TheLuter profiil | bongalivechat.com\n25, Lõvi, Polish, Lublin\nViimase sisselogimise aeg: 28.05.20 21:04:02\nKlõpsates nupul, tõstad TheLuter esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. TheLuter hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja TheLuter kohta\nKasutaja TheLuter tööaeg


Naiste joped – Petersport\nNäita kõiki S M L XL 2XL 36 38 40 42 46 50 EU 34 EU 36 EU 38 EU 38 D EU 38 LD EU 40 EU 42 EU 44 EU 46 EU 48 EU 48 D EU 50 EU 52\n4F jope Trekking Rain Jacket\nLuhta softshell jope Erkkola\nIcepeak softshell jope Batesland\nNaiste softshell jope, mis kaitseb sind vihma ja tuulte eest, et ilm ei saaks välitegevustel takistuseks. Softshell materjal on vihma-ja tuulekindel, olles seejuures piisavalt hingav, et saaksid nautida ka aktiivsemaid...\nIcepeak jope Ep Abbyville\nIcepeak pikem voodriga sügisjope, millel on suurepärased tehnilised omadused: 10 000 mm veepidavus ja hingavus samuti 5000 g/m2, mis võimaldab kasvõi terve päeva vihmas jalutada jäädes ise seejuures täiesti kuivaks....\nIcepeak softshell jope Belleville\nMänguline, õhukese voodriga softshell jope, mis ei jäta sind hätta ka kõige vihmasemal päeval. Softshell materjal ja jope suurepärane 10 000mm veepidavus kaitsevad sind tuule ja vihma eest ka kõige...\nIcepeak jope Dadenille\nKevad-sügisene Icepeak naistejope, mille peamine kiht on töödeldud vetthülgavaks. Jope vatiinvooder pakub kaitset jahedamatel päevadel. Jope on põneva, geomeetrilise tepiga ning selle mugav kapuuts pakub lisasoojust. Jopel on kaks lukuga...\nLuhta jope Hissa\nNaiseliku, lillelise mustri ja õhukese vatiinvoodriga naiste kevadsuvine jope. Jope vöökoht on vormitud vertikaalsete küljeõmblustega, et luua sportlik ja naiselik siluett. Kapuutsi asemel on jopele lisatud kõrge krae, mis hoiab...


Surma must ekraan: mida peate teadma - Minitooli Wiki Raamatukogu\nMis on surma must ekraan\nMust ekraan surmast on termin, mida tavaliselt kasutatakse MS-DOS-i ja Microsoft Windowsi kasutavate kasutajate spetsiifilise tõrke kirjeldamiseks. Nimi kajastab olukorrale iseloomulikke sümptomeid - tööjaam on lukus ja ekraan läheb mustaks.\nMust ekraan surma ei ole midagi uut. Wallace McClure saidilt ASP.net kirjutas, et fraasi Black Screen of Death lõi algselt 1991. aasta keskel Gruusias asuva Coca-Cola ettevõtte IT-osakonna tehnik Ed Brown. Ta teatab, et ettevõte käivitab Windows 3.0 globaalses turundusgrupis ja kui kasutajad üritavad WordPerfecti käivitada, saavad nad juhuslikult musta ekraani.\nMiks saate musta surmaekraani\nMust surmakraan võib olla tõeliselt tülikas, sest see ei anna veateateid teie ebaõnnestumissuuna näitamiseks. Siiski on mõned põhjused tõenäolisemad kui teised. Siin on mõned levinumad põhjused.\nOperatsioonisüsteemi käivitamine ebaõnnestub.\nKui Windowsi operatsioonisüsteemile meeldib, kuvatakse must surma ekraan Windows 10 käivitamine ebaõnnestub . Selle põhjuseks on tavaliselt failide kadumine. See võib juhtuda ka siis, kui kasutaja lubab kõigi failide tihendamise ja operatsioonisüsteem tihendab.\nKui puuduvad failid on käivitamisprotsessi jaoks kriitilise tähtsusega, peavad kasutajad seda tavaliselt tegema installige Windows uuesti . Kui operatsioonisüsteem on tihendatud, ei käivitata seda isegi siis, kui see läheb turvalisse režiimi. Kuid selle probleemi saab tavaliselt lahendada alustades käivitatavalt kettalt ja pakkides seejärel operatsioonisüsteemi failid.\nTavaliselt võib musta ekraani põhjuseks olla lihtne tarkvaraviga. Seda juhtub kõige sagedamini kogu ekraani hõivavate programmidega, näiteks arvutimängude või täisekraani režiimi meediumipleieritega. Kui programm videot ei kuva ja arvuti on lukustatud, kaotavad kasutajad tegelikult kontrolli arvuti üle.\nKõik arvutid toodavad soojust, kuid süsteemi töötamise huvides tuleb vältida ülekuumenemist. Liiga palju soojust kogunedes võivad komponendid põleda või isegi sulada. See on kohutav, nii et enne seda tuleb arvuti välja lülitada. Selle tulemuseks võib olla tavaliselt must ekraan.\nArvuti võimsus unustatakse sageli, kuid see on väga oluline komponent. Kõik arvuti arvutis vajab töötamiseks energiat. Põhivarustuse toiteallika kahjustamine või selle kehv kvaliteet võib sageli põhjustada musta ekraani rikke.\nNäiteks kui kasutaja lisab arvutisse mõned uued seadmed ja seejärel kuvatakse ekraanil must ekraan, on võimalik kaaluda, kas toite kvaliteet on ebapiisav. Kvaliteetse toiteallika asendamine on seda tüüpi rikete korral parim lahendus.\nLisaseadmete halb kvaliteet või halb ühendus.\nKehv kvaliteet või arvutitarvikute kahjustus võib põhjustada ka musta ekraani rikke, näiteks riistvara nagu emaplaat, mälu, graafikakaart jne. Nende lisaseadmete ja emaplaadi vahelise vale või lõdva ühenduse põhjus on must ekraan.\nMusta surmaekraani saab siduda ka pahavaraga. Pahavara, pahatahtliku tarkvara portmanteau, mis on mis tahes tarkvara, mis on tahtlikult loodud arvutit kahjustama.\nPahavara kahjustab seda pärast sihtarvutisse mingil viisil implanteerimist või tutvustamist ning võib esineda käivitatava koodi, skriptide, aktiivse sisu ja muu tarkvara kujul. Koodi kirjeldatakse kui arvutiviiruseid, usse, Trooja hobuseid ja muud.\nMusta ekraaniga Trooja hobuse edastamise peamine tee toimub endiselt ohtlike allalaadimisjaamade kaudu. Must ekraan Trooja hobune varjab end multimeediumitööriistana või populaarse tarkvarana, näiteks aktsiatega kauplemise tarkvarana, et eksitada võrgus olijaid allalaadimiseks ja installimiseks klõpsamiseks. Lahendusteks on muidugi pahavara desinstallimine ja viiruse hävitamine.\nMust ekraan surma on absoluutselt kõigi jaoks häda, kuna see muudab töötava arvuti surmaekraaniks ja kõik, mida kasutate, lähevad kaotsi. Kui kasutajad kasutavad Windowsi, on tõepoolest kasulik teada, kuidas seda lahendada Windows 10 käivitamine mustale ekraanile ette.\nkasutaja seadistamine draiveriks ebaõnnestus\nacer aspire buutimismenüü klahv


Koolimaja valmimine lükkub ehituse kallinemise tõttu edasi - Sakala - Uudised\nNeljapäev 12. 12. 2013 | Tee avaleheks | Toimetus | Reklaam\nAvaldatud 08.10.2011 kell 18:24 Koolimaja valmimine lükkub ehituse kallinemise tõttu edasi\n: Rahanappus on sundinud Viljandi uue gümnaasiumi asutajaid vähendama koolimaja suurust ning seetõttu pole arhitektid saanud suvel jooniste kallal tööd teha.\nArhitektid pidid Valuoja kooli põhiprojekti valmis saama novembriks ning selle nimel alustas arhitektuurivõistluse võitnud büroo Salto aprilli algul ka tööd. Suvel selgus, et hinnad on nii kiiresti kerkinud, et talvel kavandatud ehituseks riigil raha ei jätku.\nKoolimaja eeldatavast maksumusest haridusministeerium ja Riigi Kinnisvara aktsiaselts rääkida ei taha, öeldes, et hind saab selgeks pärast riigihanget.\nMaja maksab kuni seitse miljonit eurot\nKui valitsus 2010. aastal Viljandi gümnaasiumi rajamist arutas, jäi võimaliku hinnana kõlama 3,5 miljonit eurot. Viljandi volikogu sama aasta aprillikuu istungil nimetati summat 4,5 miljonit eurot.\nViimati üritati ehituse mahtu vähendada nii, et eeldatav hind jääks 7 miljoni euro piiresse.\nKoolijuht Ülle Luisu sõnul on mõni esialgu kavandatud ruum kõrvale jäetud ning mõne suurust vähendatud, et hinda odavamaks saada. Samas kinnitas Luisk, et ehkki hoone tuleb väiksem, on seal kõik gümnaasiumile vajalikud kabinetid. Ehitamata jäetakse näiteks võimla ning kehalise kasvatuse tunde hakatakse tegema lähedal asuvas spordihoones.\nLisaks tundis Luisk rõõmu selle üle, et uut hoonet võib endiselt pidada arhitektide kunstiteoseks ning odavuse nimel pole loobutud loomingulisest lähenemisest.\nArhitekt Karli Luik kinnitas, et võib nüüd projektiga edasi töötada. Paraku tähendab vahepealne viivitus, et Salto arhitektid saavad uue hoone põhiprojekti valmis alles tuleva aasta jaanuaris või veebruaris ning hoone valmib 2013. aasta maiks.\nKui Viljandi linnapea Loit Kivistik informeeris tekkinud viivitustest volikogu eelarve- ja arengukomisjoni, esitas selle liige Tonio Tamra ülejäänud komisjoni liikmetele küsimuse, kas uut gümnaasiumi on üldse mõttekas järgmisel sügisel tööle panna.\nKui riigigümnaasium alustaks tööd aasta pärast, peaksid õpilased esimese õppeaasta käima Paalalinna kooli algklasside majas ning Kaare koolis. Ülle Luisk kinnitas, et tema on selle mõttega juba harjunud ning peab kooli avamist 2012. aastal ainuõigeks lahenduseks.\nLinnavolikogu opositsiooni kuuluv Tonio Tamra ütles, et usaldab selles küsimuses Ülle Luisku. Ettepaneku mõelda kooli asutamise edasilükkamisele oli ta oma sõnul teinud maamehelikust mõtteviisist lähtudes.\n«See pole kuidagi seotud minu poliitilise kuuluvusega,» toonitas ta. «Mõtlesin lihtsalt sellele, kas peame tormama ning et uue õppekava täitmiseks on vaja selliseid ruume, mida praegustes koolimajades pole.»\nTonio Tamra ettepanek tekitas komisjonis pika arutelu ning 20. oktoobril tuleb kokku volikogu eelarve- ja arengukomisjoni ning hariduskomisjoni ühine koosolek, kuhu kutsutakse ka haridusministeeriumi esindajad. Sellel istungil tahavad komisjonide liikmed teada saada, kuidas sujuvad kooli asutamine ning uue hoone ehitamine.\nVolikogu esimehe Tarmo Looduse sõnul tuleb enne otsuste langetamist ära kuulata kõik lahendused. Esialgu pole ka kiire, sest kui kooli asutamine aasta võrra edasi lükatakse, tuleb otsus teha veebruaris.\nKoolijuht pole venitamisega nõus\nNii Tarmo Loodus kui Ülle Luisk on seda meelt, et kooli algust edasi lükata ei tohi. Nimelt on tänavu Viljandis kümnendasse klassi läinud noorte õppetöö seatud niimoodi, et sel õppeaastal on neil programmis enamasti uue õppekava kohustuslikud ained. Uuest aastast peaks laienema valikainete hulk, kuid neid on Looduse ja Luisu arvates praeguses koolisüsteemis väga keeruline anda.\nMarko Suurmägi, uudistetoimetaja\nLapsevanemad hakkasid linnajuhtide plaanile vastu Hoone kerkib aastaga


TeacherTube õpetab maailma\nTeacherTube on teenus, mida esmapilgul võib nimetada teiseks YouTube'i klooniks. Peamine erinevus vanemast "vendast" on teema. Kõik kasutajate poolt üles laaditud videod peaksid õpetama, selgitama ja selgitama.\nVideol on gravitatsioon, elektromagnetism jne. Loomulikult on inglise keele oskus teretulnud, kuid mõnel juhul on kõik selge ja ilma sõnadeta. Teenuse eeliseks on üsna suur arv uudishimulisi klippe ja nende mitteakadeemilist iseloomu.\nTeacherTube [via Wired Geekdad]


Tallinna Tervishoiu Kõrgkool kutsub 21. märtsil avatud uste päevale Tallinnas ja Kohtla-Järvel | Terviseinfo\nUudised / Tallinna Tervishoiu Kõrgkool kutsub 21. märtsil avatud uste päevale Tallinnas ja Ko...\nTallinna Tervishoiu Kõrgkool kutsub 21. märtsil avatud uste päevale Tallinnas ja Kohtla-Järvel\nAutor:Tallinna Tervishoiu Kõrgkool\n21. märtsil toimub Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli avatud uste päev Tallinnas ja Kohtla-Järve struktuuriüksuses. Kõrgkool tutvustab tervishoiualase hariduse omandamise võimalusi nii rakenduskõrgharidustasemel kui kutseõppes ning pakub võimalust osa võtta loengutest ja praktikumidest ning osaleda koostööpartnerite messil.\nUksed avatakse huvilistele 21. märtsi hommikul kell 9.30 Tallinnas (Kännu 67) ja Kohtla-Järvel (Lehe 12) ning need jäävad avatuks kuni kl 14. Kõrgkooli rektor Ülle Ernits peab Tallinna koolimajas tervitussõnavõtu kl 10 ja seejärel saab tutvuda kõrgkooli õppimisvõimaluste ning kaasaegsete õppeklasside ja laboratooriumitega.\nTallinna Tervishoiu Kõrgkooli Tallinna üksuses toimub ka kõrgkooli koostööpartnereid tutvustav minimess, mis annab ettekujutuse kõrgkooli suurematest praktikabaasidest, täienduskursustest ja töövõimalustest. Messil on esindatud Ida-Tallinna Keskhaigla, Kaitseväe Logistikakeskuse tervisekeskuse meditsiiniväljaõppekeskus, Eesti Õdede Liit, Lääne-Tallinna Keskhaigla, Pärnu Haigla, Põhja-Eesti Regionaalhaigla, MTÜ THINK Eesti.\nIgal täistunnil algavad kõrgkooli tutvustavad ringkäigud ja terve päeva jooksul jagatakse infot õppekavade, sisseastumistingimuste ning kõrgharidusreformiga seotud muudatuste osas.\nTallinna Tervishoiu Kõrgkoolis toimub 2013/2014. õppeaastal rakenduskõrgharidusõppe vastuvõtt farmatseudi, hambatehniku, tegevusteraapia, tervisedenduse, optometristi, õe põhiõppe ja ämmaemanda õppekavale. Kutseõppes saab õppida hooldustöötaja, erakorralise meditsiini tehniku, lapsehoidja ja massaaži eriala õppekaval.\nAvatud uste päeva täpse ajakavaga saab tutvuda siin.\nTallinna Tervishoiu Kõrgkooli turundus- ja kommunikatsioonispetsialist\nTel 6711 732, mob 504 0729


Matkarajad | Soomaa Puhkeküla\nRaba- ja matkarajad\nSoomaa Rahvuspargis on 10 erinevat lõkkekohta ja 8 õpperada. Läbi Soomaa kulgeb RMK Oandu-Aegviidu-Ikla matkatee ning omal käel on kohapeal võimalus ette võtta 56km matk Kopra-Hüpassaare, algusega Soomaa Rahvuspargi külastuskeskusest.\nRiisa õpperada (4,8km)\nRiisa õpperada kulgeb läbi maalilise raba ja Navesti jõe metsade. Näha saab ka läbinisti tüma ja vesist laugastikku. Teel olles on võimalik istuda ja puhata puhkekohtadel, ujuda ja nautida rabavaikust ning ronida vaatetorni.\nRiisa invarada on renoveeritud 2013.a ERF-i toel: rada läbitav ratastooliga ja lapsevankriga - kokku 1220 meetrit, õpperaja esimese laukani.\nRajale jääb 8 puhkekohta, vaatetorn, kuivkäimla.\nNUTIMÄNG - Riisa õpperajal saab mängida interaktiivset nutimängu „Sookolli seiklused Riisa rabas“, selleks lae alla Play poest või App Store-st Loquiz äpp. Mänguks vajalikud paroolid ja QR koodi leiad Riisa õpperaja parklas olevalt infoaluselt.\nIngatsi õpperada (4,3km)\nRaja esimene pool viib läbi lodumetsa. Seejärel tõusete mööda kõrget rabarinnakut üles Kuresoole. Rabarinnakule on püstitatud vaatetorn. Edasi viib laudtee teid laugaste vahele. Rajale on ehitatud mitmeid puhkekohti kaunite vaadetega Kuresoole, saab ka ujuda.\nRajale jääb vaatetorn, 5 puhkekohta ja kuivkäimla.\nMeiekose õpperada (5,6km)\nMeiekose õpperada viib mööda endist Kõpu-Jõesuu teetammi tutvuma Tõramaa jõe suudmeala luhtadega, mis on üks osa Soomaa pärandmaastikest. Raja vaatamisväärsusteks on luhad, erinevad taimeliigid, kaunid jõekäärud, jändrikud tammepuud. Rajale jäävad 2 lõkkekohta, 2 puude varjualust ja kuivkäimlad\nRada saab läbida jalgsi, jalgrattaga või talvel suuskadega.\nAltja jõe orgu ja selle elustikku tutvustav rada kulgeb oosi kõrgetel nõlvadel, kus avaneb kauneid vaateid kärestikulisele jõele. Kõige tähtsamad jõe elanikud on siin rajale nime andnud koprad. Vaatamata publikule on koprad alati Altja jõele mõned tammid teinud, sest ürgorus on selleks ideaalsed tingimused. Loomad ise on väga arglikud ja end ei näita. Lisaks tammidele on näha ka pliiatsiks teritatud kände kaldal, maha langetatud tüvesid ja liulaskmisradu, mis lõpevad Altja jões.\nNUTIMÄNG Nüüd saate ka Koprarajaga tutvudes mängida nutimängu "Retk Oandu Koprarajal". Selleks lae alla Play poest või App Store-st alla Loquiz äpp, täpsemad juhtnöörid ja vajalikud paroolid leiad raja algusest väravatulbalt. Raja pikkus on veidi rohkem kui 1 kilomeeter ja see sobib kenasti nii lastega peredele kui ka väiksematele sõpruskondadele. Avastamisi täis retke!\nLemmjõe keelemetsa õpperada (5,8km)\nRajale jääb lõkkekoht grillrestiga, puude varjualune, kuivkäimla, infostendid\nKuraniidu õpperada (1,8km)\nLaudtee viib teid läbi vana kõdusoometsa ja toob ringina alguspunkti tagasi. Vaatamisväärsusteks on suured ja võimsad haavad, mida aeg ja tormid on kohati kõvasti räsinud. Raja alguses on olemas lõkke- ja telkimisplats. Kuuraniidu mets on kõdusoomets, mis on tekkinud lodumetsast kuivenduse tagajärjel. Tugeva tuulega on mets langevate puude tõttu ohtlik.\nHüpassaare õpperada (4,4km)\nNUTIMÄNG - õpperajale minnes tee oma retk põnevamaks mängides nutimängu "Sookolli seiklused Hüpassaares"! Selleks lae Play poest või App Store-st alla Loquizi äpp. Mängu QR koodi leiad raja parkla infotahvlilt. Rajal on suhteliselt halb telefonilevi, siis mängu mängimiseks tuleks varustada ennast akupangaga.\nÖördi õpperada (2,4km)\nRaja alguses on lõkkekoht, metsaonn. Rada on osaliselt laudtee, järve ääres puhkekoht, redel vette minekuks.


Eile kell 13 kohtusid reformierakonna linnapeakandidaat Priit Vilba ja valimisliidu Tallinn linnapeakandidaat Robert Lepikson, et arutada linnavolikogu koalitsiooni moodustamist, konkreetse kokkuleppeni ei jõutud ning kohtumine jätkub täna.\nVilba sõnul on surnud punktist üle saadud ning läbirääkimised kulgevad rahulikult. Arutletakse, kuidas saada kokku teovõimeline koalitsioon, lisas ta.\nReformierakonna fraktsiooni aseesimehe Rein Voogi sõnul on läbirääkimistulemuste kohta veel vara midagi öelda. Praegu lepitakse tema sõnul kokku põhimõttelistes tingimustes, linnapea ja volikogu esimehe ametikoha küsimusi pole veel arutatud. ÄP\nTootmise Eestis lõpetanud ASi Eesti Tubakas riigile kuuluvad 33% aktsiaid müüakse detsembris oksjonil. Eesti Tubaka tuumikinvestori, Rootsi tubakafirma Svenska Tobaksi arvates on aktsiate müük enneaegne.\nASi Eesti Tubakas nõukogu liige Sven Papp märkis, et Eesti Tubaka tuumikinvestoril Svenska Tobaksil on põhimõtteliselt ükskõik, kui riik Eesti Tubaka aktsiad müüki paneb. Rootslased on aga tema sõnul seisukohal, et aktsiate müüki panek on praegu enneaegne.\n«Ma ei kujuta ette, milliseks kujuneb aktsia hind,» sõnas Papp. «Paistab, et riik tahab lihtsalt ebamugavast seisust kiiresti välja tulla.» Eesti Tubaka turuosa kohalikul turul on langenud 70lt 45%le.\nErastamisagentuuri projektijuht Martin Kruus märkis, et kuna Eesti Tubaka tuumikinvestor Svenska Tobaks on firma tegevusstrateegiat viimasel aastal tugevalt korrigeerinud ning firma tuleviku suhtes on praegu midagi keeruline prognoosida, ei saa aktsiaid ka avalikku müüki panna. «Nende müük oksjonil on lihtsalt järgmine võimalus,» ütles Kruus. ÄP\nHansapanga üheksa kuu konsolideeritud puhaskasum oli 169 miljonit krooni, mis on 37 protsenti enam kui mullu samal ajal.\nGrupi puhaskasumist moodustas 128,2 mln krooni Hansapanga puhaskasum, 1,3 mln Hansabank-Latvija, 27 mln Hansa Liisingu, 2,1 mln Hansa Lizingsi ja 3,4 mln Hansa Maja puhaskasum. Grupi kogutulud olid 497,1 mln krooni ehk 55% rohkem kui mullu samal perioodil.\nVõrreldes 1995. a üheksa kuuga kasvas intressitulu 116%. Intressitulu laenu- ja liisingutegevusest moodustas 62% kogu intressitulust. BNS\nEestis uued kunstiauhinnad\nOsaühing Eesti Kultuuriauhind annab detsembris esmakordselt välja 21 teatri-, muusika- ja filmikunstiauhinda Suur Vanker koos preemiatega.\nOÜ Eesti Kultuuriauhind korraldustoimkonda esindav Tomi Saluveer ütles, et eesmärk on luua kultuuriauhindade jagamise traditsioon Eestis ning anda lisastiimul kultuuriinimestele.\nAjakirja Kultuurimaa peatoimetaja Olev Remsu ütles, et erainitsiatiivil põhinev kultuuri toetamine on «igati tore». Ta nimetas häiriva poolena seda, et ettevõtmise autorid nimetavad üritust Eesti kultuuriauhinnaks. «On näha, et üritusel on tugev side ajakirjaga Teater. Muusika. Kino ning ka auhinnad jagatakse välja vaid nendes valdkondades, nii et üritus ei hõlma siiski kogu Eesti kultuurivaldkonda,» põhjendas Remsu.\nKonkursi Suur Vanker auhinnaskulptuuri autor on Tauno Kangro. Pronksist skulptuur kujutab Kreeka mütoloogiast pärinevat Kallistot. ÄP\nASi Eesti Merelaevandus erastamiseks OÜ Arbonale nime all registreerinud Hansa Investeeringud, Nomura International ja Marsoft kavatsevad lõpp-pakkumisele kaasata täiendava strateegilise investori.\nToomas Reisenbuk Hansa Investeeringutest ütles, et pakkumuses osalejad on identifitseerinud strateegilised investorid, kes on kavas lõpp-pakkumusse kaasata.\nReisenbuki sõnul on tegemist välisinvestoritega, kes on seotud laevandusega. Reisenbuk ei soovinud investorite nimesid kokkulepete puudumise tõttu veel avalikustada.\nOsaühing kuulub täielikult Hansa Investeeringutele ja on spetsiaalselt loodud Eesti Merelaevanduse erastamiseks. BNS\nHansapanga aktsia kerkis börsil kolmapäeval esimese kauplemistunni jooksul positiivsete uudiste mõjul kiiresti 106 kroonilt rekordilisele 109,45 kroonile.\nKell 11 oli Hansapanga aktsia parim ostunoteering 108,20 ja müüginoteering 108,95 krooni.\nÄripäev kirjutas kolmapäeval, et Rootsi Sparbanken tahab osta Hansapangalt 21% osalust Hoiupangas. Tehingu teostumine Hoiupanga aktsiate praeguse turuhinna juures tooks Hansapangale 89,7 miljonit krooni erakorralist kasumit. BNS\nTeisipäeva õhtul MTV3 kanali häirimise tõttu elektersideinspektsiooni katkestatud telekanali TV1 saadete edastamine algas uuesti eile õhtul kell 19.\nEile õhtul uudistesaatega eetrisse tulnud TV1 võimsus on TV1 kaubamärki omava ASi Eesti Sõltumatu Televisioon peadirektori Oleg Sõnajala kinnitusel praegu kümnendik täisvõimsusest. «Taastame esialgse võimsuse ja levi paari päeva jooksul,» lubas ta. ÄP\nSuurbritannia suursaatkond korraldas eile koos Briti kindlustusfirmade ja Balti Kindlustusseltsiga (Bico) Eestis esimese kõrgetasemelise sadamate ja ekspediitorite vastutuskindlustuse seminari, teatas Bico peadirektor Jaan Marks.\n«Eestis on palju uusi sadamatega seotud firmasid, kuid ei tunta rahvusvahelisi vastutuskindlustuse nõudeid ja ei olda valmis vastu võtma välismaiseid aluseid,» selgitas Marks.\nSeminarist võtsid osa näiteks Tallinna Sadama peadirektor Enn Sarap, Pärnu Sa-dama peadirektor Peeter Volkov ning Suurbritania suursaadik Eestis Charles de Chassirion. ÄP


Kadri Simson selgitab, miks ta jättis pärast lahutust nime muutmata - Persoon - sõbranna.ee\nKadri Simson selgitab, miks ta jättis pärast lahutust nime muutmata\n10. september 2015, 9:23\nKeskerakonna fraktsiooni esinaine Kadri Simson tunnistas Naistelehele, et vaatamata kurvale lahutusele loodab ta, et kokkuvõttes on see õnnelik aasta. Pärast mehest lahku minekut otsustas ta perekonnanime muutmata jätta, sest aastatega on see saanud talle omaseks.\nPerekonnanime muutmise osas pidas naispoliitik enda sõnul nõu ka vanemate ja targematega. «Priidu isa, kellelt küsisin luba nime edasikandmise kohta, ütles, et tal oleks selle üle hea meel. Ka ema soovitas mul nime muutmata jätta, sest vastupidi käitudes annaksin justkui signaali, et ma olen selle nimega veedetud aastate pärast kibe ja sooviks neid unustada,» sõnas ta. «Aga ma ei ole …»\nEraelus on Kadri Simsonil olnud siiski hea aasta. «Vaatamata sellele kurvale lahutusele, mis sel hetkel tundus maailma lõpuna, loodan ma, et aasta lõpus võin öelda, et see aasta on mul õnnelik olnud,» nendib ta, et ühe ukse sulgused võib avaneda teine. «Ei pea kartma neid uksi sulgeda, kui need nagunii juba kinni on. Lase lahti! Seal on vaid see konks, et mul on väga raske leppida halbade asjadega. Ja ma tahaks alati võidelda. Aga nagu üks tarkus ütleb, siis on asju, millega võidelda ei saagi. Need lihtsalt on ja sa pead nendega leppima.»\nKadri sõnul on muidugi jube raske aru saada, millega võitlemine tasub ennast ära või on see juba asi, millega tasuks leppida. «Aga kui sa lõpuks aru saad ja õigesti käitud, on palju kergem,» usub ta.


mai, 2016 | 24x7\nVarastelt kätte saadud Noarootsi kirikuvarad antakse kogudusele üle\nRootsi hariduse selts allkirjastas lepingu, millega antakse Noarootsi kogudusele ametlikult hoiule Teise maailmasõja eest Rootsi viidud kirikuvarad.\nLigi 15 000 euro väärtuses esemed varastati Rooslepa kabelist 2013. aastal, kui need olid Eestisse näitusele toodud, vahendasid ERR Uudised “Aktuaalset kaamerat”.\nPolitsei leidis aarded üles möödunud talvel. Turvalisuse huvides plaanib kogudus neid edaspidi hoida Haapsalus Rannarootsi muuseumis. “On parem, et nad on oma loomulikus keskkonnas, kui Stockholmis muuseumihoidlas,” rääkis Rootsi hariduse seltsi esimees Lars Rönnberg.\nRead more • Comments Off on Varastelt kätte saadud Noarootsi kirikuvarad antakse kogudusele üle\nEesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku sinod Torontos oli Issanda poolt õnnistatud\nSu töö on see, oh Jeesus Krist,” kinnitati võimsalt kõlanud alguslauluga.\nEesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku sinod toimus Torontos Vana-Andrese koguduse korraldusel 20.-22. mail.\nToronto Vana-Andrese koguduse õpetaja Kalle Kadakas ütles südamliku tere tulemast kõigile sinodist osavõtjatele, samuti tervituse soome koguduselt, kelle kirikust on saanud ka Vana Andrese koguduse kodu. Jarvise/Carltoni tänavate nurgal asunud Vana-Andrese kiriku ajaloolisest orelist ja organistist valminud dokumentaalfilmi said kokkutulnud vaadata pärast koosolekute lõppu. Jeesuse Kristuse poolt alustatud töö Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kirikus jätkub. Tema õnnistuse all saab kinnitust, et “nurja see ei läe”. Üksmeel ja armastav vendluse vaim juhtis kogu tegevust sinodi kestel.\nKoosolekut juhatas Los Angelese koguduse esimees Heino Nurmberg, protokollisid Airi Vaga ja Epp Aruja.\nKirikule valitud piiskop Thomas Vaga andis ülevaate kiriku vaimulikust tööst iga koguduse tarvete tasemel õpetajate ja abiliste kaudu. Piiskop rääkis sõbralikust vahekorrast Eestis toimiva evangeelse luterliku kirikuga, kokkusaamistest ja aruteludest peapiiskop Urmas Viilmaga ja piiskop Tiit Salumäega. Küsimusele, millal võiks piiskopiks valitud Thomas Vaga ametisse seadmine toimuda, piiskop electus ei osanud vastust anda.\nPiiskop electus heitis pilgu 2015. aastale, mil E.E.L.K.-s oli 13 kogudust, neist kaks pihtkonnad. Sel aastal on E.E.L.K.-s 11 kogudust ja üks pihtkond, sest Buffalo kogudus on lõpetanud tegevuse eestlaskonna kahanemise ja kauaaegse esimehe Edgar Zirna igavikku siirdumise tõttu ja New Yorgi Pauluse koguduse teine pihtkond on nüüd Schenectady-Albany kogudus. Thomas Vaga märkis heameelega, et Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kirik on nüüd esmakordselt registreeritud üldkirikuna Ühendriikide IRS-i ehk tulumaksuameti juures eestikeelse nimega, millega see nimi on kaitstud ja garanteerib kirikule tulumaksust vaba staatuse USA riigiseaduste kohaselt.\nEdasi loe Eesti Elust.\nRead more • Comments Off on Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku sinod Torontos oli Issanda poolt õnnistatud\nEELK Põhja-Ameerika praostkonna sinod hingas Toronto Peetri kirikus 11. mail 2016 kahe kopsupoolega\nEnne seda, kui enamik 11.mai 2016 ennelõunal Toronto Peetri kirikusse sinodile kogunenuid oma uuenenud missioonist teadlikeks sai ning kaalutletud liigutustega praostkonna hoomamatuid mõõtmeid uuenenud konteksti siduma hakkas, oli armulauaga avajumalateenistus piiskop Tiit Salumäe juhtimisel, õpetaja Algur Kaerma jutlusega ja kohaliku praosti kaasateenimisel peetud, nii et praost Mart Salumäe selle otsuse tähtsate kinnitatud dokumentide alusel koosolijaile välja kuulutada sai, mis koguduste esindajaist ajaloolised isikud ja sinodist enesest ajaloolise figuuri tegi.\nTõepoolest, veel napilt poolteist tundi tagasi EELK Toronto Peetri kirikusse sinodi avajumalateenistusele saabunutena oli neist, kes EELK Kanada, teine, kes EELK USA praostkonna koguduse eestkõneleja, kuid õigel ajal jahvatanud EELK Välis–Eesti Konsistooriumi veski oli teinud oma kaalutletud otsuse juba varem — alates 28. märtsist 2016. moodustati uus EELK Põhja–Ameerika Praostkond, kuhu loetakse kuuluvaks kõik Põhja–Ameerika mandril tegutsevad EELK kogudused. Otsuse aluseks oli 2016. a. jaanuaris–veebruaris peetud kahe praostkonna liitumise hääletuse tulemused, mille järgi 12–st osalenud kogudusest pooldas ühinemist 10 ja 8–st vaimulikust andis ühinemise poolt hääle 5 õpetajat.\nSinodikoosoleku alguses sai tervituseks sõna EELK diasporaatöö piiskop Tiit Salumäe, kes kõneles oma tegevusest luteri kiriku meediatöö korraldajana, piiskoplikest ülesannetest Lääne–Eesti kogudustes ning rahvusvahelise haardega tegevusest Siberis, Lääne–Euroopas ning muus maailmas tegutsevate eestikeelsete luterlike kogudustega. Pärast Toronto sinodit ootas piiskoppi — kes on Eesti Piibliseltsi esimees olnud selle taasasutamisest peale 1991. a. —, lennureis Philadelphiasse, Pennsylvania osariiki USA–s, kuhu sel aastal kutsuti kokku Rahvuslike Piibliseltside Maailmakongress. Eesti Piibliselts kui selle organisatsiooni liige — Sankt–Peterburgi Piibliseltsi haruseltsid asutati ametlikult Tartus 1813. a 10. juunil ja Tallinnas sama aasta 1. juulil, ning Maarjamaa enda pinnal asutatud Venemaa haruseltside õiguspärane järeltulija, oli lisaks esindatud seltsi peasekretäri Jaan Bärensoni isikus.\nRead more • Comments Off on EELK Põhja-Ameerika praostkonna sinod hingas Toronto Peetri kirikus 11. mail 2016 kahe kopsupoolega\nBy\tLiina Raudvassar\tin Esilehe pealugu pildiga, Uudised\nUrvaste Püha Urbanuse kiriku aeda on oodatud kauplema ainult kohaliku ja loodussõbraliku kraamiga. 3 x Liina Raudvassar\nTänast urbanipäeva tähistati Võrumaal juba laupäeval, 21. mail Urvaste Püha Urbani kiriku aias kohalikku kogukonda ühendava laadaga, mis algas Eesti lipu heiskamise ja jumalasõnaga.\nKui Eesti Kirik pool kaheksa hommikul Urvaste kirikuaeda jõudis, oli laat juba hoos. Pastoraadist kirikuhooneni laiuval pargialal sõõrjalt kohad sisse võtnud müügilaudade ümber kulges elav kauplemine. Autosid vuras aga aina juurde ning nende parkimist korraldasid helkurvestides vabatahtlikud.\nOma automobiilile kirikumüüri lähistel kohta otsides jäi silma lasipuu külge seotud hobune, justkui tervitus möödunud aegadest. Täna on kabjaline aga laadaliste käsutuses – koguduseliige Aivar Kroonmäe teeb soovijatele vedruvankril lustisõitu mööda kirikuküla koduloolisi paiku.\nLinnulauluga võidu musitseeriva külakapelli helid vakatavad, kui valjuhääldist juhatatakse sisse «Mu isamaa …» ja inimesed austavad püstitõusmisega Eesti hümni. Samal ajal asub koguduse kellamees Robert Potter lipumasti juurde, et heisata sinimustvalge.\nMikrofoni ette astuv Urvaste õpetaja, Võru praostkonna praost Üllar Salumets tuletab meelde kokkutuleku põhjust ja tänab taevaisa suvepäeva eest. Algatuseks loeb ta kirjakoha Matteuse evangeeliumist (Mt 17:24–27), kus juttu maksumaksmise poleemikast ja hõbeseeklist kala suus. Paralleel tänasega on ilmne ning küsimus, kuidas suhtuda pühakoja lähistel kauplemisse, saab jõudsalt selgemaks.\nÕpetaja Salumets teeb lühiekskursi ajalukku. Saame kuulda, et arvatavasti on Urvaste saanud oma kaitsepühaku märterpaavst Urbanus I järgi (valitsemisaeg 222–230), kelle matusepäeva 25. mail tuntakse rahva- ja kirikukalendris urbanipäevana. Eestis on lisaks Urvastele Urbanusele pühendatud veel Lääne- ja Pärnumaa piiril paiknev Varbla kirik.\n«Küllap see paik on olnud rahvale armas kooskäimise koht, kuhu on tuldud nagu templimäele – palvetama, kõnelema ja kauplema erinevate talentidega,» mõtiskles vaimulik, selgitades, et Urvaste kiriku kirjalik ajalugu algab 1413. aastast, mil Poola allikates on kirjas paavsti saadiku visiit kogudusse Antsenis ehk siis Urvastes.\nLaat nagu laat ikka, võiks Urvaste kirikumurul toimunust kõige kokkuvõtlikuma raporti teha. «Meie eesmärk on esitleda kohalikku ja kodukootut,» rõhutab kirikulehele laada korraldaja Airi Hallik-Konnula Urvaste külade seltsist. Ta selgitab, et kümne aastaga on ettevõtmise formaat paigas ja kellelgi ei tule enam pähe Poolast toodud kraami letile panna. Selle asemel võib osta talutooteid, istikuid ja kohalikku käsitööd.\nViinamarjapuude kaitsepühakuna tuntud Urbanuse auks toimub degusteerimine parima koduveini väljaselgitamiseks ja oma viinamäe rajajatele pakutakse viinamarjaistikuid. Igal aastal on laadakavas ka midagi uut. Sel aastal õpetas Metsatöllust tuntud Lauri Õunapuu pajupilli valmistamist ning veoauto kastist kohandatud laval astus üles ansambel Curly Strings.\nLahkudes saan tuttavaks lumivalge, laadalt endale uue peremehe saanud kutsikaga, kellest kasvab tubli koduvalvur kihelkonna äärealal Kaikal.\nAiri Hallik-Konnula räägib, et kümne aastaga on urbanipäeva laadast kujunenud kogukonnas hinnatud traditsioon.\nÜllar Salumäe hinnangul seob urbanipäev koguduse kogukonnaga.\nRead more • Comments Off on Urbanipäeval Urvastes\nHelde taevas on avatud\nBy\tRita Puidet\tin Esileht, Uudised\nKoduteele asuvad pärast mitmetunnist koosolekut (vasakult) praost Üllar Salumets Urvastest, Tuuli Võsa Pindist, misjonikeskuse peasekretär Kristiina Seppel, Ave Kägo Põlvast, õpetaja Urmas Nagel Räpinast, misjonikeskuse juhataja Leevi Reinaru ja Soome misjonär Kirsi Vimpari Tartust. Oma toimetuste juurde oli jõudnud juba asuda Kanepi õpetaja Margit Lail.Rita Puidet\nLäinud teisipäeval sai Kanepis kokku toimkond, kes korraldab augustis Võru praostkonnas toimuvaid EELK misjonipäevi motoga «Kae’ üles».\nJuba sügisel alanud arutelu on jõudnud faasi, kus lihvitakse detaile ja püütakse leida võimalikke komistuskive, et 14. augustil algavad ja nädala jagu kestvad misjonipäevad võiksid sujuda tõrgeteta ning pakkuda vaimulikku kosutust ja Jumala puudutust.\nMisjonikeskuse juhataja Leevi Reinaru tõdeb, et taganeda enam ei saa ja anda tuleb endast parim. Misjonär Kirsi Vimpari, kes sel aastal vastutab Nelja Tuule ristirännaku eest, rõõmustab, et kohalikud kogudused on hingega asja juures ja valmis vabatahtlikena kaasa aitama.\nÜhele suurele praostkonnale tundubki pigem keeruline olevat otsustada, mida tegemata jätta. Ideid jagub ja kogu nädal on tihedalt sisustatud nii paikade kui ka tegevuste poolest. Loomulikult toimuvad praostkonna kirikutes jumalateenistused, aga jumalasõna kuulutatakse ka kalmistutel, hooldekodudes ja külakeskustes.\nAga mis on misjonipäevad? «Oleme harjunud mõtlema misjonile kui meist kaugetele paganrahvastele mõeldud kuulutustööle. Paarkümmend aastat tagasi arutleti, kas EELK on rahvakirik või misjonikirik. Kirikus on mõlemat midagi meie rahvale omast, kuid alati ka tunnistavat ja kuulutavat kirikut. Mulle tundub, et asjad, mis meie elus on nii enesestmõistetavad ja kättesaadavad, nagu selleks on kirikud ja kogudused, vajavad nüüd suuremat tähelepanu. Misjonipäevade eesmärk Võru praostkonnas peaks olema selle töö esiletoomine, mida kogudustes tehakse, sellest kõnelemine ja selle tutvustamine kogukonnas,» ütleb Võru praost Üllar Salumets.\nMisjonipäevade raamesse mahub mitu üritust, nagu Nelja Tuule ristirännak, noortele mõeldud Life’i laager, praostkonna laulupäev ja misjonikonverents. Lisaks toimub Võrus 19. augustil linna oikumeeniline päev.\nToimkonnal tuleb lahendada hulgaliselt korralduslikke küsimusi: millal on teelistele avatud kirikute uksed; kuhu majutatakse vabatahtlikud; kus ja kunas saavad lauljad süüa või kes toitlustusega tegelevad. Ave Kägo Põlvast aga käis välja mõtte, et lastele võiks esinema tulla nukuteater Talleke. Mõte oli teretulnud, aga koha ja aja leidmine enam nii lihtsalt ei läinud.\nNii mahuka ettevõtmise korralduslik pool on paras pusle ja paljude inimeste vastutus suur. Kuudepikkusel ettevalmistusel on veel üks oluline detail, võib-olla suisa peamine – nähtavaks saamine. Et inimesed teadvustaks endale: augusti kolmandal nädalal tuleb võtta aega, et olla Jumala nimel koos ja kuulutada oma maailmavaadet, enda elu kristlasena.\nRead more • Comments Off on Helde taevas on avatud\nBy\tKristjan Luhamets\tin Kolumn, Uudised\nKoguduse kantseleis heliseb lauatelefon. Võtan toru ja naisterahva hääl küsib, kas ta saaks oma mehe urni Tartu Pauluse kiriku kolumbaariumisse tuua. Ta ise seal käinud ei ole, aga on kuulnud, et pidi ilus olema. On küll. Ja vabu kohti on ka. Aga on ka tingimus, et kiriku alla kolumbaariumisse saab matta ainult ristitud inimese põrmu. Kas mees oli kristlikult ristitud?\n«Oi-oi, kui kahju!» kostis telefonist kurblik hääl ja mu mõtted rändasid kõigile neile, kellele olen juba pidanud ära ütlema. Ka minul on kahju. Ristimine on ju Jeesuse enese antud käsk, aga elu läheb ruttu mööda ja kas tõesti on kõik muu tähtsam kui see, mida Jeesus ütles …\nÕnneks sellega telefonikõne veel ei lõppenud. Jutu käigus selgus, et mees elab veel. Ta lihtsalt on haiglas. Mu meeleolu muutus silmapilk ja teatasin naisele, et siis on ju veel võimalik ristida. «Ah! Kas tõesti!? Küll on tore!» kõlas vastuseks.\nOli reede. Laupäev oli mul terve päev talitustega hõivatud, pühapäev niisamuti. Naine arvas, et järgmisesse nädalasse ei julge lükata, sest iga päev võib olla viimane. Mis seal ikka – kohe just ei saa, aga lõunapausi võib küll vahele jätta. Lähme!\nHaiglas vaatas mulle otsa suur ja tugev mees. Köievedu oli olnud tema leivanumber. Naise sõnul oli mees olnud veel palju suurem ja tugevam kui see, mis praeguseks pärast võitlust vähiga veel alles oli jäänud. Käepigistus oli veel tugev, aga kõnelemiseks nappis jõudu. Tähelepanelikult vaatas mees ringi, liigutused olid veidi koordineerimatud.\nKüsisin, kas ta tahab, et teda ristitaks Jumala Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimesse. Keel ei liikunud küllalt, et vastata, aga ta naeratas. Vaatas suurte silmadega otsa ja naeratas. Sealsamas haiglavoodis on ta pühas ristimises Jeesuse Kristuse külge liidetud. Sealtsamast kutsus Issand ta üheksa päeva hiljem – nelipüha päeval – siit ajast igavikku.\nRistimine on Jumala tegu. Igavene elu ei ole kätega tehtud ega inimese anda, vaid Jeesus Kristus on ise ristipuul meid igaviku jaoks ostnud. Ja siiski kasutab Jumal oma suurte tegude juures ka lihtsaid inimesi, mitmesuguseid olukordi, haiglavoodit ja paljast vett. Kõigeväeline Looja on usaldanud meie kätte sõna kuulutamise ja sakramentide jagamise. Meie kohus on alandlikult täita ülesandeid, mida Issand on andnud.\nJa sünnib ime, et tema tegutseb. Mitte meie ei ole uuestisünni ime tegijad, vaid Jumal ise kingib elu. Niisamuti nagu meie ei ole need, kes lapse «teevad». Seesama Jumal, kes Aadama tegi mullast, võiks mullast teha ka kõiki teisi. Aga ei – oma imeliste tegude juures kasutab ta jätkuvalt inimest, isegi pattu langenud inimest. Ja kuigi lapse sünni juures on inimese roll võrreldes Jumala omaga tühine, on ometi nõnda seatud, et kokku peavad saama mees ja naine. Nii on ka inimesele antud ülesanne tingimata vajalik.\nNaine, kes mulle tol hommikul helistas, hingas kergendatult, nüüd saab ta oma mehe soovitud moel matta. Ka mina hingasin kergendatult: Jeesuse antud korraldus sai täidetud. See paneb mõtlema põhjustele ja ettekäänetele, mida Jumalat otsides välja mõeldakse.\nNäiteks mina kasvasin kristlikus kodus ja läksin teismelisena leeri. Ma poleks osanud ette kujutadagi, et minemata oleksin jätnud. Kas ma saan siis õndsaks lihtsalt oma kujutlusvõime piiratuse tõttu? Vaevalt küll. Või kas Jumala teod on kuidagi kehvemad siis, kui inimene on usus nõder? Kindlasti mitte. Ka lapse saamisel võivad inimlikud motiivid olla väga kaheldava väärtusega – sünnib ikka ehtne laps.\nNiisamuti tuleme ristimisele patuste inimestena, kuidas keegi: kes kena laulatuse, kes koha pärast kolumbaariumis – Jumala teod on ikka tõelised ja ehtsad! Seetõttu iga katse panna ristimise väärtus sõltuma inimese tegudest või inimlikust tarkusest, tunnetusest või arusaamise võimest tähendab astumist Jumalale lootmise raudkindlalt aluselt inimlike kahtluste kõikuvale pinnale.\nMuidugi, kui me teaks, mida tähendab igavene õndsus, kui me seda natukenegi juba ette näha saaks, siis tahaksime kõik just selle pärast kirikusse tulla. Aga täna me veel ei näe. Elame usus. Seetõttu on suur ime, et me ikka tuleme koguduse keskele, et me ikka otsime Jumalat ja et Jumal ise meie keskel ja meie kaudu tegutseb.\nMa usun, et õndsus on igal juhul ime ja teenimatu arm. Juba see, et Jeesus tuli ja ristimise käsu andis, on puhas ime. Meie ülesanne on teha nii, nagu Jeesus ütles, ja võtta vastu Jumala annid. Just nagu mees haiglavoodis. Ei teinud ta ise kuigi palju – võttis vaid vastu. Andku Jumal meilegi alandlikku meelt tema tahe ja tema imelised teod oma ellu vastu võtta!\nRead more • Comments Off on Võta vastu!\nIkka veel nelipühatunnetes\nBy\tTiit Salumäe\tin juhtkiri, Uudised\nSellel aastal saime erakordse nelipühaelamuse. Midagi niisugust ei ole ma kunagi kogenud. Olen olnud küll jõuluööl Petlemmas ja ülestõusmispühal Jeruusalemmas, aga pühitseda nelipüha Ameerikas koos suure osa maailma rahvaste esindajatega, kus valged inimesed on vaid üks ja sugugi mitte kõige suurem hulk. Kus Euroopa, mida meie oleme harjunud pidama kristluse põhiliseks kantsiks, ei moodustagi otsustavat enamust.\nEks me oleme ju lugenud esimesest nelipühast, et apostel Peetrus jutlustas ja kõik kuulsid oma keelemurret ning said kõnest aru. Nelipühade mõtte realiseerimiseks ongi piibliseltsid loodud, et Jumala sõna oleks arusaadav kõikides keeltes.\n12.–18. mail olime koos Ameerika Piibliseltsi kutsel Philadelphias (USA), kus maailmaorganisatsioon Ühinenud Piibliseltsid pidas oma seitsmenda assamblee. Philadelphia on omamoodi Ameerika Ühendriikide emalinn, kus on alal hoitud ajalooline vabaduse kell ja nüüdseks on sinna üle viidud ka Ameerika Piibliseltsi peakorter. «2016 maailmaassamblee toimub väga erilisel ajal,» ütles Ameerika Piibliseltsi president Roy Peterson. «2016. aasta mais tähistab Ameerika Piibliselts oma 200. aastapäeva ja Ühinenud Piibliseltside maailmaorganisatsioon oma 70. aastapäeva.» Kuus rahvuslikku piibliseltsi asutasid sõjajärgses Euroopas ühenduse Ühinenud Piibliseltsid ja nüüd on selle tegevusega haaratud 147 rahvuslikku piibliseltsi, mis tegutsevad enam kui kahesajal maal. Ühinenud Piibliseltsid on kaks aastat vanem organisatsioon kui Ühinenud Rahvaste Organisatsioon ja ühendab täna piibli ümber rohkem maid kui Ühinenud Rahvaste Organisatsioon. Ühinenud Piibliseltsid (United Bible Societies, UBS) on arvukaim erinevaid kirikuid ja konfessioone piibli kaudu ühendav osadus.\nSellel assambleel olid kohal peaaegu kõigi rahvuslike piibliseltside esindajad. Olla ühes ruumis poole tuhande delegaadiga ja osaleda juba viiendal assambleel oli suur rõõm ja au. Jumalateenistustel kasutati küll põhiliselt inglise, prantsuse ja hispaania keelt. Tegelikult oli neid, kes said assambleel rääkida oma emakeeles, vaevalt 30%. Nelipühade ime tegi siiski rõõmusõnumi arusaadavaks kõikidele. Piibel on rahvaid ühendav raamat.\nAssambleel märgiti ära need rahvuslikud piibliseltsid, kes kahe assamblee vahel tähistasid oma 200. aastapäeva. Need olid Saksa, Soome, Hollandi, India, Sri Lanka, Eesti, Taani, Rootsi, Islandi, Vene, Läti ja Norra piibliselts. Ühinenud Piibliseltside maailmaassamblee toimus loosungi «Jumala sõna – elav lootus kõigile» all. Ühinenud Piibliseltside peasekretär Michael Perreau väljendas oma lõppsõnas suurt rõõmu, et inimesed erineva kultuuri, keele ja traditsioonidega on valmis tulema kokku, et edasi minna selleks, et Jumala sõna võiks jõuda veel paljude rahvasteni.\nAssamblee avaõhtul loeti ette paavst Franciscuse ja Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhi Bartholomeuse tervitused. Maailmaassambleel võeti vastu strateegiline dokument, mis on järgnevaks kuueks aastaks juhiseks piibliseltside tegevuses. Philadelphia Tõotus asetab jätkuvalt piibli tõlkimise piibliseltside keskseks ülesandeks.\nEestlasi oli assambleel vähemalt kolm: delegaatidena mina Eesti Piibliseltsi esimehena, peasekretär Jaan Bärenson ning UBSi turundus- ja brändijuht, Keila baptistikoguduse pastor Gunnar Mägi. Eks ole suur asi, et UBSi ja assamblee meeskonnas on eestlane. Pressiteates ütles ta: «Selle aasta teema on «Jumala sõna – elav lootus kõigile». Piibli võti selleks nädalaks on 1Pt 1:3 «Kiidetud olgu Jumal, meie Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes oma suurest halastusest on meid uuesti sünnitanud elavaks lootuseks Jeesuse Kristuse ülestõusmise läbi surnuist».» Piibliseltsid on ainuüksi möödunud aastal levitanud üle 400 miljoni piibli, Uue Testamendi, evangeeliumi ja muu piibliosa. Pühakirja tervikuna saab praegu lugeda 563 keeles, Uut Testamenti 1334 keeles ja Piibli osi veel 1038 keeles (kokku 2935). Kogu Piiblit saab lugeda ligi 5,1 miljardit, Uut Testamenti 658 miljonit inimest, käsil on enam kui 400 piiblitõlkeprojekti. Töö tõlkimisega jätkub, sest ligi 500 miljonil inimesel, kes räägivad 3952 keelt, pole veel tõlgitud ühtegi pühakirja osa.\nMinu soov on, et Eesti Piibliselts võiks õnnistusrikkalt teha tööd maailma piibliseltside peres ning olla abiks Piibli tõlkimisel ja levitamisel nii meie rahva kui hõimurahvaste keskel.\nRead more • Comments Off on Ikka veel nelipühatunnetes\nTunnistagem usku tegudega\nBy\tRain Soosaar\tin Arvamus, Uudised\n«Kui kirik toimib, on see kõige vapustavamalt, hämmastavamalt, erakordsemalt kaunis kogukond maa peal. Ta tervendab, ta kujundab ümber, ta armastab ja ta muudab ühiskonda.» See Canterbury peapiiskopi Justin Welby öeldu võtab hästi kokku selle, mis mindki pärast leeris käimist koguduse juurde jääma veenis. Vahel jääb kirik sellest ideaalist kahjuks õige kaugele. Seda enam väärivad esiletõstmist kristlased, kes oma usust ka tegudega tunnistust on andnud.\nHiljuti juhtusin näiteks lugema Ameerika kveekeri John Woolmani (1720–1772) elulugu. See mees võttis tõepoolest tõsiselt mõtet, et iga inimest tuleb armastada nagu iseennast. Ta astus jutlustes välja vaeste kaitseks ning oli esimesi kristlasi, kes avalikult kritiseeris orjapidamist. Aga enim tähelepanu pälvis Woolman oma eluviisiga.\nTalle läks hinge see, et postipoisse ja ka hobuseid tavatseti hoolimatult kohelda. Niisiis vältis Woolman postitõllaga sõitmist ja käis oma pikkadel jutlustamisretkedel jala. Tal oli tavaks kanda värvimata riideid – väidetavalt selle tõttu, et riidevärvide tegemisel kasutati orjade tööjõudu. Samal põhjusel ei söönud ta hõbenõudest. Tulusast töökohast aga loobus, sest ei tahtnud teha tegemist inimeste müümisega.\nHoolimata sellest, et Woolman mõnelegi veidra mulje jättis, suutis ta muuta ühiskonnas valitsevaid hoiakuid. Räägitakse näiteks, et kord ühe usuvenna juures õhtusöögil viibides taipas ta äkki, et majateenijad olid orjad. Woolman lahkus sõnagi lausumata, mispeale otsustas vapustatud majaperemees nad vabaks lasta.\nTänapäeval on orjapidamine ja inimkaubandus keelatud, aga pole muidugi kuhugi kadunud. Ka palgatöötajate ekspluateerimine on mõnikord nii hull, et nende elu pole orjade omast palju parem – eeskätt muidugi Kolmanda Maailma maades, aga kohati meilgi. Teame hästi, et paljud inimesed elavad masendavas vaesuses ning nende huve, väärikust ja õigusi ei peeta mikski. Põgenike saatuse vastu tunneme pahatihti huvi ainult siis, kui on karta nende Euroopasse pürgimist. Ka kristlaste seas näib sageli valitsevat sellise olukorraga leppimise vaim.\nTõsi, meiegi kirik võib uhkust tunda töö üle, mida kogudustes tehakse õiglase kaubanduse või toidupankade töö toetamisel, kuid see ei ole pälvinud väärilist avalikku tähelepanu. Näib kahjuks, et meil Ida-Euroopas seostub kristlus paljudele ainult seksuaalmoraali ja identiteediküsimustega. Jõukates lääneriikides räägitakse kirikus sotsiaalsest õiglusest ja ligimeste aitamisest rohkem, ent Woolmani-suguseid annab sealgi tikutulega otsida.\nKüllap saavad kristlased piisavalt hästi aru, et liigne pühendumine ligimestele võib ohtu seada nende ülima eesmärgi korraldada endale juba selles elus võimalikult mõnus äraolemine. Karta on, et kord peame selle pärast aru andma, nagu rikas mees vaese Laatsaruse mõistuloos (vt Lk 16:19–31).\nPraegu ei peaks aga imeks panema, kui hoolimata meie veenmistööst inimesed uskuda ei taha, et kirikus midagi erilist on.\nRead more • Comments Off on Tunnistagem usku tegudega\nLapse kombel imestada\nBy\tKätlin Liimets\tin Nädala ringvaade, Uudised\nTänavune päikeserikas kevad on Eestis nii kaugele jõudnud, et Kesk-Saksamaale sõites ei märkagi suurt vahet looduses. Tõsi – murtudsüdamete, iiriste, elulõngade õisi ja roosipungi nädala eest lahkudes ei märganud, aga mine tea, ehk on needki nüüdseks kodumaal õide puhkenud. Kui nädalavahetusel võis Saksamaal lausa 30kraadise kuumuse üle rõõmustada, siis neil päevil on saatjaks vihm, värskus ja lakkamatu linnulaul.\nEelmisel aastal Bremenist rongiga Göttingeni sõites imestas mu kaheksa-aastane poeg, et siin on ka kirikud. Selle peale pidin omakorda imestama, et polnud kunagi neil teemadel ehk siis meie maailmavaate ajaloolisest taustast pojaga rääkinud. Kui Hannoveri loomaaias vaatasime eesleid, siis mu laps ütles, et see oleks justkui Jeruusalemmas, no tead küll, seal, kus Jeesus elas. Kokkuvõttes: Jeesust usuvad inimesed, kes elavad Eestis, ning need, kes elavad kuskil kaugel, kus on eeslid ja liiv ja palmid. Vahepeal oli aga tükk tühja maad. Kunagi ei tea, milliseid tühimikke võib üks reis täita.\nSel aastal taas sama rada kulgedes püüdsin iga külakese kirikutorni silmitsedes lapse kombel imestada. Võime küll olla kriitilised kristlike väärtuste mahenemise teemadel ja mitte nõustuda mõningate valikutega, mis Euroopas tehakse, aga kui üsna vaikselt jalutada või sõita ühest Euroopa kirikust teise ja panna palveküünal teiste kõrvale põlema, siis täidab südant tänu, et seda tühja maad siiski ei ole.\nRead more • Comments Off on Lapse kombel imestada\nUrmas Klaas valiti nõukogu esimeheks\nBy\tSirje Semm\tin Uudised\nTartu Maarja Kiriku Sihtasutuse nõukogu koosolekul tegi kauaaegne esimees Ilmar Tops ettepaneku valida uueks esimeheks Tartu linnapea Urmas Klaas (fotol). Nõukogu kinnitas uue esimehe ühehäälselt.\nUrmas Klaas ütles, et võtab Maarja kiriku ülesehitamise kohustust väga tõsiselt ja teeb seda usuga, et «me üheskoos kiriku taastame». Ta lisas, et see on meie suur ülesanne, sest Maarja kiriku ja koguduse jaoks ei ole II maailmasõda veel lõppenud. «Peame kõik jõud ühendama, et ka see viimane luteri kirik Tartus saaks taastatud, et kiriku torn paistaks kaugele, kuulutaks head sõnumit, et kõik on kirikusse teretulnud, ja räägiks meile Eesti laulupidude lugu,» ütles vastvalitud nõukogu esimees ja lisas: «Väärika ajalooga Maarja kiriku kohta võib öelda, et see on eesti rahvuse sünnikoht, sest 1869. aastal algas pasunamänguga kiriku tornis esimene üldlaulupidu. Eriti paslik on seda meelde tuletada 2019. aasta üldlaulupeo künnisel. Meie ülesanne on see teadmine viia iga eestlaseni, et Tartus on laulupeokirik, mis ootab meie kõigi toetust ja abi taastamiseks.»\nMaarja kiriku taastamine on loomulikult väga suur töö, mis toimub etappide kaupa. «Kõik tööd, mida praegu ette võetakse – olgu või piskud –, on ehitusprojektijärgsed, midagi ei tehta ajutiselt,» kinnitas linnapeast nõukogu esimees ja ütles, et Tartu linn on toetanud nii Jaani kui ka Pauluse kiriku taastamist ja kindlasti toetus kirikutele jätkub. Nagu annavad oma toetuse Maarja kirikule ka linna ümbritsevad vallad. «Pöördume keskvalitsuse poole, kaalume Euroopa tõukefondide võimalusi,» nimetab Urmas Klaas võimalusi. «Linn on toetanud ehitusprojekti. Sel aastal on kavas trepi taastamine ja plaanis katuse vahetamine. Koguduse enda töö ja tegevus võimaluste leidmisel kiriku ehitamiseks on samuti väga oluline. On ju väga suur vahe, kas kirikuhoone on muuseum või teeniv jumalakoda.»\nLinnapea tuletas meelde, et Maarja koguduse rüpest on 1870. aastal välja kasvanud Peetri kogudus ja 1910. aastal Pauluse kogudus. Maarja kirik on olnud oluline kihelkonnakirik, tänapäeval kirik linna ümbritsevate valdade jaoks.\nRead more • Comments Off on Urmas Klaas valiti nõukogu esimeheks


LINNAVURLED MAAL | Kuidas me vanale mööblile uue elu andsime - Moodne Kodu\nOleme oma koju otsinud teadlikult erinevat vanamööblit ning vedanud seda kokku mitmest Eestimaa nurgast. Päris palju mööblist sai pikkadel ja pimedatel talveõhtudel ka korda tehtud ja oma äranägemise järgi ära tuunitud.\nTütre tuppa sai kokku korjatud 1970.-1980. aastatest pärit puidust mööbel. Riidekapp sai toodud kuulutuse peale Tääksist. Toomisega sai pisut nalja ka. Teiselt korruselt rasket kappi mööda treppi alla tuua oli üpriski keeruline, seega võtsime kapi transportimiseks ilusti lahti ja panime järelhaagisesse. Olime saanud mõned kilomeetrid sõita, kui tütar kiljatas, et kapi tagust vineeri pole enam järelkärus. Naera või ribadeks — kuidas ma ei näinud auto peeglist, et miski lendab? Või kuidas me selle nüüd üles leiaks? Igatahes tagasi me ka ei sõitnud, vaid otsustasime poest uue tuua.\nMännipuidust riidekapp oli täiesti korralik. Esmalt vajas pind pisut karestamist ja siis tuli appi kriidivärv. Kapi ülemine ja alumine osa sai viimistletud Osmo vahaga. Mõlemad, nii kriidivärv kui ka vaha on igale algajale väga käepärased ning lihtsad kasutada. Kapinupud leidsin Viljandist kauplusest Võõp. Lõpptulemusega jäime väga rahule.\nÖökapi leidsime samuti ühe kuulutuse peale. Sõitsime Jõgevale kohale ja kapp oligi täiesti tasuta meie. Pealmine pind oli küll pisut veekahjustatud, aga üldiselt heas korras. Kakkusime maha vana spooni ja lihvisime kapi ära. Seal, kus vaja, sai pinda puupahtliga pisut siledamaks tehtud ja siis taas peale kantud kriidivärvi ja Osmo vaha kombo. Uute ja uhkelt kuldsete vastu said välja sai vahetatud ka vanad roostes hinged. Täpina i-peal sai ka öökapp loomulikult sama uhked kapinupud, nagu riidekapil juba olid.\nPLUSSID JA MIINUSED │ Millisest materjalist aiamööbel on parim? 13.04.2018\nEdasi otsisin juba teadlikult samast ajastust kirjutuslauda ja pisikest kolmnurkset 70-ndatest pärit teelauda. Ei läinudki kaua aega mööda, kui keegi taas kuulutas, et müüb just sellist lauda Tartumaal. Õnneks seda kraami ikka liigub veel, seega autosse ja laua järgi. Olgu mainitud et lisaks kirjutuslauale saime endale sealt veel ühe funktooli, vanameestega riidenagi ja vana ukse, mille ma ainult puidust lingi pärast kaasa haarasin.\nKirjutuslaud oli pisut väsinud ja vajas puussepa kätt. Õnneks üks hea peretuttav liimis laua äravajunud osad uuesti kokku ja paigaldas ka täiesti uue lauaplaadi, mis kestaks. Edasi vajas laud vaid pisut tuunimist kriidivärvi ja vahaga. Lõppkokkuvõttes läks laua korrastamine küll plaanitust kallimaks, aga tulemus on see-eest suurepärane.\nNüüd jäi veel üle värvida voodi, mille me ostsime ühest Viljandi taaskasutuspoest. Oma järge ootavad hetkel veel teelaud ja kaks tugitooli, et tütar saaks sõbrannadega teeõhtuid teha. Peaaegu on valmis ka kirjutuslaua tool, mille raami me saime peretuttavalt. Tegemist on vabariigiaegse tooliraamiga. Peitsisime selle kenasti pähklipruuniks ja katsime pehme istumise osa mööblikangaga, mis on toodud Ghanast, Lääne-Aafrikast. Hetkel on tool lõppviimistluse staadiumis.\nSiin on näide, kuidas saab vabariigiaegset tooli miksida Ghana mööblikangaga. Esialgu sai tehtud katsetusena vaid üks tool, aga minu unistuseks on saada neid samu funktoole nii palju, et saaks ümber suure laua mõnusalt koos sõpradega istuda. Seega see projekt jätkub.\nJuba pikemat aega olin igatsenud ühte korralikku riidekappi ka meie enda tuppa. Ja taas kord nagu tellimise peale, kuulutas keegi, et kolib Viljandis maja tühjaks ja kõik vanakraam on hea hinnaga müügiks. Nii jõudsid meie koju kaks väga vanat eestiaegset riidekappi. Üks neist sai kiirelt korda tehtud. Vajas vaid pisut lihvi, peitsi ja uusi kapi nuppe. Teine jääb ootama esmalt puussepa hella kätt ja siis vaatab mis nägu see kapp olema saab.\nKogu selle mööbli tuunimise juures ei ole meie eesmärk taotleda algupära ega autentsust, selleks on professionaalsed restauraatorid. Meie pigem tuunime mööblit ja erinevaid vanu asju oma äranägemise järgi, et kõik omavahel kenasti interjööri sobiks.\nOlgu öeldud, et kõik selle kena näputöö on teinud minu armas mees, kes kohe viitsib ja tahab asjade kallal nokitseda. Ja nagu näete, siis olen paaril korral siin maininud Ghana kangaid intrejööris. Järgmisel korral kirjutan pikemalt, mis meid seob nende kangaste ja kauni maaga ning kuidas tuua interjööri eksootikat.


Katusepollar tagab katusel turvalisuse - ärileht.ee\nKatusel töötavate või liikuvate inimeste ohutuseks on oluline kasutada selleks ette nähtud katusepollareid. Eestis pole katusepollarid veel kohustuslikud, aga on heameel tõdeda, et üha enam kinnisvaraarendajaid ja kinnisvara omanikke, aga ka riigiasutusi neid kasutab, sest ohutusse ja turvalisusesse tasub investeerida.\nKatusepollarid liigitatakse olemuselt kerg- või massiivpollariteks. Veel on olemas ajutised kinnituspunktid ja kinnitussüsteemid.\nKergpollarid valmistatakse põhiliselt roostevabast materjalist ja neid kasutatakse ainult inimeste turvamiseks. Kergpollarite ühe süsteemiga saab turvata korraga kuni kolme inimest.\nMassiivpollarid aga valmistatakse terasest ja on kaetud korrosioonikaitsekihiga. Massiivpollareid kasutatakse nii inimeste turvamiseks kui ka seadmete, reklaamide ja muude paigaldiste kinnitamiseks katusel.\nKatusel võib eksida ka proff\nKatusel olles võib inimene kaotada ohu- ja kohataju ning tasakaalu isegi siis, kui ta töötab katustel iga päev. Lisaks võib alt vedada heitlik ilm, teadvusekaotus, aga ka inimlik lihtne libisemine või kukkumine. Seda enam, kui katusel peab tegema pingutust nõudvat tööd. Evari Ehituse juhataja ja vastutava spetsialisti Rein Kala sõnul peaks katusepollareid kasutama juba siis, kui kõrgus on kaks või rohkem meetrit. Turvaseadmed peavad olema ehitatud ja reguleeritud nii, et kukkuv inimene ei puutuks kokku all oleva tasapinnaga. Ohutu kukkumise tarbeks ei tohi kasutatava turvaköie vaba lõtk olla üle 2 meetri.\nMaailma tipptasemel katused tulevad Tartust. Vaata ka põnevat galeriid! 16.05.2016\nSerifikaat tagab kvaliteedi\nSertifitseerimata turvavarustuse kasutamine katustel võib viia üliohtlike tagajärgedeni. Ehitusettevõtjatelt nõutakse turvavarustuse kasutamist ja enamasti seda korrektselt ka täidetakse, kuid katusepollareid läheb vaja muudelgi ametipostidel: aknapesijad, korstnapühkijad, katuseparandajad jne, aga ka üldiselt kõigile katusel liikujatele turvalisuse tagamiseks on pollar vajalik lahendus.\nKõiki tehases valmistatud pollarite partiisid katsetatakse laborites ja iga pollar tähistatakse tehase sertifikaadi märgisega, tagades kvaliteedi. Turvasüsteemi paigaldamisel pannakse süsteemile ka vastav silt, millele märgitakse peale tehase andmete ka turvasüsteemi paigaldaja andmed ja paigaldamise aeg. Sertifitseerimata katusepollarite kasutamine on väga ohtlik, sest pollarite valmistamise kvaliteet, neile lubatud koormus, pollarite käitumine koormuste rakendumisel on teadmata.\nKuidas ohutuses veenduda?\nKala sõnul tuleb katusepollarid paigaldada ehitusprojekti järgi — nii arvestatakse konkreetse pollari valmistanud tehase paigaldusjuhendit. Pollari paigaldusviis sõltub alusest, kuhu pollar paigaldatakse, sest erinevatele alustele valmistatakse eri kinnitusviisiga pollareid. Pollaritega on kaasas spetsiifilised kinnitusvahendid ja seetõttu võib kogu süsteemi paigaldada ainult selleks väljaõppe saanud meister. Turvasüsteeme peab ka regulaarselt kontrollima ja vajadusel korrastama.\nPollarid on heaks abimeheks ka katusel erinevate objektide paigaldamiseks — töö sujub kiiremini ja mugavamalt.\nÕigus pollareid paigaldada on firmal OÜ Evari Ehitus. Uuri lähemalt www.evari.ee/teenused või küsi evari@evari.ee.


Kes teeb Mrs. Butterworthi pannkoogisegu? - Foodly - Ajakiri nr 1 Toit ja gastronoomia : retetid, köögid ja aadressid\nKes teeb Mrs. Butterworthi pannkoogisegu?\nby Toitjad toimetajad 12. apr 2022, 18 h 30 min\nButterworthi täielik pannkoogisegu, petipiim, 32 untsi. Laos. Müüs Couger Energy ja tarnib Amazon Fulfillment.\nTeiseks, mis rassist on proua Butterworth? Ja tõde on, jah, proua Butterworth on valge. Tegelikult võib väita, et inimesed, kes pidasid teda mustanahaliseks, olid…\nKelle järgi oli proua Butterworth modelleeritud? Butterworth põhines väidetavalt "Tuulest viidud" näitlejannal. Ettevõtte veebisaidi kohaselt jõudis proua Butterworthi siirup esimest korda lettidele 1961. aastal. Siirupi pudel oli väidetavalt modelleeritud Thelma “Liblikas” McQueen, kes mängis Cleveland.com-i andmetel filmis Tuulest viidud Scarlett O'Hara teenijat.\nSamamoodi: Mis proua Butterworthil viga on? Butterworthi lõi Unilever 1961. aastal ja siirupipudeli matroonse kuju tõttu on sellest ajast peale süüdistatud orjaaja mammi-stereotüüpide juured mustanahaliste naiste kohta, kes alluvad valgetele naistele, töötavad oma kodudes ja hoolitsevad oma laste eest. .\nKes on tõeline proua Butterworth?\nMis juhtus Log Cabini siirupiga?\nMis on tädi Jemima uus nimi?\nMillest valmistatakse originaalsiirup?\nKas Pearl Milling Company on sama mis tädi Jemima?\nButterworth põhineb näitlejannal Thelma “Liblikas” McQueen kes väidetavalt oli selle kaubamärgi jaoks modelliks. Ta mängis 1939. aasta filmis "Tuulest viidud" tegelast nimega Prissy. Thelma on esinenud filmides ja telesaadetes aastatel 1939–1989 ning võitnud 1980. aastal ABC Afterschool Specials'i rolli eest päevase Emmy auhinna.\nsamuti, kellest oli proua Butterworth modelleeritud? Butterworth põhines väidetavalt "Tuulest viidud" näitlejannal. Ettevõtte veebisaidi kohaselt jõudis proua Butterworthi siirup esimest korda lettidele 1961. aastal. Siirupi pudel oli väidetavalt modelleeritud Thelma “Liblikas” McQueen, kes mängis Cleveland.com-i andmetel filmis Tuulest viidud Scarlett O'Hara teenijat.\nKas on olemas tõeline proua Butterworth? Butterworth põhineb näitlejanna Thelma “Butterfly” McQueenil kes väidetavalt oli selle kaubamärgi jaoks modelliks. Ta mängis 1939. aasta filmis "Tuulest viidud" tegelast nimega Prissy.\nMis proua Butterworthil viga on? Butterworthi lõi Unilever 1961. aastal ja siirupipudeli matroonse kuju tõttu on sellest ajast peale süüdistatud orjaaja mammi-stereotüüpide juured mustanahaliste naiste kohta, kes alluvad valgetele naistele, töötavad oma kodudes ja hoolitsevad oma laste eest. .\nLog Cabini siirupi uusim versioon on elimineeritud kõrge fruktoosisisaldusega maisisiirup, mis mõnede arvates suurendab rasvumise riski. See on esimene Ameerika kaubamärk, mis eemaldab selle koostisosa, kuigi see sisaldab endiselt maisisiirupit.\nKuidas tädi Jemimat praegu nimetatakse? Tädi Jemima kaubamärgi nimi lõpetas selle praegune omanik PepsiCo ja pannkoogisegu toote edasine tootmine muudeti 2021. aasta juunis. Pearl Milling Company, toote algselt tootnud ettevõtte nimi.\nKas Pearl Milling on tõeline inimene?\nTädi Jemima põhineb karikatuuril, kuid teda kujutama palgati tõeline must naine Nancy Green. Nüüd on pannkoogisegu ümber kaubamärgiks "Pearl Milling Company". » Pepsi Co. on tädi Jemima kaubamärgi kasutuselt kõrvaldanud ja nimetanud selle ümber Pearl Milling Company.\nKellele kuulus Pearl Milling Company? Veebruaris kinnitas PepsiCo seda Tädi Jemima muutuks Pearl Milling Companyks, tagasikutse 19. sajandi lõpu ettevõttele, mis leiutas originaalse valmispannkoogisegu.\nTädi Jemima uus nimi: Pannkook, siirup jõudis poodidesse nimega Pearl Milling Co.\nKelle järgi on Pearl Milling Company oma nime saanud?\nPearl Milling Company oli väike veski Missouris St. Josephis, mis tootis jahu ja maisijahu. Selle asutas 1888. aastal Chris L. Rutt ja Rutt pani ettevõttele nime minstreli laul nimega "Vana tädi Jemima" kus esinejad kandsid põllesid ja bandaanpeapaelu, teatas CNN.\nKas Log Cabin on tõeline vahtrasiirup? Täna Log Cabin ei kasuta oma siirupites vahtrat üldse. Towle patenteeris 1897. aastal esimese palkmajakujulise metallpleki, mida tema vahtrasiirupis kasutati. Alguses kaeti see pabersildiga, kuid hiljem trükiti silt purgile.\nKas Log Cabin siirup on tõeline? Puhas vahtrasiirup Vermontist riigi suurim vahtrasiirupi tootja ei sisalda kunstlikke koostisosi, vaid vahtrapuude looduslik mahl, mis on keedetud õige tiheduseni.\nSiin on "originaalsiirupi" koostisosade loend (vahtra leidmiseks peate kõvasti otsima): MAISISIIRUP, KÕRGE FRUKTOOSISEGA MAIS SIIRUP, VESI, TSELLULOOSKUMM, KARAMELLVÄRV, SOOL, NAATRIUMBENSOAAT JA SORBIINHAPE (SÄILITUSAINED), KUNISTLIKUD JA LOODUSLIKUD MAITSED, NAATRIUMHEKSAMETAFOSFAAT.\nKas tädi Jemima on ikka poodides? Tädi Jemima pannkoogisegu ja siirupid eemaldatakse nüüd kauplustest järk-järgult. Mõnes supermarketis on hakanud ilmuma uue asendusbrändi Pearl Milling Company tooted. Ostlejad näevad veel mõnda aega Aunt Jemima kaubamärki, kui jaemüüjad teevad üleminekut.\nKes asutas Pearl Milling Company?\nSelle töötas välja Chris Rutt ja Charles Underwood 1889. aastal Missouri osariigis St.\nMis on tädi Jemima pannkoogisegus? Rikastatud pleegitatud jahu (pleegitatud nisujahu, niatsiin, vähendatud raud, tiamiinmononitraat, riboflaviin, foolhape), suhkur, juuretis (naatriumvesinikkarbonaat, naatriumalumiiniumfosfaat, monokaltsiumfosfaat), sool, kaltsiumkarbonaadi allikas (kaltsium).\nTädi Jemima originaalne pannkoogisegu 16 untsi karp.\nD-vitamiini • tsink\nSee on uue päeva algus: Tädi Jemima on nüüd Pearl Milling Company. Kuigi bränd on poelettidel uus, on nimi ise olnud osa meie loost üle 130 aasta.\nKuidas Pearl Milling Company oma nime sai? Pearl Milling Company oli väike veski Missouris St. Josephis, mis tootis jahu ja maisijahu. Selle asutas 1888. aastal Chris L. Rutt ja Rutt pani ettevõttele nime pärast minstreli laulu "Vana tädi Jemima", kus esinejad kandsid põllesid ja bandaanpeapaelu, teatas CNN.\nEelmine artikkel Kas ma saan Bisquicki asemel kasutada tädi Jemima pannkoogisegu?\nJärgmine artikkel Kuidas panna krusteaz vahvlid paremini maitsema?\nKas ma saan Bisquicki asemel kasutada tädi Jemima pannkoogisegu?


Juhtkiri: panditulumaksu mõjusid peab hindama terviklikumalt - Eesti Päevaleht\nJuhtkiri: panditulumaksu mõjusid peab hindama terviklikumalt\nRahandusminister Sven SesterFoto: Madis Veltman\nPanditulumaksu idee on muidugi õilis: maksustada tulumaksuga need miljonid eurod kasumit, mis Eestist laenu nime all välja viiakse. Kuid seda teed ei tohi minna põhjaliku mõjuanalüüsita, mis tõendab, et asjast oleks tõesti kasu. Praegu seda kindlust ei ole.\nSeni on ainus panditulumaksu kasuks rääkiv argument otsene maksutulu, mille riik sellega võiks saada. Rahandusministeeriumi prognooside järgi kujuneb tuluks umbes 18 miljonit eurot aastas – selle summa saaks riik päris enda omaks arvata kaks aastat pärast pandikohustuse kehtestamist.\nSaab ka väita, et küllap suureneb maksulaekumine tegelikult rohkem, sest laenuks maskeerituna on ettevõtted Eestist välja viinud sadade miljonite eurode suuruseid summasid. Ehk hakkavad nad nüüd kasumit dividendina välja võtma ja sellelt tulumaksu maksma. Rahandusministeerium hindab potentsiaalselt probleemsete laenude jäägiks 800 miljonit eurot. Kui see summa dividendiks ümber klassifitseerida, tuleks äriühingutel maksta 200 miljonit eurot tulumaksu.\nKui mitte otsest maksukoormust, siis bürokraatiat tooks panditulumaks suurtele ettevõtetele kindlasti juurde.\nKuid panditulumaksul on ka teine pool, mida rahandusministeerium ei taha arvestada. Kontserni piires antavad laenud ei ole ju alati maksupetturlus, vaid sagedamini täiesti ausa äritegevuse osa. Tööandjate keskliit juhib näiteks tähelepanu, et Eesti 100 suuremast maksumaksjast tervelt 94 olid 2016. aastal kontsernid. Neile tähendaks uus maks mõningast lisakoormat isegi juhul, kui tõeks osutub rahandusministeeriumi asekantsleri Dmitri Jegorovi kinnitus, et tavapärase majandustegevuse alla mahtuvate laenude puhul maksuküsimust ei teki. Igal juhul hakkab ju vaja minema infosüsteeme ja inimesi, kes maksuametnikele regulaarselt vastavaid andmeid ja selgitusi jagavad. Nii et bürokraatiat tuleb ettevõtetele kindlasti juurde. Mõnelegi ettevõttele võib see saada signaaliks, et targem on oma peakontor või finantskeskus Eestist mujale kolida.\nKordame veel: praegu teada oleva info põhjal on kaheldav, kas panditulumaks tooks Eesti majandusele kui tervikule kasu. Tuleb teha ulatuslikum mõjuanalüüs ja kaaluda ka alternatiive, sealhulgas traditsioonilise kasumimaksu kehtestamist.\nEttevõtjad kardavad, et panditulumaks pressib neil vereringe kinni\nAnna Karolini kolumn: äriidee erakondadele - liigutame Eesti kaugemale Lätist, lähemale...\nRavimisel vea teinud arstid vabastatakse kriminaalvastutusest\nKumb on olulisem, kas karistada ravivea teinud meedikut või hüvitada patsiendile tehtud kahju rahaga? Eksperdid ütlevad, et mõlemat korraga ei saa ja Eesti ühiskond peab valima.\nVallavanemad: traditsioonilise postiteenuse aeg on ümber, pakiautomaadist aitab küll\nVallad ei näe postkontorite sulgemises midagi traagilist ja on valmis tänapäevasteks lahendusteks.\nIda-Virumaal käib lastepsühhiaater vaid korra kuus\nIda-Virumaa ainus lastepsühhiaater on põhikohaga arst-resident TÜ kliinikumis.\nTšehhi politoloog: isegi Poola ja Ungari populistlikud liidrid pole tegelikult kaalunud EL-ist lahkumist\nVarjatud antisemiitlus on teinud Ungari filantroobist Georg Sorosest tema vastastele ideaalse sihtmärgi.\nUrmas Paet: Eestil on vaja saada Arktika Nõukogu vaatlejaliikmeks\nOn kaks valdkonda, mille Eesti välisteenistus peaks lähiajal suure tähelepanu alla võtma – majandusdiplomaatia ja Arktika.\nVootele Päi: kuidas Moskva patriarhaat meid EKRE abiga tinistab\nPaavsti visiit Eestisse ja kirikutüli õigeusumaailmas meenutavad, et Eesti asub jätkuvalt kahe tsivilisatsiooni piiril.\nEesti võrkpalliliit astub koondise unistuse täitmiseks tähtsa sammu\nEesti võrkpalliliit tahab siin korraldada Euroopa Kuldliiga finaalturniiri või Challenger Cupi.\nKimi Räikkönen tegi vormel 1 USA etapil erinevalt konkurentidest kõik õigesti.\nKolm vooru enne hooaja lõppu tekkis Eesti jalgpallimeistrivõistlustele veel ootamatu pinge.\nBergmani mässumeelsed karjed taas ekraanil\nKinos Sõprus ja Tartu Elektriteatris saab peagi näha Ingmar Bergmani retrospektiivi, mida kureerib režissöör Rainer Sarnet.


Sustavits glukoosamiin ja kondroitiin - Vanni liigeste poletik\nSustavits glukoosamiin ja kondroitiin, Kui rakendatakse?\nJa ravikuur peaks olema 1,5 kuud. Tootmine - Venemaa Maksumus - 46 hõõruda. Kondroitiini suurim kontsentratsioon veres registreeritakse 3—4 tunni pärast. Võimalikud allergilised reaktsioonid. Iga pakend vastab ühele tuubile..\nKui need ilmnevad, peate lõpetama ravimi võtmise ja konsulteerima arstiga. Meditsiiniseadme hind ja kättesaadavus on patsientide jaoks oluline teave. Kapslite hind on umbes rubla. Ravimit saab osta arstilt ilma retseptita ükskõik millises apteegis. Sustavit kompleksi efektiivsus põhineb komponentide omadustel, mis täiendavad ja tugevdavad üksteist.\nAitab normaliseerida lihasluukonna funktsionaalset seisundit, omab põletikuvastast, dekongestanti, spasmolüütilist toimet. See parandab liigeste verevarustust ja toitumist, hoiab ära soolaladestuste teket, vähendab artriidi, artroosi, osteokondroosi ja podagra riski. Isegi pikaajalise kasutamise sustavits glukoosamiin ja kondroitiin ei põhjusta see negatiivseid kõrvaltoimeid ja sõltuvust.\nSUSTAVIT FORTE liigestele,kondroitiini,glükosamiiniga-0,10-!\nKaukaasia ja Kesk-Aasia kivistel nõlvadel kasvavad suured tihnikud ja isegi terved kadakametsad.\nEuroopa osas on looduslikud massid vaesunud, kuid see on väga väärtuslik tõug. Metsanduses hinnatakse kadakat kui mulla- ja veekaitselise tähtsusega põllukultuuri.\nOptimaalne raviskeem Esitatud tööriista on üsna lihtne kasutada. Kapsleid võetakse muidugi suu kaudu. Parim aeg võtta on koos toiduga. Sel juhul tuleb "pill" piisava koguse puhta veega maha pesta.\nKadakas on tavaline igihaljas põõsas või puu, mille kõrgus on 58 m, kuulub küpresside sugukonda. See kasvab kõige sagedamini alusmetsas, astelpaju ja pihlaka tuha kõrval, okas- ja okaspuulehtedes.\nSustavit (kondroitiini / haikõhre) geel-palsam ml\nSUSTAVIT FORTE liigestele,kondroitiini,glükosamiiniga-0,! () - plinkplonk.ee\nFarmakoloogias saavad kadakad ravimeid põiepõletiku, uimaste ja muude haiguste raviks. Kadakainfusioone ja -keetmeid kasutatakse rögalahtistava ja kolereetilise ainena, samuti soolemotiilsuse suurendamiseks ja söögiisu parandamiseks.\nInfusiooni ettevalmistamiseks valatakse 1 spl purustatud koonuse marju emaileeritud kaussi 1 klaasi keeva veega, kaetakse kaanega ja hoitakse 15 minutit keeva veega vannis, jahutatakse 45 minutit toatemperatuuril, filtreeritakse, ülejäänud toorained pigistatakse välja, maht viiakse keedetud vette. Kadaka eeterlik õli omab tugevat diureetilist toimet, infusioone kasutatakse liideste lahustamine, neerukivide korral, nefriidi, nefriidi-nefriidiga neerude äge ja krooniline põletik korral on kadakaravi vastunäidustatud.\nPärast kurnamist lisage siirupise konsistentsi saamiseks mett või suhkrut ja võtke teelusikatäis enne sööki. Kuid te ei tohiks tegeleda enesega ravimisega, igal juhul peate konsulteerima arstiga. On leitud, et kadakas on ärritav toime neerukoele ja selle preparaatide pikaajaline kasutamine võib viia tervislike neerude hävitamiseni, seetõttu määratakse kadakas tavaliselt koos teiste põletikuvastaste ja antimikroobsete omadustega ravimtaimedega.\nKasutan eeterlikku õli väliselt halvasti paranevate haavade ja haavandite raviks. Liigeseid ja lihaseid hõõrutakse reuma korral kadakaõliga. Reuma ja podagraga vanni lisatakse keetmine g kuivatatud koonusmarju 1 liitri vee kohta.\nKoguge käbisid-marju sügisel täieliku küpsuse perioodil.\nPõõsa alla pange kotiriie või kangas ja pühkige marju õrnalt käega. Te ei saa keppidega põõsastesse kleepuda, sest see võib kahjustada taimi ja tooreid ummistuda küpsetest puuviljadest ja nõeltest. Samuti on keelatud puude ja okste raiumine. Kogutud männikäbid puhastatakse lisanditest, kuivatatakse varjus, varikatuse all või kuivatites temperatuuril, mis ei ületa 30 ° C. Koonuste marju ei soovitata kuivatada ahjudes, see võib nende kvaliteeti halvendada.\nHästi kuivatatud männikäbid on siledad, läikivad, harvemini tuhmid, musta või lilla värvi, pruuni varjundiga, mõnikord sustavits glukoosamiin ja kondroitiin vahaja kattega. Kasutusjuhend Kandke õrnate masseerivate liigutustega minutit, kuni see on täielikult imendunud. Soovitav on töödeldud kohale anda tundi soojust ja rahu.\nLoputage enne järgmist kasutamist sooja veega ja kuivatage rätikuga.\nSustavit (kondroitiini / haikõhre) geel-palsam 125ml\nNäidustused Sustavit See on näidustatud liigeste ja selgroo haiguste ennetamiseks riskifaktorite istuv eluviis, pärilik eelsoodumus, suurenenud koormus liigestele, hüpotermia, viirusnakkused, kroonilised põletikulised haigused korral.


what happened in Singapore...\nValmis või mitte, aga ma maalin Teie silme ette kohe olukorra, milles Te kunagi olla ei taha...\nEnne kui keegi üldse muretsema jõuab hakata - minuga on kõik korras. Järgneva loo juures olin ma vaid tunnistajaks.\nMinu viimane õhtu Singapuris. Olin peale õhtusööki hostelisse naasnud, kui minuga alustas juttu samas toas ööbiv vanem meesterahvas - Luther. Tema uuris minult Eesti kohta. Selgus, et samas toas ööbib ka üks soomlanna, kellega Luther suurepäraselt läbi sai. Kuna Luther on endine mereväeohvitser, siis sai ta ka läbi kohaliku baasi odavalt alkoholi osta. Kui saabus soomlanna Maria, siis sai päris kiiresti selgeks, et Maria ja Lutheri sõprus põhineski sellel, et Maria temaga tasuta juua sai.\nOlime umbes tund aega kolmekesi jutustanud, kui meiega liitus ka just töö lõpetanud hotellitöötaja Davin. Juba mitu tundi oli Luther ka temale kokteile teinud, hoolimata sellest, et kõikjal hostelis on sildid, mis keelavad alkoholi tarbimast. Jutustasime veidi aega neljakesi, kui Luther otsustas magama minna - "eks ma olen vana inimene juba". Kell ei olnud teab mis palju, kuid põhjanaabrist neiule hakkasid joogid juba päris hästi mõjuma. Ei läinudki kaua aega, kui ta toolilt maha kukkus ning Davin otsustas ta magama toimetada. Mõtlesin, et mis mina ka siis enam siin passin ja läksin pesema. Pesemast tagasi tulles olid nii Maria kui ka Luther mõlemad üleval. Luther valas rummi, Maria muudkui jõi. Selgus, et Maria magama ajamine oli asjatu vaev, mis äratas ka Lutheri.\nEi teagi kaua me seal istusime, aga mõne aja pärast tuli mul endal juba uni peale ja otsutasin magama ära minna. Üritasin ka Mariat magama suunata, kuid edutult.\nOlin juba peaaegu unne vajumas, kui kuulsin kedagi uksest sisse tulemas. Mõtlesin, et ehk tuli Maria magama. Tuligi... aga mitte üksi... Ja just sedasi hakkas voodi varsti rappuma ja tuba täitsid oiged. Mu kõige hirmsam õudusunenägu oli juhtumas. Muidugi haarasin telefoni ja kandsin kõik toimuvad liveis sõbrannadele ette, et mingitki lohtust saada. Kõige suuremaks lohutuseks oli aga toa teises otsas magava Lutheri itsitamine.\nNeedless to say, hommikul tuli nii mõneltki toakaaslaselt teravaid märkusi juhtunu kohta.


Kuidas on kõige parem popkorni laest eemaldada?\n2010-07-24 01:58:11 UTC\nMilline on popkorni laest eemaldamise parim lahendus, kui tahan, et see oleks hiljem sile?\nMuuda : aitäh vastuste eest! Kas te arvate, et kipsplaatide vahetamine laes oleks vähem tööd / segadust ja selle tulemuseks oleks parem viimistlus?\nSelline paneb mind mõtlema - mida me siis teeme, millele nad 20 aasta pärast tagasi vaatavad ja mõtlevad: "See on nii kohutav, miks keegi maa peal tahtis, et nende maja selline välja näeks ??"\nMa arvan, et popkorni laed ei meeldi kellelegi tegelikult. Ehitajatele on see lihtsalt odavam.\nHoiatus: vanem popkorn võib sisaldada asbesti. Sõltuvalt sellest, kui vana teie maja on, võiksite proovida.\nPopkorni laed leiutasid inimesed, kes vihkavad õhupalle ja kellele meeldib vaadata, kuidas lapsed käest libisedes ja lõhkedes nutavad.\nPopkorni laekrapoolal on 2 positiivset omadust .. see vähendab kaja ja vähendab müra ning see ei kajasta ega tekita pimestamist.\n2010-07-24 02:07:55 UTC\nMeie naine ja mina lõpetasime selle just eelmisel kuul. Meie protsess on järgmine:\nEnne alustamist kontrollige, kas teil pole popkornis asbesti. Kui teie maja on uuem ehitus, pole teil selle pärast muretsema, aga kui see on vanem, võiksite natuke laest alla kraapida ja laborisse testimiseks saata. Kui see tuleb tagasi positiivseks, oleksin lasknud spetsialistidel sellega hakkama saada. Vastasel juhul:\nkatke kõik, mida te ei soovi saada jämedaks ja vastikuks.\nLülitage valgustite kaitselüliti välja ja eemaldage seadmed.\npihustuspudel või aiasprei 5–5 ’lagede veega veega niisutamiseks. Olge ettevaatlik, et see ei üleküllastuks ja kipsplaati kahjustaks.\nKraapige popkorni 6 "või 12" teibinoaga, olenevalt sellest, mida te hõlpsamini käsitsete.\nLihvige vahele jäänud kohti. mis on ikka karmid. (Enamasti tuleb kõik sujuvalt maha.)\nKandke mistahes teie tehtud käppadele rikkalikult muda. Enamik kohti, mida pidin üle käima, olid kipsplaadi õmblustel.\nKorrake 6. ja 7., kui olete OCD nagu mina. Kui soovite, et kõik oleks ülimalt sile, sära taskulamp või töövalgusti laega paralleelselt, et leida kõrgendatud / riisutud alad.\nPühkige lagi lihvimistolmust vabanemiseks.\nVärvige 2 kihi laevärviga.\nVisake tilgakangad ära\nHeitke põrandale ja vahtige oma uusi siledaid lagesid:)\nÜks nõuanne: teete PALJU tolmu ja see saab teie kodus kõik, mis pole kaetud. Enne kolimist tegime kogu protsessi, nii et pidime ainult seinad ja põrandad maha pühkima.\nKui olete kõik valmis, tahate tõenäoliselt vahetada ka oma õhufiltrit.\nSee võib lihtsalt töötada, kuid tõenäoliselt mitte, kui see on kunagi krunditud / värvitud.\nOh, see töötas. Ma pole lihtsalt kindel, kas teeksin seda uuesti, kui mul oleks võimalus valida. See oli rohkem tööd, kui ma arvasin. Meie lagi polnud siiski üle värvitud, see oli lihtsalt popkorn.\nTolmu hoidmiseks ülejäänud majas olen teibitanud plastkile üle sissepääsu tee (te) tuppa, kus töötan, ühe mõlemale poole seina, et luua mingi õhulukk. See teeb vahet, kas maja on elamiskõlblik või mitte.\nMa pole kunagi varem näinud, et keegi popkorni veega pihustaks, kuid see võib aidata tolmu vähendada. Kahtlen, kas näete kunagi professionaali seda tegemas, kuna see on veel üks (aeganõudev) samm, mida nad ei pea tegema.\n@Brad: See pole tegelikult nii aeganõudev ja see muudab popkorni tagantjärele kraapimise ülimalt lihtsaks. Plussiks on ka vähem tolmu.\n@Brad kasutasime vett popkorni niisutamiseks, mille pidime lae kipsplaatide parandamiseks eemaldama - see koorub üsna lihtsalt maha. Kasutasin kaabitsat ja hoidsin poppkorni püüdmiseks all ämbrit. Teie käed on aga ** väsinud **.\nOHUTUSNÕUDED - on väga võimalik, et kraamil on asbesti. 1. Kraapimisel, lihvimisel ja puhastamisel kandke respiraatorit või kirurgilist maski. 2 - Koguge popkorni rasketesse prügikotidesse ja sulgege need tihedalt.\n@tomjedrz: tegin selle oma postituses teadmiseks. Ma ei soovitaks proovida isetegemist, kui tegemist oleks asbestiga. Lisaks, kuigi ohutusmeetmed on kohustuslikud, ei ole teie loetletud meetmed tõenäoliselt asbestiga tegelemisel piisavad. (Kõrvaldusaja osas võib see olla isegi ebaseaduslik.) Tööpiirkond peaks olema ülejäänud majast, sealhulgas ventilatsiooniavadest, suletud. Asbesti eemaldamise jätaksin sertifitseeritud spetsialistidele.\nKuhu kooritud karv teie nimekirjas sobib? Kas eirate lõsskihti? Lugesin palju versioone, kuidas seda protsessi teha, kuna olen praegu popkorni lae kraapimise keskel. Paljud kirjanikud / videotootjad näitavad täisnahast mantlit. Ma ei oska öelda, kas see on tõesti vajalik. Tundub ajaraiskamisena, kui kipsplaat pole kohutavalt kahjustatud. Kas teie loendis peaks olema üks punkt, mis algab if-klausliga ... kui kipsplaat on väga kahjustatud, kandke pealiskiht kogu pinnale. Kas see samm läheks pärast pisemat pihustamist, lihvimist ja kruntimist?\n@ThisClark koorimiskate on vajalik ainult siis, kui teete kraapivat tööd või kraapite selle kuivaks. Kergelt niisutades ja kraapides saad sileda pinna, välja arvatud vuugid.\nLugesin palju rohkem kooritud pinnakatet ja leidsin, et see on vajalik viienda taseme viimistlus. See oli informatiivne lugemine kooritud karvkatte viimistluse kohta: http://homeguides.sfgate.com/skim-coat-painting-walls-73714.html\n2010-07-24 02:54:40 UTC\nMe panime lihtsalt uue kipsplaadi otse üle (alla?) olemasoleva ülemmäära. See oli palju lihtsam ja puhtam kui proovida seda lahti võtta. See oli siiski vannitoas, nii et ala polnud liiga suur.\nTe ei taha seda kindlasti teha, kui teie lagi on longus.\n2010-07-24 02:07:49 UTC\nKahjuks on teil selle eemaldamine väga raske. Tavaline lahendus on teha paar kipsplaadinoaga sellest üle, et kõige kõrgemad kohad maha kraapida, ja seejärel katta kogu lagi, et see oleks jälle tasane.\nTäiesti nõus. Popkornist vabanemine / (Artex, Suurbritannia) on üks nendest töödest, mida saate / saate / saate ise teha, kuid nii palju lihtsam on kaupmees koorima saada. Ja lagede koorimine tundub lihtne, kuid mitte.\nMul oli 4 inimest, kes andsid mulle lagede uuesti tegemise prognoosi. Mitte ükski neist ei helistanud tagasi.\n2010-08-12 08:51:56 UTC\nMul oli üks töökaaslane, kes eemaldas oma popkorni laed lihvides need maha (ma pole kindel, kas see oli kipsplaadi või lihtsalt suur lihvimismasin) ja värvis need siis üle. Ta ei saanud neid täiesti siledaks, nii et tundub, et need olid uuesti sisse ehitatud.


Ansip: Eesti on väga huvitatud Ignalina projektist - Tööstusuudised\n“Me tahame võtta osa Ignalina projektist, sest see on mõistlik otsus,” ütles Ansip kohtumisel Leedu presidendiga. Peaministri sõnul on tegemist eelkõige energiajulgeoleku alase otsusega. Kohtumisel tõdeti, et Eesti ja Leedu energiaalased eesmärgid on samad. Nende saavutamiseks tuleb Balti riikidel teha tihedalt koostööd, sest energeetika küsimus on kõigile kolmele riigile oluline. Kohtumisel tõdeti, et Balti regioonile on oluline luua lisaühendusi ülejäänud Euroopa Liidu riikidega. Mõlemad riigid töötavad aktiivselt selles suunas.\nNii Eesti kui ka Leedu toetavad Euroopa Liidu kliima- ja energiapaketi eesmärke. Samas tõdesid mõlemad poliitikud, et me ei tohi unustada majanduse konkurentsivõimet, võimalikku tööstuse liikumist kolmandatesse riikidesse ja energiajulgeolekut. Peaminister Ansip rõhutas, et me ei tohi vaadelda energiajulgeolekut eraldiseisvana ülejäänud energia-poliitikast.\nLeedu vabariigi president Valdas Adamkus on kahepäevasel ametlikul visiidil Eestis. Täna toimusid kohtumised Eesti president Toomas Hendrik Ilvese ja peaminister Andrus Ansipiga.


ITuudised.ee: Riigikogu arutab geoblokki keelavat seadust | Sven Sester\nITuudised.ee: Riigikogu arutab geoblokki keelavat seadust\nRiigikogu majanduskomisjon arutas asukohapiiranguid ehk geoblokeeringut keelustavat seadust ning saatis selle teisele lugemisele. Seaduse jõustumisel paraneb tarbijate ligipääs eeskätt turismi- ja meelelahutusteenustele.\nEelnõuga tarbijakaitseseadusesse tehtavate täienduste tulemusel ei ole ettevõtjatel lubatud Euroopa Liidu siseturul eristada kliente nende kodakondsuse, elu- või asukoha põhjal.\nMajanduskomisjoni esimees Sven Sester osutas, et kui ettevõtjad soovivad teisest ELi riigist pärit kliendi suunata eraldi veebilehele, tuleb selleks edaspidi eelnevalt nõusolek saada. Ta märkis, et geobloki määrus ei kohusta kaupa tarnima kõikjale Euroopa Liidus, kuid määruse järgi pole lubatud seada kaupade või teenuste kättesaadavusele kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel erinevaid üldtingimusi.