Häbi ja piht ning lepituse leidmine Jumalaga | K&T\nHäbi ja piht ning lepituse leidmine Jumalaga\nAabraham Tölpt ⋅ 26. aprill 2019\nSaatanal on õnnestunud meid paradiisist välja saada. Jumalal on meie jaoks varuks aga midagi palju paremat. Ta on andnud meile taevariigi – Ta on andnud meile aja meeleparandamiseks, et me päriksime taevariigi ja kogeksime selle eelmaitset juba siin ja praegu. Nagu kiriku pühad isad meile ütlevad: „Taevariik on justkui juba saabunud, aga mitte veel päris.“ Me kogeme jumalariigi eelmaitset armulaua salasuses ‒ iga kord kui võtame vastu surnuist ülestõusnud Kristuse ihu ja verd (1Kr 10:16) ning ka teistes salasustes ja läbi palvekogemuse, kui Jumal meie südant imeõrnalt puudutab. Läbi meeleparanduse liigume me koos surnuist üles tõusnud Kristusega patulangusest eshatoloogilise taevariigi reaalsusesse.\nSellel teel on meile abiks piht ehk meeleparanduse salasus. Kurb tõsiasi on see, et koguduserahva enamus ja ka paljud vaimulikud ei käi enam pihil, kuid sellegi poolest võetakse rahumeeli vastu armulauda. Liigagi kergekäeliselt unustatakse meie kiriku ühe armastatud pühaku Vaga Siimeon Uus Teoloogi manitsevad sõnad: „Vend, ära võta armulauast osa ilma pisarateta!“ See tähendab südame põhjast tuleva kahetsuseta oma tehtud patu pärast ehk patukahetsuspisarateta. Me ei saa tulla Tema ihust ja verest osa võtma ilma oma vennalt andeks palumata, talle andeks andmata, kuna me moodustame ühe Kristuse Ihu – Tema on See, kes meid enda ihus kokku kogub ja ühendab. (Jh 17:21 ja Ef 4:16) Seal ei saa olla vaenu, lõhesid ega erimeelsust. (1Kr 1:10)\nPõhjusi, miks tänapäeval pihil käimisest hoidutakse, on erinevaid. Üheks olulisemaks, mis teeb patu ja hingevalu Jumala armu valguse ette toomise väga raskeks või pea võimatuks, on häbitunne. Oluline on tunnistada, et inimene ei saa oma häbitundega üksi hakkama. Koostöös Püha Kolmainuga on see võimalik ehk inimese käes võimatu on Jumala käes võimalik. (Lk 18:27) Enamgi veel, häbikannataja kõrvale on vaja ka teist inimest, kuna häbi käes kannatajaga kõneleb Jumal enamasti just läbi teise, Jumala armus tegutseva inimese.\nPastoraaltöös kohtan väga palju häbi käes kannatavaid inimesi, kes pihist kuuldes veelgi rohkem endasse tõmbuvad ja hingevalu kartes oma hingesügavusse vaatamisest hoiduvad. Järgnevalt vaatlen, kuidas häbi käes kannatavat inimest aidata, kuidas teda õrnatundeliselt pihile juhatada ja kuidas aidata tal ennast pihiks ette valmistada. Avan seda teemat vaimuliku ja ka mittevaimuliku vaatenurgast – vennast või õest hingehoidja vaatenurgast, kes saab olla toeks oma vennale või õele, et olla oma venna koormakandja, (Gl 6:2) tema hoidja. Pole ju pääsemine individuaalne ja siin tuleb meil eranditult kõigil ennast venna pärast ohverdada – kui üks ihuliige kannatab, siis kogeb seda kogu ihu, kui aga ühte ihuliiget tõstetakse, siis tõstetakse kogu ihu. (1Kr 12:26)\n2. Häbi käes kannatavast inimesest\n2.1 Mis on süü, mis on häbi?\nSüü- ja häbitunne on kaks omavahel ontoloogiliselt väga tihedalt seotud eksistentsiaalset tunnet. Richard Lazarus ütleb, et äng, süü ja häbi on eksistentsiaalsed tunded, kuna need mõjutavad oluliselt selliseid baasküsimusi, nagu kes me oleme, milline on minu koht maailmas, milline on minu suhtumine ja hinnang elule ning surmale, mis lõpuks määravad ära elu kvaliteedi. (N. Haamer, Abielulahutuse lein, lk 9) Enamgi veel, need tunded on langenud maailmas sügavalt ontoloogilised ehk olemuslikud ja mõjutavad inimese olemust alates meie esivanematest ‒ Aadamast ja Eevast. Kõrvetav häbitunne oli inimese esimene tunne, mis valdas Jumala käsust üle astunud Aadamat ja Eevat. Nad tundsid äkki oma alastiolekut, neil hakkas häbi ja nad püüdsid varjuda Jumala armastava pilgu eest.\nIsikliku alastioleku tunne tähendab ilmajäämist nendest Jumala valgusküllastest katvatest riietest, mille me ise oleme, nagu ütleb püha Kreeta Andreas, katki rebinud. See Jumala poolt „kootu“ kaitses inimest liiga varajase kurjuse tunnetamise eest. Aadam ja Eeva olid veel lapseohtu, nad ei olnud selle kogemiseks veel valmis. Soov varjuda Jumala eest näitab, et inimene kaotas Jumala kõikjal oleku mõistmise ja otsis mingit uut kohta, kus ei ole Jumalat. Kuid see üleastumine ei olnud veel lõplik lahtiütlemine Jumalast. Inimesel oli veel võimalus kahetseda ja andeks paluda ning sellega saada tagasi endine väärikus.\nJumal asub langenud inimest nagu kadunud drahmiraha otsima. Ta käib paradiisi puude vahel ja otsib teda, küsides: „Kus sa oled?“ (1Ms 3:9) Selles Jumala alandlikus käimises paradiisi aeda mööda me aimame Kristuse alandlikkust, mis avaneb meile Uues Testamendis. See on alandlikkus, millega Jumal asub otsima eksinud lambukest, alandlikkus, millega Jumal võtab endale sulase näo ja saab meie nõdras ihus meie sarnaseks, et teha meid oma au‒kuju sarnasteks. Ta ei taha olla Aadama kohtunikuks, Ta tahab olla temaga võrdne ja loodab tema kahetsusele. Jumala küsimuses sisaldub üleskutse kahetsusele, millele viitab Origenes: „Jumal räägib Aadamale „Kus sa oled?“ mitte selleks, et saada teada, kus ta on, vaid selleks, et Ta tahtis tuletada talle meelde ‒ vaata, mis seisundis sa olid ja kus sa oled nüüd, kui langesid ära paradiisi magususest.“ Kui Aadam oleks öelnud „ma tegin pattu“ ja oleks seda kahetsenud, oleks talle otsekohe andestatud, väidab vaga Siimeon Uus Teoloog.\nKuid mida teeb Aadam? Süü kahetsemise asemel hakkab Aadam ennast õigustama, süüdistades esmalt kõiges naist ja ka Jumalat ennast: „Naine, kelle sa mulle kaasaks andsid, tema andis mulle puust ja ma sõin.“ (1Ms 3:12) Naine aga süüdistab kõiges madu. Esimese inimese pattulangemise tagajärjed olid katastroofilised. Ta mitte ei jäänud ilma õndsusest ja paradiisi magususest, vaid selle tulemusena muutus ja moondus kogu inimese loomus ja kogu loodu langes ja purunes kildudeks. Inimene hakkas esmakordselt oma teo pärast häbi tundma. See tragöödia mõjutab kõiki inimesi kuni tänase päevani välja.\nKristus ütleb meile: „Aga igaühe, kes iganes minu ära salgab inimeste ees, tema salgan ära ka mina oma Isa ees, kes on taevas.“ (Mt 10:33) Mis on see põhjus, et ma nii tihti salgan Kristuse inimeste ees? Selleks põhjuseks on häbi. Ma häbenen anda tunnistust oma usust, ma häbenen palvetada, ristimärki teha, kogu oma käitumise ja hoiakutega soovin Kristuse asemel maailmas toimuvat jäljendada. Teda ei ole minu ihaldatavate asjade nimekirjas. Ma elan teiste inimeste ja langenud maailma meele järgi. Mul on häbi tunnistada inimeste ees, et ma olen nõrk ja ma ei saa ise hakkama, mul on häbi tunnistada, et minu elu sõltub Jumalast ja ilma temata ei suuda ma midagi head teha. (Jh 15:5) Mul on ka häbi tunnistada, et ma sõltun oma vennast või õest ja mul on häbi temalt abi vastu võtta. Mina ise pean olema tugev ja võimas, ma loodan ainult iseendale, just see on see, mida maailm minult nõuab. Selle mõttemustri taga ei ole peidus midagi muud kui uhkus.\nHäbitunde kõige sügavamaks juureks on uhkus. Uhkust on kahesugust. Üks on nii öelda „lihalik“ , teine aga „vaimulik“ ja palju kahjulikum, sest see ründab meid just läbi vooruste. Johannes Cassianusest ütleb meile, et see tuleb meile peale kui üks magus uni, millest ei taha kuidagi ärgata. Uhkus on nagu vähkkasvaja, mis oma kõikehõlmavuses ei piirdu vaid ühe ihuliikme või elundi kahjustamisega, vaid vallutab ja väärastab ära kogu ihu. Me teame, kuidas ingel, keda tema ilu ja hiilguse pärast Luciferiks (tõlkes „valguse kandja“) kutsuti, paisati kõrgelt taevast alla põrgusse mitte mingi muu pahe kui uhkuse pärast. Kui juba pelgalt südamekõrkus võis taevast maa peale paisata sellise vooruse ja väega ehitud ingli, kes oma uhkuses kujutas, et on ise kõikvõimas ja ei sõltu oma Loojast, siis meilt, kes oleme varustatud nõdra lihaga, nõuab sellest hoidumine erilist hoolt.\nKui esimene inimene oleks Jumalale tunnistanud üles oma süü ja oleks seda südamest kahetsenud, siis ei oleks tal häbitunnet tekkinud. Süütunne viitab sellele, et ma olen teinud midagi valesti. Süütunne vaevab aeg‒ajalt iga inimest, kui oleme kas oma mõtte, sõna või teoga põhjustanud midagi halba. Kui rääkida konstruktiivsest ehk meeleparandusele viivast süütundest, siis on oluline, et ma ei otsiks süüdlast väljastpoolt, vaid heidaksin Jumala armu valguses pilgu iseendasse ja küsiksin ‒ miks ma tunnen süüd, miks on mu hinges segadus? Kui minus ei ole aga piisavalt alandlikku meelt ja süü on suurem, kui ma vastutada ja kanda soovin, siis on alati käepärane süüdistada teist inimest enda kõrval ja isegi Jumalat. Nii nagu heitis Aadam Jumalale ette talle sellise naise, kes talle keelatud vilja pakkus, andmist. (1Ms 3:12) Nõnda tundub mulle palju kergem, kui keegi teine on minu asemel süüdi.\nMõistagi ei kergenda selline käitumine tegelikkuses minu süütunnet, ka unustada proovimine ei aita, vaid süütunne minu pimedas hingekeldris süveneb veelgi, kuni lõpuks ma hakkan oma süüd eitama, varjama, välja vabandama ja lõpuks häbenema. Toimub eraldumine nii teisest inimesest kui ka Jumalast ehk ilmneb suhtekriis, mis omakorda toob minus kaasa sellised kaitsereaktsioonid nagu kergesti ärritumise, viha ja raevu, võimuiha ja soovi kõike kontrollida, soovi kõike hästi teha, et oma puudusi varjata või unustada ehk perfektsionismi ja kõige lõpuks teiste süüdistamise. Ma teen kõik, et mitte oma eksimuse peale mõelda, et oma häbi varjata. Ma katan oma häbi kinni ja püüan teda unustada maailmast saadavate naudingute ja emotsioonidega, otse kui seina tapetseerimisel vana tapeeti makulatuuriga üle kleepides. Kuid see on üks pettus, mis viib mind veelgi sügavamale pettekujutelmadesse. Kuni üks päev midagi peas „raksatab“ või paremal juhul hakkab alateadvus mu mõtlemist sundmõtetega ehk logismii’dega (λογίσμοι) mürgitama.\nSüütunne võib olla nii tegelik kui ka kujuteldav. Tegelik süütunne vajab tõelist kahetsust ja andeksandmist. Kujuteldava süüga, mis on täis kohatust ja üleliigsust, on olukord palju keerulisem.\nLangenud maailm mõjutab meid oma rikutuses alates emaüsast kuni viimse hingetõmbeni välja – me oleme otsekui „ürgpatu“ ohvrid. Vanematelt pärime me oma soodumused ja haigused ning lastetoas toimuv võib jätta meie hinge kogu elu mõjutava väärastava jälje. Sigmund Freudi järgi kujuneb inimese superego välja just lapseeas, vanuses 3-5 aastat. Näiteks võivad vanemate, kasuvanemate, vanavanemate väär käitumine, milledeks on lapsele suunatud sandistavad sõnumid, sõim, tõrjutus ja vägivald, kujundada lapses olemise süüd, mida Lewis Engel PhD ja Tom Ferguson MD nimetavad ürghalbuseks. (L. Engel, T. Ferguson. Kujuteldavad kuriteod. Elmatar 1997, lk 4) Kujunenud mittetegeliku süütunde puhul tuntakse süüd selle pärast, et ollakse üldse sellised nagu ollakse.\nLapsel kujuneb välja väärastunud minapilt, kui rumal, häbiväärne, saamatu ja vastik ta on. Last on koheldud kui tähtsusetut, kellel justkui polekski tundeid ja mõtteid ning teda on jäetud ilma armastusest ja hoolitsusest. Säärasest kohtlemisest ja nimetatud sõnumitest saab laps tunde, et tema olemuses on midagi sügavalt valesti. See arusaam on visa kaduma ja saadab inimest enamasti kogu elu. Ükskõik, kui palju inimene ka ei püüaks ja pingutaks, kui hoolitsevana ta end ka ei näitaks, tunneb ta sisemuses, et on jäle, eemaletõukav, saamatu. Viimase süütunde variandi puhul ei ole erinevalt tegelikust süütundest tegu enam millegi valesti tegemisega, vaid vale ja halb olemisega. Mina oma olemisega olen läbinisti halb ja seda ei anna mingi tegevusega parandada. Siin on ilmselt tegemist ka juba baasilisema tundega kui süü. Süütundest varasemaks ja sügavamaks peetakse häbi, mis avaldudes valdab inimest palju võimsamalt ja selle muutmiseks puuduvad inimesel enamasti võimalused, sest häbi tuntakse selle pärast, milline ollakse. (N. Haamer, Lapse süütundest. „Kristlik Kasvatus“. EELK Laste‒ ja Noorsootöö ühendus)\nHäbi on valuline eneseteadvus: ma olen midagi vähemat kui ma tahan olla või kui ma enda arvates peaksin olema. (N. Haamer, Abielulahutuse lein, lk 12) Süütunde puhul tunnen ma, et olen teinud midagi valesti. Häbi puhul ma tunnen, et ma olen „vale“ ja kogu minu olemasolu on kuidagi „vale“. Oma „vales“ olemises tunnen ma end paljastatuna, haavatavana, mittearmastusväärsena. Kogu oma olemusega ma igatsen armastust, osadust ligimese ja Jumalaga. Usalduse puudumise tõttu ei lase ma seda endale ligi. Siit ei ole enam kaugel emotsionaalne üksildus.\nKristus sureb ristil meie eest. Tõelise Jumalana, tõelise ja täiusliku inimesena ühendab ja kannab Ta endas kogu inimloomust, igaühte meist ‒ Ta kutsub eranditult iga inimest Jumala elust osa saama. Ta võtab vastu meie häbi, alanduse ja ristilöömise, sureb ristil nagu kurjategija, et täita eneses kõik. Ta astub risti läbi surmavalda, kaotab surmavalu ja tõuseb kolmandal päeval surnuist üles, ilmutades ennast õpilastele ja tõuseb neljakümnendal päeval ihulikult taevasse oma Isa paremale käele. Ta saadab meile Püha Vaimu, uuendades nõnda meie loomust, andes meile tagasi algse au, olles ise sillaks, mis taastab osaduse, et me saaksime jälle osa Püha Kolmainu elust.\nHäbiga toimetulek saabki võimalikuks ainult suhte taastamise kaudu ‒ suhte taastamise kaudu inimese ja inimese vahel, inimese ja Jumala vahel. (Lk 1:25) Häbi laheneb häbi jagades, seda avalikustades. Alustamiseks on vaja turvalist suhet, et vajadusel julgeda astuda ka järgmisi samme.\n2.2 Häbi ja piht\nInimene, kes on vaevatud saatanlikust häbist, hoidub pihile minemast või siis varjab pihil olles oma tõsiseid patte. „Kuna saatan teab,“ tähendab Johannes Kuldsuu, „et patt hõlmab endas häbitunnet, mis võib inimest, kes tunneb patu ligitõmmet, hoopis patust eemale hoida – teades aga ka teisalt, et kahetsus hõlmab endas julgust ja meelekindlust, mis muudab patukahetsuse ligitõmbavaks, ajas saatan asjad korraga segamini, andes kahetsusele häbitunde ja patule julguse ja meelekindluse.“ Kus on seda näha? Püha Kuldsuu jätkab: „Kui inimest kiusab tugev ja salakaval iha – mis teda vangistajana jälitab – ei ta siis häbene ega punasta. Kui teeb pattu – ei jälgegi häbitundest ega punastamisest. Kahetseb ja häbeneb! Kuidas on see võimalik, et tal polnud häbi pattu teha, küll on aga häbi pattu kahetsema tulla.“ „Inimesel on häbi,“ ütleb püha Johannes ja jätkab: „Jah, ma saan sellest aru. Aga ütle mulle ikkagi, kuidas on see võimalik, et ta patu tegemise ajal ei tundnud häbi? Pattu tehes ei häbene, kuid häbeneb patukahetsusel kõneledes?“\nSaatan võtab inimeselt häbitunde, kui ta teda pattu tegema lükkab, et ta teeks seda mugavalt, kergelt ja julgelt, ja annab talle häbi tagasi, kui inimesel väiksemgi mõte pihile minekuks ja kahetsemiseks tekib, et ta patutegu ikkagi ei pihiks ja et ei toimuks paranemist. Nõnda teeb saatan kahekordselt kurja: esmalt pattu ligi tõmmates ja teisalt patukahetsust eemale tõugates.\n3. Suhte taastamine\n3.1 Vaimulik juhendaja\nOlla vaimulik juhendaja ja võtta vastu pihti nõuab vaimulikult endalt tugevat pingutust. See tähendab isiklikku regulaarset palveelu – vaimuliku hügieeni, aktiivset koguduse ja ligimese teenimist, pidevat enesetäiendamist ja mis peamine – ka ise regulaarselt pihil käimist ja oma vaimuliku isaga suhtlemist. Isiklik regulaarne palveelu, Pühakirja ja pühade kirjutiste uurimine, armulaua salasusest osasaamine, ligimese teenimine, enese pidev täiendamine, oma vaimuliku isaga osaduses olemine ja pihil käimine ei ole mingi eriline „privileeg“ vaimulikele. See on iga Kristuse ihuliikme loomupärane vajadus – vajadus saada osa Püha Kolmainu Jumala elust, selleks, et tõeliselt olla Tema kaasteenija, kaaslooja, kaasarmastaja – olla oma venna ja õe hoidja.\n3.2 Miks on nii raske minna pihile?\nOlen viinud läbi mitmeid vestlusringe meeleparanduse ja pihi teemal. Pihist rääkimine toob vestlusringis kaasa teatud ärevuse, nihelemise ja ebameeldivustunde ning ma tajun, et seda teemat väga käsitleda ei soovita. Sama tajun ka tihti ristimiseks valmistuvate usuõppijate juures. Mis kõige kurvem, koguduse liikmetest käivad pihil väga üksikud. Miks on see nii?\nEsiteks puudub paljudel koguduse liikmetel pihil käimise harjumus. Selle sügava jälje on meie kirikusse jätnud nõukogude võimu aegne luureorganite töö. Puudus pihisaladuse kaitse, paljud vaimulikud olid kavaluse ja vägivalla kaudu luureorganitega seotud, neid võidi igal hetkel üle kuulata, taga kiusata, represseerida, nii keelitasid vaimulikud ise inimesi pihile tulemast.\nTeiseks kleeputakse juriidilise ja moraalse patu mõistmise külge. Pihil käimist mõistetakse kui kohtumajas käimist, samas kui patt on haigus ja pihil käimine on haigemajas käimine. Õigeusu preester võtab patukahetseja vastu sõnadega: „Ära häbene ega karda ja ära salga midagi minu eest, vaid ütle julgesti, mis sa oled teinud, et saaksid andeks meie Issandalt Jeesuselt Kristuselt… aga kui sa midagi salgad, siis on Sul kahekordne patt. Sa oled tulnud arstikotta, pane tähele, et sa siit ei lahkuks terveks saamata!“\nMe ei lähe pihile selleks, et meie üle kohut mõistetaks, vaid selleks, et terveneda. Meie taevane Isa ei mõista meie üle kohut selle maailma kohtunike kombel. Tema on see, kes tõeliselt on (2Ms 3:14. ᾿Εγώ εἰμι ὁ ὤν) – Elu allikas ehk Vaimu allikas, kelle Ta laseb üleni oma Poja peal hingata. Kui me nüüd pattu teeme, mõistab taevase Isa olemasolu iseenesest meie üle „kohut“, kuna me lõikame end ise Elu allikast ära. Pihiga me teadvustame endale oma haigust ja surma. Ning ainult surma teadliku kogemise kaudu võib inimene läheneda Elu ilmutusele ning Paasa ajal koos Kristusega surnuist üles tõusta.\nKolmas ja võib-olla kõige olulisem põhjus, mis on kahe eelmise põhjuse sügavamaks juureks, on häbitunne – mugav on mitte pihil käia, eraldatus loob pihist väära arusaama. Häbil on jõud lõhkuda inimeste vahelised sillad. (N. Haamer, Abielulahutuse lein, lk 14) Aga mitte ainult ‒ ka Jumalaga saab olema suhtekriis. Olles loodud Jumala näo järgi ja Tema sarnaseks, oleme isik üksnes osaduses teiste isikutega, nagu Temagi. Me usume ainsasse Jumalasse, kes pole üks, vaid kolm – Isa ja Poeg ja Püha Vaim. See, et me oleme loodud Tema näo järgi ja Tema sarnaseks, tähendab seda, et miski meiega toimuv pole ainult meie eraasi. Me ei saa Kristusega lepitust väljaspool Tema Kirikut. Kristuses on kogu ihu liidetud kokku ja hoitakse koos kõigi üksteist toetavate liikmete abil ja see on iga üksikliikme ülesanne. (Ef 4:16) Piht on see, mis lõpetab inimese eraldatuse.\n3.3 Pihist ja vaimulikust juhendamisest\nOn üheselt selge, et häbi käes kannatav inimene, tegelikult mitte ükski inimene ei saa meeleparanduse teed käia üksinda. See, kes asub teele kõrge mäetipu poole, peab leidma kogenud teejuhi, nagu ütleb püha Siimeon Uus Teoloog. Seda teejuhti nimetatakse õigeusu kirikus vaimulikuks isaks.\nMitmed on minult küsinud, kas tõesti ei piisa sellest, kui ma tunnen ära oma patu ja pihin ikooni ees otse Jumalale? See on suur Jumala arm, näha oma pattu. Oma patu nägemine võib kaasa tuua teatud kergendustunde, kuid sellest ei piisa, kuna see on ainult diagnoos. Haige aga vajab lisaks diagnoosile arsti ja ravi ning mõnikord isegi kiiret kirurgilist sekkumist. Ja ikkagi kerkib küsimus, miks on üldse vaja ilmtingimata astuda see samm ja avada kellelegi oma süda, olgu see inimene nii valgustatud kui tahes? Kui Jumal teab kõike, siis milleks ennast paljastada?\nNiiviisi mõeldes unustame, et eluline vajadus andeks saada, mida preestri juurest otsitakse, ja ärakuulamine, mida otsitakse oma vaimuliku isa juurest, ei ole lihtsalt mingid eraviisilised teod. Preester ei võta pihti vastu ega palu Jumalalt andeksandi mitte üksikisikuna, vaid Kiriku valitud esindajana. Tegemist ei ole maagiaga, vaid sakramendiga, kus meie palvetel, läbi Püha Vaimu on Kristus ise nähtamatult kohal. (Mt 18:20) Armuand pihti vastu võtta on antud Kristuse poolt apostlitele ja katkematu vaimuliku järjepidevuse alusel piiskoppidele ja preestritele kuni tänase päevani välja. (Mt 18:18)\nJärgneva palvega palub preester või piiskop, kes võtab vastu pihti, endale pihi vastuvõtmiseks Jumala armu: „Issand ja Valitseja, võta kuulda mind – Su alandlikku sulast, kui ma Su lastele Sinult armu palun. Sest Sina ise ütlesid oma apostlitele: „Mis te maa peal kinni seote, peab olema ka taevas kinni seotud, ja mis te iial maa peal lahti päästate, peab olema ka taevas lahti päästetud.“ Sest sinu suurus on äramõistmatu ja Sinu arm on põhjatu, ja Sulle anname me au alati, nüüd, ikka ja igavesti. Aamen.“\nPatukustutuse sõnad mida preester õigeusu kirikus kasutab, on öeldud palves Jumala poole pöördumise kujul. Preester ei ütle „ma annan sulle andeks“, vaid „andku Jumal sulle andeks.“ Ainult Jumal saab patte andeks anda. Kirik ütleb: „Võta ka selle Su sulase või ümmardaja patutunnistus vastu ja kui helde anna andeks talle kõik, milles ta on Sinu vastu eksinud – olgu meelega või kogemata, sõnaga, teoga või oma mõtetega.“\nPihile tulles astuvad mõlemad Jumala ette, nii see, kes tuleb pihile oma patte kahetsema, kui ka preester, kes samuti on patune ‒ mõlema peale tuleb Püha Vaim. Läbi Püha Vaimu poolt muudetud meelte kogeb patukahetseja Jumala armu ja pattude andeksandmist ja ka preester saab juhatust, kuidas pihile tulnut vaimulikult toetada ja juhatada.\nKuidas toimub vaimulik toetamine ja juhatamine? Kristus ütleb: „Teie olge siis täiuslikud, nõnda nagu teie taevane Isa on täiuslik!“ Siit leiame eeskuju, mida lakkamatult jäljendada – see on akrivia (ἀκρίβεια), algalus, mis kujutab endas Jumala täiuslikkuse kuju, milleni me peame eneses jõudma. Ainult väline pilk, ainult Kiriku silm vaimuliku isa kehastuses, Püha Vaimu juhatusel, võib ära tunda, kuidas meie, viletsad patused, oleme võimelised elama ja kuidas, mil viisil, mis suunas tuleb seda ristiusu nõudmist minu isiklikus elus siin ja praegu kohaldada, s.o. oikonoomia (οἰκονομία).\nMinu vaimulik isa on mulle peegliks, sest ma ei näe, mis toimub minu kukla taga. See on imeline, kuidas vaimulik isa Püha Vaimu juhtimisel oskab alles hoida kõige kõrgemaid nõudmisi, jäädes samas sügavalt inimlikuks ja õrnaks, arvestades iga üksikisiku asjaoludega. Selles on ühtaegu Jumala vägevuse ja inimese nõrkuse mõistmine ning arusaam, et põhiline pole mitte väline täiuslikkus vaid südame hoiak – südame seisund – „kivist“ südamest saab „lihast, kuum ja pehme“ armastav süda.\n3.4 Kuidas aidata häbi käes kannatavat inimest pihil?\nAga ikkagi, kui häbitunne matab hinge ja hirm pihi eest on kõrgem kui mägi ‒ kuidas siis olla oma venna kõrval? Kuidas teda julgustada oma häbi valguse kätte tooma, seda jagama?\nPüha Johannes Kuldsuu räägib oma meeleparandusjutlustes sellest, et häbi tuleks tunda selleks, et end patu tegemisest eemale hoida, kuid kui ma aga olen juba ligimese ja Jumala vastu eksinud, siis on mul vaja julgust ja meelekindlust, et andeks paluda ja oma patt läbi pihisalasuse kahetsusega Jumala ette tuua.\nMul on vaja julgust ja meelekindlust! Selle eelduseks on aga see, et minu hinges on juba olemas teatud tasakaal, selgus ja harmoonia, et üleüldse selliseid terveid tundeid tunda. Kristus ütleb meile: „Minust lahus ei suuda te midagi teha.“ (Jh 15:5) Julgus ja meelekindlus eeldavad minu hinges esiteks alandlikku meelt, kus ma tunnistan, et minu elu sõltub Jumalast, ilma Temata ei suuda ma midagi teha, ilma Temata ei ole ma midagi väärt. Teiseks on vaja usaldust, mille läbi ma annan oma elu jäägitult ja tingimusteta Jumala hoolde. Alandliku meele ja usaldusega on nagu armastusega – selleks, et usaldada Jumalat, keda ma ei näe, tuleb esmalt õppida usaldama oma venda, keda ma näen ning olla alandlik oma venna ees, et siis südame põhjas näidata üles ka alandlikkust Jumalale.\nSelleks, et häbist katkenud suhe taastada, et üleüldse häbist võitu saada, on vaja taastada osadussuhe inimese ja inimese vahel ja lõpuks ‒ inimese ja Jumala vahel. Tõeline usaldus on vastastikune. Esimese sammu teeb Kristus, kes ütleb: „Tulge minu juurde kõik, kes olete vaevatud ja koormatud, ja mina annan teile hingamise!“ (Mt 11:28) Nüüd on minu kui preestri kord näidata üles alandlikku meelt oma venna vastu, „langeda põlvili“ oma venna mure ja valu juurde, langeda tema keerulise olukorra tasemele, et teda mõista ja usaldada, et võtta ta vastu tingimusteta, teda mitte hukka mõistes, vaid mõista teda sellisena nagu ta on. Seda ei ole võimalik teha ülevalt alla vaadates! Kui ma seda siiralt armastava südamega ja Pühast Vaimust kantuna teen, siis mu vend või õde tunneb selle ära. Ja hakkavad juhtuma imed.\nEsimene vaimulik vestlus või piht peaks algama alandlikus meeles Jumala armus usalduse loomisega. Seda peaks toetama keskkond ja koht, kus seda tehakse. Kindlasti ei saa see olla lärmakas kohvik või restoran. Parimaks kohaks on pühakoda, kus on ikoonid, vaikus, õlilampidest ja küünaldest mahe valgus ning õrn viirukilõhn. Ka rollid peavad selged olema. Pihti alustame alati palvega ja preester paneb pihi vastuvõtmiseks kaela epitrahheeli. Hea on ka vaimulik vestlus läbi palve Jumala hoolde usaldada. Hea on varuda piisavalt aega, et ei toimuks kiirustamist ega oleks muid tegemisi, mõtlemisi – kogu minu tähelepanu on suunatud abivajajast vennale või õele.\nMe sõltume väga palju oma perekonnast, oma vanematest ja vanavanematest, oma vendadest ja õdedest, keskkonnast, kus me üles kasvasime. Vanematel lasub suur osa vastutusest inimese vaimuliku seisundi eest. Kõige „sügavamad“ ja „raskemad“ häbivormid tulevad kaasa just „lastetoast“.\nPühad isad, kogenud vaimulikud isad räägivad, et leidub vahend, kuidas häbi käes kannatav inimene saab oma häbist vabaneda. See vahend on üldine pihtimus, mis teostub Jumala armu abil. See algab sellega, et minu vaimulik isa palub mul jutustada oma elust algusest peale, alates hetkest, mil ma oma olemasolust teadlikuks sain, et ma räägiksin talle ära kõik sündmused, mida ma mäletan, ja oma reaktsioonid nendele sündmustele. Mitte ainult ebameeldivad, vaid ka meeldivad juhtumid, mitte ainult patud, vaid ka selle, mis on hea, nii õnnestumised kui ebaõnnestumised, kõik, kõik, millest minu elu koosneb.\nOlen mitmeid kordi kogenud vaimulike isade soovitusel üldist pihtimust kasutanud ja näinud, et selle abil juhtuvad imed. Kui ma oma pihiisale oma elust räägin, tuleb Jumala arm ja vabastab mind imelisel viisil kõikidest halbadest läbielamistest, haavadest, hingelistest traumadest, süü- ja häbitundest, sest minu rääkimise ajal palvetab minu pihiisa tuliselt Jumala poole, et ma kõikidest piinadest lahti saaksin.\nÜhesõnaga ‒ kui inimene pihib, siis preester palvetab tema eest. Samal ajal tuleb Jumala arm ja vabastab inimese hingelistest traumadest, mis on teda aastaid piinanud, ilma et ta teaks nende põhjust. Kui ma räägin oma pihiisale hingelistest läbielamistest, siis preester vaatab palvetades mu hinge ja näeb minu hingeseisundit ja annab mulle edasi Jumala armu.\nSelleks, et häbist katkenud suhe taastada, et üleüldse häbist võitu saada, on vaja taastada osadussuhe inimese ja inimese vahel ja lõpuks inimese ja Jumala vahel. See algab usaldusliku suhte loomisest, abistaja ennastohverdavast laskumisest abivajaja mõistmise juurde – usaldada ja võtta ta vastu tingimusteta, sellisena nagu ta on. See on iga venna ja õe Kristuses tõeline kohustus. See ongi Kristuse armastuse käsu täitmine. Me võlgneme üksteisele armastust, ei midagi muud.\nOn üheselt selge, et häbi käes kannatav inimene ja tegelikult mitte ükski inimene ei saa meeleparanduse teed käia üksinda. Selleks on vaja kõrvale teist inimest. Selleks inimeseks on kindlasti vend ja õde Kristuses, tõelise hingearstina aga vaimulik isa.\nLõpetuseks tahan lisada, et pühad isad soovitavad oma pattude pärast mitte ülemäära kurvastada ja oma „kurja mina“ vastu mitte üles tõusta, sest nii võin ma kaotada lootuse. Lootusetus ja masendus on aga kõige halvemad seisundid. See on saatana lõks, et ma kaotaksin vaimulik innu ja satuksin meeleheitesse, loidusesse ja tüdimusse. See on ka põhjus, miks pihiisa peab oma pihilapse patu väljatoomisega, Jumala armust juhituna, väga õrn ja ettevaatlik olema. Pihiisadena oleme me tihti karmid patu ja tõe valguse kätte toomisega, see aga võib just värskelt häbitundest vabaneva armsa venna või õe veelgi sügavamasse masendusse ja häbisse viia. Maailm on niigi karm ja tahab meid igal sammul hukka mõista – õrnust on vaja!\nHea oleks muuta palveks kõik, mis mulle muret teeb. Ma ei hoia seda enda sees, vaid lähen kiiresti oma vaimuliku isa juurde, pihin ja selle looga on lõpp. Nagu ütleb apostel Paulus: „Ma unustan kõik, mis on taga, ja sirutan eesoleva poole.“ (Fl 3:13)\nOluline on mõista, et nii piht kui ka vaimulik vestlus ei ole mingid eraldi seisvad üksused, vaid nad on osa kogu Kiriku elust, Kiriku pühast pärimusest, mille keskmeks on õigeusu kirikus Kristuse ihust ja verest osasaamine.\nAndre R.P. Borrely, Salasused: Piht. „Metropoolia“ nr 33. EAÕK Kirjastus, Tallinn 2007.\nArhimandriit Viktor Raissi, Vaimulik isadus ja piht. „Metropoolia“ nr 42. EAÕK Kirjastus, Tallinn 2008.\nBrad Binau, Pastoriameti administreeriv külg: ühenduslüli häbi ja stressi vahel. Hingehoiu ajakiri nr 1. EELK Haiglahingehoiu Keskus, Tartu 2000.\nChania linna Kuldallika klooster, Püha Porfiriose elu ja õpetused. EAÕK Kirjastus, Tallinn 2014.\nEAÕK Püha Sinod, EAÕK Teenistusraamat. Eesti Apostlik‒Õigeusu Kirik, Tallinn 2014.\nLewis Engel, Tom Ferguson, Kujuteldavad kuriteod. Elmatar, Tartu 1997.\nMetropoliit Ilarion, Usu saladus. Sissejuhatus õigeusu teoloogiasse. Teabeinfo OÜ, Tallinn 2017.\nMunkpreester Savvas, Ettevalmistus pihiks. „Metropoolia“ nr 73. EAÕK Kirjastus, Tallinn 2015.\nNaatan Haamer, Abielulahutuse lein. Mis juhtub lahutusprotsessis ja kuidas sellega toime tulla. Referaat. Tartu 10/2010.\nNaatan Haamer, Lapse süütundest. „Kristlik Kasvatus“. EELK Laste‒ ja Noorsootöö ühendus.\nPaavo Kettunen, Aitav kohtumine. Hingehoiu alused ja teoloogia. EELK Usuteaduse Instituut 2016.\nPüha Johannes Kuldsuu, Jutlused meeleparandusest. EKSA, Tallinn 2019.\n Püha Siimeon Uus Teoloog, Bütsantsist pärit munk, suur õigeusu toeloog, müstik, poeet (949–1022)\n Richard S. Lazarus (1922–2002), üks XX sajandi enamviidatud psühholooge, kes uuris ja rõhutas emotsiooni ja mõtte vahelist „abielu“ kui väga tihedat seost.\n Püha Andreas oli Kreeta saare piiskop (+712), kelle meeleparandamise kaanonit me õigeusus kirikus suure paastu esimesel nädalal loeme.\n Origenes, varakristliku Kiriku kirikuisa Alexandriast, Egiptusest (184–253).\n Johannes Cassianus (360–435), munk, askeet, kes tõi Idakiriku monastilise elu kogemuse Läänekirikusse.\n Λογίσμοι on Kreeka kirikuisade poolt kasutatav termin, mida kasutatakse ründavate ja/või ahvatlevate mõtete kirjeldamiseks, ja mille võttis kasutusele ka püha Evagrius Ponticuses (346-399), rääkides kaheksast kohutavast kiusatusest, alateadvusest tulevast mõttest. Oma traktaadis „Praktikos“ jagab püha Evagrius oma kaasmunkadele juhtnööre, kuidas deemoneid, keda ta läbi kaheksa alateadvusest tuleva mõtte kirjeldab, ära tunda ja nende ümber käia, selleks et saavutada apatheia ehk kiretus. Selles õpetuses tehakse vahet kaheksal pahel: aplus, iharus, ahnus, kurvameelsus, viha, acedia, auahnus aga ka võimuiha ja uhkus.\n Inimene esitab endale süüdistusi asjade eest, milles ta tegelikult süüdi ei ole. Väga tihti kannatavad just lapsed omnipotentsuse all ja neil tekib kujuteldav süütunne. Näiteks võib väike laps võtta endale olematu süü oma vanemate lahkumineku või oma venna või õe ootamatu surma eest.\n Freudi järgi sisaldab superego ühiskonna väärtusi ja moraali, mida oleme õppinud oma vanematelt ja teistelt. Superego ülesanne on veenda ego pigem moralistlike eesmärkide poole, kui lihtsalt realistlike eesmärkide saavutamiseks ja täiuslikkuse poole püüdlemiseks. Superego funktsioon on kontrollida alateadvusest tulevaid instinktiivseid impulsse, eriti just neid, mida ühiskonna eetilised nõudmised meile ette kirjutavad, nagu näiteks inimeses seksuaalsusega ja agressiivsusega seotud mõtlemine, eneseväljendamine ja tegutsemine. Superego koosneb kahest süsteemist: südametunnistusest ja ideaalsest eneseteadvusest (ideaalpilt iseendast). Nt eksimuste puhul võib südametunnistus karistada ego süüd tundma ja superego paneb inimest läbi süütunde ennast halvasti tundma.\n B. Binau, Pastoriameti administreeriv külg: ühenduslüli häbi ja stressi vahel.\n Püha Johannes Kuldsuu (354–407), kes 386. aastal pühitseti Antiookia kirikus preestriks ja 397. aastal piiskopiks, 398. aastal trooniti Konstantinoopoli ülempiiskopiks.\n Oluline on mõista, et kui meid ristitakse, siis me sureme sellele maailmale, meie vana loomus lüüakse koos Kristusega risti, ja me ärkame uuele elule koos Kristusega ning oleme kutsutud hoidma oma ristimisriide puhtana ja valgena kuni viimse kohtupäevani. Kristus ise ütleb meile: „…kes oma elu kaotab minu pärast, leiab selle.“\n Teoloogia vaatekohast teeb õigeusu Kirik vahet akrivial (ἀκρίβεια) ja oikonoomial (οἰκονομία). Sageli ei pööra me sellele vahetegemisele piisavalt tähelepanu. Akrivia on käsk, algalus, mis kujutab endas seda Jumala täiuslikkuse kuju, milleni me peame, Jumala näo järgi tema sarnaseks loodutena, eneses jõudma. Oikonoomia on aga see viis, kuidas meie viletsad ja patused oleme võimelised siin langenud maailmas elama, ja viis kuidas akriviat kohaldada meie konkreetse olukorraga.\nAabraham Tölpt (1965) on õigeusu vaimulik, lõpetanud EELK Usuteaduse Instituudi (UI) hingehoiu baaskoolituse, UI rakenduskõrghariduse õppe õigeusu teoloogia eriala üliõpilane.\nFeminism on patriarhaalne


Anneli Trees – Vikipeedia\nAnneli Trees (2013)\nAnneli Trees (sündinud 14. oktoobril 1998) on eesti kabetaja. Tema treener on Piret Viirma ja esindab ta Nupuklubi (endise nimega Lasnamäe Male-Kabeklubi). Ta võitis 2017. aasta Eesti naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes.\nIndividuaalselt on ta Eesti noorte meistriks tulnud 2011. aastal minikadettide vanuseklassis ja 2012. aastal kadettide vanuseklassis (mõlemad vene kabes). Ta jagas 2012. aastal Eesti juunioride meistrivõistlustel vene kabes esikohta Janet Tammega, sama juhtus ka 2013. aastal juunioride rahvusvahelise kabe meistrivõistlustel.\n2013. aastal võitis ta Eesti naiste kiirkabe meistrivõistlused 100-ruudulisel laual.\n2013. aastal mängis ta teise Eesti tütarlapsena poiste seas kadettide maailmameistrivõistlustel (esimene oli 2007. aastal Kadi Veski) ning saavutas seal 20. koha. Neidude hulgas saavutas ta 2013. aasta kadettide maailmameistrivõistlustel välkkabes aga 5. koha.\n2016. aastal võitis ta Eesti naiste välkkabe meistrivõistlused (64-ruutu). Tavakontrolliga turniiril oli ta aga kolmas. Samal aastal saavutas ta rahvusvahelise kabe Euroopa noorte meistrivõistlustel välkkabes 7. koha ja tavaajakontrolliga turniiril 11. koha.\nAnneli Trees Eesti Kabeliidu saidil\nEesti naiste meistrid rahvusvahelises kabes\n1973 Helle Vehlmann\n1974 Õie Kroon\n1975 Helle Vehlmann\n1976 Marika Tunis\n1977 Marika Azojan (Tunis)\n1978 Õie Kroon\n1979 Piret Liiva\n1980 Õie Kroon\n1981 Piret Liiva\n1983 Õie Kroon\n1984 Piret Liiva\n1985 Piret Viirma\n1986 Õie Kroon\n1987 Anneli Veski\n1988 Piret Viirma\n1989 Merit Nahkor\n1990 Anneli Veski\n1991 Anneli Veski\n1992 Anneli Veski\n1993 Piret Liiva\n1994 Anneli Veski\n1995 Anneli Veski\n1996 Marika Azojan\n1997 Anneli Veski\n1998 Anita Seppa\n1999 Anita Seppa\n2000 Anita Seppa\n2002 Anita Seppa ja Piret Viirma\n2005 Piret Viirma\n2006 Piret Viirma\n2008 Kadi Veski\n2009 Kadi Veski\n2010 Piret Viirma\n2011 Elvia Sõber\n2012 Piret Viirma\n2013 Piret Viirma\n2014 Piret Viirma\n2015 Joanna Sild\n2016 Marika Azojan\n2017 Anneli Trees\n2019 Karmen Kuusik\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Anneli_Trees&oldid=5298836"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:54, 27. aprill 2019.


mayra-rojas profiil | foporno.net - секс видео чат\nViimase sisselogimise aeg: 14.08.20 7:02:41\nKlõpsates nupul, tõstad mayra-rojas esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. mayra-rojas hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja mayra-rojas kohta\nKasutaja mayra-rojas tööaeg


Eesti võistkond piirdus orienteerumise MK-etapil sprinditeates 30. kohaga - Sport\nEesti võistkond piirdus orienteerumise MK-etapil sprinditeates 30. kohaga\nEvely KaasikuFoto: Külli Leola\nPrahas toimuval orienteerumise MK-sarja etapil joosti täna sprinditeade, kus Eesti võistkond sai 30. koha.\nEesti esindusvõistkonnal ei olnud parim päev ning Annika Rihma poolt esimeses vahetuse lõpuks välja võideldud 15. koht jäi ka terve võistluse kestel parimaks positsiooniks. Teises vahetuses langes Kristo Heinmann 28. ning kolmandas vahetuses tõi Ats Sõnajalg võistkonna rajalt tagasi 32. kohal. Viimases vahetuses tõstis Evely Kaasiku Eesti esindusvõistkonna paari koha võrra ja tõi võistkonna üle finišijoone 30. kohal. Võitjatele kaotati ligi seitse minutit.\nRiikidest oli Eesti võistkond 14. Varasemalt on Eesti nelik tänavu saanud MM-il 10. ning Euroopa meistrivõistlustel 12. koha.\nEesti teine võistkond koosseisus Triin Jäädmaa, Reigo Teervalt, Sergei Rjabõškin ning Maiki Maalberg lõpetas 35. kohal, kusjuures meie esindusvõistkonnast jäädi maha üle kaheksa minuti.\nLaupäeval võisteldakse Tšehhi põhjaosas kuulsatel liivakivimaastikel lühirajal ning stardis on ka tänavuse MM-i sama distantsi 8. koha omanik Timo Sild ning neli aastat tagasi MM-i lühirajal 6. koha saanud Lauri Sild. Pühapäeval on programmis individuaalne sprindivõistlus 2021. aasta MM-i võõrustajalinnas Mlada Boleslavis.


Halkidiki poolsaarel asuv Thessaloniki on suuruselt teine linn Kreekas, mis on ühtlasi Kreeka üks kaunimaid ja ökoloogiliselt puhtamaid piirkondi. Lõputu liivane rannajoon ja teemantroheline meri – see ongi Thessaloniki.\n322 240 (2011)\nThessaloniki asutati aastal 315 eKr. Nime sai linn Makedoonia kuninga Kassandrase naise ja Aleksander Suure õe Thessaloniki järgi. Linn oli Makedoonia kuningate alatises soosingus ega kaotanud kunagi oma tähtsust ja mõju.\nThessalonikis on niiske subtroopiline kliima. Suved on siin kuumad ja üsna niiskete öödega ning maksimaalne temperatuur võib olla umbes 30°C. Aasta kõige kuumem kuu on juulikuu, kui keskmine temperatuur võib olla kuni 26°C.\n15. veebruar – Tuhkapäev\n25. märts – Iseseisvuspäev\n4. ja 5. aprill – Ülestõusmispühad\n25. ja 26. detsember - Esimene ja Teine Jõulupüha\nThessaloniki ühistransporti teenindab Thessaloniki Urban Transport Organization (OASTH), mis opereerib bussiliiklust 75 marsruudil.\nThessaloniki on üks suurimaid raudteekeskusi Balkani riikidele, omades otseühendusi järgmiste linnadega: Sofia, Skopje, Belgrad, Moskva, Viin, Budapest, Bukarest ja Istanbul, lisaks Ateena ja teised Kreeka linnad.\nSuurimad Thessaloniki ostukompleksid on Cosmos Mediterranean ja Notos Galleries. Antiigi- ja kirbuturg tasub kindlasti külastamist, isegi kui ei soovi midagi osta. Kesklinnas asub ka Kapani toiduturg, kus on suur valik värskeid tooteid hea hinna eest.\nThessalonikis on ka suur valik kondiitriärisid nagu nt Chatzis ja Terkenlis, kus müüakse erinevaid maiustusi. Kindlasti tasub seal käies proovida traditsioonilisi maiustusi Syropiasta ja kodutehtud Glyka Koutaliou.\nDemetriuse basiilika - Varakristlikust ajast pärinev püha Demetriuse basiilika on linna kaitsepühakule pühendatud koda ja üks suurejoonelisemaid kreeka ortodoksi kirikuid.\nGaleriuse triumfikaar - Pärslaste võitmise auks Mesopotaamias ja Armeenias sai püstitatud imperaator Galeriuse triumfikaar.\nGalerius III mausoleum - Galerius III mausoleum ehk Rotonda muudeti hiljem kristlaste pühakojaks.\nKeskaegse linnuse müürid – Keskaegse linnuse müüridelt avaneb vaade linnale ja lahesopile.\nSofia basiilika – 6. sajandist pärinev ajaloo- ja kultuurimälestis\nThessaloniki arheoloogiamuuseum - Thessaloniki arheoloogiamuuseum pakub külastajatele tutvumiseks huvitavaid ja hinnalisi väljapanekuid antiikajast.\nValge torn - Linna kuulsusrikkale minevikule vaatab kõrgelt alla linna sümbol – Veneetsia meistrite 15. sajandil ehitatud Valge torn.


Tomatiprojekt tõi aianduskooli hullud päevad - MES nõuandeteenistus\nTomatiprojekt tõi aianduskooli hullud päevad\nSee oli täielik hämming, mis juhtus, ütleb Ulvi Mustmaa. Ta on Räpina aianduskooli arenguosakonna juhataja. Seda hämmingut väljendab ta intervjuu jooksul eri vormides veel ja veel.\nLühidalt on asi väga lihtne. Räpina aianduskool lubas kinkida kõigile endast teada andnud soovijatele sõbrapäevaks neli tomatitaime – kaks punast, kaks kollast – ja väetist nende väetamiseks, n-ö tavalist väetist ja maheväetist. Kes tahab, see saab. Kõik ühiselt kasvatavad ja võrdlevad tulemusi eri väetistega ja omavahel. Eelkõige oli silmas peetud koole-klasse, aga liitus ka loodusmaju, lasteaedu, noortekeskusi ja isegi nukufilmistuudio.\nKui 13. jaanuaril postitati Facebooki lehele teade ja saadeti maakondade haridusosakondadele laiali info niisugusest võimalusest, ei osanud keegi ette näha, mis juhtub.\n«Arvasin, et tõenäoliselt registreerub 50 klassi, no sada, aga sel juhul oleme ikka kõvad tegijad,» ütleb Mustmaa. «Panime enda arvates paraja varuga samal esmaspäeval ka seemned mulda saja komplekti jaoks.»\nAga teisipäeva õhtuks kogunes registreerunuid üle kahesaja. Siis ei olnud enam kellelgi aimu, kui palju osalejaid võiks tulla. Reede õhtul, kui tõmmati kriips alla, oli lõplik number 786. Lihtne arvutus näitab, et kui igale osalejale lubati neli taime, oli neid vaja 3144.\nEsimesest külvist mõistagi ei piisanud ja et võistlusmomenti silmas pidades kõigile võrdne lähtepositsioon anda, tuli kõik vajalikud taimed uuesti külvata. Oli üksjagu keeruline ülesanne vajalikke seemneid hankida, sest ei ole veel hooaeg.\n«Üldjuhul külvavad inimesed kodustes tingimustes tomatiseemneid naistepäeval,» lausub Mustmaa. Aga siis oli alles jaanuar. Suur külvipäev oli 20. jaanuaril, tõusmed tulid kaheksa päeva hiljem ja arvestus oli tehtud nii, et sellest päevast viljade valmimiseni peaks valitud amplitomatisortide puhul minema 85 päeva.\nPunase tomati sort kannab nime «Viima» ja kollase sort «Venus». Need sobivad kasvatamiseks ka toas aknalaual. Räpina aianduskooli köögiviljanduseõpetaja Tairi Albert sõnab, et nende sortide viljad ei ole suured, kuid see-eest on taimed väga saagikad, nii et proovimiseks peaks tomateid jaguma. Külvamisest on Youtube'i keskkonda ka video üles pandud.\nAga see ei ole veel kõik. Tuli hankida ka hoopis rohkem väetist, kui algselt plaanitud. Ja siis oli vaja välja mõelda logistika, kuidas taimed kingisaajatele kätte toimetada. Kokkulepped on tehtud omavalitsuste ja maavalitsuste haridusosakondadega. Tahtes kõik taimed kohale viia, peab Räpina kooli buss Eestile kaks tiiru peale tegema.\n«Me ei olnud niisuguse massiga arvestanud,» sõnab Ulvi Mustmaa. «Omamoodi kurb on, et väga paljud küsisid liitumisvõimaluse järele pärast tähtaja kukkumist, aga meil on näiteks maheväetis spetsiaalsetes purkides juba tellitud.»\nAga miks selline asi üldse? Mustmaa selgitab, et ühtpidi on ettevõtmine inspireeritud haridusministeeriumi algatusest «Huvitav kool», teisalt aga tõdemusest, et aiandus on lastele ja noortele kaugeks jäänud.\nÕieti hakkas mõte idanema juba eelmisel talvel, mil tekkis idee proovida salatiga, mis on kiire kasvuga. Siis vaidles keegi vastu, et peab ikka atraktiivsem olema ning tuleks proovida herneste ja päevalilledega, aga eestlaslikult vaieldes läks õige aeg mööda, ilma et asi oleks üldse kuhugi jõudnud. Sellel aastal ei hakatud enam vaidlema, otsustati, et tomatid on põnevad ja toredad.\n«Tänapäeva laste elustiil on muutunud, palju vähem on aimu taimedega toimetamisest. Mõte oli meelitada noori aianduse juurde ja näidata, et see võib lahe olla,» selgitab Mustmaa. «Täiskasvanud inimesed on kõik oma lapsepõlves kellegi aiamaad rohinud. See oli väga loomulik, et inimesed kulutasid vaba aja peenardel ja põldudel. Mõned said sellest teraapilise kogemuse, kuid kõik ju ei ole roheliste näppudega ning leidus ka neid, kes tundsid tohutut pääsemist, kui ei pea kõplamas käima ja vajaminevat poest osta. Aga last ehk see just huvitaks.»\nSõbrapäeva tomatiprojekti tomatid ei vaja üksnes kastmist ja väetamist, vaid need tuleks üks kord ka ümber istutada. See aeg saabub märtsi esimesel nädalal, nagu soovitab köögiviljanduseõpetaja Tairi Albert.\nUlvi Mustmaa lisab, et see oli ka omamoodi eesmärk, et tekiks arusaamine, mismoodi taime istutamine käib ja mida selle juures tuleb silmas pidada.\nNiisamuti on erinevate väetistega väetamine õpetlik. Milleks väetada, kui palju väetada ja kas maitse muutub, kui kasutatud on mineraalväetist või maheväetist.\n«Kui laps vaatab pärast seda kaupluses väetise pakendeid, võiks ta osata juba arutleda, miks ja mida peab panema,» sõnab Mustmaa. «Ja kui on ette antud norm hektari kohta, mida siis oma taimekesega teha.»\nMuidugi on tõsiasi, et tomatiprojekti taimede viljade valmimise kiirus sõltub sellest, kui päikeseline on kevad, aga teoorias peaks mais tomateid noppida saama. «Vast praktikas ikka ka,» usub Mustmaa.


Mis on suured liigesed ja nende ravi. Sagedasemad haigused\nNäiteks Soomes on liigesepõletikust tingitud amüloidoos täielikult kadunud ning vähenenud on juveniilsest artriidist tingitud enneaegsed surmad. Väga oluline ja suuri oskusi nõudev on ravida luustiku arenguhäireid nii, et jalad kasvaksid ühepikkuseks, põlved oleksid sirged, randmed ja labajalad õige kujuga.\nKui rääkida sportlastest või üldiselt aktiivsema eluviisiga inimestest, täpsustaksin hea meelega seda liigitust ning kasutaksin pigem sõnu trauma ja ülekoormus. Viimane tekib liigse koormuse, ebapiisava taastuse või vale tehnika tagajärjel. Traumaatiliste vigastuste tekkeks on vaja sundida põlve mingi välise jõu abiga liikuma suunda, kuhu see liikuma ei peaks tuletame meelde, et põlv on sisuliselt hing. Seda haigust kirjeldas esmakordelt Mõiste idiopaatiline viitab asjaolule, et ka tänapäeval pole selle konkreetse haiguse põhjus teada, erinevalt parkinsonismi sümptomaatilistest vormidest, kus me suudame esile tuua konkreetse põhjuse.\nKui haigusnähud osutuvad piisavalt väljendunuks, määratakse patsiendile antiparkinsonistlikud ravimid. Kui haige vaatamata levodopa kasutamisele siiski oluliselt ei parane, siis võib kahelda diagnoosi õigsuses ning haiget peaks süvendatult uurima, et selgitada mingi muu parkinsonistliku sündroomi võimalust. Parkinsoni tõve korral häirivad haiget kõige enam jäikus, treemor, liigutuste aeglus ning ulatuse vähenemine, tasakaaluhäired, kõnnaku häired. Raskendatud on keha pööramine voodis; ilmneb stardiraskus liigutuste alustamisel; käekiri muutub väikseks.\nLihasjäikus ehk rigiidsus on väliselt vähem märgatav sümptoom kui treemor ning iseenesest ei muuda patsienti tavaliselt abituks Bradükineesia ehk liigutuste aeglustumine on tavaliselt kõige enam häiriv sümptoom. Varakult võib bradükineesia ilmneda miimikavaegusena e. Tavaliselt varieerub parkinsonistlike sümptoomide väljendusaste päeva jooksul küllalt oluliselt.\nDepressioon esineb kuni pooltel Parkinsoni haigusega haigetest. Tavaliselt on depressiooni aste vähene voi moodukas. Haiged võivad olla düsfoorilised, pahatujulised. Mõnikord võib depressioon kombineeruda ka rahutusega agiteeritud depressioon. Seniilsuse dementsuse väljenduseks loetakse mäluhäireid, äratundmisraskusi, abstraktsioonihäireid ja arvutamise raskusi. Vanematel inimestel võivad antikoliinergilised ravimid tsüklodool, parkopaan, akinetoonamantadiin ja dopamiini agonistid põhjustada segasust, paranoilisust ja hallutsinatsioone.\nKõnehäired seisnevad sageli kõne valjuse languses, fonatsiooni ja artikulatsiooni häiretes. Tavaliselt on haige hääl tugev lause algul ning muutub tasaseks lause lõpus.\nKõnehäire võib ilmneda varakult haiguse algul, muutudes probleemiks näiteks telefoniga rääkimisel, mil patsiendi kõne on raskustega arusaadav. Süljeeritus tekib osal haigetel seetôttu, et neelamishäire korral koguneb sülg neelu ning voolab vabalt välja.\nSüljeeritus võib ilmneda ka ainult öösiti. Neelamishäire tekib tavaliselt Parkinsoni haiguse hilises staadiumis ning pole kunagi varajane sümptoom. Kõhukinnisus on Parkinsoni haigusega sagedaseks kaebuseks. Ei maksa karta mingit organismi mürgitumist, kui kõht pole mõne päeva jooksul läbi käinud. Kõhukinnisuse põhjusi on mitu.\nParkinsoni haigusest tingituna aeglustub soole normaalne liikuvus e. Ka ravimid võivad soole peristaltikat aeglustada. Sooletrakti peristaltika soodustamiseks võiks päevas juua vähemalt klaasitäit vett. Väljendunud kõhukinnisuse korral võib tarvitada ka lahtisteid. Eestis on umbes podagrapõdejat, sagedam on haigus keskealiste meeste hulgas.\nUmbes pooltele kõigist podagrahaigetest piisab dieedist, ilma et oleks vaja võtta ravimeid. Reumatoidartriit Iseloomustus Reumatoidartriit on krooniline liigesepõletik. Sellesse haigestub igal aastal umbes poolsada täiskasvanut Eestis. Kõige sagedamini Mis on suured liigesed ja nende ravi aastased naised ja kõige harvemini noored mehed.\nÄge põletik põhjustab samuti naha paikse punetuse ja kuumenemise. Esimesed hood paranevad täiesti ära. Ilma ravita võib podagra levida mitmesse liigesesse ja lõpuks põhjustada paljude liigeste raske kahjustuse ning invaliidsuse. Ravimata podagra kahjustab ka neerusid. Diagnoosi kinnitamiseks võetakse liigesevedelikust nõelaga proov, milles mikroskoobiga nähakse uraadikristalle.\nAllopurinool on väga tõhus. Seda kasutatakse umbes aasta jooksul iga päev, seejärel võib proovida dieeti ilma ravimiteta. Paljudele on püsiraviks Olaliigese diagonaalide vigastuse korral üks tablett nädalas või lühiaegne ravikuur suurema söömingu puhul.\nKõhre ja luu uuristamine algab juba nädalate jooksul. Aastatega uurded laienevad ja ilmuvad üha uutesse liigestesse. Kauakestev põletik närtsitab kudesid: nahk õheneb, lihased kõhetuvad, luu hõreneb ja vere hemoglobiin Mis on suured liigesed ja nende ravi.


Meeste võrkpallikoondis valmistub Kuldliigaks - Paberleht - Tasuline - Sakala\nSelle nädala alguses kogunesid 22 Eesti rahvuskoondislast Tartus, valmistumaks kuu lõpus peetavateks esimesteks Kuldliiga mängudeks. Seejuures on koondise kandidaadina üles antud ka Viljandist pärit Silver Maar (vasakul). FOTO: Margus Ansu\nSelle nädala alguses kogunes Euroopa Kuldliiga mängudeks valmistuma 22-liikmeline Eesti meeste võrkpallikoondis, kuhu ühe liberona kuulub Viljandist pärit, praegu Pärnu Võrkpalliklubi särki kandev Silver Maar.\nEesti mängib Kuldliiga A-alagrupis koos Läti, Belgia ja Hispaaniaga. Esimene turniir leiab aset 28.–30. maini Tartus, teine 4.–6. juunini Lätis Liepājas ja finaalturniir 18.–20. juunini Belgias Kortrijkis. Esimesed kontrollkohtumised peab Eesti 20.–22. maini Tartus Lätiga.


Kui teil on õnnelik elu ühega neist 5 asjast, siis antakse kellegi teise kadedus - Psühholoogia - 2019\nKuigi naiste sõprus on olemas, on see sageli üsna ebaselge sündmus. Erinevalt meessoost on tal palju alamjooksu ja nüansse. Ja ikka on naiste sõpruse lahutamatu osa alati kadedus. Millised on põhjused, miks naised üksteist kadestavad?\nSee on kadeduse peamine teema. Ilus, arukas, jõukas inimene, keda leiab üks tema sõpradest, tekitab alati huvi, uudishimu ja kõigi teiste kadedust. Isegi kui igaüks neist ja kõige rohkem on isiklikus elus üsna hea.\nVõi käekott või kleit. Iga stiilne, ilus asi, mille sõber ostis, muudab teised naised sarnaseks ostmiseks. Ja isegi parem, kui toode osteti väikese hinnaga.\nSõltumata sellest, kas tegemist on looduslike andmetega, uue treeningu või tõhusa toitumisega, kiidavad sõbrannad teid kiitust, hammastades oma hambad kadedusega. Samuti tahavad nad kaalust alla võtta (isegi kui üldse mitte).\nKaunis korter või maja, isegi hüpoteegiga, on tema sõprade kadestamise hea põhjus. Sotsiaalsed markerid ja kindlad väärtused, millega sa ei saa midagi teha. Oled sa juba hüpoteeki kadunud, et kõik kadedaks?\nStatistika kohaselt on naise kadedus ja sõbrannade laste edukus (kes mingil põhjusel pidevalt võrreldakse oma laste õnnestumisega). Ja kui kellelgi ei ole lapsi, siis muutub nende esinemine sõbrannade hulgas veel üheks põhjuseks, et tema huuled hirmutada.\nÜks kompliment, et armastatud naine kardab kõige rohkem kuulda\nCopyright 2019 \_ none \_ Kui teil on õnnelik elu ühega neist 5 asjast, siis antakse kellegi teise kadedus


Ameerika skaudid kuulutasid pedofiiliaohvrite kahjunõudest pääsemiseks välja pankroti | Õhtuleht\nAmeerika skaudid kuulutasid pedofiiliaohvrite kahjunõudest pääsemiseks välja pankroti (7)\nToimetas Greete Kõrvits, 19. veebruar 2020 18:09\nEndisi skaudipoisse, kes sattusid seksuaalse väärkohtlemise ohvriks, on teadaolevalt tuhandeid.Foto: AP/Scanpix\nAmeerika skaudiorganisatsioon (The Boy Scouts of America) ägab mitte kümnete, mitte sadade, vaid tuhandete seksuaalvägivallasüüdistuste all. Teisipäeval kuulutasid skaudid välja pankroti.\nSelle eesmärk pole organisatsiooni töö lõplik peatamine, vaid lootus lükata edasi hetkel loodava ohvrite kompensatsioonifondi nõudmisi. Tänaseks on neid mehi, keda juhendajad, laagritöötajad, treenerid ning õpetajad aastate jooksul väärkohtlesid, kokku tuhandeid ning neid esindavad advokaadid arvutavad kokku, kui suur võiks kõnealune fond olla. Arvatavasti enam kui miljard dollarit, kirjutab CBS News.\nKatoliku kirik kulutas üle 10 miljoni dollari, et võidelda pedofiilpreestrite ohvrite vastu (21)\nPankroti välja kuulutamine ei pruugi skaute muidugi päästa, väga võimalik, et üüratu kompensatsiooni välja maksmiseks peavad nad maha müüma suure hulga neile kuuluvat kinnisvara ning maad, mida seni kasutanud laagriteks ja matkadeks. Avalikuks tulnud juhtumid laste ärakasutamisest pole organisatsiooni ainus mure, skautide populaarsus on püsival langusjoonel juba aastaid ja uusi liikmeid tuleb juurde järjest vähem. Hetkel on neil veidi alla kahe miljoni liikme, Boy Scouts'ide kõrgaeg jääb 1970ndatesse, mil nende ridades oli üle nelja miljoni poisi. Skaudid üritasid nuputada viise, kuidas uusi liikmeid juurde saada, teatades hiljuti lausa, et nendega võivad liituda ka tüdrukud, ehkki tüdrukutelgi on ammu olemas ka oma skaudiorganisatsioon.\nNii poiss- kui tüdrukskautide populaarsust vähendavad mõnevõrra ka erinevad analoogsed liikumised kirikutes ja usulahkudes. Näiteks katoliiklik American Heritage Girls, mida vanemad eelistavad tavalistele tüdrukskautidele, kuna viimased on nende silmis natuke liiga uuendusmeelsed ja ilmalikud ning keskenduvad vähem tütarlaste traditsioonilisele kasvatusele.\nSkaudipoiste tegevused siiski kohtuprotsessi vältel ei katke, lubab organisatsiooni kõneisik Evan Roberts. Kohalikud harud on juriidiliselt iseseisvad ning iga väike osakond eraldi pankrotti välja ei hakka kuulutama. Selles mõttes jääb noorte jaoks kõik eeldatavasti samaks.\nSkaudid pole ainus suur organisatsioon Ameerikas, mida seksuaalse väärkohtlemise süüdistused saadavad. Viimastel aastatel on erinevad katoliku kirikud kogu riigis, samuti ülikoolid nagu Penn State ja Michigani osariigi ülikool maksnud seksuaalvägivalla ohvritele sadu miljoneid dollareid kompensatsiooni.


Lähipäevil sajab vihma ja lörtsi - Ilmajaam.ee - ilm Eestis ja maailmas - Ilmateade\nLähipäevil sajab vihma ja lörtsi\n5. november 2021, 21:57\nLörtsisadu FOTO: Urmas Luik / Pärnu Postimees\nIlmateenistuse andmetel on lähipäevil üle Eesti oodata vihma- ja lörtsisadu.\nÖöl vastu laupäeva on pilves üksikute selgimistega ilm. Sajab vihma. Puhub lääne- ja edelatuul 5-11, puhanguti 14, rannikul kuni 12, puhanguti kuni 16 m/s. Sooja on 3-8 kraadi. Laupäeva päeval on pilves selgimistega ja sajuhoogudega ilm, kohati on võimalik äike ning sekka võib tulla ka rahet. Pärastlõunal saartelt alates pilvkate hõreneb ja sajuvõimalus väheneb. Puhub edela- ja läänetuul 5-11, puhanguti 14, saartel ja rannikul ka loodetuul kuni 13, puhanguti kuni 18 m/s, sajuhoogude all võib olla tugevamaid tuuleiile. Õhutemperatuur on 3-8 kraadi.\nÖöl vastu pühapäeva on vahelduv pilvisus. Kohati on sajuhooge, vihma sekka võib tulla ka lörtsi. Puhub lääne- ja loodetuul 5-10, rannikul puhanguti 15 m/s, pärast keskööd pöördub lõunakaarde ja nõrgeneb. Õhutemperatuur ulatub ühest külmakraadist nelja soojakraadini. Pühapäeva päeval pilvisus tiheneb ja vihmasadu levib üle Eesti ning sekka tuleb ka lörtsi. Tuul pöördub kagusse ja itta, õhtu poole lõunapoolsetes maakondades edelasse 4-10, rannikualadel puhanguti 15 m/s. Õhutemperatuur on 3-9 kraadi.\nÖöl vastu esmaspäeva on pilves ilm. Sajab vihma ja lörtsi. Puhub edelatuul 3-9, Lääne-Eesti saartel ja mandri põhjarannikul kirde- ja põhjatuul 10-15, puhanguti kuni 20 m/s, hommikuks pöördub tuul kõikjal kirdesse ja nõrgeneb veidi. Sooja on kuni 4 kraadi, saarte rannikul kohati 7 kraadi. Esmaspäeva päeval on pilves selgimistega ilm. Mitmel pool sajab vihma ja lörtsi, õhtupoolikul pilvisus hõreneb ja sadu lakkab. Puhub kirde- ja põhjatuul 5-12, saartel ja rannikul puhanguti 15 m/s, õhtuks nõrgeneb. Õhutemperatuur on 1-6 kraadi.\nÖöl vastu teisipäeva on vähese pilvisusega olulise sajuta ilm. Puhub valdavalt põhjakaare tuul 3-9 m/s. Külma on 1-6 kraadi. Teisipäeva päeval on vähest pilvisust, mis pärastlõunal lääne poolt alates tiheneb. Õhtul sajab Lääne-Eestis mitmel pool vihma ja lörtsi. Tuul pöördub edelasse ja lõunasse ja pärastlõunal tugevneb 5-12, rannikul puhanguti 17 m/s. Õhutemperatuur ulatub ühest külmakraadist nelja soojakraadini.


Cerucal?Kas raseduse ajal tohib siis või ei? | Ravimid | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nCerucal?Kas raseduse ajal tohib siis või ei? 18.01.05 / Ravimid\nTere, minul mure selline, arst kirjutas mulle iivelduse ja oksendamise vastu cerucali tablette, kuid pakendi infolehelt lugesin,et raseduse esimesel kolmel kuul on ravim vastunäidustatud. Rasedus on alles algstaadiumis, mingi 7 nädal ehk.Nüüd siis ei julge neid võtta,sest ei tea kuidas need võivad lootele mõjuda?\nRase tohib tarvitada iivelduse vastu inveritablette, need on apteegis retseptita.\ntere ma tahaks teada sellist asja kas raseduse ajal tohib kasutada õllepärmitablette (healthilife omasid), raseduse suuruseks praegu 8 nädalat. ma võtsin neid tablette juba enne rasedust aga pole julgenud ...\nJah, võib küll. Pärmis sisalduva foolhappe tõttu on see isegi soovitatav.\nMõistagi kasutusjuhendis toodud annustes.\nKas lamisili tohib kasutada rase?Ja kui on nahal lööve ning sügelus?\nLoomkatsetes ei ole leitud toksilist toimet lootele ega steriilsuse teket. Kliinilise kogemuse puudumise tõttu ei tohi LAMISIL kreemi raseduse ajal kasutada. Erandiks on juhud, kus ravist ...\nKas raseduse ajal tohib tarvitada viviscali?\nPeavalu korral olen seni kasutanud co-codamol`i,kuna on maoga probleeme,kas raseduse ajal võib ka neid tarvitada?\nViviscal on juuste kasvu soodustav toidulisand ja ei peaks rasedust mõjutama. Siiski ei ole vaja seda kasutada kui erilist vajadust ei ole.\nCo-codamoli (paratsetamool kodeiiniga) ...\nVaevlen rasedusegse kõhukinnisuse käes. Apteegist soovitati Figura teed, kodus lugesin pakendilt, et raseduse ja rinnaga toitmise ajal vastunäidustatud. Kas siis tohib seda kasutada või mitte? ...\nFigura sisaldab sennat või paakspuukoort. Tee suurendab soole (silelihaste)peristaltikat. Seda peaks rase vältima (et ei katkeks). Apteeker võiks seda teada, kas ta aga teadis, et kasutaja ...\nTere dr. Kurvits\nOlen 16. nädalat rase ja tahaksin teada, kas valusa kurgu puhul tohib raseduse ajal kasutada ravimit Xexoral Spray (loodan, et kirjutasin nime õigest, aga nii ta kõlab)?\nRaseduse ja imetamise ajal tohib HEXORALI kasutada ainult pärast ranget kasu ja riski vahekorra hindamist, kuna puuduvad piisavad andmed selle kohta, kas ravim läbib platsentaarbarjääri ...\nKas raseduse ajal tohib tarvitada naistepunakapsleid?\nSoovitan mitte kasutada, kuna piisav kogemus puudub.\nLp. hr. Kurvits,\nnoor neiu on üsna raseduse algul tarvitanud järgmisi ravimeid :\namitriptüliin, immovane ja seduksen.\nKas nimetatud ravimid võivad kahjustada arenevat ...\nRavimite kasutusjuhendites on alati hoiatused raseduse suhtes ja neid peab arvestama ka arst kui ravimeid määrab. Seega võtab arst vastutuse enda peale. Teema on niivõrd ...


Veekraaniga katlaboiler - disainifunktsioonid, selle eelised ja puudused - Projekteerimine 2021\nVenemaa on väga suur riik, mille piirid asuvad erinevates kliimatingimustes. Seetõttu on kodude kütmise probleemid kõikjal lahendatud erinevalt. Kui peamiseks kütuseks on küttepuud, võite tihti näha ka tahkete küttega boilereid, millel on täiendav veering. Neid toidetakse ainult küttepuude abil ja teist tüüpi kütust ei saa kasutada. Lõppude lõpuks on ahju sees keerulised füüsikalis-keemilised protsessid, mille jooksul võib põleda vaid kuiv puit. Seetõttu tuleb enne selle konkreetse muudatuse valimist hoolikalt hinnata selle liigi kütuse kulusid ja kättesaadavust.\nKindlasti on kindel, et mõni ebatavaline disain tekitas mõtet Kanada metsapõlvedele. Nad jagasid oma mõtteid inseneridega ja ilmub boulevardi raudahõre. See põhineb ümmargusel kerel, mis sarnaneb tünniga, ja siseruum on jagatud kaheks tasemeks. Tünnise alumine osa mängib küttekolde rolli, kus küttepuid on paigaldatud ja kus nende süütamine toimub. Siin tekib kõrge temperatuur, mis aitab kaasa suure koguse soojuse kogunemisele.\nKüttepuude põletamisel moodustuvad kuumad gaasid, mis tõusevad ja täidavad ümarate torude teise osa ruumi. Mõned kõverad torud läbivad kahe ahju keskpunkti. Tuntud konvektsioonimeetod võimaldab meil kasutada inimesele looduslikke füüsilisi protsesse.\nKülmas vees torude kaudu siseneb külm õhk. Ahjus koguneb punase kuumaga kontuur, tänu millele moodustub kiirelt liikuv õhuvoog, mis puruneb välja suurel kiirusel, võttes koos temaga kogu ahju kuumuse. Fännide kasutamise korral süstitakse kuuma voogu, mis soojendab väga väikest ruumi. Seega täiendav ahelaga katla kasutab kõiki kolme kuumutusmeetodit - konvektsiooni, soojusülekannet ja soojusülekannet.\nTäiuslikult sobib siseruumides\nKirjeldatud ahi töötab erilisel viisil:\nEsiteks ahju soojendatakse veidi puidujäätmetega.\nSeejärel täidetakse tema alumine kõri puidust ülemise otsaga.\nTahked kütused kõigepealt leotada 12 tunni jooksul, mille käigus moodustub puitgaas.\nSee vabastab palju rohkem soojust kui puit.\nLendub õhuvool, mille temperatuur on sageli 120 ° C.\nSee puruneb läbi torusüsteemi. Seetõttu ruumi kuumutatakse kiiresti ja tõhusalt ilma taaskäivitamiseta.\nPöörake tähelepanu! Teises ahjus ei pruugi gaas sujuva veojõu korral täielikult välja põletada. Seetõttu tuleb veeahelaga ahju mugavaks kasutamiseks paigaldada kvalitatiivne korstnapesa. Igasugune süsteemi defekt viib süsinikmonooksiidi lekke, mis on väga ohtlik. Spetsialistid ei soovita uustulnukatel korsteni paigaldada eraldi. Te ei saa sellega eksperimenteerida, on parem kohe paigaldada ahju spetsialistidele.\nVeekontuuri paigaldamise tunnusjooned\nKasutamise skemaatiline skeem\nKuni viimase ajani ei saanud peaaegu kõik tahkekütuse ahjud konkureerida keskküttesüsteemidega. Ja kõik sellepärast, et ahju seadmete abil oli raske soojendada suurt ruumi, mis oli jagatud elamukruntideks. Kuid pärast seda, kui oli võimalik ühendada tavapärane boiler, töötades puiduga ja veekompleksiga, on palju muutunud.\nTäna võib isegi pagarivahi varustada tsirkuleeriva süsteemiga, mille kaudu jahutusvedelik liigub. Uued muudatused on saanud prefiksi "aqua". Nii ilmus "Aqua-Bulerjan" ja "Brenneran-Aquatan", mida saab kasutada vee küttesüsteemi korraldamiseks.\nDisainis võtab veeahel peaaegu 70% kogu põlemiskambri ruumist. Seetõttu soojeneb see vesi väga kiiresti ja ühtlaselt ning soojuskaod on minimaalsed. Temperatuuris ei esine teravaid muutusi, pole surve kõikumisi, nii et süsteem töötab korralikult ja efektiivselt. Buleerahu efektiivsus on võrreldav gaasigeneraatori efektiivsusega. Õhukogumine on ennast hästi tõestanud, nii et täna on sageli võimalik selliseid rajatisi näha elamutes, tööstusruumides ja avalikes kohtades.\n12 tunni jooksul toodavad ahjuküttega ahjud, mis on varustatud veetorudega, stabiilse temperatuuriga soojust. See võimaldab tõsta küttepuude ümberpaigutamist nii palju kui võimalik.\nPositiivsed tehnilised omadused\nBoulevard kaasaegsed ahjud võimaldavad suures piirkonnas soojeneda väga kiiresti ja ühtlaselt.\nVeesõidukiga varustatud mudelite valimisel on soojust lihtne transportida isegi teise ja kolmanda korruse ruumidesse.\nPagariäri enda suurus on kompaktne.\nSee on väga mugav kasutada ja seda ei ole keeruline paigaldada, kuid parem on usaldada korstna paigaldamine professionaalsetele ahjudele.\nVõrreldes analoogsurvepaigaldistega kasutab bakeriin palju vähem kütust. Üks täielik koormus on piisav 12-tunniseks tööks.\nLoomulikult loob selline operatiivsete eeliste loend ereda väljavaateid. Kuid selleks, et täielikult mõista kirjeldatud disaini eripära, soovitavad eksperdid, et hoolikalt uuriksite seadmete puudusi.\nLaadige ahju boulerit ainult korralikult kuivatatud puidust ja eelistatavalt kivimitest, mis põlemise ajal ei moodusta vaiku.\nSelle mudeli generaatorgaase ei kasutata täielikult, nad põlevad teises ahjus vähem kui 70%, mistõttu on võimatu nimetada paigaldust täiuslikuks.\nKorstnate ehitamisel tuleb pöörata suurt tähelepanu toru isolatsioonile. Vastasel juhul moodustub kondensaat, mis vähendab ahju bouleryani efektiivsust.\nKuna struktuuri peamine element - keha - on enamasti metallist, on boiler kuumuseallikas. Seepärast peaks meeter eemal talle kõik olema piisava kaitse. Kui boil on kahe seina ristmikul, siis peate mõtlema, kuidas neid kaitsta. Pagari ahju seinu ei saa panna. Ja see on väikemajade probleem. Maksimaalne lubatud kaugus on 20 cm.\nKui soovite ruumi kokku hoida, peate seinad olema seintega metallilehtede abil, mille kõrgus on kõrgem kui kirjeldatud seadme kehast. Seina ja lehe vahele on otstarbekas paigaldada basaltkütteseade. Sellisel juhul täidab metalli ekraan kahte funktsiooni - seinte soojendamiseks ja täiendava soojusallika töötamiseks.\nJa veel üks asi ahju disaini eripära kohta. Tolm avaneb paratamatult toruava sisse. Kui kuumutatud kanalite ahju ahju boilerid moodustasid niivõrd kõrge temperatuuri, et see kõik oma teedel põleb. Selle tulemusena on seadmete töös sageli kaasnenud ebameeldiv lõhn.\nLisaks ilmuvad õhu sisse kuumutatud ahju positiivselt laetud ioonid. Nad koheselt meelitavad endid väikseimaid mustuse osakesi, mis satuvad inimkehasse. Kui ruumis on külmas viiruseid, suureneb tõenäoliselt tervete inimeste nakatumine mõnikord. Seetõttu peavad sellise paigaldisega soojendatavad ruumid olema pidevalt ventileeritud või hoolikamalt puhastatud, tehes niisket puhastamist kaks korda päevas.\nNeed, kes sellistesse rajatistesse hoolikalt hoolitsevad, soovitavad eksperdid pöörata tähelepanu katlaruumide valmistamiseks mõeldud materjalidele. Seal on mudelid klaasukstega. Nad näevad välja väga muljetavaldavad, pealegi saate jälgida kütuse põletamist. Kuid selline element suurendab oluliselt boulerahu maksumust. Ei praktilisus ega esteetika pole klaasuks. Selle leek on nähtav ainult sisselõikamise ajal. Sellepärast ei soovita eksperdid tavapärase metalliuksega üle maksta ja osta boulevardi ahju.\nAhju bouleri disain on leiutatud eelmisel sajandil. Siis sai see tehnikainstituudi võti, kuid tänapäeval, arvutitehnoloogia vanuses, selle populaarsus ei lähe. Selliseid seadmeid kasutatakse õhukütte korraldamiseks. Kuum õhk muundatakse konverteri kaudu kogu ruumi, ühtlaselt soojendades ruumi tervikuna. Veekraaniga varustatud katlad võimaldavad sõltumatut kütmist korraldada.\nBoolerjan koos vee küttesüsteemiga\nBugleran ahju saab töötada mis tahes tahkes kütuses. Sealhulgas paberist ja papist valmistatud jäätmed. Kuid kõige paremini soojendab see pikki palke, mis ahju põlemiskambri kogu pikkuses.\nSee on metallkonstruktsioon, mis sarnaneb tünniga, mille pinnale on keevitatud torud. Sees on see jagatud kaheks kambriks. Alamkambris tekivad tahke kütuse põlemisel gaasid, mis seejärel surutakse ülemises kambris nagu gaasigeneraatoris.\nKui boulevard soojeneb, imetakse külm õhk torude alumisse avausse, kuumeneb pliidi pinnast, tõuseb ülespoole, soojendatakse ruume.\nEsialgu olid need ahjud ette nähtud õhku soojendamiseks. Kuid seal oli puudus. Nad ei suutnud ruumide kütmisega hästi toime tulla eraldatud vaheseintega. Selle probleemi lahenduseks oli ahju varustamine veeahelaga.\nVeekraaniga bugleran kasutab sama konversioonipõhimõtet nagu õhuga. Ainult sel juhul kuuma õhu asemel tõuseb kuum vesi ülespoole.\nSee vara võimaldab lühikest aega soojendada tuba, mis mõõdab kümneid kuupmeetrit õhku. Vesi, mis läbib ahju ümbritsevaid torusid, ei lase pinnal üle kuumeneda. Seetõttu ei põle ruumis olev õhk.\nKütusekulu väheneb kambri kasutamise tõttu, kus põlemisprotsessis esineb põlemisjääkide põletamine põlemiskambris.\nSoojusvahetiks on toru, mis asetatakse topsi ahju korpuse sisse. Minimaalne torude arv on tavaliselt kuus. Soojendav vesi ahju ülaosas asuvast ühenduspunktist jõuab ruumis paigaldatud radiaatorisse.\nKui ring on läbinud, läheb jahutatud vesi tagasi alumisse ühendustesse. Selline küttekeha on kõrge efektiivsusega tänu kolmele kütteviisile - soojusülekanne, soojusvahetus ja konvektsioon.\nKui installite, peate vastama mitmele tingimusele:\nKatla tööks on vaja head korstnat. Kuna gaasi põletamine teises kambris ei vii alati nende täielikku põlemist. Selle tagajärjel saab ruumi siseneda süsinikmonooksiid. See ei lõhnu ja kui mürgitus viib sageli surma.\nTuleohutuse eesmärgil on boulevard paigaldamine seinast vähemalt 0,5 meetri kaugusel.\nVeeühenduse ühendamiseks soovitame tugevdatud polüpropüleenist torusid. Neil on hea paindlikkus ja nad ei ole vastuvõtlikud deformatsioonile kõrgel temperatuuril.\nSellistel küttesüsteemidel on mitu positiivset omadust:\nSellise kütteseadme paigaldamine ei nõua kooskõlastamist, erinevalt gaasiseadmetest.\nNeed võimaldavad teil ruumi kiiresti ja ühtlaselt soojendada, ka teisel ja kolmandal korrusel. Kuum vesi tõuseb kuni 7-8 meetrit.\nKüttekatel on kompaktne suurus.\nAhi kulutab majanduslikult kütust. Kui ruum soojeneb, on toatemperatuuri hoidmiseks piisav üks laadimine 10-12 tundi.\nLihtne paigaldada ise. Siinkohal tuleks märkida, et kui olete selle ettevõtte jaoks uus, usaldage korstna ehitamist ja ühendamist spetsialistidega.\nPole tähtis, kes kiidab selliseid katlaid, on neil mitmeid väikesi puudusi:\nPeamine puudus on kütuse olemasolu. Kütusena kasutatakse puidukaitseid, mis ei sisalda puidukaitseid. Puidupuudusega piirkondades on sellised kütteseadmed majanduslikult kahjumlikud.\nSelliseid kütteseadmeid tuleb korrapäraselt puhastada hoiustest ja skaalast.\nKorstnat tuleb kondenseerumise vältimiseks isoleerida. Kondensaat vähendab küttekeha efektiivsust.\nMetallist korpus on kuumuseallikas, kuumeneb kuni kõrge temperatuurini. Selleks, et põletus ja põletus ei tohiks, tuleb kaitseraja ümbermõõtja ümber paigaldada vähemalt pool meetrit. Kui ruumi ei ole piisavalt, võib kütteseadet katta spetsiaalse tellistusega või metallist lehed, millel on sisemine vooder basalt kiud. See vähendab temperatuuri vastuvõetavaks.\nNäitajad ja valikukriteeriumid\nEsiteks on karakteristikud määratud selle ruumi parameetritega, kus seda paigaldatakse.\nTootmiseks kasutatakse peamiselt terast ja malmi. Malmist valmistatud Buglerians on väga usaldusväärsed ja vastupidavad. Samal ajal on need suuremad ja neid on väikestes ruumides ruumides raske kasutada. Terasest kütteseadmed sobivad hästi väikeste ruumide jaoks, kuid samal ajal on need vähem tõhusad kui malmist.\nTeine oluline parameeter on küttesüsteemi veeahelate arv. Ühe ahelaga süsteem on mõeldud ainult ruumide soojendamiseks. Kaheahelaline süsteem kütab lisaks küttele ka kodumajapidamistele mõeldud vett.\nKolmas parameeter on tahke kütusekatelde tootja. Selles valikus saate keskenduda nende tootjate ülevaatele, kes on juba saanud selle tootja katlakivi omanikud.\nÜlejäänud valikukriteeriumid ei sõltu ruumi ja katla enda parameetritest. See on ruumi maht, seinte ja lagede materjal, korstna kõrgus.\nIgal aastal on populaarseks saanud kauaaegsed ahjud bouleriana. See on tingitud nende maksumusest, mis on väiksem kui sarnaste gaasiseadmete paigaldamine.\nSamas ei pea te maksma gaasijuhtmeühenduse ja lubade väljatöötamise eest. Sellise kütteseadme maksumus sõltub eelkõige selle mahust ja sellest tulenevalt võimsusest.\nKõige lihtsamate ja väikeste hindade aluseks on 7500 rubla. Selline ahi soojendab väikest ruumi kuni 100 kuupmeetrit. 250 ja enam kuupmeetri mahutamiseks algab hind 20 000 rubla eest.\nSergei Ivanovitš, Samara.\n"Ostsin 16 000 rubla eest roostevabade torude jaoks väikese bouleriga. Paigaldamine toimus üksi. Korsten oli valmistatud metallist, mille kõrgus oli 5 meetrit. Alguses ma ei suutnud piisavalt tööd teha. Seejärel hakkas ahi suitsetama. Kontroll näitas, et korstnat on ummistunud mitmesuguste vaiksete mustade hoiustega. Selgus, et toru, kuigi see oli hästi isoleeritud, on selle ülemises osas kondenseerunud ja järk-järgult kuivanud. Muutunud korstnat tellisesse, kusjuures kondensaat aitas. "\nMa kasutan kolmandat aastat. Kuigi muljed on kõige soodsamad. Puudused hõlmavad ebaühtlast kuumutamist. Summuti temperatuuri on raske reguleerida. Selgub, et see on lahe, kuid sagedamini on see liiga kuum.\nSellise ahju ehitamiseks peab olema kogenud keevitaja. Tööks peate kõigepealt vajama keevitusmasinat, toruühendust, bulgaaria metallikääritusi ja jooniste komplekti.\nSeejärel tehke tööd kindlas järjekorras:\nLõika soovitud pikkusega torusid.\nToru painutamise tööriist, et anda neile vajalik kuju.\nLehtmetallist vajaliku vormi kontuuri tegemiseks.\nKeevitage torud metallist lehele. Torude arv peab olema võrdne. Sa saad disaini, nagu ülaservas keevitatud torud.\nJärgmine samm on luua korstna aukuse tagasein. Korstnale on vaja toru läbimõõduga umbes 100 mm.\nSeejärel paigaldage esiosa ukseavaga. Esiosa põhjaga paigaldage klapiga toru.\nLasege õmblused ja kontrollige tehtud töö kvaliteeti.\nAhi suuruse valimisel juhinduge kõigepealt ruumi kuumutamise alast.\nKõige tähtsam on valida õige paigalduskoht. Seda saab teha kõikjal ruumis, kuid pidage meeles, et seade ei tohiks olla lähimast seinast lähemal kui 0,5 meetrit.\nAhi peaks pinnale jäigalt seisma. Korpuses igasugune vibratsioon ei ole lubatud. Pärast paigaldamist valitud kohale on see ühendatud küttesüsteemiga.


Teen of Estonia ootab osalejaid – Naisele | GoodNews\nAvaleht Ilu-uudised Teen of Estonia ootab osalejaid\nAngel Models Agency ootab konkursile Teen of Estonia 2019 neide ja noormehi vanuses 12-19 eluaastat.\nAMA koreograafi ja modelli Angelina Missuro sõnul otsitakse eelkõige noori, kes on piisavalt eripärased ja isiksustena huvitavad ning piisavalt tugeva iseloomuga, et maailma suurtel moelavadel läbi lüüa. „Head modelli ei tee vaid välimus, sellest enam loeb isikupära ja karismaatilisus,“ ütles ta. Konkursi võitjad ja finalistid saavad õiguse esindada Eestit mitmetel rahvusvahelistel konkurssidel.\nOsalemiseks tuleb saata lühike enesetutvustus ja kolm pilti 22. juuliks e-posti aadressile angelmodelseu@gmail.com teemaga “Casting Teen of Estonia 2019”. Kuni 18-aastased peavad esitama vanemate loa.\neelmine 5 head nõuannet teadlikule tarbijale garderoobi uuendamiseks\njärgmine VIDEO NAISTELE I Kuidas olla õnnelik oma kehas just sellisena nagu oled?


Suurimad galaktikad kasvavad sammhaaval nagu lumehelbed « Astronoomia.ee\nSuurimad galaktikad kasvavad sammhaaval nagu lumehelbed\nStiina Kristal | 06.03.2011\nElliptilised galaktikad võivad küll olla Universumi monstrumid, kuid oma elu alustavad nad samuti kui lumehelbed, kirjutab Stiina Kristal Eesti Füüsika Portaalis.\nJuba kaua aega on arvatud, et kõige massiivsemad galaktikad moodustuvad kahe väiksema spiraalgalaktika kokkupõrkel. Alternatiivse teooria kohaselt tekivad nad aga gaasipilve kokkuvajumisel, mille järel tekib tihe tähtedest koosnev tuum, mis aja jooksul kasvades väiksemaid galaktikaid endasse neelab. See protsess on sarnane jääkristallide kasvamisega mikroskoopilise tolmuterakese ümber kui see Maa poole langeb, moodustades nii lumehelbe, kirjutab newscientist.com.\nHiljuti leiti tõendeid, mille kohaselt massiivne elliptiline galaktika nimega NGC 1407 tekkis eelnevalt mainitud viisil. Duncan Forbes ja kolleegid Austraalias asuvas Swinburne Tehnikaülikoolist tegid NGC 1407 täheparvede värvuse järgi kindlaks selle keemilise koostise. Nad leidsid, et raskete elementide osakaal oli suurim galaktika keskpunktis ning vähenes sellest kaugemal, olles kooskõlas gaasipilve kokkuvajumise teooriaga. See tuleneb sellest, et gravitatsioon pilve keskpunktis on tugevam kui selle äärtes, mistõttu rasked elemendid sinna koonduvad.\nSee raskete elementide gradient ei ulatunud galaktika välimistesse piirkondadesse. See on vastavuses juba olemasolevate väiksemate tähesüsteemide astmelise assimilatsiooniga, kirjutab Forbes’i töörühm oma artiklis.\nSuurimad galaktikad kasvavad sammhaaval nagu lumehelbed (teadusuudis Eesti Füüsika Portaalis)\nEvidence for Two Phases of Galaxy Formation from Radial Trends in the Globular Cluster System of NGC 1407 (teadusartikkel)


Läti piiril suletud alkoholipoe konkurendid ei ennusta piirikaubanduse lõppu - Uudised - Pärnu Postimees\nLäti piiril suletud alkoholipoe konkurendid ei ennusta piirikaubanduse lõppu\n17. jaanuar 2020, 19:30\nLäti piiril tegutseva Alko1000 juht Einar Visnapuu ütles Postimehele, et Goalco äri läks üle kivide ja kändude algusest peale.\nEelmise aasta alguses uue tulijana piirikaubandusest matti võtma asunud SIA Co Alco teatas Ainaži alkoholikaupluse sulgemisest. Konkurendid peavad juttu piirikaubanduse surmast tugevasti liialdatuks.\nCo Alco juhatuse liige Veljo Madiberg ütles pressiteate vahendusel, et aktsiisilangetus ja Läti plaanitav aktsiisitõus muudavad alkoholikaupluse pidamise piiril vähetulusaks ja ettevõte näeb samal pinnal suuremat potentsiaali ehituspoena.\nAlkoholimüüja hinnangul muutis aktsiisilangetus aga avalikkuse suhtumist ja kuigi kahe riigi hinnavahe väga palju ei muutunud, arvasid inimesed, et alkohoolsete jookide hinnad Eestis ja Lätis on võrdsustunud.\nKonkurendid on sellise jutu suhtes skeptilised. Lätis SuperAlko kaubamärgi all tegutseva SIA Aldar Latvia juhatuse liikme Lauri Uibo jutu järgi jääb Ainaži SuperAlko kõrval asunud Goalco poe sulgemise ümber tekitatud kära arusaamatuks. “Tegemist oli vaid ühte kauplust omava ettevõttega, kelle äriplaan oli pehmelt öeldes läbi mõtlemata,” avaldas ta seisukoha.\nTõsi, Uibo sõnutsi on Aldar Latvia müük stabiliseerunud: möödunud aastal oli käive viie protsendi võrra väiksem ülemöödunud aastaga võrreldes. “Läti Super Alkol ei ole plaanis kauplusi Lätis sulgeda. Kõik on ajas muutuv, aga me ei ennusta piirikaubanduse lõppu me,” rääkis ta. Lisades, et 2020. aasta plaanide sekka kuulub SuperAlko keti laienemine kogu Baltikumis ja Poolas.\nSamuti Läti piiril tegutseva Alko1000 juht Einar Visnapuu ütles Postimehele, et Goalco äri läks üle kivide ja kändude algusest peale. Põhjusena nimetas ta seda, et kauplus avati alles siis, kui konkurendid olid juba turul kanda kinnitanud. Pealegi ei olnud tema arvates tegu parima asukohavalikuga, sest Goalco pood rajati otse suure konkurendi SuperAlko kõrvale.\nEelmise aasta alguses uue tulijana piirikaubandusest matti võtma asunud SIA Co Alco teatas Ainaži alkoholikaupluse sulgemisest.\nSamuti tegutses firmal vaid üks pood, samal ajal kui teistel oli kauplusi kolm kuni neli. “Neil puudus mastaap. Ega Eestis ole samamoodi võimalik vaid ühte toidupoodi kasumlikult pidada,” rääkis Visnapuu.\nKa Visnapuu teatas, et inimestel on endist viisi huvi Lätis alkoholi järel käia. Küll võib piirikaubanduse lõpetada 30protsendiline alkoholiaktsiisi tõus lõunanaabrite juures. Selle üle käivad praegu arutelud. Kui see aga käiku ei lähe, jätkub Alko1000 juhi prognoosi kohaselt ostupidu piiril.


Sügis on käes ja liigatennis jätkub hoogsalt « Hiiu Leht\nSeptembrikuu esimesel nädalavahetusel mängiti SEB-liigatennise mänge.\n5. septembril esindas naiste üksikmängudes esiliigas Hiiumaa tenniseklubi Liisi Käär, kes naasis hõbemedaliga, jäädes alla vaid hilisemale võitjale Jaanika Otsale 6:7(5) 2:6.\nSamal päeval mängis II liigas Maarika Matt, kes samuti ei jäänud medalita. Poolfinaalis tuli tal küll tunnistada Olga Tillo nappi paremust 6:4 3:6 7:10 – tulemuseks tubli kolmas koht.\nIII liiga üksikmängus mängis Airi Ilisson, kes seekord pidi napilt tunnistama hilisema poolfinalisti Kerly Randlase paremust geimidega 6-8 ning olümpiasüsteemis peetud võistlusel esimesest mängust edasi ei pääsenud.\n6. septembril võisteldi paarismängudes Kadrioru tenniseväljakutel, vihmahoo tõttu koliti mängud üle Tallinki tennisekeskusesse. Esiliigas olid väljas paar Anete Tammeveski-Liisi Käär, kes jäid napilt medaliarvestusest välja.\nTeises liigas oli Hiiumaa tenniseklubist mängimas koguni kaks paari: Kärt Loopalu-Kristi Linkov ja Kadri Räis-Karina Karis. Alagruppidesse loositud võistkonnad, keda oli 11, paigutati nii, et hiidlased sattusid mängima ühte alagruppi ning võistluse esimese mänguna läksidki omavahel kokku. Seekord jäid peale Kärt Loopalu-Kristi Linkov seisuga 6:4 6:2. Poolfinaalis sattus hiidlastele vastu hilisem võistluse võitjapaar Liisi Järvesalu-Katri Jürisson, kelle paremust tuli tunnistada 6:3 6:2 ning tuli võtta vastu pronksmedal.\nSamal päeval toimunud kolmanda liiga võistlusel oli Hiiumaa tenniseklubist võistlemas paar Airi Ilisson-Kersti Vesilind, kes võistluse esimese mängu Annika Mändla-Silvia Otsa vastu võitsid 6:3 2:6 10:6, kuid siis pidid tunnistama hilisemate finalistide Reelika Pukk-Kerli Tomp 6:7(3) 6:4 10:2 paremust.\nSildid: SEB liigatennis, Tennis


Õpetajale | Tarbijakaitseamet\nMiks on tarbijaharidus oluline?\nTeenuseid ja kaupu müües on ettevõtjal võrreldes ostjaga eelis: tal on müüdava kauba ja teenuse kohta teave, mis ostjal puudub. Iga ellu jääda sooviva ettevõtte eesmärk on kasum, mille saavutamiseks kasutatakse vahel ka ebaausaid võtted, nagu näiteks agressiivne turundus ja eksitav reklaam. Seetõttu on tarvis riiklikke institutsioone, kes selliseid ettevõtjaid korrale kutsuvad ja tarbijat abistavad. Tähtis on tarbijaid harida, et ta teaks oma õigusi, tunneks end kaupu ja teenuseid ostes seetõttu kindlalt, võttes vastu õigeid otsuseid.\nTarbijaharidus keskendub tarbija rollile, kriitilisele mõtlemisele, tarbijaga seotud probleemide lahendamisele ja jätkusuutlikkusele. Tarbijaharidus aitab kaasa ühiskonnaelus osaleva, kriitiliselt mõtleva ja kompetentse kodaniku kujundamisele.\nTarbijahariduse ülim eesmärk on tarbija enesekindluse ja iseseisvuse suurendamine. Selleks vajab tarbija teadmisi tarbimisega kaasnevatest riskidest ja probleemidest, oskusi neid riske ja probleeme ära tunda ning neid ennetada või nende suhtes kõige paremini käituda, hoiakuid ja veendumusi õige eluviisi kujundamiseks ja hoidmiseks. Lühemalt öeldes on need kõik tarbija teadmised, mis on olulised igapäevaelus hakkamasaamiseks.\nTarbijaharidusega saadud teadmised ei ole vaid teoreetilised, neid on võimalik igapäevaelus kasutada. Tarbijaharidusteemade ring on väga lai, hõlmates nii kodumajapidamist, finantskirjaoskust, ohutust, digitaalseid kompetentse ja muud. Tarbijaharidus aitab kaasa kriitilisele mõtlemisele, võimele mõelda mitte vaid üksikisiku tasandil, vaid ka globaalselt, kuna ühiskonnad sõltuvad järjest enam üksteisest.\nTarbijahariduse põhimõtted on analoogsed kogu Euroopas. Tarbijakaitseamet on tegelenud eraldi tarbijaharidusega pea 15 aastat. Alates 2007. aastast kuulub Eesti tarbijakaitseamet Eesti ja Põhjamaade tarbijahariduse töögruppi, mille peamiseks eesmärgiks on tarbijahariduse edendamine Eestis, Soomes, Rootsis ja Norras.


Viinamarjakasvatus Eestis | Tigu Tegemised\naugust 16, 2009 · by Kristel\t· in Eestimaa, Tigujutud.\t·\nKes viitsib Aiandusfoorumi väga hariva teksti läbi lugeda, neile soovitan ka toredat blogi http://viinamarjad.blogspot.com/, kus saab jälgida Eesti viinamarjade kasvamist.\n2008 aasta Aiandusfoorumi ettekande põhjal (autor Kadri Karp)\nViinapuu ei ole Eestis uus aiakultuur. Juba mõisates kasvatati viinamarju kasvuhoonetes. 50- ndatel aastatel saadi Eestis 100 m2 üldpinnaga külmkasvuhoonest 300-400 kg marju. Taimerea pinna m2 kohta võis arvestada 5 kg saaki. Sel ajal peeti oluliseks marjade tootmist lauamarjaks. Rohkem on viinamarju kasvatatud Lätis, kus enne sõda oli isegi umbes 70 ha viinapuude kasvuhooneid. Varem kasvatati viinapuid peamiselt kasuhoonetes, kuid 1964. aastal ilmunud raamatus väidab H. Miidla, et valides kõige varasemad ja külmkindlamad sordid, on viinamarju võimalik kasvatada ka avamaal. Samuti soovitab ta hoolikalt valida kasvukohta ja lõikusviisi. Tema uurimistöö näitas, et viinapuude elutegevus on põhjamaa jahedamates suvetingimustes hea. Näiteks selgus fotosünteesi intensiivsuse võrdlemisel, et absoluutset kuivainet lehepinna 1 dm2 kohta moodustub Eestis 2-3 korda rohkem kui lõunas viinamarjakasvatuse piirkonnas. Seda põhjendas ta sellega, et soojemas kulutatakse rohkem orgaanilist ainet hingamiseks. Meil kasvavad viinapuud kulutavad hingamisel ainult 4-15% fotosünteesitud kuivainest. Selgus, et meie pikapäevatingimustes fotosünteesivad viinapuu lehed veel 8 oC juures ja seda peaks arvestama ka aktiivsete temperatuuride summade võrdlemisel.\nMis saab eesti viinamarjast?\n6. märtsil 2007. aastal kogunesid Eesti Maaülikoolis erinevad viinamarjadega seotud inimesed: taimede ja marjade uurijad, kasvatajad, istikute tootjad, kollektsionäärid ja veini tootjad. Koos arutati mitut küsimust: mida, kellele ja kuidas toota? Viinamarjade puhul on väga oluline eelnevalt otsustada, kas toota mahla, veini või lauamarja? Sellest sõltub oluliselt sordi- ja kasvatustehnoloogia valik. Seniste kogemuste põhjal saab lauamarja kasvuhoonest, kuid veinimarjaks sobivad sordid kasvavad ka avamaal. Arutelu põhjal selgus, et Eestis on perspektiivne arendada mõlemaid suundi. Viinamarjade kasvatamine võib tähtsust omada mitmetel põhjustel.\nTervislikumad viinamarjad ja mahlad!\nEestis kasvatamiseks sobivad sordid on viinapuu liikide hübriidid ja seega haiguskindlamad. Lõunapool kasutatakse suurel hulgal pestitsiide ja seetõttu on marjades, mahlas ja muidugi ka veinides kahjulike jääkainete hulk küllalt suur. Seega esimeseks põhjuseks meil viinamarju kasvatada on see, et ainult põhjamaades saab kasvatada kemikaalidest puhast tervislikku marja. Oma maa viinamarju peaks olema võimalik saada sügisel kolm kuud.\nEestis on laialdaselt levinud taluturism. Sellistes taludes on atraktiivne rajada väike istandik. Esiteks pakub turistidele väga suurt elamust oma käega marjade korjamine. Siis pole oluline, et maitse ei ühti levinud ja tuntud sortidega! Samuti on atraktiivne oma talu mahl ja vein.\nPõhjanaabritel soomlastel on marjaveini tootmine taludes väga laialt levinud. Samuti leidsid meie viinamarjaaktivistid, et tulevik on just oma talus ja ümbruses kasvanud viinamarjadest taluveini tootmine. Taluveini toodetakse põhimõttel: ise kasvatan, ise teen ja ise ka müün. Ei maksa arvata, et mõne aasta pärast võime siis poest leida eesti veini ja marju. Viinamari jääb Eestis ni_itooteks. Tootja seisukohast jääb see lisategevusalaks. Tooted aga turismiga seotud ettevõtetesse, restoranisesse jne, muidugi ka talust müügiks. Selge on aga see, et viinamarjakasvatus võib saada maal tulutoovaks tootmisvõimaluseks.\nKatsetöö EMÜ aianduse osakonnas\nEesti Maaülikooli aianduse osakonnas alustati viinapuude katsetega 2003. aastal, mil rajati katseistandikud Saaremaale, Ruusmäele ja Kambjasse. Eesmärgiks on katsetada viinapuude kasvatamist avamaa tingimustes.\nKatsesordid said valitud koos Jaan Kivistikuga tema varasemate kogemuste põhjal. Sort ‘Hasanski Sladki’ on levinud sort meie koduaedades ja tuntud ka teiste nimedega: ‘Hasaine Sladki’, ‘Varajane Sinine’. Varavalmiv siniste marjadega sort, mis seni on olnud Eestis väga külmakindel. Läti sort ‚Zilga’ on samuti hea külmakindlusega sort. Marjad on sinised, veidi sültja viljalihaga. ‘Rondo’ on Saksamaal aretatud siniste marjadega sort, mis on hinnatud veini tootmiseks. Kahe eelnimetatud sordiga võrreldes võib olla külmaõrnem. Sort ‘Jubilei Novgoroda’ marjad on kollakasrohelised ja valminult magusad, kuid viljaliha on sültjas ja labrusca maitsega. Venemaalt pärit teine sort – ‘Severnõi Rannii’ marjad on kollakasrohelised ja maitsvad – sobivad ka lauamarjaks.\nKahel viimasel katseaastal oleme saanud ka esmased tulemused meie avamaa tingimustes kasvanud viinamarjade kvaliteedi kohta. Veini tootmiseks korjatakse viinamarjad vastavalt mahla kuivaine sisaldusele. Näiteks sordi ‘Hasanski Sladki’ marjad on hea maitsega juba augustis, kuid veini jaoks saavad nad küpseks alles septembri teisel poolel. Seetõttu on väga oluline viinamarjakasvatuses jälgida ka marjade keemilisi näitajaid.\nViinamarjakasvatuses on oluline, et kobarad valmiks üheaegselt, see tagab marjade ühtlasema valmimise ja seega ka ühesuguse biokeemilise koostise. Kirjanduses on seetõttu soovitatud kobarate vähendamist – võrsele jäetakse ainult kuni kaks kobarat.\n2007. aasta katsetulemused näitasid, et kobarate harvendamine on soovitatav ka Eesti tingimustes. Näiteks sordi ‘Zilga’ puhul oli kuivaine sisaldus harvendamata võrsetelt saadud marjamahlas 16 %, kuid kobarate vähendamise puhul oli saadud tulemus 19 % (soovitatav on 20%). Heledal viinamarjasordil ’Jubilei Novgoroda’ suurendas kobarate harvendamine samuti statistiliselt oluliselt suhkrute kogunemist. Teisel heledal sordil ‘Severnõi Rannii’ võis küll harvendamise puhul märgata suuremat suhkrute kogunemise tendentsi, kuid mõju ei olnud siiski statistiliselt usutav. See näitab, et kobarate harvendamise mõju sõltub sordiomadustest ja kasvatustehnoloogia valik sõltub sordi eripärast. Marjade maitset hindasime mahla kuivaine ja hapete suhtega – mida suurem suhtarv, seda magusama maitsega on marjad. Saadud tulemused näitasid, et katsesortide marjad on oluliselt erineva maitsega.\nKõige magusamad olid ‘Severnõi Rannii’ marjad ja tumedatest viinamarjasortidest olid magusamad ‘Hasanski Sladki’ marjad. Need peaks siis katsesortidest sobima ka lauaviinamarjadeks. Antotsüaanide sisaldus oli suurim sordi ’Rondo’ marjades, mille põhjal võib järeldada, et sellest sordist võib saada parema värvusega veini.\nMuide olen joonud Eesti punaveini Rondo marjast- väga Pinot Noir’ i meenutav, ainult värv oli pigem tumeroosa kui punane! Minu arvates on see ka suurepärane mõte, et turismitalud oma viinamarjapõllud rajaks ja oma taluveini tootma hakkaks! Midagi pole teha- viinamari on õilis taim…leiutaks nüüd sordiaretajad veel külmakindla oliivipuu sordi!\nAga, et mõni liiga hoogu ei satuks, copy-pasten ühe Uku Kuudi kirjavahetuse (kes muide on juba viinamarjakasvaja) EAS-iga, kus ta toetust oma projektile küsib:\n(lõik Uku blogist)\n—Saatsin eelmisel nädalal järelpärimise EAS’i, kas nende meedete hulgas oleks mingisuguseid võimalusi toetada talu, mis kasvatab viinamarja ja toodab kohalikku marjaveini. Sain sellise vastuse. Siin on näide sellest, et veinitootmine, mille poole me vist kõik pürgime on EW’s 100% omalõbu. Seadused on kõik nii koostatud, et just see viinamari ja veinitootmine kukub igalt poolt välja. Et mingeid toetusi taotleda, peaks alustama pseudo-tegevustega, mis kahjuks ei ole projekti põhitegevus.\nLugupeetud Uku Kuut!\nTäname Teid, et tunnete huvi Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS)\nTeiepoolsest päringust lähtudes on kirjeldatud projekti tegevusvaldkond\npõllumajandus, alkoholitootmine ja turism. EAS-i programmide raames on\nsellised valdkonnad nagu põllumajandus ja alkoholitootmine välistuste\nhulgas ja sellise tegevusvaldkonnaga ettevõtted toetust ei saa.\nPõllumajandusega seotud tegevusi toetab PRIA, kelle ülesandeks on\nmuuhulgas riiklike toetuste ning Euroopa Liidu põllumajanduse ja maaelu\narengu toetuste andmise korraldamine:\nTurismi edendamiseks on sügisel avanemas turismi tootearendamise programm.\nKuna hetkel on määrus alles kooskõlastamisel, siis ei oska me programmi\ntäpseid tingimusi öelda.\nEAS-i kodulehel on võimalik jälgida indikatiivset meetmete loetelu\n2007-2013 ning nende ettevalmistamise ajakava EAS-i kodulehel:\nSoovitame Teil liituda meie uudiskirjaga, mille vahendusel saate info\navanevate programmide kohta oma postkasti. Liituda saab aadressil\nSamuti soovitame teil pöörduda maakondlike arenduskeskuste (MAK) poole,\nkes paiknevad igas maakonnas. MAKid nõustavad tasuta ettevõtjad erinevate\ntoetusvõimaluste leidmisel. MAK kontaktid leiate siit:\nTeie täiendavad küsimused on oodatud meie klienditoe telefonil 627 9700\nvõi meili teel info@eas.ee\nEdu ja kordaminekuid soovides,\n← Filminurk: Le Grand Bleu\nMinu Hispaania, Pariis ja Itaalia.. →\n5 responses to “Viinamarjakasvatus Eestis”\nvernanda august 17, 2009, 8:38 p.l. · · Vasta →\nkas need kostivere marjad sulle sellise hoo andsid?\ntiguteek august 17, 2009, 9:19 p.l. · · Vasta →\nNatuke küll, nad meenutasid mulle seda, et Eestis on selline enthusiast nagu Jaan Kivistik, kes püüab veini viinamarju kasvatada.. ja siis tuli meelde, et Uku Kuut kinkis mulle kunagi Rondo viinamarjast veini, mille marjad kasvatas Jaan Kivistik ja veinimeister oli soomlane Juha Karvonen- veini nime aga ei mäleta- kas oli JJ või KK. Igatahes, kui te need viinamarjad tõite, mis maitsesid ju eriliselt, tuli korraks mõte, et miks kurat mitte teha üks talu koos restorani, hotelli ja oma viinamarja aia ja veiniga. Nüüd tuleb Jumalalt ülekannet ootama jääda!\nIti august 18, 2009, 8:45 e.l. · · Vasta →\nKristel, sul on jälle nagu alati väga informatiivne jutt viinamarjadest.\nMeil siin külas on Ruusamäe Ilsel vastu lõunaoopselt maja seina õues kasvamas viinamarjad selliste väikeste tumedate marjadega- nood pidid maru magusad ka olema. Et ei peagi kasvumajas kasvatama. Kusjuures talveks ta katab viinamarja kinni nagu roosidki.\nJa milleks osta poest keemiaga töödeldud viinamarjukui saab kodus ise kasvatada-ma jäin su jutu peale kohe mõttesse Kristel 🙂\nEAS-i vastuskiri on nagu stammkiri, alkoholi tootmist nemad ei toeta olgugi et talu viinamarjavein tuleb tõsta aus sisse. Mujal maailmas peaksid siis talunikud või viinamarjakasvatajad koti pähe tõmbama-et jumala eest alkoholi toota ei tohi!\npeastpehme august 19, 2009, 8:31 p.l. · · Vasta →\nNonii, asjad liiguvad õiges suunas – talurestoran, öömaja väsinud külalistele, viinamarjad oma veini jaoks pluss kogu värske kraam, lambad, kitsed ja kanad niikuinii.\nmis paganama ülekanne taevast, kanged naised kraabivad oma punased pennid kokku ja voila.\nJaak Eensalu august 30, 2009, 10:34 e.l. · · Vasta →\nSelle veiniga on veel palju vaeva, enne, kui ta turule tuleb. On terve ooper aktsiisidega ja aktsiisilaoga ja toidukäitlemisega. Praegu pole veel ühtegi pruulikoda Eestis, kus saaks väikeses koguses veini valmistada. Ja ega seda marja pole ka veel eriti palju. Siiani on peaasjalikult katsetamisega tegeldud. Minul on peale viit aastat küll tunne, et asjast võib asja saada. Aga minu nägemust mööda ei saa esimene ametlik vein käärima enne, kui 2010 aastal ja sedagi väga väike kogus. Ehk maksimum 1000 pudelit kokku aga võib olla ka poole vähem. Ja veiniks saaks ta tegelikult alles 2012. Ilmselt muidugi saab enne otsa. Seda ma pakun praegu välja oma viinamäe alusel.\nOn ka tahtmist täis inimesi, kes tahavad väikeses koguses puhast ja elus õlut tegema hakata.\nKohalikku head juustu juba ka tehakse.\nKui kõik õnnestub, võib koos uue majandustõusuga meil olla ka märkimisväärne tõus väärt keelekaste ja kõhutäite osas.\nJa veel. Kui võrrelda, et kuidas saksas näiteks taluveini tehakse ja milline on arvestus ja kontroll, siis meil on ikka täielik hullumaja. Viinamarjad peab kaaluma taadeldud inimene taadeldud kaaluga ja panema taadeldud tünni. Vähemalt on taluõlle tegijatel aktsiis soodustusega, seegi peaks laienema ka taluveini tootjatele.\n971 002 hits


Hiina plastist juhatuse tootmisliini tootjad, tarnijad ja tehas - Qingdao Jeebo Machinery Co., Ltd.\nABS plastist juhatuse tootmisliin\nPlastleht / laudis olev ekstrusiooniliin, mis koosneb tavaliselt ekstruuderitest, ekraanimuudatustest, sulamispumbadest, turustajaist, T-die, kolmekihilisest kalenderist, jahutusraamist, veoühikust, masina / pöörlemismasina...\nPlastikust PVC laineline juhatuse tootmisliini\nSee lahke plastist väljapressimist masin on PVC katuste masina. Katuse paan saab teha vastavalt kliendi nõuet. Kujundused sisaldavad: laine katus, glasuuritud plaadid katusele. Pigi kõrgus võib olla ka eri kõrgusega. Laiusega pardal...\nLovable PVC Vinyl Põrandakütuste liin\nPõrandakate või vinüülpõrand (mitte PVC plastpõrand) on mingi sillutusmaterjal, mis kuulub plastikutoodetesse. See on üks asendamatuid põrandakattematerjale tänapäevase elutoa kaunistamiseks. Paksus on...\nPlastic HIPS juhatuse tootmisliin\nPlastist masin, plastist masinad, plastist ekstrudeerimisliini tootja / tarnija Hiinas, pakkudes plastist HIPS juhatuse tootmisliini. Tooteid kasutatakse laialdaselt valdkonnas sf külmik, kliimaseade, auto, reklaam...\nSee tootmisliin koosneb spetsiaalsest twin screw ekstruuderis, hallitusseened ja abiseadmed, meie firma pakub koostise ja täieliku komplekti tehnoloogia kogu protsessid. Tootmisliinil on eelised suure väljundi, stabiilne...\nAlumiiniumist plastist komposiitpaneelide tootmisliin\nAlumiiniumist plastist komposiitpaneel viitab kolmekihilisele komposiitplaadile, mille pealiskiht on plastikust ja alumiiniumist materjalist kaks külge. Toote pind on kaetud dekoratiivse ja kaitsva kattega....\nPVC vannituba ja köök kappide juhatuse masin\nPVC vannituba ja köögikappi plaat nimetatakse ka PVC vahtpolüstürooloksiidist, PVC Celuka plaadist või PVC nööriplaadist. See on valmistatud PVC vahtplaadi tootmisliinilt. Qingdao JBD Machinery Co Ltd...\nPVC kivi plastist põrandaplaadi tootmisliin\nPVC kivist plastist põranda tootmisliin suudab realiseerida ekstrusiooni, kuumkile värvi viimistluskihti ja kulumiskindlat kihti ning neid saab täita ühel ja samal seadmel.\nXPS soojusisolatsioon vahtplaadi ekstrusioon\nSellel tootmisliinil on täiuslik suletud pooride alveolaatkonstruktsioon. Selle tihedus, vee imendumine, soojusjuhtivuse koefitsient ja aurude läbilaske koefitsient on kõik madalamad kui teiste salongide soojust...\nWPC ehitusmallide tootmisliin\nKeskkonnakaitse - uvioresistant, non-radiation, germproof, ilma formaldehüüdita, ammoniaagist ja benseenist, toode vastab riiklikele keskkonnastandarditele ja Euroopa standarditele, mis on Euroopa parimad keskkonnanõuded. Kuna...\nPVC vabade vahtplastide tootmisliin\nPVC-vaba vahtplaadi tootmisliin Tootmisliin koosneb spetsiaalsest kaksikruviga ekstruuderist, mold abndi abiseadmetest, meie firma pakub täieliku protsessi kujundamist ja täielikku tehnoloogiat. Tootmisliinil on...\nPVC (puidust plastist) vahtplaadi kiht võtab celuka tehnoloogia vahuks. võrreldes vabade vahtude pinnaga on see mitte ainult tasane ja sile, vaid ka seda, et seda tugevam on palju parem kui vaba vahtkumm....\nKui teil on Hiina plastist parda tootmisliini, hinna, maksumuse, müügi või PDF-faili kontrollimiseks, võtke julgelt ühendust Qingdao Jeebo Machinery Co., Ltd., meil on üks juhtivaid ekstrudeerimisliini, plastist pardal masin, plastplaatide masinad , plastist pardal olevad seadmed, plastpaketi ekstrudeerimisliini tootjad ja tarnijad.


UUS! Koroonaviiruse leviku tõkestamise ranged piirangud kehtivad vähemalt üks kuu\n8. märts 2021 - 23:01\nStenbocki maja, 8. märts 2021 – Valitsuse liikmed kinnitasid tänasel kabinetinõupidamisel otsused, mille alusel kehtestatakse Eestis alates neljapäevast, 11. märtsist kuni 11. aprillini veelgi ulatuslikumad piirangud. Piiranguid leevendatakse siis, kui koroonaviiruse levik Eestis on langenud tasemele, mis ei ohusta meditsiinisüsteemi toimepidevust. Täna võttis valitsus vastu põhimõttelised otsused, homsel erakorralisel istungil on plaanis heaks kiita vastav korraldus.\nTartumaa MV rahvastepallis saavutasid tüdrukud III koha\nIV klasside maakondlik ettelugemisevõistlus\nRannu Kooli aktus 1.09.2021\nÜleminek eKoolilt Stuudiumile\nRannu Kooli lahtiolekuajad suvel\nVabariigi Valitsuse info piirangute kohta pärast 26. aprilli.\nRannu Kooli õpilaste lumeskulpuurid