKöögiviljade maitsestamine 1 supilusikatäis\nPeamised koostisosad: küülik, sibul, seened, hapukoor\nLusikatäis, nuga - 2 tükki, lõikelaud - 2 tükki, vee mõõtekork, kaanega sügavmalmist praepann, puidust köögitraat, taldrikud\nKüülikuhautis seente keetmine:\n1. samm: valmistage küülik ette.\nVõtame küüliku puhastatud rümba, eemaldame sellest südame, kopsud, neerud, mao, naba ja pesame seda verest külma voolava vee all verest ja muudest saasteainetest. Pärast rümba kastmist liigse niiskuse eest paberköögirätikutega pange lõikelauale ja tükeldage kopraga väiksemateks tükkideks (9–10 sentimeetrit). Jätke lõige lõikelauale ja jätkake kohe järgmise sammuga.\n2. samm: prae küülik.\nLülitage pliit keskmisele tasemele ja pange sellele sügav praepann 50 milliliitri taimeõliga. Kui rasv soojeneb, pange küülikutükid ettevaatlikult sinna sisse ja praege neid kuni kuldpruunini, peaaegu tumepruunini. Aeg-ajalt, aidates end köögikihiga, keerame küülikuliha ühtlasemaks praadimiseks küljelt küljele.\n3. samm: valmistage köögiviljad ja ürdid.\nMe ei raiska aega asjata, kui küülik on praetud, valmistame köögivilju ürtidega. Koorige kööginoa abil sibul ja lõigake igast seenest risoom. Pesime neid liivast külma voolava vee all koos peterselli oksadega. Kuivatage sibul ja seened paberrätikutega, raputage lihtsalt rohelised valamu kohal, vabanedes liigsest vedelikust. Seejärel panime need omakorda lõikelauale ja lõikame seened paksusega kuni 5 millimeetrit.\nSibularežiim kuni 6–7 millimeetri paksuste poolrõngastena.\nHakime peterselli lihtsalt peeneks ja paneme viilud eraldi sügavatesse plaatidesse.\n4. samm: hautage sibul seentega.\nKui küülikuliha on omandanud soovitud roosilise värvuse, asetage see eraldi sügavale plaadile ja visake sibula poolrõngad kuumutatud pannile ja hautage 2 - 3 minutit läbipaistvuse ja kuldse kooriku hõngu. Pärast seda, kui oleme seentele sibulale lisanud ja keedan neid omavahel segades, kuni šampinjonid annavad palju mahla, juhtub see umbes 5 - 7 minutit.\n5. samm: viige roog täielikult valmis.\nKui köögiviljad on mahla lasknud, lisage praetud küüliku pannile, valage sinna 250 milliliitrit puhast vett, lisage 1 spl köögivilja maitsestamist, maitske soola, jahvatatud musta pipart ja laske vedelik keema. Pärast keetmist alandage pliidi temperatuur madalaimale tasemele, katke pann kaanega ja hautage küülik seentega 20 minutit. Selle aja jooksul segage sügavasse plaati 250 milliliitrit hapukoort ja 1 - 1,5 supilusikatäit nisujahu.\nPärast nõutud aja möödumist maitsestame kastet, vajadusel lisage veel soola, vürtse ja valage pannile hapukoore ja jahu segu. Katke konteiner uuesti kaanega ja jätkake küüliku hautamist 10–15 minutit. Selle aja jooksul liha pehmeneb ja kaste muutub paksemaks. Pärast pliidi väljalülitamist laseme liha seista suletud kaane all 5 - 7 minutit, siis paneme küülikutükid ja seened taldrikutele, serveerime liha mis tahes meelepärase garneeringuga, puistame iga šikiga tassi hakitud peterselliga ja serveerime lauale aromaatseid roogasid.\n6. samm: serveerige küülikuhautis seentega.\nHautatud küülik seentega serveeritakse teise sooja roogina kuumalt. Saate seda nami serveerida mis tahes keedetud teravilja, pasta, köögiviljapüree, salatite, riisi või mis iganes teie süda soovib. Kuna küülik oli hautatud hapukoores, on tema jaoks ideaalsed valged õrnad veinid nagu Condrieux või Châteauneuf-du-Pap ning karastusjooke eelistavatele gurmaanidele saate pakkuda mahlasid magusatest viinamarjasortidest. Nautige seda!\n- Selles retseptis nimetatud vürtsikomplekti saab täiendada selliste vürtsidega nagu jahvatatud loorberilehed, värske küüslauk või küüslaugupulber, valge jahvatatud pipar, küüslauk, piparmünt, piparmünt, humal-sunel ja need on vaid mõned võimalikest võimalustest.\n- Soovi korral võite vee asemel kasutada mis tahes lihapuljongit, köögiviljapuljongit või valget poolkuiva veini. Võite lahustada ka tavalise puljongikuubiku 250 milliliitris puhtas vees.\n- Praepanni asemel võite kasutada malmist pada või paksu põhjaga mittenakkuvat panni.\n- Hapukoore asemel võite kasutada keskmise tihedusega koort.\n- Taimeõli asemel võite kasutada võid, see annab valmistoidule maitsvama järelmaitse.\nMuidugi. Kõik ülaltoodud on tõesed. Saame sellel teemal suhelda. Siin või kell pm.\nCopyright 2022 \_ Hautatud küülik seentega...


Salmistu sadama operaatori konkursi võitis OÜ RASTA MUSIC - Sõnumitooja\nSalmistu renoveeritud sadam, kuhu operaatoril tuleb ehitada teenindushoone. Foto Raul Valgiste\nKuusalu vallavalitsus kinnitas möödunud neljapäeval, 14. aprillil Salmistu sadama kinnistu hoonestaja ja väikesadama operaatori leidmiseks korraldatud kirjaliku enampakkumise tulemused vastavalt hindamiskomisjoni ettepanekule. Võitjaks tunnistati Rasta Music OÜ, kelle pakkumus kogus hindamisel 82 väärtuspunkti. Konkursile esitati neli pakkumist, neist kaks ettevõtet, kes lubasid ehitada suurema ja funktsionaalsema sadamahoone, jõudsid edasi teise hindamisvooru. Rasta Music OÜ oli ka teises voorus edukas, pakkus hoonestusõiguse aastatasuks 3000 eurot. Konkurendi pakkumine oli 1560 eurot ja sai kokku 52,8 väärtuspunkti.\nHindamiskomisjoni kuulusid vallavanem Terje Kraanvelt, vallavalitsuse liige Ranno Pool, valla pearaamatupidaja Ly Korotejev-Piir, jurist-järelevalveametnik Ahti Randmere, keskkonna- ja ehituskomisjoni esimees Martin Urva ja Salmistu külavanem Indrek Suits.\nVallavanem Terje Kraanvelt kommenteeris Sõnumitoojale, et Rasta Music OÜ pakkumine vastas nõuetele ning sai hindamiskriteeriumite põhjal parima tulemuse: „Rasta Music tegevuskava on hästi läbi mõeldud, arvestatud kohaliku kogukonna soovidega ja sobitatud külakeskkonda ning mõeldud ka sellele, kuidas säilitada sadama atraktiivsus, kui pole head rannailma. Teistest pakkujatest eristus talisuplusala idee. Rasta Musicu puhul on tegu kohalike inimestega, usume nende soovide siirusesse.“\nKuusalu valla arendusspetsialist Kair Tammel ütles, et võitjaga sõlmitakse leping, kui vallavolikogu annab selleks kolmapäeva, 20. aprilli istungil loa. Kirjaliku enampakkumise tulemustega tutvusid käesoleva nädala alguses vallavolikogu eelarve- ja arengukomisjoni liikmed.\nKülavanem Indrek Suits rõõmustas, et võitjaks tuli vendade Stig ja Silver Rästa ettevõte: „Läks nii, nagu külarahvas soovis, et sadamas hakkaksid tegutsema omad inimesed. Võitsid meie küla kultuuriinimesed ning lootus on, et sadamas hakkab toimuma vahvaid üritusi.“\nKülavanem lisas, et pühapäeval said kokku Salmistu külakogu liikmed, kõik neist on konkursi tulemusega rahul, võitja on enampakkumisel osalenutest küla jaoks parim: „Pikalt oodatud sadam on valmis, operaator leitud. Külarahvas on õhinas ja valmis aitama, juba on pakutud abikäsi, et uude sadamasse panustada. Kui vallavolikogu annab kolmapäeval vallavalitsusele loa sõlmida Rasta Music OÜ-ga leping, on kavas saada ettevõtte esindajatega kokku ning arutada tänavusi tegevusi.“\nOÜ Rasta Music on asutatud 15. märtsil 2022. Ettevõte lubab Salmistu renoveeritud sadamasse ehitada 800ruutmeetrise kahekorruselise sadamahoone, kuhu tulevad sadamakapteni administratiivruumid, restoran, saunakompleks koos väikese veealaga ning majutus. Hoone peaks valmima 2023. aasta suveks. Ehituse maksumuseks prognoositakse 1,6-2 miljonit eurot.\nRestoran töötaks navigatsiooniperioodil, talvel saaks seda kasutada seminaride ja koolituste kohana. Ka on plaanis teha Salmistu sadamasse taliujumisala, mis tagaks külastatavuse turismi madalperioodil.\nArvesse lubatakse võtta Salmistu küla vajadusi viia sadama kinnistul läbi külaseltsiga seotud tegevusi – küla sünnipäev, jaanipäev, muinastulede öö ja laat.\nAlgavaks navigatsioonihooajaks renditakse sadamasse kolm konteinerit, kuhu tulevad kapteni kontor, ühiskasutatav tualett ja ladu.\nKirjalikus pakkumuses tuli tutvustada sadamas toimetama hakkavat meeskonda. Projektijuhina on pakkumuses kirjas Raul-Stig Rästa, kes asub juhtima sadamahoonesse rajatavat restorani ja majutusosa. Tehnilise juhina hakkab mere kaudu saabuvate külaliste klienditeenindusega tegelema Silver Rästa, kes on koos elukaaslase Mari Teppoga korraldanud kahel viimasel aastal Salmistul oma suvemaja hoovil kontserte. Sadama ja sadamahoone turundusjuht on Karina Rästa, kes on YellowKorner kunstifotogalerii maaletooja Eestis, Lätis, Leedus ja Soomes. Sadamahoone investor on üle 30 aasta Eestis elanud ärimees Jan Erik Olsson Rootsist. Sadama kaptenina on kirjas Tallinna Noblessneri sadama kapten Tanel Hindreks.\nMuud tegevused ostetakse sisse teenusena.\nEelmine artikkelVald ostab riigilt Kehra keskuse ja Põrgupõhja vahelise elamumaa\nJärgmine artikkelRaasiku valla esimene lisaeelarve\nUued elektri- ja diiselrongid hakkavad sõitma juulist\nRaamatuid saab laenutada ka eriolukorra ajal


„Prügikast 4 ehk Miljoni vaade“ — Sirp\n„Prügikast 4 ehk Miljoni vaade“\nNäitlejad moodustavad tugeva ansambli, saades igaüks – kes tuntud headuses, kes seni tundmata küljest – ka pisut soleerida.\nTallinna Linnateatri ja Vana Baskini teatri „Miljoni vaade“, autor Paavo Piik, lavastaja Elmo Nüganen, kunstnik Martin Mikson, kostüümikunstnikud Martin Mikson ja Anna-Liisa Pärt, valguskujundaja Merily Loss, muusikaline kujundaja Riina Roose. Mängivad Evelin Võigemast, Saara Nüganen, Egon Nuter, Argo Aadli, Märt Pius, Kalju Orro, Märt Keerutaja, Helene Vannari, Rain Simmul, Anne Paluver, Liina Tennosaar, Raivo Rüütel jt. Esietendus 26. V Tallinnas Toom-Kooli 9.\nElmo Nüganeni „Miljoni vaatega“ on „EV 100“ teatriprogramm „Sajandi lugu“ jõudnud lõpusirgele: jäänud on veel vaid olevikku käsitlev „Isamaa pääsukesed“ ja lähituleviku visioone esitav „Tuleb / Ei tule“. Paavo Piigi kirjutatud „Miljoni vaates“ kõneldakse selle sajandi esimesest kümnendist. Loo keskmes on Egon Nuteri kehastatud pensionär Ants ja tema kinnisvarapärand, mille ümber mängitakse lahti nii uue ajastu uued petuskeemid kui ka Eesti varakapitalismis ilmnenud väetiks jäänud omaste hooldamise ja põlvkondade suhtluse uued valusad olukorrad.\nLavastus on koostöö mitmel tasandil. Eriliselt intrigeeriv on tõsiasi, et laval saavad kokku Elmo Nüganen koos Tallinna Linnateatri näitlejatega ning Vana Baskini teatri näitetrupp, samuti kirjutas Paavo Piik näidenditeksti koostöös lavastajaga. Kui hindan kõiki neid komponente eraldi või õigemini n-ö tavalavastuse kriteeriumide alusel, siis on tegemist vaieldamatult tundliku näidendi ning tugevate lavastaja- ja näitlejatöödega, kui aga oodata „Sajandi loo“ koostöölt mingit seda laadi sümbioosi ja sünergiat, mispuhul üks pluss üks võrduks esteetilises mõttes midagi enamat või muud kui kaks, siis valdas mind mõningane kahjutunne.\nOlgu lisatud, et see tunne ei vallanud mind üksnes „Miljoni vaate“, vaid mitme teisegi „Sajandi loo“ lavastuse puhul. Võib-olla ongi see üksnes kõrvaltvaataja soovunelm, et ühes suurettevõtmises loosi tahtel kokku sattunud trupid hakkavad sellises eriolukorras sooritama imetrikke, mida igapäevatöös teha ei suudeta? Iseenesest innustava ja inspireeriva uudse olukorra kõrval, mida võimaldavad truppidele sellised pidupäevalavastused, kahandab see ehk ka igapäevatööks vajalikku laboratooriumivaikust, adeptide siseringisõnavara ja muid loominguks vajalikke tingimusi, mille toel trupid oma tööd teevad.\nLoo keskmes on Egon Nuteri kehastatud pensionär Ants ja tema kinnisvarapärand.\nMulle on tihtipeale tundunud, et teeme kriitikute ja žüriiliikmetena Vana Baskini teatri näitlejatele liiga. Õigemini ei tee isegi aktiivselt liiga, vaid jätame lihtsalt märkamata. Või kui täheldame Eesti teatripildis mingeid suundumusi ja nähtusi, mida võiks võrrelda Baskini estraadliku lavavõtme ja sotsiaalse hoiakuga, sildistame selle Vanalinnastuudio omaaegse ülipopulaarse lavastuste sarja tuules halvustavalt „Prügikastiks“.\nÜlekohtune on see mitmes mõttes. Esiteks oli 1980. aastate Vanalinnastuudio, vaatamata oma meelelahutuslikule esteetikale, kindlasti omamoodi piiril kõndiv poliitiline teater, kus publik ei käinud lihtsalt naermas, vaid naermas misanstseenidesse põimitud sotsiaalse sõnumi peale. Sõnumeid dekodeeriti ja dešifreeriti loomulikult ka teiste tollaste teatrite lavastustest. Draama- või Noorsooteatris tuli seda teha kandvate pauside tagant, seejuures ka ise publikuna vaikimisi sõlmitud vaikimiskokkuleppest kinni pidades: kui kriitikuna liiga lärmakalt lavastuse „tähendust“ tõlgendama hakkasid, võis see paradoksaalselt kukkuda välja hoopis pealekaebamisena.\nEstraadinäitlejal polnud aga võimalik paluda vaatajal lavalt saadud sõnumeid varjata: kui tegid oma tööd hästi, tunnustas seda publiku naer, ja kui publik ei naernud, siis polnud sõnumit sama hästi kui olemaski. Paraku muutus sellise teatrilaadi olemus ja ka n-ö ühiskondlik tellimus vabaduse tulles. Ega „Prügikastide“ autori Toomas Kalli kõrval olegi palju dramaturge, kes valdaksid ühiskondlikku satiiri samal tasemel.\nSelline lavakarastus ei tähenda aga seda, et Baskini teatri näitlejatel puuduksid psühholoogilised pooltoonid. Nii Egon Nuter, Raivo Rüütel kui kõik teisedki „Miljoni vaates“ kaasa löönud teenekad näitlejad on ennast aastakümnete jooksul kehtestanud väga erisugustes teatrilaadides, kui neile selleks vaid võimalus on antud, olgu siis muudes kooslustes või mõne põneva külalislavastaja käe all omaenda maja seinte vahel. Selles seoses meenub ühe ereda näitena Vanalinnastuudios 1998. aastal lavastatud „Victor ehk Laste võim“, kus estraadinäitlejad said avaneda Jaan Toominga ekspressiivse režii ja Antonin Artaud’ omaaegse aatekaaslase Roger Vitraci dramaturgia kaudu hoopis harjumuspäratul moel, näidates, milline energia võib nõnda laval vallanduda.\nMitte et tahaksin seada selle lavastuse mingiks etaloniks, seda enam et kriitik saab lähtuda ikkagi tegijate püstitatud ülesandest, mitte oma soovmõtlemisest, kuid olin „Miljoni vaate“ eel suures ootusärevuses, millistesse kõrgustesse võiks Nüganeni psühholoogilise põhjaga metafoorne režii Vana Baskini teatri näitlejad lennutada. Kuid ootus polnud kindlasti ühepoolne – et millise kogemuse saavad näitlejad lavastajalt –, vaid ka vastupidine: mida lavastaja vastu saab. Siingi on kahel loomekooslusel üsna kaalukas kokkupuutepunkt: mitte ainult „Armastuses kolme apelsini vastu“, vaid ka oma edasises loomingus on Nüganen näidanud oma andelaadi haakuvust commedia dell arte kiirreageeriva koomikaga, mille pinnalt leiavad Tallinna Linnateatri ja Vana Baskini teatri näitlejad kindlasti hõlpsasti ühise keele.\nSellises võtmes on Nüganen näidanud ka oma sotsiaalset närvi, sest otsene sotsiaalseid probleeme lahkav dramaturgia näib olevat tema igavikutaotluslikule lavakeelele võõras. Võib-olla just see kiskus ka „Miljoni vaate“ Nüganenil natuke olmeliselt maadligi. Seda öeldes ei taha ma kaugeltki väita, justkui oleks mindud kergema vastupanu teed. Usun, et just Nüganenile endale oligi see sotsiaalse dominandiga proovikivi intrigeeriv, seda enam et Paavo Piik kirjutas näidenditki Nüganenilt impulsse saades. Tundub, et kahe trupi omavahelises suhtekeemias jäi siiski puudu just see element, mis lavastuse maast lahti tõstaks, ning selle võtme annab ette juba näidend.\nJällegi, kui eraldi võtta, on tegemist hingemineva looga, kus pole juttu üksnes dementsuse ilmingutega pensionärilt kinnisvara välja petvast aferistist ja kogu selle skeemi ümber tantsu löövast lähisugulaste ringist, vaid pere- ja põlvkonnasuhtest postsovetlikus ühiskonnas laiemalt. Kui Alvis Hermanis lavastas 2003. aastal Riia Uues teatris oma „Pika elu“ ühisköögi ja -käimlaga korteris sõnatult oma igapäevatoimingutega hõivatud vanureist, mõjus see mitmetele välisvaatlejatele lausa šokeerivalt: võis jääda mulje, justkui püütaks pensionäre lavastuses mõnitada. Hermanis tõi siiski esile pigem just selle eluõhtu kurva üksindusparatamatuse, mis on näiteks põlvkonniti koos elavaile lõunaeurooplastele arusaamatu.\nSee tasand kajastub valusalt ka „Miljoni vaates“, kus näidatakse pärandi ja peresuhete problemaatilist kokkukuuluvust. Ega näidendis käsitletagi neid teemasid lausa argises olmerealistlikus võtmes. Antsu ja petturist Pilleriini (nähtud etendusel Saara Nüganen) dialoogides on mõlemapoolset mängulisust: kui neiu moonutab reaalsust teadlikult ja pahatahtlikult, siis vanamees justkui hägustuva psüühika tõttu, kuid tekkivais suhterägastikes pole sugugi üheselt selge, kes kelle üle mängib.\nNäitlejad moodustavad tugeva ansambli, saades igaüks – kes tuntud headuses, kes seni tundmata küljest – ka pisut soleerida. Eriti rõõmustasid just need hetked, kus näitleja avanes mingist varem nägemata küljest ning seetõttu oligi pisut kahju, et Vana Baskini teatri näitlejate puhul oli lavastaja kohandunud liigselt just nende juurdunud ampluaale. Sellest murdis jõuliselt läbi Egon Nuter, kelle psühholoogiline näitlejameisterlikkus pole muidugi ka varem saladus olnud: tema toob tegelasse kaasa oma isikupärase sooja aura, muutes seeläbi vanamehe riukad veelgi riukalikumaks. Tallinna Linnateatri poole pealt mõjus väga värskelt Rain Simmuli Aare. Välise plastikaga vormitud koomikutalent pole muidugi temagi puhul üllatus, kuid oma enamjaolt sügavustesse kaevuvate rollide slepis ei saa ta kuigi tihti pretensioonitult laval lustida.\nNiisiis, näidendi teema on valus ja vajalik ning lavastus loodud tugeva vormiga, kaasa mängimas Toom-Kooli 9 räämas ruum. Kui aimata ülesandepüstitust ja püüda hinnata selle teostust, siis ei olegi midagi ette heita. Ometi kripeldab tunne, et nii dramaturgile kui ka just klassikalavastuste poolest tuntud ja tunnustatud lavastajale on ülesanne lavastada vahetu lähiminevik olnud justkui põnev, aga ühtaegu keerukas ja kohati pärssivgi.\nToomas Kalli „Prügikast ehk Alguse asi“ (1993) ja „Prügikast 2 ehk Põhi paistab“ (1994) lähtuvad olevikust Laari esimese valitsuse aegses Eesti Vabariigis ning nagu näha näidendite alapealkirjast, siis loodeti tollases intensiivses ajas kahe aastaga ühiskondliku prügi lavaline käitlus ammendada. Ometi tõi masuaeg sellele täiendust ja 2009. aastal sündis „Prügikast 3 ehk Masurka“. Kui igavikulise klassika puhul saab mängu tuua fantaasia, unistused ja ideaalid, siis oleviku või lähimineviku sotsiaalkriitilise kujutamise puhul distsiplineerib olustikutõe mõõdik. Piigi ja Nüganeni valik ongi selgelt selle poole kaldu ja tulemuseks tugev „Prügikast 4 ehk Miljoni vaade“, kus lavastaja on ka esteetiliselt tundnud respekti ja mängulist hasarti aimata ja rakendada koostööpartnerite teatrilaadi.\nLoodan siiski väga, et koostöö oli mõlemale poolele nii meeldiv, et kui aastapäevapidustused läbi, siis kirjutab Piik ja lavastab Nüganen ka midagi sellist, kus Nuter saab särada Svidrigailovina ja Paluver Ranevskajana ning lavaenergia tõuseb olmereaalsusest kõrgemale.


Paarissõidu võistlusel kihutati keskmiseks kiiruseks 44km/h\n16 juuni 16\nEile võistlesid Türi lähedal Parasi-Põikva-Rassi teel jalgratturid paarissõidus. Ilm soosis võistlejaid ja tulemused olid igati korralikud.\nTüri Rattapoe, Türi Rattaklubi ja Türi Spordiklubide Liidu poolt korraldatud võistlusele oli tulnud võistlejaid lisaks Türile ka Vändrast, Tallinnast, Tabasalust, Kurtnast, Tapalt, Väike-Maarjast ja muidugi Koerust ning Järva-Jaanist.\nTaaskord selgus, et jalgrattasport ei hooli väga palju võistlejate vanusest ega soost. Kui naiste võidutulemus 24.39,14, mille sõitsid välja Daisi Rist ja Janika Rist Tabasalust oleks toonud päris hea koha ka meeste konkurentsis, siis üldvõidu võtsid nooremate ees just üle-neljakümneste klassis võistelnud Kristjan Savisikk ja Marco Pärtel Tallinnast ajaga 21.48,52, mis 16-kilomeetrilisel lõigul tähendab keskmist kiirust 44km/h.\nM19-39a klassis läks võit Vändrasse - Kevin Saal ja Janar Juss sõitsid võiduajaks 22.26,34. Kuni 18-aastaste noormeeste konkurentsis tõid kulla Türile Kren ja Renet Kask ning üle 55-aastaste arvestuses olid oodatult edukad Vladimir Pennert ja Jüri Ellram.\nTraditsiooniliselt võistlesid ka segapaarid. Siit tuli ka üks rajarekord - Karmen ja Risto Reinpõld Kurtnast sõitsid välja aja 21.59,38, mis tähendas üldarvestuses teist tulemust ning viis esmakordselt segapaari lõpuaja alla 22 minuti.\nTulemuste tabelit saab näha Türi Spordiklubide Liidu koduleheküljel SIIN!\nSUUREMAT GALERIID VAATA KESK-EESTI TRE FACEBOOKist SIIT!


Potsu: 17 | ERR | Digihoidla\nAvaleht → Lavastuslik → Potsu → Potsu: 17\n00:00:40 Vanaemal (Ita Ever) lutt suus, mängib beebit. Anna-Maria (Anette Sepp) on mängult hoolitsev ema.\n00:02:15 Anna-Maria juurde ilmub eikusagilt Vupi (Meelis Sekk). Vupi näitab, kuidas beebid tegelikult käituvad.\n00:03:41 VIDEO: vastsündinu, beebi. KT - selgitav jutt imiku käitumisest\n00:04:48 Anna-Maria ja Vupi. Vupi haihtub hetkeks.\n00:05:30 Vanaema tuleb korraks tagasi ja lahkub kohe.\n00:06:13 Vupi ja Anna-Maria jätkavad juttu mäletamisest, miks vanaema ei mäleta kui ta oli kord beebi.\n00:07:25 Vanaema otsib oma pildialbumit. Anna-Maria otsustab Potsu juurde minna.\n00:08:43 Potsu koobas. Anna-Maria palub Potsult (Mart Kampus) abi vanaema albumi leidmiseks. Uurivad tähelepanelikult Anna-Maria tuba. Leiavad vanaema pildialbumi üles. Lähevad tagasi koopasse albumi kortsus lehte siluma.\n00:15:36 Vanaema hõikab Anna-Mariat,\n00:15:44 Potsu koobas. Potsu teeb vanaema albumi korda. Anna-Maria tänab ja lahkub\n00:16:24 Vanaema hakkab Anna-Mariale oma lapsepõlve pilte näitama.\n00:16:52 Potsu koobas. Potsu jälgib neid kiikriga, paneb enam mitte vajaliku siluja ära.\n00:17:23 Vanaema ja Anna-Maria vaatavad pilte...\n00:17:48 Lõputiitrid + muusika


Marika ja Tomi rännak: Kambodža õuduste minevik\nSoe ja sajab\nKambodža üllatavalt arenenud linnapiirkondades ringi kõndides ning vaesemates maakohtades ringi kruiisides ei ole esmapilgul ühtegi märki sellest, mis olukord siin riigis alles 10 aasta eest oli. Kambodža on pealtnäha lihtsalt üks väga vaene riik – ei erine ta suuresti Laose või põhja-Tai maapiirkondadest. Esimene reaalne hoop Kambodža minevikust tabab mind aga Lonely Planetit lugedes. Nimelt see hoiatab mitte omapäi Põhja-Kambodžasse ja Vietnami piiri äärde uitama minna, sest vaatamata suurele demineerimisele, on ikka veel miljoneid (?!) miine maapõues ohvreid ootamas. Mm.. see raputab reaalsusesse... Kuigi linnatänavatel jäävad silma ka ilma käteta või jalgadeta inimesed ning lihtsalt kerjused, siis ei ole neid siiski võrreldes muude riikide tänavapildis nähtud puuetega inimestega liiga palju. Äng ja valu saabuvad aga siis, kui kohalike inimeste lugusid kuulata...kambodžalaste hinged on haiged, väga haiged...\nDeas on mootorrattajuht. Päevase mootorratta reisi jooksul saan teada, et Deasil on olnud päris karm lapsepõlv, mis möödus Punaste Khmeeride hirmuvõimu all, kes olid Kambodžas võimul 1975-1979 aastal. Kuigi peale seda nelja aastat nad enam otseselt võimul ei olnud, elasid inimesed siiski kuni 1998. aastani nende hirmuvõimu all, sest Punaste Khmeeride pealik Pol Poth, kes Prantsusmaal õppides kommunismi ideedest vaimustusse sattus, juhtis vägesid metsas redutades. Tema idee oli kogu Kambodža muuta kommunistlikuks riigiks ning suureks kolhoosiks. Algatuseks võtsid nad ära kõigi eraomandi, panid kinni kõik vabrikud, haiglad ja koolid ja mis kõige ülbem, tühistasid raha. Inimestel ei olnud midagi – isegi isiklikku toitu mitte! Süsteem toimis nii, et Punased Khmeerid ajasid kõik linnaelanikud maale, et need töötaks põldudel ning põllumajanduskommuunides (mis sisuliselt olid koonduslaagrid). Kuuldavasti olid surmanuhtlusega karistatavateks süütegudeks nii metsamarjade ja -viljade korjamine, intellektuaal olemine kui ka prillide kandmine jne. Kõigil kästi riietuda sarnastesse pidžaamadesse. Toitu keedeti anti kõigile Pol Poti sõdurite poolt, milleks oli kaks korda päevas mõne riisiteraga riisipuder. Deas mäletab suurt nälga, väga suurt nälga.\nDeas mäletab ka, kuidas ta lapsena pidevalt nuttis, sest ema-isa aeti kell 6 hommikul riisipõllule tööle, kust nad pimeduse saabudes alles tagasi võisid tulla. Kogu küla lapsed viidi ühte majja päevahoidu, kus aga kasvataja asemel oli püssiga sõdur. Pidevalt oli hirm, et lähedased tapetakse. Sisuliselt nelja aasta jooksul leidis oma otsa iga viies Kambodža elanik ehk kokku erinevate allikate põhjal 1-3 miljonit (!!) inimest. Phnom Penhi lähedal oli massihauad, kust leiti tuhandeid mehi, naisi ja lapsi. Tapmiseks põhjust ei olnudki vaja – sa kas ei näinud nii välja nagu pidi või olid valel ajal vales kohas. Muuseumis on pildid väga jõhkral viisil imikute ja laste tapmisest, mida ma isegi siinkohal edasi anda ei tahaks. Kui ka tapmisest pääseti, siis tegid paljude kallal oma töö lihtsalt nälg, ületöötamine ning ravimata või valesti ravitud haigused.\nNii ei käinud Deas terve oma lapsepõlve koolis, vaid õppis alles lugema ja kirjutama täismehe eas. Deas maninb, et sellel ajal puudus tulevik, isegi lootust ei olnud, et toimuv võiks lõppeda, elati vaid üks päev korraga. Deas on õnnelik, tema vanemad jäid ellu, kuid igas Kambodža peres on tapetuid või surnuks piinatuid. Eks midagi räägib ka fakt, et tänaseks on kogu Kambodža elanikkonnast 50% alla 16 aastaseid!!\nDeas ütleb, et Kambodžalased ei taha sellel teemal eriti rääkida, vaid kõik soovivad seda õuduste aega pigem oma mälust pühkida. Deas ütleb, et igakord kui ta seda meenutab, hakkab ta seniajani nutma - selle õuduse kirjeldamiseks ei ole sõnu. Palun vabandust teema ülesvõtmise eest ja mul on valus....\nOma ringsõidu ajal Kompong Chami ümber, palun Deasil korra peatuda, et saaksin pildistada. Kohe märkan, et ühe puuhüti hoovist viipab mulle vanem naine. Deasi tõlke vahendusel saan teada, et Maghea (fotol, nimi vaid häälduse järgi) on 70 aastane ja hädise tervisega. Punased Khmeerid piinasid ta abikaasa surnuks ning ta eelmine kodu jäi pommirahe alla. Nii hävis kõik, mis tal vähegi oli. Oma 5 lapsega kolis ta külla, kus ta praegu elab ning 2 lastest, kes on nüüdseks täiskasvanud, elavad koos temaga. Maghea käed ja jalad on veidi ebaloomulikus muundunud asendis – selgub, et ta sai pommidest haavata ning mingid luud võeti talt ära, mida enam kunagi tagasi ei pandud. Sellises poolvigases olekus on ta oma lapsed üksi üles kasvatanud ning riisipõldudel rüganud. See on kõik liiga õudne minu jaoks, et lähemalt ja täpsemalt uurida...\nTerve Kambodža on täis selliseid lugusid, selliseid inimesi... kuulen siit ja sealt, kuidas kellegi isa on surnuks piinatud, kuidas kellegi vend on surnuks tulistatud, kuidas lapsed on orvud ja kuidas maamiinid on kellegi pereliikme sandistanud.. Ja kellel endal justkui kõik korras on, nagu minu teisel juhil Chonil, siis on ta hinges sellised haavad ja õudsed mälestused, et isegi aeg neid ei paranda...\nMõtlen, et ka mu oma vanaema on sõja üle elanud, aga neid 1940-45 aasta lugusid kuuldes tundusid need kuidagi kauge minevik olevat. Siin jõuab see kõik ehk ka mu oma vanaema lugu palju selgemalt, palju lähemalt kohale... sest siin lõppes see õudus alles aastal 1998, siis kui ma ülikoolis olin?! See oli alles, samal ajal kui muus maailmas valitses rahu ning inimesed nautisid luksust ja tehnoloogia viimaseid arenguid ja vingusid ühe või teise ebamugavuse üle oma elus.... ja osades teistes riikides toimub see kõik just praegu....\nSiin Kambodža poisi lugu ja lühike film Punastest Khmeeridest:\nPostitaja: marika ja tom kell 08:56


Uus reis - 2 imelist Kreeka saart. Kreeta on igas mõttes suurim Kreeka saartest. Kreeta on saar, mis poeb ja jääb südamesse, Kreetasse on kerge armuda ning sageli kujuneb sellest pikaajaline suhe. Kreeta pakub elamusi kõikidele meeltele: siniroheline meri, põnev Minose kultuuri pärand, külad, oliivipuude salud, Kreeta vein, raki, maitsev toit, suurepärane teenindus. Ühel hetkel tajud end mõttelt, et Santorini saart pole olemas. Ei ole lõhkikäristatud kaljusid merre laskumas ega linnuparvedena valgeid linnasid kaljuserval. Pole vulkaani kirbet, ikka veel meelde tulevat lehka, pole laavatuhasel põllul hõljuvaid korvideks keeratud viinapuu vääte.\n1. päev LEND TALLINN-IRAKLION\nOtselend Tallinn-Iraklion (lennugraafik täpsustamisel, kohalikud kellaajad). Palume kontrollida lennuki väljumise kellaaega vahetult enne reisi!\nMajutus kahel järgnevaI ööl Iraklioni lähistel hotellis**** või sarnane (hotellikirjelduses reisikava lõpus).\n2. päev MINOSE KULTUUR KNOSSOSES – PEALINN IRAKLION\nHommikusöök hotellis. Kreeta saarel õitsenud Euroopa esimene kõrgkultuur muutus legendiks juba antiikajal, kuid oli omal ajal võrreldav teiste tollaste kõrgkultuuridega. Täna külastame Euroopa kultuuri hälli – Knossose paleed. Pärimuslikult asus just Knossoses legendaarse kuninga Minose hiigelsuur labürindikujuline palee, kus muuhulgas elas ka inimsööja koletis Minotaurus. Praegune arheoloogiline ala on suur ning ei jäta kedagi ükskõikseks. Peatume ka ühes väikeses mägikülas ja degusteerime kohalikku veini. Jalutuskäik Kreeta pealinnas Iraklionis. Seejärel võimalus külastada Iraklioni Arheoloogiamuuseumi, kus eksponeeritakse isegi kuni 4000 aasta vanuseid leide Minose kultuuripärandist.\n3. päev LAEVAGA SANTORINILE, THIRA – OIA – MAAILMA KAUNIM PÄIKESELOOJANG\nHommikusöök hotellis, seejärel laevasõit Santorinile ning bussiekskursioon. Santorini (Thira) asub Egeuse meres Küklaadide saarestiku lõunaosas. Saare pindala on ainult 96 ruutkilomeetrit ja tema suurim pikkus kõigest 18 km. Saare pealinn Fira elab ootamatus, otsekui mitte kuhugi tõttavas rütmis. Valgeks võõbatud majad ja tänavad, lugematul hulgal stiilseid söögikohti ja hingematvad vaated merele ning vulkaanile. Edasi sõit Oia linna, mis lebab otsekui valge pruudiloor lääneranniku järsul nõlval. Valged ja pastelsed ümarakatuselised majad siniste ukse- ja aknaraamidega meenutavad hapraid linnupesi. Ja loomulikult päikeseloojang, mille värviderikkuse ülistamisega on isegi poeedid hätta jäänud. Merre vajuv päike värvib kaljud ja vee, tuulikud ja majad, isegi ahnelt seda vaatemängu talletada püüdvad inimesed haprasse kollakas-roosasse pillerkaari.\nMajutus kolmel järgneval ööl Santorinil Kamari piirkonnas Poseidon Beach või sarnane.\n4. päev SANTORINI KÜLAD – PYRGOS - EMPORIO - VEINIMUUSEUM\nHommikusöök hotellis. Täna teeme tutvust Santorini küladega - neid on kokku 14. Panagia Episkopi on saare vanim kirik, mis on ehitatud 11. sajandil Bütsantsi valitseja Alexios Komninose ajal. Hoolimata saart tabanud paljudest maavärinatest on pühakoda kenasti säilinud ja meil on võimalik vaadata siinseid vanu freskosid ja ikoone. Mäenõlval asub Pyrgos, küla, mis oli pikka aega saare pealinnaks. Jalutuskäik kitsastel tänavatel tihedalt üksteise kõrvale surutud valgeks lubjatud majade vahel. 1956. aastal raputas Santorinit võimas maavärin ja Mesa Gonia küla jäi inimestest tühjaks. Alles pool sajandit hiljem on asustus hakanud taastuma. Jalutuskäigu saab pildistada maavärinas kannatada saanud elamuid ja kirikuid ning ühtlasi uurida põhjalikumalt, kuidas üks traditsiooniline Küklaadi maja välja näeb. Emporio on Santorini saare suuremaid külasid. Keskajal oli see üks viiest kindlustatud külast saarel. Majad ehitati tol ajal tihedalt üksteise kõrvale ja need moodustasid tõelise fortifikatsioonide süsteemi. Hubased külamaastikud ja vanade kindlustuste varemed. Kamari lähistel külastame Kreeka kõige sügavamat veinikeldrit ja veinimuuseumi. Perekond Koutsoyannopoulusele kuuluv veinikelder on üks kuulsamaid saarel ja muuhulgas valmistatakse siin ka Santorini legendaarset kerget Nyhteri ööveini ja kirbe-magusat dessertveini Vinsanto.\n5. päev AKROTIRI VÄLJAKAEVAMISED\nHommikusöök hotellis. Tänase ekskursioonipäeva esimene peatus on Santorini kõrgeimale mäele ehitatud prohvet Eelija kloostris, mis asutati 1711. a. Tee mäkke kulgeb läbi viinamarjaväljade ja pakub imelisi vaateid. Järgmine peatus on Akrotiris. Akrotiri varemed on ühed kuulsamad Kreekas ja annavad hea ülevaate Minose kultuuri aegsest elust-olust. Linn oli laava all peidus olnud üle 3500 aasta. 16. saj eKr enne katastroofi elas linnas umbes 30000 elanikku, kes olid sellest paigast teinud Egeuse mere ühe tähtsama keskuse ja sadama. Linnas olid kolmekorruselised majad, mille seinad olid ehitud freskodega. Arheoloogid on praegugi usinasti töös ja tahavad laava alt tulevikus välja kaevata veel vähemalt 300 maja.\n6. päev LAEVAGA KREETALE\nHommikusöök hotellis. Suundume sadamasse ja sõidame Kreetale. Vaba aeg. Majutus kahel järgneval ööl Iraklioni piirkonna hotellis***.\n7. päev HANIA - RETHYMNON\n8. päev LEND IRAKLION–TALLINN\nHommikusöök hotellis. Tansfeer lennujaama ja otselend Iraklion-Tallinn(kohalikud kellaajad).\nLennupilet otselendudele Tallinn-Iraklion ja Iraklion-Tallinn (Smartlynx tellimuslennud)\nLaevapiletid vastavalt programmile\n7 ööd *** hotellides (2-in. toad), hommikusöögid\nÜhene majutus hotellis 149 €\nToitlustamine lennukis pardamenüü alusel\nAkrotiri arheoloogiline ala 10 €\nVeini degusteerimine 10