Piltide lisamisest postitusele (Lehekülg 1) - Reeglid - Kassisõprade foorum\nPiltide lisamisest postitusele\nKassisõprade foorum » Reeglid » Piltide lisamisest postitusele\n1 Teema autor: brazen 25.10.2005 21:08:27\nTeema: Piltide lisamisest postitusele\nKassifoorumis on piltide postitamiseks kaks võimalust:\n1. Pildi laadimine oma arvutist. Selleks on postituse ankeedis nupp 'browse', kuhu vajutades avaneb aken, mille kaudu saab oma arvutist sobiva pildifaili valida\n2. Pildi hotlinkimine internetist. Selleks on vaja, et pildifail oleks paigutatud mõnda neti serverisse. Seda saab teha kas ftp-programmiga või otse netis näiteks hoti või yahoo geocities lehtede kaudu.\nEnne postitamist tuleks ka pildi mõõtmed üle kontrollida. Liiga suuri pilte on väga ebamugav vaadata ning need moonutavad foorumi väljanägemist kogu selle teema ulatuses. Pilt peaks olema ikka tervenisti näha, ilma et peaks edasi-tagasi või üles-alla klikkima. Pildi suurust saab muuta fototöötlusprogrammidega nagu näiteks Adobe Photoshop, Irfanview, Picasa jne.\nSelleks, et foorumit mõnusam kasutada oleks, kehtestame piltide maksimum mõõtmed:\nPortrait'i ehk siis püsti asetseva pildi puhul võiks alumine serv olla alla 400 pikseli.\nLandscape pildi puhul peab alumine serv olema alla 600 pikseli.\nNüüdsest on kassifoorumi moderaatoritel õigus ette hoiatamata pilte väiksemaks muuta või lingiga asendada.\n2 Vastas: brazen 06.02.2006 00:08:58\nVasta: Piltide lisamisest postitusele\n3 Vastas: tudukass 01.06.2006 20:26:43\nmul oleks selline rumal küsimus piltide lisamise kohta :puna: Et kuidas ma saan enda juba loodud teemale pilte lidada? Küsimus sellepärast,et uut teemat luues oli browse nupp, aga nüüd edaspidi teksti lisades pole enam seda nuppu.... Kas pilte saab siis ainult netist panna nüüd juurde? Mulle on see natuke arusaamatuks jäänud\nMeie pere boss on Sassu.\nKass on inimese parim sõber\n4 Vastas: kissakass 01.06.2006 21:27:58\nKui sa otsid seda "browse" nuppu siitsamast teema alt, siis siit saab postitada kiirvastuse ja siin seda ei olegi.\nAga kui vajutad lillat nuppu "vasta", mis on kohe päris viimase posituse all, siis saab vastata eraldi lehelt, kus on "browse" küll täitsa olemas. :para: kui sa nüüd seda mõtlesid.\n5 Vastas: tudukass 01.06.2006 22:02:14\nsuur aitäh abi eest! see oli tegelt nii lihtne :hyp:\n6 Vastas: tlember 19.10.2006 08:43:45\nLisaks veel piltide väikeseks tegemise kohta- (et äkki keegi veel ei tea seda) päris lihtne on pilte väiksemaks teha Paintis. Et võtad pildi tavalise vieweriga lahti, vajutad "Print Screen" nuppu (klaviatuuril ) ja võtad painti lahti ja paned paste. Siis saab pildi välja lõigata sealt ekraanipildi seest ja uuesti seivida (soovitavalt jpg-na, siis jääb fail väiksem).\n7 Vastas: irismarle 24.10.2006 01:33:30\n8 Vastas: irismarle 24.10.2006 01:34:48\nAlgselt postitas: irismarle\narvuti vähe võõras asi ei oska õieti kasutada\n9 Vastas: pätukas 24.10.2006 06:07:18\nmina tegin nii et võtsin arvutis pildi lahti tegin mõõtmed sellisteks nagu lubatud, sest mul on nii suured pildid arvutis (kuskil reeglites peaks kirjas olema kui suur lubatud on) siis kirjutasin enda postitusele vastuse ja panin pildi pealkirja. nt "mängimas" vms siis vasta ja siis võtsin postituse ylevalt paremalt nurgast muuda ja sealt browse ja valisin selle pildi:)\näkki keegi teab kergemat viisi kuidas pilte lisada...\n10 Vastas: cats 04.03.2007 12:19:01\nkas siia saab panna ka oma kassi pildi??:s6ps:\n11 Vastas: sinch 04.03.2007 15:24:59\nloe "reegleid" ja "ettepanekud ja mured".\nsealt peaksid piisavalt infot saama, kuidas pilti lisada.


Tõnis Erilaiu lehesaba | Kuidas Eestist sõjaväeüksus Karabahhi läks | Ajalugu\nTõnis Erilaid, 26. märts 2021 00:07\nETA paljastas 26. märtsil 1991 saladuse: Tallinnas paiknev sisevägede 5460. polgu üks pataljon saadeti Mägi-Karabahhi.\nPataljonis teenis ka poolsada Eesti noormeest. Tollane siseminister Olev Laanjärv oli NSV Liidu siseministrile Boriss Pugole (endine Läti kompartei keskkomitee juht) saatnud kiirtelegrammi, tuletades meelde 1. augustil sõlmitud Bakatini-Savisaare lepingut, mis määras, et selliseid asju saab teha ainult kahepoolsel nõusolekul. Eesti ei taha oma noormehi saata Mägi-Karabahhis juba eelmisest sügisest saati möllavasse sõtta.\nMoskvast vastust ei saadud. Laanjärv helistas seejärel NSV Liidu sisevägede juhatajale Juri Šatalinile ning sai lubaduse, et Nõukogude armeesse võetud eestlasi vabariigist välja ei saadeta.\nPataljon lendas välja 25. märtsil. 180 sõduri hulgas oli 11 Eesti poissi, kes läksid vabatahtlikult Mägi-Karabahhi sõdima. ETA: „Tõele ei vasta kuuldused, nagu sõidaksid Eesti poisid Mägi-Karabahhi meie vabariigi politseimundris. Kõik nad kannavad NSV Liidu sisevägede vormirõivastust.“\nOlud läksid käest ära pärast armeenlaste vastu suunatud pogromme Sumgaitis ja hiljem Bakuus. Siis kuulutatigi iseseisev Märgi-Karabahhi vabariik välja selle keskuses Stephanakertis 1990. aasta septembris. Kohe seejärel lahvatas täismõõduline sõda Aserbaidžaaniga. Alles 1992. aasta keskel suutsid Mägi-Karabahhi väed luua Armeeniaga ühenduskoridori.


Kesk-Norra ringreis | Alustame Algusest\n← Ringreis Poolas endise Ida-Preisimaa aladel\nKazimierase laat ja Vilnius →\nPõhjalik Kesk-Norra ringreis – mäestike vahel keerlevad teed oma tõusude ja langustega, võimsad kosed suure vetevooga, fjordide ületused ja palju muud huvitavat.\nMeie marsruudi märksõnad alates Rootsimaal laevast väljudes: Stockholm (linnas ei peatu) – Oslo – Holmenkollen – Geilo – Hardangervidda platoo – Vøringfossen – Eidfjord – Bergen – Briksdali liustikud – Stryn – Trollitee ja Kotkatee – Trondheim – Lillehammer – Kristinehamn – Örebro -Stockholm\nSõit kestab kokku 10 päeva. Ööbimised 2-kohalistes mugavustega tubades. Grupi maksimum suurus 42 inimest. Bussi istekohad valitakse registreerumise järjekorras.\nÄrasõit Eestist neljapäeval, 11. juunil. Sõit mugavustega bussis marsruudil Viljandi – Pärnu – Jüri – Tallinn. Buss väljub Viljandist orienteeruvalt kell 13.00 (kellaajad täpsustatakse osalejatele).\nSadamas peame olema hiljemalt kell 16.45, kus kohtume Tallinnast tulijatega.\n4-sed B-klassi kajutid. Kiirel rageerimisel ja lisatasu eest on võimalik saada 2-kohalisi kajuteid. Sõidame Tallinki mugava laevaga. Tutvu tingimustega tallink.ee.\nVõimalus tellida lisatasu eest laevas õhtusöök. Eeltellimusega 29.-eurot/laevast 31.-eurot (hind seisuga 01.01.2015)\nLaeval meeleolukas kultuuriprogramm, mis lõpeb alles mitu tundi peale keskööd.\nReedel, 12. juunil jõuame kella 10-ks Stockholmi. Eelnevalt on võimalus süüa hommikusööki rikkalikus buffet-lauas. Hind ettetellimisega 10.50/laevast 11.50 (hind seisuga 01.01.2015)\nVõtame suuna kohe Norra poole. Teel vaid lühikesed jala- ja seljasirutuspeatused. Bussist saadaval peatumise ajal kuumad joogid (tee, kohv, kakao – endal kindlasti kaasa võtta joogitass, soovitav termokruus koos kaanega).\nBussis tutvustame Rootsimaa elu-olu ja läbisõidetavate kohtade ajalugu.\nÕhtupoolikul jõuame Norra pealinna Oslosse. Pika sõidu lõpetamiseks teeme jalutuskäigu kuulsas Vigelandide skulptuuride pargis. Enam kui 600 figuuriga 212 skulptuuri kujutavad inimese elu sünnist surmani. See on Norra üks populaarsematest kohtadest, mida igal aastal külastab üle miljoni turisti.\nMajutumine mugavas kesklinna hotellis 2-stes tubades, näiteks Toomkirik ja kuningaloss on vaid jalutuskäigu kaugusel (ca 400 m)\nVaba aeg omapäi linnaga tutvumiseks (linnakaardid saab hotellist).\nSoovijatega aga teeme ühise jalutuskäigu.\nHotellis olemas kohvi/tee/kakao aparaat, kust kuuma jooki saab ööpäevaringselt.\nLaupäev, 13. juuni. Kerge homm ikusöök ja seejärel veel põgus tutvus linnaga.\nOslost lahkudes külastame Holmenkolleni suusakeskust. Muuseumi külastus ja torni minek lisatasu eest.\nEnne ööbimiskohta jõudmist imetleme veel Torpo püstpalkkirikut, mis on pärit 12.sajandist ja kutsub kohe end pildistama. Samuti jääb meie teele imeilusaid vaateid kaunist Norra loodusest.\nÖöbima jõuame Geilosse, kus majutume mugavatsse *** majakestesse. Puhkemajad asuvad mäenõlvadel, seal on olemas köögivarustus, saun, puhkenurk koos televiisoriga. Ei mingit lisatasu vee eest, nagu tavapäraselt Norra mägimajakestes. Kõik toad 1-2-kohalised. Kaasa võtta oma voodipesu koos käterätiga või rentida kohapealt lisatasuga (tellida koos reisiga). Õhtusöök ja järgmise päeva hommikusöök omal käel.\nVarajane äratus. Meie eesmärgiks on jõuda võimalikult varakult Bergenisse, kuid enne jääb meile teele väga palju looduslikke kauneid kohti.\nKui võimalik, siis teeme läbipõike Siidri-talusse, kus degusteerime erinevaid siidreid ja lõunatame järgmises Norra talus, kust saab kaasa osta kohalikke tooteid. (See lisandub reisihinnale ja kokkulepped täpsustuvad veebruari alguseks).\nSõit üle Hardangervidda platoo, kus tee kõige kõrgem punkt läbib 1100 m kõrguse. Ületanud mägismaa, jõuame jääajal tekkinud võimsasse püstloodis kaljuseintega Mabodaleni orgu. Seal asub Norra kauneim kosk – Vøringfossen, kus vesi tuhiseb püstloodis alla 182 m kõrguselt.\nSõidame üle Eidfjordi, meie teele jääb palju tunneleid ja õhtupoolikul jõuame Bergenisse – vanasse võluvasse hansalinna.\nMajutume kesklinna piirkonnas mugavas hotellis 2-stes tubades.\nVaba aeg tutvumiseks linnaga. Võimalus sõita näiteks funikulööriga Floyeni mäe tippu linna imetlema (edasi-tagasi 80 NOK) või lihtsalt jalutada Bruggeni kaldapealsel ja külastada kuulsat kalaturgu.\nÜhine hommikusöök buffet-lauas ja suhteliselt varajane väljasõit hotellist. Jätkame teekonda mägede poole. Meie teel on järjest kõrgemad mäed, kaunimad mägijärved ja fjordid. Praamisõit üle pikima Norra fjordi Sognefjordi. Maailma mastaape arvestades on see fjord aga 2.kohal.\nLiigume edasi Briksdali liustikute poole. Jalgsimatk liustikele rahulikus tempos edasi-tagasi võtab aega kuni 3 tundi, kuid võimalik sõita sinna ka “trolliautoga” (lisatasu eest).\nHilisõhtuks jõuame ööbima Stryni. Hotellis on 2-kohalised mugavustega toad koos rikkaliku õhtu- ja hommikusöögiga.\nÜhine hommikusöök buffet-lauas. Selle päeva sihtpunktiks on meil Trondheim – iidne linn oma võimsa katedraaliga ja Püha Olavi legendiga.\nAga enne seda on meil tunniajane laevasõit Geirangerfjordil, mille kallastel tormavad mägedest alla ca 1000 m kõrguselt oma ilu poolest kuulsad, seitsme õe ja peigmehe kosed. Sellele järgneb kurviderohke Kotkatee ja kuulus turismimagnet Trollitee – 950 m tõusu ja laskumist koos oma 11 kurviga. Teele jääb ka kuulus maasikaorg oma paljude maasikaväljadega.\nÕhtuks jõuame Trondheimi. Ööbime kesklinna mugavas hotellis, 2-sed toad.\nVaba aeg ja tutvumine linnaga. Hotellis saadaval üksikasjalikud linnakaardid.\nÜhine hommikusöök buffet-lauas.\nPõgus tutvumine veel linnaga, et vaadata üle kuulus Trondheimi Toomkirik ja muud vaatamisväärsused ning seejärel alustame liikumist Lillehammeri suunas.\nÖöbimine Lillehammeri piirkonna mägihotellis. 2-kohalised mugavustega toad. Võimalus ettetellimisega õhtusöök.\nPüüame sel õhtul natuke varem majutuskohta jõua, et nautida saunamõnusid ja terassilt vaadet mägedele. Ööbimiskoht on mägede vahel, meie teele võivad jääda looduses vabalt karjatatavad lambakarjad. Lihtne hotell asub järve kaldal, kus saab õhtul minna kanuuga sõitma. Samuti on võimalus nautida saunamõnusid koos basseiniga või mängida näiteks lauatennist.\nÜhine hommikusöök buffet-lauas ja seejärel sõidame Lillehammerisse. Külastame soovijatega Lillehammeri kuulsat vabaõhumuuseumit (sissepääsupilet lisatasu eest). Teistel vaba aeg omapäi linnas.\nÖöbimine on aga juba Rootsimaal, imekauni Vänerni järve kaldal asuvas lihtsas majutuskohas (erinevad toad 2-le, kuid oma voodipesu jälle kaasa. Üldkasutatavad jagatud ruumid koridoris).\nKuna esimesel päeval me sõitsime väga kiirelt Rootsimaa läbi, siis nüüd on meil natukene aega nautida Rootsimaa järvede piirkonda ja teeme kiirtutvuse Örebro linnaga.\nLaeva peame jõudma oma pileteid välja lunastama kell 16.00 paiku ja laev väljub kell 17.45.\nLaevas 4-sed B-kajutid. 2-kohalised kajutid juurdemaksuga ja õhtusöök lisatasu eest.\nLaevas loomulikult meeleolukas kultuuriprogramm.\nTallinna jõuame kell 10.00. Soovijatele hommikusöök buffet-lauas. Võimalus ka ette tellida.\nBuss sõidab marsruudil Tallinn – (sadamast bussijaama) – Jüri alevik – Pärnu – Viljandi.\n•\tSõit koostööpartneri „Hansaliinid“ mugavas reisibussis (WC, seisuaegadel võimalik juua kuuma teed/kohvi, DVD/CD, mugavad istmed, mida saab laiemaks tõmmata) koos väga staažikate juhtidega, kel on juba Euroopa sõidu kogemust üle 20 aasta.\n•\tkuumad joogid bussis (kohv,tee, kakao)\n•\tteemaksud ja parklatasud\n•\tlaevas B-4 kajut\n•\tööbimised mugavustega 2-kohalistes tubades (vt. kirjeldusi iga päeva juures)\n•\thommikusöögid Oslos, Bergenis, Strynis, Trondheimis; Rootsi majutuses\n•\tRikkalik buffet-stiilis õhtusöök Strynis (väärtusega 30.-eurot)\n•\tkõik praamipiletid fjordidel (3 sõitu)\n•\thommiku- ja õhtusöögid laevas (10.50/29.-)\n•\t2-kohaline kajut\n•\tTervise- või reisitõrkekindlustus (sõltub vanusest ja tervisekindlustus on kohustuslik)\n•\tTasuliste sissepääsude piletid soovi korral\nOsalustasu tasutakse eelnevalt väljastatud arve alusel. Eelnevalt palun tutvuda Reisikorraldaja tüüplepinguga meie kodulehel alustamealgusest.ee\nReisi korraldajaks MTÜ Alustame Algusest (reisiettevõtja registreering TRE0000757) kaubamärgiga RosenReisid.\nKorraldajad jätavad endale õiguse teha programmis muudatusi, kui need on tingitud ilmastikuoludest ja ettenägematutest olukordadest või muuta päeva marsruuti vastavalt otstarbekusele.


KUUM: Tuhanded venelased põgenevad Soome kaudu kodumaalt, kuna kardavad sõjaseisukorra kehtestamist - eestinen\nKUUM: Tuhanded venelased põgenevad Soome kaudu kodumaalt, kuna kardavad sõjaseisukorra kehtestamist\nVenelased kardavad sõjaseisukorra kehtestamist riigis ja seetõttu põgenevad paaniliselt kodumaalt. Kuivõrd lennuühendused on katkenud, siis sõidetakse Soome rongide ja bussidega.\nPeterburi ja Helsingi vahet sõitva rongi Allegro kõik kohad on mitmeks päevaks läbi müüdud. Soome raudteefirma VR üritab ronge juurde panna, vahendab Yle.\nLäbi on müüdud ka Peterburist Helsingisse, Tallinna ja Riiga sõitvate busside piletid. Lennukiga pääseb Venemaalt minema vaid Araabia Ühendemiraatide ja Türgi kaudu. Istanbuli ja Moskva vahel on päevas 7 lendu, Peterburist 4.\nHelsingi ja Peterburi vahel sõidab praegu rong kaks korda päevas mõlemas suunas. Soome jaoks aga pole rongiühendus eriti tulus, kuna teisele poole Venemaale lähevad pooltühjad rongid. Soome raudteefirma VR hoiab ronge käigus rohkem ühiskondlikust huvist lähtuvalt.\nRongidele on surve suurem, kuna seoses lennuboikotiga jääb Venemaalt päevas ära ligi 200 lendu. Vene lennufirmad on samuti raskustes, kuna Airbus ja Boeing on peatanud Venemaale varuosade tarned. Lisaks on lõpetanud lepingud Venemaa firmadega lennukite liisingufirmad, mistõttu lennukid kutsutakse tagasi. Rahvusvaheliste maksete tegemine on Venemaal piiratud.


Milleks meile algdokumendid? - Raamatupidaja\nAutor: Maret Güldenkoh, Sisekaitseakadeemia Finantskolledži lektor • 24. november 2021\nMilleks meile algdokumendid?\nTänapäeva ühiskonnas ei pea nii mõnedki inimesed vajalikuks tehingute dokumentide olemasolu. Ollakse veendunud, et kui isik saab tuvastatud, siis sellest peaks ju piisama. Kuid ka füüsilisele isikule on väga olulised tehingute toimumist kinnitavad dokumendid.\nKas need just peavad olema paberkandjal, ei ole meie ühiskonnas enam sugugi oluline, peaasi, et vajaduse korral oleksid toimingute/tehingute dokumendid taasesitavas vormis kättesaadavad. Kuidas saaksime füüsilise isikuna tõestada, et oleme tarbijatena sõlminud lepingud, kui meil puudub sellekohane dokument? Seda pole ju vaja, on tavapärane mõte. Nõustun – seni tõesti ei ole vaja, kui ei teki toote või teenusega probleeme. Ent kui on vaja toode tagastada või ei olda tööde kvaliteediga rahul – küsitakse meilt ostu või teenuse tõestamiseks tehingu dokumenti.


Kose Valla Valimisdebatt – 2021. II osa – Avatud Ühiskond MTÜ\nKose Valla Valimisdebatt – 2021 // 2. Osa – KÜSIMUSED NIMEKIRJADE VAHEL\nVL Uus Aeg küsib VL Kogukond Ühendab ja VL Meie Vald Koselt “kust raha tuleb”\nVastab Kogukond Ühendab: neil on põhimõte: realistlikus, lubavad seda, mida suudavad ellu viia. Plaan muutub koos kogukonna vajadustega. Nad hindavad, et nende programm on odavam, kui Uus Aeg programm, mis lubab trammi Tallinna.\nVastab Meie Vald Kose: raha tuleb vastavalt eelarvele, koalitsioonilepetes tuleb teha valikuid ja kompromisse, eelarve koosneb tulumaksust, tegevuskulude toetused, kaupade ja teenuste müük, laen.\nKüsib VL Uus Aeg: kes teie vallavolikogu esimehe kandidaat on?\nVastab Meie Vald Kose: nende laua taga olevad.\nKogukond küsis: kellest saab vallavanem?\nVL Uus Aeg vastab: Tuleb tuua väljaspoolt.\nEKRE vastab: vallavanemana väljaspoolt vallamaja, volikogu esimees selgub koalitsiooni läbirääkimistel, Siim Pohlak valmis rolli võtma.\nVL Kogukond Ühendab küsib VL Meie Vald Koselt: miks te valetate oma valijatele, et teil on lubadused täidetud?\nvastab VL Meie Vald Kose: see on teie hinnang, et tegemist on valetamisega. On täidetud hinnangul. Paljude lubaduste täitmine jätkub, nendega minnakse edasi. Areng on pidev protsess.\nVL Meie Vald Kose küsib ekrelt: miks te umbusaldate praegust finantsauditit?\nEKRE vastab: soovime minna sügavamale, finantsauditit on sama inimene mitu aastat korraldanud.\nMeie Vald Kose küsib: Uuele ajale küsimus, kas on võimalik luua kahetasandiline omavalitsussüsteem;\nVL Uus Aeg vastab: ei ole midagi sellist lubanud\nMeie Vald Kose küsib: millised on need teenused, kuhu ei pea vald investeerima.\nUus Aeg vastab: lastehoiu teenus peaks olema ja annaks inimestele tööd ja võimaldaks lastevanematel jätta laps kuskile, et tegeleda muude asjadega. Vedelgaasitankla LPG, peaks olema see ka Kose vallas.\nEesti Konservatiivne Rahvaerakond esitas samuti palju küsimusi ning sai ka palju sisulisi vastuseid. Paraku on meie tegevmeeskond selleks korraks ära väsinud – kes soovib sisuga tutvuda, saab alati vaadata debatti.\nPreviousPrevious post:Kose Valla Valimisdebatt – 2021. I OSANextNext post:Kose Valla Valimisdebatt – 2021. III OSA.


Valga Vallavalitsus - Privaatsuspoliitika\nSa asud: Esileht Kodanikule Kohalik võim Valga Vallavalitsus Privaatsuspoliitika\nIsikuandmete töötlemine Valga Linnavalitsuses\nAvaliku teabe seaduse § 28 lõike 1 punkti 311 alusel kinnitan isikuandmete töötlemise eesmärki, ulatust ja viisi, kolmandatele isikutele, sealhulgas teisele asutusele, isikuandmete edastamise ja avalikkusele kättesaadavaks tegemise ning isiku poolt enda andmetega tutvumise õigused ja korra.\n1. Valga Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) kui ametiasutus täidab avaliku võimu ülesandeid. Lähtudes isikuandmete kaitse seadusest töötleb linnavalitsus andmeid vaid ulatuses, mis on vajalik talle pandud avalike ülesannete täitmiseks.\n2. Isikuandmete töötlemine on igasugune isikuandmetega tehtav toiming, sh isikuandmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, muutmine ja avalikustamine, juurdepääsu võimaldamine, päringute teostamine ja väljavõtete tegemine, kasutamine, edastamine, ristkasutamine, ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine, või mitu eelnimetatud toimingut, sõltumata toimingute teostamise viisist ja kasutatavatest vahenditest.\n3. Andmete töötlemine linnavalitsuses toimub eelkõige isikute enda algatusel. Isikuandmeid töödeldakse:\n3.1. isikute poolt esitatud avalduste täitmisel;\n3.2. esitatud teabenõuete, selgitus- ja märgukirjade menetlemisel;\n3.3. ürituste korraldamisega seotud dokumentide menetlemisel;\n3.4. vabade ametikohtade täitmiseks korraldatavatel konkurssidel osalemisel;\n3.5. muudel juhtudel.\n4. Linnavalitsuse algatusel võib isikuandmete töötlemine toimuda:\n4.1. seadustest tulenevate toimingute ja järelevalvetoimingute teostamisel;\n4.2. hangete läbiviimisel;\n4.3. lepingute sõlmimisel;\n4.4. statistiliste aruannete esitamisel.\n5. Vastavalt isikuandmete kaitse seadusele on õigus igaühel tutvuda tema kohta kogutud isikuandmetega ning teada saada, millises ulatuses ja eesmärgil on teda puudutavaid isikuandmeid töödeldud. Kui isiku andmed on muutunud või muul põhjusel ebatäpsed, siis on isikul õigus nõuda vastavate paranduste tegemist.\n6. Juhul kui isiku hinnangul on ametisutus kogunud või kasutanud tema andmeid ebaseaduslikult või ei väljasta isikule tema kohta käivaid andmeid, siis on tal õigus pöörduda vastavasisulise kaebusega Andmekaitse Inspektsiooni või kohtu poole.\n1. Tulenevalt seadusest on linnavalitsusel kui ametiasutusel kohustus teatud osa dokumentidest ja teabest internetis avaldada või muul viisil igaühele kättesaadavaks teha. Oma tegevuse käigus kogub ja töötleb ametiasutus isikuandmeid ja isikute eraelu puudutavat teavet.\n2. Isikuandmed avalikustatakse ainult juhul, kui avalikustamise kohustus tuleneb seadusest.\n3. Eraisikute kirjad (nii asutusse saabunud kui ka asutusest välja saadetud) registreeritakse elektroonilises dokumendiregistris Webdesktop. Dokumendiregistrile on kõikidel juurdepääs Valga linna veebilehelt www.valga.ee.\n4. Avaliku teabe seadusest (§ 12 lg 3) lähtuvalt märgitakse dokumendiregistrisse kirja saatja ja saaja kohta nimi, aadress ja muud kontaktandmed. Dokumendiregistri avalikust vaatest on võimalik näha ainult isiku nime (aadressile ja kontaktandmetele ligipääsu ei ole). Kui dokumendiregistri väljadel olevast infost ilmneb teave, mis avaliku teabe seaduse (§ 35) alusel võib riivata kirja saatja eraelu või isikuandmete kaitse seadusest (§ 4 lg 2) lähtuvalt kajastada delikaatseid isikuandmeid, on dokumendiregistri avalikus vaates näha kirja saatja või saaja nime initsiaalid. Muul juhul avalikustatakse dokumendiregistris kirja saaja või saatja ees- ja perekonnanimi.\nKui kiri ei sisalda isikuandmeid või teavet, mis annab aluse dokumendile juurdepääsupiirang kehtestada, on kiri avaliku teabe seaduse § 12 lõike 4¹ alusel dokumendiregistrist kõikidele kättesaadav. Kirja saatja võib kirjas avaldada, et ei soovi kirja dokumendiregistri kaudu avalikustamist.\n5. Vastavalt kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele (§ 23 lg 5, § 31 lg 1, § 51 lg 6 ja 7) peavad kohaliku omavalitsuse volikogu ja linnavalitsuse õigusaktid (määrused, otsused ja korraldused) ning komisjonide koosolekute protokollid olema igaühele kättesaadavad. Õigusaktid ja protokollid tehakse kättesaadavaks dokumendiregistri kaudu. Õigusaktides ja protokollides ei avalikustata isikute nimesid, elukohti ning kontaktandmeid. Kui õigusakt sisaldab lisaks isiku nimele ja kontaktandmetele muud seaduse alusel asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teavet, õigusakti ei avalikustata (kohaliku omavalitsuse korralduse seadus § 31 lg 2 ja § 51 lg 8). Kui õigusakti või protokolli sisu on valdavalt asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teave, õigusakti või protokolli ei avalikustata.\n6. Vastavalt haldusmenetluse seadusele (§ 31) on ametiasutusel õigus dokumendi resolutiivosa (dokumendi osa, millega kedagi kohustatakse midagi tegema) avaldada kas üleriiklikus või kohalikus ajalehes või internetipõhises väljaandes „Ametlikud Teadaanded". Dokumendi resolutiivosa avalikustatakse, kui\n6.1. dokument on vaja kätte toimetada enam kui sajale isikule;\n6.2. puuduvad andmed menetlusosalise aadressi kohta või kui menetlusosaline ei ela teadaoleval aadressil ja tema tegelik viibimiskoht ei ole teada ning dokumenti ei ole muul viisil võimalik kätte toimetada;\n6.3. haldusakt on vaja avalikult teatavaks teha ja haldusakt ei kuulu avaldamisele Riigi Teatajas.\n7. Internetipõhises väljaandes „Ametlikud Teadaanded" avalikustab ametiasutus isikuandmeid ka juhul, kui seda näeb ette eriseadus või selle alusel antud õigusakt (vt Riigi Teataja seadus § 13, Ametlike Teadaannete põhimäärus).\n8. Vastavalt avaliku teabe seadusele (§ 438) andmekogudes, mille pidaja on ametiasutus, isikuandmeid ei avalikustata, v.a juhul, kui isikuandmete avaldamise kohustus ei tulene seadusest.\n1. Eraisikutele edastatud või eraisikutelt saadud dokumendid on valdavalt juurdepääsupiiranguga, kuna õigusaktidega sätestatud nõuetest lähtuvalt sisaldab isiku kiri selle saatja või saaja elukohaandmeid, telefoninumbrit, e-postiaadressi. Eelloetletud andmeid loetakse isiku eraelu puudutavaks teabeks ning see ei kuulu kolmandatele isikutele avalikustamisele (v.a kui isiku nime või kontaktandmeid on kasutatud juriidilise isiku või asutuse esindajana). Muu kirjas märgitud teabe osas sõltub juurdepääsu piiramine dokumendi sisust. Võimalikud juurdepääsupiirangute alused sätestab avaliku teabe seadus (§ 35).\n2. Hoolimata juurdepääsupiirangust väljastab ametiasutus dokumendi asutusele või isikule, kellel on otsene seadusest tulenev õigus seda küsida (nt kohtueelne menetleja, kohus, järelevalveasutus jms).\n3. Vastavalt isikuandmete kaitse seadusele (§ 26), avaliku teenistuse seadusele (§ 55) on volikogu ja linnavalitsuse komisjonide liikmed nii volituste ajal kui ka pärast volituste lõppemist ning ametiasutuse teenistujad nii teenistussuhte ajal kui pärast selle lõppemist kohustatud hoidma salajas teiste inimeste perekonna- ja eraellu puutuvaid andmeid ning muud konfidentsiaalsena saadud informatsiooni.\n4. Haldusmenetluse seaduse § 37 lõigetele 2 ja 3 tuginedes võimaldatakse haldusmenetluses menetlusosalistel toimiku ja dokumentidega tutvuda ametiasutuses ametiisiku juuresolekul. Ametiisik peab tagama, et dokumentidega tutvumisel ei avaldata teiste menetlusosaliste eraelu puudutavaid andmeid.\n5. Väärteoteate esitaja andmed avaldab ametiasutus teistele menetlusosalistele ulatuses, mis on menetlusseadustikes ette nähtud ning asja lahendamiseks vajalik. Väärteomenetluses ei tagata tunnistaja anonüümsust (v.a lastekaitsega seotud ülesannete täitmisel).\n6. Jõustunud väärteootsused registreeritakse ka karistusregistris. Ligipääs karistusregistrisse on piiratud, andmeid saab küsida karistusregistri seaduse 3. peatükis sätestatud korras.\n1. Igaühel on õigus küsida ametiasutuselt enda kohta käivaid isikuandmeid ning teavet ning õigus tutvuda kõikide tema kohta kogutud andmetega. Seda õigust võib piirata üksnes seaduse alusel.\n2. Lähtuvalt isikuandmete kaitse seadusest (§ 19) on igal isikul õigus saada teada, milliseid isikuandmeid tema kohta ametiasutuses kogutakse ja on kogutud, millisel eesmärgil ning millisele seadusele või muule õigusaktile tuginedes tema andmeid töödeldakse ning millistele isikutele või asutustele on tema isikuandmeid edastatud.\nVajadusel õigus esitada vastav avaldus linnavalitsuse kantseleisse Puiestee tn 8, Valga või e-posti aadressile Tõrge! Lubamatu hüperlingiviide.valgalv@valgalv.ee või otse konkreetset teavet omava ametniku poole.\n3. Isikuandmete väljastamiseks peab andmete väljastaja olema veendunud, et tegemist on just selle isikuga, kellel on õigus vastavaid andmeid saada. Seetõttu peab andmete taotleja vajadusel oma isikusamasust või andmete taotlemise õigust tõendama. Kui telefoni teel tehtud päringu puhul ei ole ametnikul võimalik veenduda, et andmeid küsib õigustatud isik, on ametnikul õigus paluda taotluse esitamist kirjalikult koos vajalike tõenditega.\n4. Lähtuvalt isikuandmete kaitse seadusest (§ 19 lg 3) väljastab ametiasutus nõutavad isikuandmed või põhjendab andmete väljastamisest või teabe andmisest keeldumist taotluse saamise päevale järgneva viie tööpäeva jooksul. Olenevalt taotletavatest andmetest võib eriseadus isikuandmete kohta teabe ja isikuandmete väljastamise korra suhtes näha ette erandi.\n5. Ametiasutus keeldub dokumentidega koha peal tutvumise võimaldamisest ja dokumentide või teabe väljastamisest juhul, kui see võib\n5.1. kahjustada teiste isikute õigusi ja vabadusi, eraelu puutumatust või isikuandmete kaitset;\n5.2. takistada kuriteo tõkestamist või kurjategija tabamist või raskendada tõe väljaselgitamist kriminaalmenetluses;\n5.3. ohustada lapse põlvnemise saladuse kaitsmist.\n6. Riiklikest registritest, millesse andmeandja on ametiasutus (Eesti rahvastikuregister, sotsiaalteenuste- ja toetuste andmeregister; majandustegevuse register, riiklik ehitisregister, riigi maakataster, kinnistusraamat, Eesti Hariduse Infosüsteem, Haigekassa, kohustusliku kogumispensioni register, e-toimiku infosüsteem) saab enda kohta käivaid andmeid kontrollida ka riigiportaali www.eesti.ee e-teenuse kaudu.


Valgud, rasvad, süsivesikud - inimkeha energiaallikad - Vitamiinid - 2020\nValkude, rasvade ja süsivesikute väärtus kehas\nKeha energiaallikad inimesed on valgud, rasvad, süsivesikud, mis moodustavad 90% kogu dieedi kuivmassist ja varustavad 100% energiast. Kõik kolm toitainet annavad energiat (kaloreid mõõdetuna), kuid energia kogus 1 grammis ainest on erinev:\n4 kalorit süsivesiku või valgu grammi kohta\n9 kalorit rasva grammi kohta\nNeed toitained erinevad ka sellest, kui kiiresti nad varustavad energiat. Süsivesikud saadetakse kiiremini ja rasvad aeglasemalt.\nValgud, rasvad, süsivesikud seedetraktis, kus nad on jagatud põhiüksusteks:\nrasvhapete ja glütseriini rasvad\nOrganisatsioon kasutab neid põhilisi üksusi, et luua aineid, mis on vajalikud elutegevuse põhifunktsioonide täitmiseks (sealhulgas muud süsivesikud, valgud, rasvad).\nSõltuvalt molekuli suurusest võivad süsivesikud olla lihtsad või komplekssed.\nLihtsad süsivesikud: mitmesugused suhkrud, nagu glükoos ja sahharoos (lauasuhkur), on lihtsad süsivesikud. Need on väikesed molekulid, mistõttu nad imenduvad kehasse kiiresti ja on kiire energiaallikas. Nad suurendavad kiiresti veresuhkru taset (veresuhkru taset). Puuviljad, piimatooted, mesi ja vahtrasiirup sisaldavad suurtes kogustes lihtsaid süsivesikuid, mis pakuvad magusat maitset enamikus maiustustes ja koogides.\nKeerulised süsivesikud: Need süsivesikud koosnevad lihtsatest süsivesikutest pikematest ridadest. Kuna komplekssed süsivesikud on suured molekulid, tuleb need enne nende imendumist jaotada lihtsateks molekulideks. Seega annavad nad reeglina kehale energiat aeglasemalt kui lihtsad, kuid siiski kiiremini kui valk või rasv. Seda seetõttu, et neid lagundatakse aeglasemalt kui lihtsaid süsivesikuid ja nad muutuvad tõenäoliselt rasvaks. Samuti suurendavad nad veresuhkru taset aeglasemas tempos ja madalamal tasemel kui lihtsad, kuid pikema aja jooksul. Komplekssed süsivesikud hõlmavad tärklist ja valke, mida leidub nisutoodetes (leib ja pasta), muud terad (rukis ja mais), oad ja juurviljad (kartul).\nRafineeritud - töödeldud, kiud ja kliid, samuti paljud nendes sisalduvad vitamiinid ja mineraalained eemaldatakse. Seega, ainevahetuse protsessis töödeldakse neid süsivesikuid kiiresti ja pakutakse vähe toitu, kuigi need sisaldavad umbes samu kaloreid. Rafineeritud toiduaineid tihendatakse tihti, see tähendab, et toiteväärtuse suurendamiseks lisatakse kunstlikult vitamiine ja mineraale. Lihtsa või rafineeritud süsivesikuid sisaldav dieet kipub suurendama rasvumise ja diabeedi riski.\nRafineerimata süsivesikud taimsetest saadustest. Need sisaldavad süsivesikuid tärklise ja kiudude kujul. Need on sellised tooted nagu kartul, terved terad, köögiviljad, puuviljad.\nKui inimesed tarbivad rohkem süsivesikuid kui nad vajavad, salvestab keha mõned neist süsivesikutest rakkudesse (nagu glükogeen) ja muundab ülejäänud rasvaks. Glükogeen on keeruline süsivesik, mis on energia muundamiseks ja mida hoitakse maksas ja lihastes. Lihased kasutavad intensiivse kasutamise ajal glükogeeni energiat. Glükogeenina säilitatavate süsivesikute kogus võib pakkuda kaloreid päevas. Mitmed teised kehakuded säilitavad keerulisi süsivesikuid, mida ei saa kasutada keha energiaallikana.\nEnamik toitumisspetsialiste soovitab, et umbes 50–55% päevastest kaloritest peaks koosnema süsivesikutest.\nGlükeemiline indeks Süsivesikud on väärtus, kui kiiresti nende tarbimine suurendab veresuhkru taset. Väärtuste vahemik on 1 (kõige aeglasem absorptsioon) kuni 100 (kiire glükoosi netoindeks). Kuid kui kiiresti tase tegelikult tõuseb, sõltub kehasse sisenevatest toodetest.\nGlükeemiline indeks on tavaliselt madalam keeruliste süsivesikute puhul kui lihtsa süsivesiku puhul, kuid on ka erandeid. Näiteks on fruktoosil (suhkrul viljades) veresuhkru taset väga vähe.\ntöötlemine: töödeldud, hakitud või peeneks jahvatatud toodetel on reeglina kõrge glükeemiline indeks\ntärklise tüüp: erinevat tüüpi tärklis imendub erinevalt. Kartulitärklis lagundatakse ja imendub veres suhteliselt kiiresti. Oder lagundatakse ja imendub palju aeglasemalt.\nkiudainete sisaldus: mida rohkem kiudaine on, seda raskem on seedida. Selle tulemusena imendub suhkur aeglasemalt verre.\nviljade küpsus: küpsed puuviljad, rohkem suhkrut ja seda kõrgem glükeemiline indeks\nrasva või happe sisaldus: sisaldab toiduaines rohkem rasva või hapet, lagundatakse aeglaselt ja selle suhkrud imenduvad veresse aeglaselt\ntoiduvalmistamine: kuidas toidu valmistamine võib mõjutada veres imendumise kiirust. Toiduvalmistamise või lihvimise reeglina suureneb selle glükeemiline indeks, kuna seda on lihtsam seedida ja omaks võtta pärast keetmisprotsessi.\nmuud tegurid: Keha toitumisprotsessid varieeruvad inimeselt, kui kiiresti süsivesikud mõjutavad suhkru muutumist ja imendumist. Kui hästi toitu näritakse ja kui kiiresti see on oluline.\nKARBOHÜÜDRAADID, RASVAD JA PROTEIINID INIMESTE JA LOOMADE ENERGIAallikas\nIi. Seedimise väärtus keha eluks\n1. Organism - tervik\n1. Süsivesikute üldised omadused\n2. Monosahhariidide (glükoos) omadused\n3. Disahhariidide (sahharoos, laktoos) omadused\n4. Polüsahhariidide (tärklis, tselluloos) omadused\n5. Süsivesikute ainevahetus\n1. Lipiidide omadused\n2. Rasvade omadused\n3. Rasva ainevahetus\n1. Aminohapete omadused\n2. Valkude omadused\n3. Valgu (lämmastiku) vahetus\nVi. Metabolism ja energia\n1. Ainevahetuse mõiste\n2. Bioloogiline oksüdatsioon\n3. ATP (adenosiintrifosfaathape)\n4. Metabolism lastel\n5. Metaboolsed häired\nKahekümnendal sajandil on saavutatud edu, palju uuendusi inimelus, aga ka sajandil uusi haigusi. Esile kerkisid sellised haigused nagu AIDS, suguhaigused, psühhosomaatilised ja muud haigused, mis varem ei olnud nii levinud. Kuid me unustasime kuidagi teise haiguse arengu. See on rasvumine ja kui mitte kummaline, düstroofia. Looduses ei vasta me sellistele nähtustele nagu ülekaalulisus ja veelgi enam rasvumine. Looma maailmas ei ole sellest peaaegu mingit jälgi, kui te ei võta arvesse koduloomi, kelle elu on otseselt seotud inimesega. Ja sellel on oma selgitus - edusammud inimese sotsiaalses ja majanduslikus elus.\nPrimitiivses ühiskonnas oli ülekaalulisus reeglina väga haruldane. Valitud rasvumise juhtumeid võib seletada tõsiste terviseprobleemidega, eriti hormonaalsete probleemidega. Mõnedes hõimudes on see ülekaalulisuse erandlik laad, mis tekitas praeguse ülekaalulisuse kultuse. Tegelikult oli see nähtus ainulaadne. Järgnevatel sajanditel oli suurte tsivilisatsioonide ajal, mis on dokumentaalsetes allikates hästi kirjeldatud, ülekaalulisus peamiselt rikaste omadus, mis oma elatustaseme tõttu oli kättesaadav „töödeldud” toidule. Varasemad rikkad olid rasvamad kui vaesed, sest nad sõid erinevalt. Nende toit oli loomulikum. Tänapäeval on see suundumus muutumas ja rasvumise avastamise tõenäosus vähem jõukates klassides on kõrgem, samas kui rikkad inimesed on muutunud nõrgemaks, kuna nad on hakanud aktiivselt jälgima oma tervist. Kuid see on ainult trend, mis ei ole muutunud universaalseks nähtuseks. Kui ajalugu ütleb meile, et rasvumine on tsivilisatsiooni kõrvalsaadus (nagu Egiptuse ja Rooma impeeriumi puhul), siis selgub, miks see nähtus avaldub Ameerika Ühendriikides. Hoolimata tervisliku eluviisi aktiivsest edendamisest, on ekspertide sõnul 64% ameeriklastest liiga rasva, 20% on rasvunud. "Kas see riik ei kujuta endast tõepoolest arenenud mudelit tsivilisatsiooni arengust, mis on juba langenud?"\nOlen ka rasvunud. Seetõttu tahaksin rohkem teada saada ainevahetuse käigus toimuvatest protsessidest, selgitada välja ülekaalulisuse põhjused ja muud keha ainevahetusega seotud haigused.\nOma töös tahaksin kaaluda organismis keskkonnaga vahetamise käigus sisenevate toitainete omadusi. Neid toitaineid võib jagada kahte kategooriasse: toitained, mis pakuvad energiat (valgud, süsivesikud ja rasvad) ning toitained, mis ei ole seotud keha varustamisega energiavarudega (kiud, vesi, mineraalsoolad, mikroelemendid, vitamiinid). Toitainete roll, mis annab energiat, ei ole mitte ainult anda elusorganismile energiapotentsiaal, vaid ka toorainena paljude sünteesiprotsesside jaoks, mis toimuvad elusorganismi loomise ja ümberkorraldamise käigus. Samal ajal tahaksin rääkida bioloogilisest oksüdatsioonist, laste keha ainevahetuse eripäradest ning ainevahetuse patoloogiatest.\nOma töös kasutasin erinevaid allikaid vene ja inglise keeles: entsüklopeediad, monograafiad, haridusalane kirjandus, spetsiaalsed sõnastikud, mille nimekiri on esitatud bibliograafilises nimekirjas.\nI. DIGESIOONI VÄÄRTUS\n1. Organism on üks tervik.\nMääratluselt on organism organite süsteemide kogum, mis on omavahel seotud. Milline seos on näiteks kuseteede ja luu- ja lihaskonna vahel? Esmapilgul ei ole otsest ühendust näha. Tõepoolest, liikumissüsteem kaitseb kuseteede elundeid keskkonna kahjulike mõjude eest. Närvisüsteem kontrollib kõiki teisi süsteeme ja seedesüsteem võimaldab toitumisprotsessi, mis on vajalik tingimus organismi normaalseks kasvuks, selle arenguks ja elutegevuseks. Seedetrakt on seotud kuseteede süsteemiga, vereringesüsteemiga, luu- ja lihaskonna süsteemiga jt. Need ühendused ei ole ainult ühesuunalised (toitaineid teistele süsteemidele), vaid ka multifunktsionaalsed. Peaaegu kõigil teistel inimese süsteemidel on mõju seedesüsteemile. Seedetrakti rakud vajavad hapnikku, mida neile väljastab vereringe süsteem, mis omakorda on eranditult seotud kõigi keha süsteemidega. Ja kui seedetrakti ebaõnnestub, ei saa kõik inimese sise- ja välised organid piisavalt või saavad liigset ainet, mis põhjustab elundi patoloogilisi muutusi.\nVaatleme üksikasjalikumalt seedetrakti ja loomsete organismide seedimist.\nSeedesüsteem on omavahel seotud organite kogum, mis tagab keha toimimiseks vajaliku toidu seedimise. Kõik seedetrakti organid on ühendatud ühes anatoomilises ja funktsionaalses kompleksis. Nad moodustavad toidu kanali, mis algab suu avanemisega ja lõpeb pärakuga. Tavaline seedimine toimub seedetrakti kõigi organite osalusel. Kogu seedesüsteemi saab jagada sektsioonidesse: 1) vastuvõtlik, 2) juhtiv, 3) õige seedetrakti osakond, 4) veekogumise osakond, jääk-seedimine, soolade pöördne imendumine, erinevad endogeensed komponendid.\nSeedetrakti seinad on kogu selle pikkuse jooksul neli kihti: seroossed, lihaselised, submucous ja limaskestad. Tõsine membraan - seedetrakti välimine kiht, mis on ehitatud lahtisest kiulisest sidekudest. Lihaskiht koosneb pikisuunaliste lihaste rõngakujulise ja välimise kihi sisemisest kihist. Nende lihaste koordineeritud töö on tingitud hõrenevatest kontraktsioonidest - peristaltikast. Maos, lihaskihti esindavad kolm kihti: pikisuunaline (välimine), ümmargune (keskmine) ja sisemine. Submucosa koosneb sidekudest, mis sisaldab elastseid kiude ja kollageeni. See sisaldab närvipõimikku, veresooni ja lümfisõite. Võib olla ka lima, mis toodavad lima. Limaskesta kujutab endast näärmepiteeli, mis eritab teatud kohtades lima ja toiduensüüme. Selle rakud asuvad karkassmembraanil, mille all on sidekude ja lihaskiud.\nSeedimine on mehaaniliste, füüsikalis-keemiliste ja keemiliste protsesside süsteemi poolt pakutavate toitainete lagunemine. Enamiku orgaaniliste komponentide jaotamine toimub hüdrolüütiliste ensüümide toimel, mis sünteesitakse spetsiaalsete rakkude kaudu kogu seedetraktis. Endohüdrolaasid ja muud eriained tagavad suurte molekulide lagunemise ja vaheproduktide moodustumise. Toidu järgnev töötlemine toimub selle järkjärgulise liikumise tulemusena seedetraktis.\nJärgnevalt käsitleme eraldi seedeelundis otseselt seotud toitainete põhikomponente. Need on süsivesikud, rasvad ja valgud.\nSüsivesikud - orgaaniliste ainete rühm üldvalemiga - Cm H2n Sees. Formaalselt Cm (H2O) n on süsiniku ja vee ühend. Seega nimi: süsivesikud.\n1) energia (lihtsate suhkrute oksüdeerimise ajal glükoos, keha saab peamise osa vajaminevast energiast);\n2) ladustamine (sellised polüsahhariidid nagu tärklis ja glükogeen, mängivad glükoosi allikaid, vabastades selle vajaduse korral);\n3) hoone toetamine (näiteks kitiinist ehitatud putukate kest).\nSüsivesikud jagunevad lihtsateks või monosahhariidideks, mis ei ole võimelised hüdrolüüsima, ja keerulisi süsivesikuid, mis hüdrolüüsitakse mitmetele lihtsatele. Süsiniku aatomite arvu järgi jagunevad süsivesikud tetrosioonideks, pentoosideks, heksoosideks jms ning keemilise struktuuri järgi on need polüatomilised aldehüüd- ja ketoonalkoholid - aldoosid ja ketoosid. Gekzozy on toidu jaoks kõige väärtuslikum. Komplekssed süsivesikud jaotatakse disahhariidideks, trisahhariidideks jne hüdrolüüsi teel saadud lihtsate süsivesikute koguse järgi. ja polüsahhariidid, mis annavad hüdrolüüsi käigus palju lihtsaid süsivesikuid. Polüsahhariidid jagatakse homopolüsahhariidideks, mis hüdrolüüsi käigus annavad ühe tüüpi lihtsaid süsivesikuid ja heterosahhariide, mis annavad hüdrolüüsi käigus lihtsate süsivesikute ja nende derivaatide segu.\n2. Monosahhariidide omadused.\nMonosahhariidid on värvitu kristallilised ained, hästi lahustuvad vees, halvasti alkoholis, eetris lahustumatud. Monosahhariidid on inimese keha peamine energiaallikas.\nKõige olulisem monosahhariid on glükoos. Nimi pärineb kreeka - glükaatidest - magusalt. Keemiline valem - C6H12O6. Glükoosimolekulid mängivad biokütuste rolli kehas ühes kõige olulisemas energiaprotsessis - glükolüüsi protsessis. Pentoostsüklis oksüdeeritakse glükoosiks CO.2 ja vesi, tekitades energiat teatud reaktsioonide jaoks. Looduses on D-glükoosi.\nGlükoosi oksüdeeritakse raskemetallide oksiidide ja hüdroksiididega väga kergesti. Glükoosi täielik oksüdatsioon toimub võrrandiga:\nSuur osa vabanenud energiast koguneb ATP-sse. Püsiv glükoosi allikas organismis on glükogeen. Lahustes on glükoos olemas viie tautomeerse vormi vormis - a- ja b-glükopranoos koos kuueliikmelise tsükliga, a- ja b-glükofuranos koos viielülilise tsükliga ning samuti avatud vormi kujul vaba aldehüüdi rühmaga. a - ja b-vormid on eristatavad ruumiliselt asetseva hemiasetaalhüdroksiidiga.\nGlükoosi puudumine põhjustab atsidoosi ja ketoosi. Liigne diabeet. Standardne sisaldus veres - 0,1%.\n3. Disahhariidide omadused\nDisahhariidide peamine esindaja on sahharoos. Sahharoosimolekul koosneb D-glükoosi molekuli ja D-fruktoosi jääkidest. Keemiline valem - C12H22O11. Sahharoos on üks inimorganismi peamisi süsivesikuid, värvitu kristalne aine. Kui temperatuur on üle 200 ° C, laguneb see niinimetatud karamellideks. Sahharoos ei lahustu mittepolaarsetes orgaanilistes lahustites absoluutses metanoolis ja etanoolis, mõõdukalt lahustub atsetüülatsetaadis, aniliinis, metanooli ja etanooli vesilahustes. Vees hästi lahustuv. Sahharoos ei oma redutseerivaid omadusi, mistõttu see on leeliste suhtes resistentne, kuid hüdratiseerub hapete ja sahharoosi ensüümide toimel D-glükoosi ja D-fruktoosi moodustamiseks. Leelismetallidega moodustab suhkruid. Sahharoos on üks peamisi disahhariide. Inimese peensoole limaskest on hüdrolüüsinud maomahla HCl ja sahharoos.\nДругой представитель дисахаридов — лактоза (молочный сахар). Она состоит из остатков гелактозы и глюкозы. Лактоза — важная составная часть молока млекопитающих и человека. See moodustub laktatsiooniprotsessis piimanäärmes glükoosist ja on selle allikas vastsündinutele. Laktoos soodustab kaltsiumi imendumist oma soolest. Laktoosisisaldus inimese piimas on 7 g / 100 ml. Lehmade ja kitsede piim - 4,5 g / 100 ml.\n4. Polüsahhariidide omadused\nPeamine polüsahhariidide allikas on tärklis. Tärklis - taimede peamine reservpolüsahhariid. See moodustub fotosünteesiprotsessi tulemusena roheliste lehtede rakulistes organellides. Tärklis on oluline osa olulistest toiduainetest. Ensümaatilise lõhustamise lõpp-produktid - glükoos-üks fosfaat - on nii energia metabolismi kui ka sünteetiliste protsesside kõige olulisemad substraadid. Tärklise keemiline valem - (C6H10O5) n. Tärklise seedimist seedetraktis viiakse läbi sülje a-amülaasi, diseseasi ja peensoole limaskesta harjapiiri glükoamülaasi abil. Glükoos, mis on toidu tärklise lagunemise lõpptoode, imendub peensooles. Tärklise kalorisisaldus on 4,2 kcal / g.\nTselluloos. Tselluloosi keemiline valem (C) |6H10O5) n, sama nagu tärklis. Tselluloosahelad on valmistatud peamiselt veevaba D-glükoosi ühikutest, mis on omavahel ühendatud 1,4-b-glükosiidsidemetega. Toidus sisalduv tselluloos on üks peamisi ballastainete või toidulisandeid, mis mängivad tavapärases toitumises ja seedimises äärmiselt olulist rolli. Need kiud ei seedu seedetraktis, vaid aitavad kaasa selle normaalsele toimimisele. Nad adsorbeeruvad endal mõned toksiinid, takistavad nende imendumist soolestikku.\nSüsivesikute ainevahetus on inimorganismis ja loomades süsivesikute transformatsiooniprotsesside kogum.\nSüsivesikute transformatsiooniprotsess algab nende seedimisest suuõõnes, kus tärklise osaline lõhustamine toimub ensüümi sülje, amülaasi toimel. Põhimõtteliselt lagundatakse ja absorbeeritakse süsivesikuid peensooles ning seejärel viiakse need vereringesse kudedesse ja elunditesse ning põhiosa neist, peamiselt glükoosist, koguneb maksas glükogeenina. Vere glükoosisisaldus siseneb organitesse ja kudedesse, kus see on vajalik, ning rakkude glükoosi tungimise kiirus määratakse rakumembraanide läbilaskvuse järgi. Glükoos tungib vabalt maksa rakkudesse, glükoosi tungimist lihaskoe rakkudesse seostatakse energiakulutustega ning lihasetöö ajal suureneb rakuseina läbilaskvus märkimisväärselt. Rakkudes läbib glükoos bioloogilise oksüdatsiooni protsessis molekulaarsel tasemel energia kogunemisprotsessis.\nGlükoosi oksüdeerimisel pentoos (aerobses) tsüklis moodustub redutseeritud nikotiinamiid-adeniini nukleotiidfosfaat, mis on vajalik sünteeside redutseerimiseks. Lisaks on selle tsükli vaheproduktid paljude oluliste ühendite sünteesi materjal.\nSüsivesikute metabolismi reguleerimine toimub peamiselt hormoonide ja kesknärvisüsteemi poolt. Süsivesikute seisundit saab hinnata suhkru sisalduse järgi veres (tavaliselt 70-120 mg). Suhkrukoormusega see väärtus suureneb, kuid jõuab kiiresti normini. Süsivesikute ainevahetuse häired esinevad mitmesugustes haigustes. Niisiis, insuliinipuuduse tõttu on diabeet ja ühe süsivesikute metabolismi ensüümi - lihasfosforülaasi - aktiivsuse vähenemine põhjustab lihasdüstroofiat.\nLipiidid on bioloogiliste orgaaniliste ühendite heterogeenne rühm, mille ühine omadus on nende lahustumatus vees ja hea lahustuvus mittepolaarsetes lahustites. Lipiidide hulka kuuluvad erineva keemilise struktuuriga ained. Enamik neist on alkoholide ja rasvhapete estrid. Viimane võib olla nii küllastunud kui ka küllastumata. Kõige sagedamini sisaldab lipiidide kompositsioon palmitiini, steriilset, oleiinilist, linoolhapet ja linoleenhapet. Alkoholid on tavaliselt glütseriin ja sfingotsiin, samuti mõned teised ained. Komplekssete lipiidide molekulide koostis võib sisaldada teisi komponente.\nKui ortofosforhappe jääk on kinnitatud, moodustuvad fosfolipiidid. Steroidid moodustavad väga erilise lipiidide rühma. Need on ehitatud kõrgmolekulaarse alkoholi - kolesterooli baasil. Kehas täidavad lipiidid järgmisi funktsioone: 1) hoone, 2) hormonaalne, 3) energia, 4) säilitamine, 5) kaitsev, 6) osalemine ainevahetuses.\nKõik looduslikud rasvad on glütseriidide segu, mitte ainult sümmeetriline, s.t. kolme identse rasvhappe jäägiga, aga ka segatud. Sümmeetrilised glütseriidid on tavalisemad taimeõlides. Loomsed rasvad on rasvhapete väga erineva koostisega. Triglütseriide moodustavad rasvhapped määravad nende omadused. Triglütseriidid on võimelised sisenema kõikidele estritele omastele keemilistele reaktsioonidele. Kõige olulisem on seebistamisreaktsioon, mille tulemusena moodustub triglütseriidist glütserool ja rasvhapped.\nSeebistamine toimub hüdrolüüsi ajal ja hapete või leeliste toimel.\nRasv - toitainete sisaldus on tasakaalustatud inimese toitumise oluline osa. Need on olulised energiaallikad, mida võib pidada kõrge energiasisaldusega loodusliku toidu kontsentraadiks, mis on võimeline keha varustama väikese koguse energiaga. Inimese keskmine rasvasisaldus on 80-100 g päevas. Üks gramm rasva oksüdatsiooni ajal annab 9,3 kcal. Rasvad on ka A-, D- ja E-vitamiinide lahustid. Nende vitamiinide kättesaadavus sõltub rasvade tarbimisest toidus. Rasvade korral viiakse kehasse bioloogiliselt aktiivsete ainete kompleks, millel on oluline roll normaalses rasva ainevahetuses.\n3. Rasva ainevahetus.\nRasvade ainevahetus on keha rasvade transformatsiooni protsesside kogum. Tavaliselt eristatakse rasva ainevahetuse kolme etappi: 1) rasvade lagunemine ja imendumine seedetraktis, 2) imendunud rasvade muutumine kehakudedesse, 3) rasvade ainevahetusproduktide vabanemine organismist. Suurem osa söödavatest rasvadest lagundatakse seedetraktis, kaasates ensüümi lipaasi, mida eritab kõhunäärme ja mao limaskesta. Lõhustumise tulemusena moodustub rasvhapete, di-ja monoglütseriidide segu.\nRasvade ja muude lipiidide lõhestamise ja imendumise protsess soodustab sapphapete sekretsiooni sooles, mille tõttu rasvad muutuvad emulgeerituks. Osa rasvast imendub soolestikku seedimata kujul. Imendunud rasvhappeid kasutatakse osaliselt soolestiku limaskestas triglütseriidide ja fosfolipiidide sünteesiks ning osa portaalveeni süsteemist või lümfisooned läbivad verd.\nNeutraalsete rasvade ja rasvhapete kogus veres on varieeruv ja sõltub rasvade tarbimisest toidust ja rasvade ladestumisest rasvapoodides. Kudedes lagunevad rasvad erinevate lipaaside poolt ja saadud rasvhapped moodustavad osa teistest ühenditest (fosfolipiidid, kolesteroolestrid jne) või oksüdeeritakse lõpptoodeteks. Rasvhapete oksüdeerimine toimub mitmel viisil. Osa maksa rasvhapetest oksüdeerimise ajal annab atsetoäädikhappe ja b-hüdroksübutüürhappeid, samuti atsetooni. Raske suhkurtõve korral suureneb veres atsetoonide kogus veres. Rasvade süntees kudedes pärineb rasva ainevahetuse saadustest, samuti süsivesikute ja valkude ainevahetuse saadustest.\nRasvade ainevahetuse häired jagunevad tavaliselt järgmistesse rühmadesse: 1) rasva imendumise vähenemine, selle sadestumine ja moodustumine rasvkoes, 2) rasva liigne akumulatsioon rasvkoega mitteseotud elundites ja kudedes; rasva verest koesse ja nende eritumist.\nMadala molekulaarsete looduslike orgaaniliste ühendite seas on eriti oluline koht aminohapete hulka. Need on karboksüülhapete derivaadid, kus üks happe süsivesinikradikaali vesinikuaatomitest on asendatud aminorühmaga, mis asub reeglina karboksüülrühma kõrval. Paljud aminohapped on bioloogiliselt aktiivsete ühendite lähteained: hormoonid, vitamiinid, alkaloidid, antibiootikumid jne.\nSuurem osa aminohapetest eksisteerib vabas vormis organismides. Kuid mitmed kümned neist on valdavalt seotud olekus, s.t. kombinatsioonis teiste orgaaniliste ainetega: näiteks on b-alaniin osa paljudest bioloogiliselt aktiivsetest ühenditest ja paljud a-aminohapped on valkude osa. Seal on 18 sellist a-aminohapet, mis sisaldab ka kahte aminohappe amiidi, asparagiini ja glutamiini. Neid aminohappeid nimetatakse valkudeks või valguliseks. Need moodustavad looduslike aminohapete kõige olulisema rühma, kuna neile on omane ainult üks märkimisväärne omadus - võime ensüümide osalemisega ühineda amiini- ja karboksüülrühmades ning moodustada polüpeptiidahelaid.\nKeemiliste kiudude tootmiseks kasutatakse toorainena kunstlikult sünteesitud w-aminohappeid.\nEriti iseloomulik valkudele on 15-18% lämmastikusisaldus. Valgu keemia koidikul, kui nad ei teadnud, kuidas määrata valkude molekulmassi ega nende keemilist koostist, palju vähem valgu molekuli struktuuri, mängis see indikaator olulist rolli otsustamaks, kas kõrge molekulaarne aine kuulub valkude klassi. Loomulikult on andmed valkude elementaarse koostise kohta kaotanud oma varasema tähenduse nende iseloomustamiseks.\nValgud toimivad koos paljude erinevate ainetega. Ühendades üksteise või nukleiinhapete, polüsahhariidide ja lipiididega, moodustavad nad ribosoomid, mitokondrid, lüsosoomid, endoplasmaatilise retikulumi ja teiste subtsellulaarsete struktuuride membraanid, kus valkude ruumilise korralduse ja neile iseloomuliku hulga ensümaatilise aktiivsuse tõttu toimuvad erinevad metaboolsed protsessid. Seetõttu on elu nähtustel oluline roll valkudel. Oma keemilise olemuse tõttu on valgud proteogeensete aminohapete heteropolümeerid. Nende molekulid on pikkade ahelate kujul, mis koosnevad peptiidsidemetega seotud aminohapetest.\nValkude väikseimad polüpeptiidahelad sisaldavad umbes 50 aminohappejääki. Suurimas - umbes 1500.\nPraegu leidub valgu primaarset struktuuri umbes 2000 proteiinis. Insuliin, ribonukleaas, lüsosüüm ja kasvuhormoon kinnitavad seda keemilise sünteesi abil.\nValgud moodustavad inimtoidu kõige olulisema osa. Tänapäeval on näljased 10-15% maailma elanikkonnast ja 40% ebapiisav valgu sisaldusega toit. Seetõttu on inimkond sunnitud tootma valku tööstuslikul teel - kõige vähesema toote kohta Maal. Oluliste aminohapete tööstuslik tootmine on samuti valguasendajana paljulubav.\nLoomadel ja inimestel koosneb valgu ainevahetus kolmest põhietapist: 1) lämmastikku sisaldavate ainete hüdrolüütiline lagunemine seedetraktis ja saadud produktide imendumine, 2) nende toodete transformatsioon kudedes, mis viib valkude ja aminohapete moodustumiseni, 3) valgu ainevahetuse lõpptoodete eraldamine kehast.\nTäiskasvanud organismis on sünteesitud valgu normaalne kogus võrdne lagunevate kudede ja toidu valkude üldkogusega (päevas, st lämmastiku tasakaal on nullilähedane). Seda seisundit nimetatakse valgu tasakaaluks. Valgu tasakaal on dünaamiline, kuna keha praktiliselt ei tekita valkude varustamist ja tasakaal võib tekkida erinevate koguste valguga (teatud piirides). Haiguse järgse kasvu või taastumise perioodil (valgu nälg) täheldatakse kehas intensiivset lämmastiku retentsiooni, lämmastiku tasakaal muutub positiivseks. Valgu ainevahetusega seotud peamised protsessid on aminohapete deaminatsioon, aminohapete interkonversioon, mis toimub aminorühmade ülekandmisel (transamiinimine), ketohapete amineerimine, valgu lagunemine aminohapeteks ja elundite ja kudede valkude kasvajad, kaasa arvatud ensüümvalgud.\nV. AINETE VAHETAMINE JA ENERGEETIKA\nMetabolism - keemiliste reaktsioonide ja nendega seotud keemiliste protsesside kogum organismis, mille tulemuseks on ainete vool, nende assimileerimine, kasutamine elus protsessides ja soovimatute ühendite keskkonda viimine. Toiduained on ühelt poolt kõikide protsesside rakendamiseks vajalikud energiaallikad ja teiselt poolt plastikmaterjal, millest keha on ehitatud. Lisaks kolmele peamisele toitainete klassile - valgud, rasvad, süsivesikud, toit sisaldab mitmeid ühendeid - soolasid, vitamiine, millel ei ole suurt energiasisaldust ja mis ei täida ehitusplokkide funktsiooni, kuid mis mängivad olulist rolli erinevate biokeemiliste reaktsioonide voos ja osalevad ainevahetuse reguleerimises.\nBioloogilise oksüdatsiooni käigus jagatakse orgaanilise molekuliga kaks vesinikuaatomit vastava ensüümi toimel. Mõnel juhul moodustub ensüümide ja oksüdeeritud molekuli vahel ebastabiilne, energiasäästlik (makroenergia) side. Seda kasutatakse ATP moodustamiseks - enamiku bioloogiliste oksüdatsiooniprotsesside "lõplikuks eesmärgiks". Ja kaks eemaldatud vesinikuaatomit on reaktsiooni tagajärjel seotud koensüümi NAD-ga (nikotiinamiidadeniini dinukleotiid) või NADP-ga (nikotiinamiidadeniini lubotidfosfaat).\nVesiniku saatus võib olla erinev. Anaeroobse oksüdatsiooni korral kantakse see mõnda orgaanilisse molekuli. Aeroobse oksüdatsiooni käigus viiakse vesinik hapnikku vesiniku moodustamiseks. Vesiniku ülekandeahela põhiosa asub mitokondriaalsetes membraanides. Samas moodustub ATP ADP-st ja anorgaanilisest fosfaadist.\nTuleb märkida, et aeroobne oksüdatsioon on palju tõhusam kui anaeroobne. Esimesel juhul moodustatakse 2 ATP molekuli 1 glükoosi molekulist ja teisel juhul - 36, kus glükoos "põletatakse" CO-ks2 ja vesi. See selgitab aeroobsete organismide laialdast ja kiiret arengut.\nKuna ATP on inimestel ja loomadel universaalne energiaakumulaator, leidsin, et sellest on vaja rääkida.\nATP-nukleosiidtrifosfaat koosneb heterotsüklilisest alusest - adeniinist, süsivesikute komponendist - riboosist ja kolmest fosforhappejäägist, mis on omavahel ühendatud. ATP molekulis on kolm makromajanduslikku sidet.\nATP sisaldub loomade ja taimede igas rakus - raku tsütoplasma lahustuvas fraktsioonis - mitokondrid ja tuumad. See on peamine keemilise energia kandja rakkudesse ja mängib olulist rolli selle energias.\nATP moodustub ADP (adenosiindifosforhape) ja anorgaanilise fosfaadi (Fn) poolt, mis tuleneb oksüdatsioonienergiast spetsiifilistes fosforüülimisreaktsioonides, mis esinevad glükolüüsi, intramuskulaarse hingamise ja fotosünteesi protsessides. Need reaktsioonid toimuvad fluoroplastide ja mitokondrite membraanides, samuti fotosünteesivate bakterite membraanides.\nRakus olevate keemiliste reaktsioonide ajal võib ATP makromajanduslikes sidemetes salvestatud potentsiaalne keemiline energia üle kanda äsja moodustunud fosforüülitud ühenditele: ATP + D-glükoos = ADP + D on glükoos-6-fosfaat.\nATP hüdrolüüsiga (ATP + H2ADP + Fn. Kohta.\nSee muundatakse soojusenergiaks, kiirguseks, elektriliseks, mehaaniliseks jne, see tähendab, et see teenib kehas soojuse tootmiseks, luminestsentsiks, elektri kogumiseks, mehaanilise töö tegemiseks, valkude, nukleiinhapete, komplekssete süsivesikute, lipiidide biosünteesiks.\nATP on raku funktsionaalse aktiivsuse jaoks üks universaalne energiaallikas.\nLastel on ainevahetuse peamised etapid sünnist kuni täiskasvanud organismi moodustumiseni mitmed omadused. Samal ajal muutuvad kvantitatiivsed omadused, toimub metaboolsete protsesside kvalitatiivne ümberkorraldamine. Erinevalt täiskasvanutest kulutatakse lastele suur osa energiast kasvu- ja plastprotsessidele, mis on suurimad vastsündinutel ja väikelastel.\nLaste põhiline ainevahetus varieerub sõltuvalt lapse vanusest ja toidu tüübist. Võrreldes esimeste elupäevadega, on poolteist aastat metabolism enam kui kahekordistunud. Kuid puberteedi perioodil väheneb basaal metabolismi energiatarbimine 300 kcal / kuupmeetri võrra. Samal ajal on poiste energiakulutused basaal metabolismile ühe kilogrammi kaalu järgi kõrgemad kui tüdrukutel. Mis suureneb energiakulu lihaste aktiivsusele.\nСо второй недели жизни ребенка белковый обмен характеризуется положительным азотистым балансом и повышенной потребностью в белке. Ребенку требуется в 4-7 раз больше аминокислот, чем взрослому. У ребенка также имеется большая потребность в углеводах. Nende kulul katavad peamiselt kalorite vajadused. Süsivesikute ainevahetus on tihedalt seotud valguga. Rasva täielikuks kasutamiseks on vajalik süsivesikute metabolismi energia. Rasv moodustab 1/8 lapse kehast ja on energia kandja, soodustab rasvlahustuvate vitamiinide imendumist, kaitseb keha jahutamise eest, on paljude kudede struktuurne osa. Eraldatud küllastumata rasvhapped on naha kasvu ja normaalse funktsiooni jaoks olulised.\nLastel on füsioloogiline kalduvus ketoosile, kus vähese glükogeenimahuga võib mängida rolli. Vee sisaldus beebi kudedes on suur ja moodustab 3/4 imikute kehakaalust ja väheneb koos vanusega.\n5. Metaboolsed häired.\nMetaboolsed häired on aluseks kõikidele kudede ja elundite funktsionaalsetele ja orgaanilistele kahjustustele, mis põhjustavad haiguste tekkimist. Keemiliste reaktsioonide käimasolevate muutustega kaasnevad suuremad või väiksemad muutused energiaprotsessides. Metaboolseid häireid esineb neljal tasemel: 1) molekulaarne, 2) rakuline, 3) elund ja kude, 4) kogu organism.\nMetaboolsete häirete põhjused molekulaarsel tasandil on geneetilised defektid, inhibeerivate ensüümide toime, aga ka ainevahetuse oluliste ainete ebapiisav tarbimine. Metaboolsed häired teistel tasanditel võivad olla ka ainevahetuse põhjuseks. Sellel tasemel toimub metaboolse reaktsiooni piirkondade kontsentratsiooni muutus, ensüümide aktiivsuse muutused või nende sünteesi kiiruse rikkumise tagajärjel toimunud ensüümide arv, samuti muutused ensümaatiliste reaktsioonide kofaktorite sisalduses.\nKui raku tasandil esinevad ainevahetushäired, mitokondrite membraanid, lüsosoomid, endoplasmaatiline retiikulum, tuum jne on kahjustatud, on ainevahetushäirete põhjused raku tasandil järgmised: bioenergeetiliste ja anaboolsete protsesside häired, peamiselt nukleiinhapete ja valkude biosüntees, samuti lipiidid ja sisemine püsivus. keskkond, närvisüsteemi ja humoraalse regulatsiooni häired jne.\nElundite ja kudede tasandil ainevahetushäirete korral muutuvad kudede üksikute organite spetsiifilised funktsioonid. Selle põhjused on: elundi hüpoksia, piirkondlikud homeostaasi häired, spetsiifiliste ainevahetusprotsesside kahjustused, mis tagavad konkreetse organi või koe spetsiifilised funktsioonid.\nKõige ohtlikum on ainevahetushäire kogu organismi tasandil. Selle põhjused on kõige sagedamini kesknärvisüsteemi ja endokriinsete näärmete haigused, kudede inervatsiooni häired, hormonaalne tasakaalustamatus, elundite kahjustamine, keha sisekeskkonna püsivuse tagamine. Samal ajal on rikutud närvisüsteemi regulatiivset funktsiooni, samuti hormonaalset süsteemi, muutusi organismi metaboolses homeostaasis.\nNormaalne tervislik eluviis eeldab kehas normaalset ainevahetust, milles on palju keerulisi valkude, rasvade, süsivesikute ja muude ainete muundumisi ning mis inimkehasse sattuvad. Ja loomulikult on normaalse ainevahetusega seotud mitte ainult tarbitud toidu kogus, sõltumata sellest, kui suur või madala kalorsusega toit on, vaid ka toidukultuurist.\nRasvumine või liigse rasva sadestumine, mis on tingitud deformeerunud ainevahetusest, on tingitud tarbitud toidu energiasisaldusest, kuid sõltub tarbitud toodete iseloomust, st nende koostis on valkude, rasvade ja süsivesikute sisaldus.\nSelles artiklis selgitati, et kütuse funktsioon meie kehas toimub glükoosiga, mis on saadud kas süsivesikutest seedimise protsessis, või luues selle reservrasvadest. Alaline allikas, mis sunnib kõiki glükoosi vajavaid organeid (aju, süda, neerud jne) verd. Seega, kui glükoosi tase veres ületab normi (umbes üks gramm liitri kohta), näitab see selle üleliigset ja sellest tulenevalt ka rasva patoloogilise kuhjumise protsessi algust.\nSellisel juhul on vaja mitte ainult oma dieeti, vaid ka toidu suhtumist muuta. Keha ainevahetusprotsesse häiritakse mitte ainult tarbitava toidu koguse ja kvaliteedi tõttu, vaid ka toiduainesüsteemi häirimise tõttu, mis hõlmab söömise korra, kuumade toitude hooletuse, täissöögi jms puudumist.\nHoolimata asjaolust, et selles artiklis käsitleti valkude, rasvade, süsivesikute osalemist ainevahetuses inimbioloogia seisukohast, ei saa selline lähenemine (puhtalt füsioloogiline) olla normaalse elustiili mudel. Pealegi, nagu paljud teadlased tunnistavad, viis toiduainete kui füsioloogilise vajaduse suhtumine, nagu see juhtus näiteks USAs, ebatervislikule toitumisele, mille tulemuseks oli ülekaalulisus ja muud ainevahetushäired - diabeet, südame-veresoonkonna haigused jne. .\nKokkuvõtteks tuleb märkida, et mis tahes teadmised, sealhulgas teadmised inimkehas esinevate komplekssete metaboolsete protsesside kohta, peaksid aitama parandada üldist inimkultuuri, sealhulgas tervisliku eluviisi kultuuri, millest osa on õige toitumine. Olen kindel, et inimese üldkultuuri taseme tõstmine võimaldab tal vältida palju probleeme, mis on seotud haiguste ja muude keha toimimise häiretega.\nSuur meditsiiniline entsüklopeedia. Ed. B. V. Petrovsky. 3. väljaanne. M., "Nõukogude Encyclopedia", 1980.\nRaamat orgaanilise keemia lugemiseks. Õpilaste käsiraamat. M., Enlightenment, 1975.\nLühike meditsiiniline entsüklopeedia. Kolmes mahus. M., 1973.\nMontignac M. Montignac'i salenemismeetod. M., 1997.\nPavlov I.Yu, Valnenko D.V., Moskvichev D.V. Bioloogia Sõnastiku viide. Rostov-on-Don, 1997.\nPopulaarne meditsiiniline entsüklopeedia ühes mahus. Ed. B.V. Petrovski. M: S E., 1983\nRudzitis G.E. Feldman, F.T. Keemia: Orgaaniline keemia. Õpik keskkooli 10. klassi jaoks. M: Enlightenment, 1991.\nNõukogude entsüklopeediline sõnaraamat. M., 1980.\nNoore bioloogi entsüklopeediline sõnastik. Comp. M.E. Asnitz. M.: Pedagoogika, 1986.\nLaste illustreeritud entsüklopeedia. Dorling Kindersley. London, 1991\nValgud, rasvad ja süsivesikud meie kehas\nOn kindlalt tõestatud, et inimkeha koosneb 19,6% valkudest, 14,7% rasvadest, 1% süsivesikutest ja 4,9% mineraalainetest. Ülejäänud 59,8% on vesi. Meie keha normaalse toimimise säilitamine sõltub otseselt kõige tähtsamate toitainete suhtest, nimelt: igapäevases toidus on valkude, rasvade ja süsivesikute olemasolu vajalik suhtega 1: 3: 5.\nKahjuks enamik meist ei pööra piisavalt tähelepanu täielikule ja ratsionaalsele dieedile: keegi sööb üle, keegi on alatoidetud ja paljud söövad üldse midagi, mis läheb ja kiirustab. Sellises olukorras on peaaegu võimatu kontrollida kehasse sattunud valkude, rasvade ja süsivesikute kogust. Kuid on reaalne oht, et üks või mitu kõige olulisemat elementi puuduvad või ületavad seda, mis lõppkokkuvõttes avaldab meie tervisele väga negatiivset mõju!\nValkude tähtsus ja roll\nMe teame ka kooli õpikutest, et valgud on meie keha peamine ehitusmaterjal, kuid lisaks sellele on nad ka hormoonide, ensüümide ja antikehade alus. Seega on nende osaluseta võimatu kasvu, paljunemist, seedimist ja immuunsüsteemi kaitsmist.\nProteiinid vastutavad ajukoore pärssimise ja ergastamise eest, hemoglobiini valk täidab transpordifunktsiooni (kannab hapnikku), DNA ja RNA (deoksüribonukleiinid ja ribonukleiinhapped) tagavad valgu võime edastada pärilikku informatsiooni rakkudele, lüsosüüm reguleerib antimikroobset kaitset ja valku, mis on osa nägemisnärvist annab võrkkestale valgustundlikkuse.\nLisaks sisaldab valk olulisi aminohappeid, millest sõltub selle bioloogiline väärtus. Kokku on teada 80 aminohapet, kuid ainult 8 neist on hädavajalikud ja kui need kõik sisalduvad valgu molekulis, siis nimetatakse seda valku täielikuks, päritolu - loomaks ja see sisaldub toiduainetes, nagu liha, kala, munad ja piim.\nTaimsed valgud on veidi vähem täielikud, raskemini seeditavad, sest neil on kiu kest, mis takistab seedetrakti ensüümide toimimist. Teisest küljest on taimsel valgul tugev sclerotic-vastane toime.\nAminohapete tasakaalu säilitamiseks on soovitatav süüa nii loomset kui taimset valku sisaldavaid toiduaineid, kuid loomse valgu osakaal peab olema vähemalt 55%.\nValgu puudulikkus peegeldub kehakaalu vähenemises, kuivas nahas, seedetrakti sekretoorse aktiivsuse vähenemises. Samal ajal nõrgeneb oluliselt suguelundite, neerupealiste ja kilpnäärme funktsioonid, häiritakse vere moodustumise protsesse, väheneb immuunsus, ilmnevad eelkõige kesknärvisüsteemi häirete tunnused, mälu väheneb. Lastel on kasv vähenenud, peamiselt luu moodustumise halvenemise tõttu.\nKuid sellele medalile on veel üks külg: liigne valgu tarbimine organismis. Sellisel juhul võib täheldada mao sekretsiooni järsku suurenemist selle järgneva vähenemise korral. Selle tulemusena kogunevad kusihappe soolad kudedes liigselt, mis viib urolithiaasi ja liigesehaiguste tekkeni.\nRasvade funktsioonid ja eelised\nEsiteks on rasv energiaallikas, seetõttu on väga oluline reguleerida rasva ainevahetust. Kõigepealt vaatame, kuidas ja kuidas rasvad üksteisest erinevad.\nRasvade koostis sisaldab küllastunud ja küllastumata rasvhappeid, millest esimesed eristuvad kõrge sulamistemperatuuri poolest, mida nimetatakse tulekindlateks ja keha vähem imenduvateks. Küllastumata, seevastu sulab kergesti ja kergesti seeditav. Meie kehas sisaldub rasv struktuurses vormis - see on osa raku protoplasmast ja ladustamisvormis - see ladestub kudedesse, sealhulgas naha alla.\nKüllastunud rasvhapped, nagu steariin, palmitiin, kaproiin, butüür ja teised, on inimkehas kergesti sünteesitavad, madala bioloogilise väärtusega, sulavad tihedalt, avaldavad negatiivset mõju rasva ainevahetusele, aitavad kaasa kolesterooli akumulatsioonile ja viivad ateroskleroosi tekkeni. Selliseid rasvu leidub lamba-, sea- ja taimeõlides.\nValkude omadused ja transformatsioon organismis\nKui need on seedetraktis, jaotatakse need aminohapeteks, mis imenduvad vereringesse ja mida kasutatakse kehale spetsiifilise peptiidi sünteesimiseks, seejärel oksüdeeritakse veeks ja süsinikdioksiidiks. Temperatuuri tõustes koaguleerub valgu molekul. Sellised molekulid on teada, mis võivad vees lahustuda ainult kuumutamisel. Näiteks on želatiinil sellised omadused.\nPärast imendumist ilmub esmalt suuõõnde, siis liigub see söögitoru kaudu maosse. See sisaldab vesinikkloriidhappega saadava keskkonna happelist reaktsiooni. Maomahlas on ensüüm pepsiin, mis lagundab valgumolekulid albumiiniks ja peptiidideks. See aine on aktiivne ainult happelises keskkonnas. Toidus, mis on sattunud maosse, võib sõltuvalt selle agregatsiooni ja looduse olekust jääda 3-10 tundi. Pankrease mahlas on leeliseline reaktsioon, sellel on ensüüme, mis võivad lagundada rasvu, süsivesikuid, valke.\nSelle peamiste ensüümide hulgas on trüpsiin, mis asub pankrease mahlas trüpsiinogeenina. Ta ei suuda valke lõhkuda, kuid soolestiku kokkupuutel muutub see toimeaineks - enterokinaasiks. Trüpsiin lõikab valguühendid aminohapeteks. Toidu töötlemine peensooles lõpeb. Kui kaksteistsõrmiksoole ja mao rasvade, süsivesikute, valkude puhul lagunevad peaaegu täielikult, siis peensooles on toitainete täielik lagunemine, reaktsioonisaaduste imendumine verre. Protsess viiakse läbi kapillaaride kaudu, millest igaüks jõuab peensoole seinale.\nPärast valgu lagunemist seedetrakti aminohapeteks imenduvad nad verre. Samuti saab see väikese koguse polüpeptiide. Elusolendi keha aminohappejääkidest sünteesitakse spetsiifiline valk, mis on inimeste või loomade vajadused. Uute valgumolekulide moodustumise protsess toimub pidevalt elusorganismis, kuna naha surevad rakud, veri, sooled, limaskesta eemaldatakse ja nende kohale moodustuvad noored rakud.\nSelleks, et valgu süntees toimuks, tuleb neil koos toiduga siseneda seedetrakti. Kui polüpeptiid viiakse vere seedetraktist mööda vere, ei saa inimkeha seda kasutada. Selline protsess võib negatiivselt mõjutada inimese keha seisundit, põhjustades mitmeid komplikatsioone: palavik, hingamisteede halvatus, südametegevuse ebaõnnestumine, üldised krambid.\nValke ei saa asendada teiste toiduainetega, kuna aminohapped on vajalikud nende sünteesiks kehas. Nende ainete ebapiisav kogus põhjustab kasvu hilinemise või peatamise.\nEsiteks, süsivesikud on keha energia peamine allikas. Nad on üks peamisi orgaaniliste ühendite rühmi, mida meie keha vajab. See elusorganismide energiaallikas on fotosünteesi peamine toode. Elus taime raku süsivesikute sisaldus võib varieeruda vahemikus 1-2 protsenti ja mõnel juhul ulatub see arv 85–90 protsendini.\nElusorganismide peamised energiaallikad on monosahhariidid: glükoos, fruktoos, riboos.\nSüsivesikute koostises on hapniku aatomid, vesinik, süsinik. Näiteks glükoos on keha energiaallikas, selle valem on C6H12O6. Kõik süsivesikud (struktuuris) jagunevad lihtsateks ja kompleksseteks ühenditeks: mono- ja polüsahhariidid. Süsiniku aatomite arvu järgi on monosahhariidid jagatud mitmeks rühmaks:\nMonosahhariidid, millel on koostises viis või enam süsinikuaatomit, võivad vees lahustatuna moodustada tsükli struktuuri.\nKeha peamine energiaallikas on glükoos. Deoksüriboos ja riboos on süsivesikud, mis on eriti tähtsad nukleiinhapete ja ATP jaoks.\nGlükoos on kehas peamine energiaallikas. Paljude orgaaniliste ühendite biosüntees on otseselt seotud monosahhariidi muundamise protsessidega, aga ka toksiliste ühendite eemaldamise protsessiga, mis langevad väljastpoolt või moodustuvad valgu molekulide lagunemise tulemusena.\nMonosahhariid ja disahhariid on keha peamine energiaallikas. Monosahhariidide kombineerimisel nad lõhustatakse ja koostoime produkt on disahhariid.\nSelle rühma tüüpilistest esindajatest võib märkida sahharoosi (roosuhkur), maltoosi (linnastatud suhkur), laktoosi (piimasuhkur).\nSelline keha energiaallikas, nagu disahhariidid, väärib üksikasjalikku uurimist. Need on vees hästi lahustuvad, magusa maitsega. Sahharoosi liigne tarbimine põhjustab tõsiseid häireid kehas, mistõttu on oluline järgida eeskirju.\nSuurepärane energiaallikas kehale on sellised ained nagu tselluloos, glükogeen, tärklis.\nKõigepealt võib mõnda neist pidada inimkeha energiaallikaks. Nende ensümaatilise lõhustamise ja lagunemise korral vabaneb suur kogus energiat, mida kasutab elusrakk.\nSee keha energiaallikas täidab muid olulisi funktsioone. Näiteks kitiin, tselluloos kasutatakse ehitusmaterjalina. Polüsahhariidid on keha jaoks sobivad säilitamiskomponentidena, kuna need ei lahustu vees ega oma keemilist ja osmootset toimet rakule. Sellised omadused võimaldavad neil pikka aega elusrakus püsida. Dehüdraaditud kujul võivad polüsahhariidid hoiustatud toodete massi suurendada mahu säästmise tõttu.\nSelline keha energiaallikas on võimeline vastu seista patogeensetele bakteritele, mis sisenevad kehasse toiduga. Vajadusel muundab hüdrolüüs vaba polüsahhariidid lihtsateks suhkruks.\nKuidas käitub keha peamine energiaallikas? Süsivesikud on rohkem polüsahhariidide kujul, näiteks tärklise kujul. Hüdrolüüsi tulemusena moodustub sellest glükoos. Monosahhariid imendub veresse mitme vahepealse reaktsiooni tõttu, see jagatakse süsinikdioksiidiks ja veeks. После окончательного окисления происходит высвобождение энергии, которую использует организм.\nПроцесс расщепления солодового сахара и крахмала протекает непосредственно в полости рта, в качестве катализатора реакции выступает фермент птиалин. В тонких кишках углеводы распадаются до моносахаридов. В кровь они всасываются в основном в виде глюкозы. Процесс протекает в верхних отделах кишечника, а вот в нижних углеводов почти нет. Koos vere suhkrusisaldusega sisenevad portaalveeni, jõuavad maksa. Juhul kui suhkru kontsentratsioon inimese veres on 0,1%, läbivad süsivesikud maksas ja jõuavad üldise vereringesse.\nVajalik on hoida veres püsiv kogus umbes 0,1% suhkrut. Kui sahhariidid on veres liiga suured, koguneb liig liigub maksas. Selle protsessiga kaasneb veresuhkru järsk langus.\nSuhkru taseme muutused organismis\nKui toidus on tärklist, ei too see kaasa veresuhkru ulatuslikke muutusi, kuna polüsahhariidi hüdrolüüsi protsess võtab kaua aega. Kui suhkru annus jääb umbes 15-200 grammi, siis suureneb selle sisaldus veres järsult. Seda protsessi nimetatakse toitaineliseks või toitaineliseks hüperglükeemiaks. Ülemäärane suhkur eritub neerude kaudu, seega sisaldab uriin glükoosi.\nNeerude kehast hakkab suhkrut eemaldama, kui selle tase veres jõuab vahemikku 0,15-0,18%. Sarnane nähtus tekib siis, kui märkimisväärse koguse suhkru ühekordne kasutamine toimub kiiresti, ilma et see põhjustaks organismis ainevahetusprotsesse tõsiselt.\nKui kõhunäärme intratsecretory funktsioon on häiritud, tekib selline haigus nagu suhkurtõbi. Sellega kaasneb märkimisväärne veresuhkru koguse suurenemine, mis põhjustab maksa võime kaotada glükoosi, mistõttu suhkur eritub organismis uriiniga.\nLihasesse saab ladestuda märkimisväärse koguse glükogeeni, siin on see nõudlus lihaste kokkutõmbumisel tekkivate keemiliste reaktsioonide tegemisel.\nTEEMA: "Süsivesikud, rasvad ja valgud - inimeste ja loomade energiaallikas"\nsüsivesikute rasva valgu vahetus\nPrimitiivses ühiskonnas oli ülekaalulisus reeglina väga haruldane. Valitud rasvumise juhtumeid võib seletada tõsiste terviseprobleemidega, eriti hormonaalsete probleemidega. Mõnedes hõimudes on see ülekaalulisuse erandlik laad, mis tekitas praeguse ülekaalulisuse kultuse. Tegelikult oli see nähtus ainulaadne. Järgnevatel sajanditel oli suurte tsivilisatsioonide ajal, mis on dokumentaalsetes allikates hästi kirjeldatud, ülekaalulisus peamiselt rikaste omadus, mis oma elatustaseme tõttu oli kättesaadav „töödeldud” toidule. Varasemad rikkad olid rasvamad kui vaesed, sest nad sõid erinevalt. Nende toit oli loomulikum. Tänapäeval on see suundumus muutumas ja rasvumise avastamise tõenäosus vähem jõukates klassides on kõrgem, samas kui rikkad inimesed on muutunud nõrgemaks, kuna nad on hakanud aktiivselt jälgima oma tervist. Kuid see on ainult trend, mis ei ole muutunud universaalseks nähtuseks. Kui ajalugu ütleb meile, et rasvumine on tsivilisatsiooni kõrvalsaadus (nagu Egiptuse ja Rooma impeeriumi puhul), siis selgub, miks see nähtus avaldub Ameerika Ühendriikides. Hoolimata tervisliku eluviisi aktiivsest edendamisest, on ekspertide sõnul 64% ameeriklastest liiga rasva, 20% on rasvunud. „Kas see riik kujutab endast tõepoolest arenenud mudelit tsivilisatsiooni arengust, mis on juba langenud?” Montignac M. Montignaci kehakaalu meetod. A.K. Ökoloogia. 1997., lk. 20-21 ..\nOma töös tahaksin kaaluda organismis keskkonnaga vahetamise käigus sisenevate toitainete omadusi. Neid toitaineid võib jagada kahte kategooriasse: toitained, mis pakuvad energiat (valgud, süsivesikud ja rasvad) ning toitained, mis ei ole seotud keha varustamisega energiavarudega (kiud, vesi, mineraalsoolad, mikroelemendid, vitamiinid). Energiat pakkuvate toitvate ainete roll ei ole mitte ainult elusorganismi andmine energiapotentsiaalile, vaid ka paljude sünteesiprotsesside tooraineks, mis tekivad elusorganismi loomise ja ümberkorraldamise käigus. Samal ajal tahaksin rääkida bioloogilisest oksüdatsioonist, laste keha ainevahetuse eripäradest ning ainevahetuse patoloogiatest.\nI. seedimise tähtsus\nToidussüsteemi seinad on kogu selle pikkuse jooksul neli kihti: seroossed, lihaselised, submucous ja limaskestad. Tõsine membraan - seedetrakti välimine kiht, mis on ehitatud lahtisest kiulisest sidekudest. Lihaskiht koosneb pikisuunaliste lihaste rõngakujulise ja välimise kihi sisemisest kihist. Nende lihaste koordineeritud töö on tingitud hõrenevatest kontraktsioonidest - peristaltikast. Maos, lihaskihti esindavad kolm kihti: pikisuunaline (välimine), ümmargune (keskmine) ja sisemine. Submucosa koosneb sidekudest, mis sisaldab elastseid kiude ja kollageeni. See sisaldab närvipõimikku, veresooni ja lümfisõite. Võib olla ka lima, mis toodavad lima. Limaskesta kujutab endast näärmepiteeli, mis eritab teatud kohtades lima ja toiduensüüme. Selle rakud asuvad karkassmembraanil, mille all on sidekude ja lihaskiud.\nSüsivesikud - üldvalemiga orgaaniliste ainete rühm - Cm H2n On. Formaalselt on Cm (H2O) n süsiniku ja vee ühend. Seega on nimi: kivisüsi.\nSüsivesikud jagunevad lihtsateks või monosahhariidideks, mis ei ole võimelised hüdrolüüsima, ja keerulisi süsivesikuid, hüdrolüüsides mitmel lihtsal viisil. Süsiniku aatomite arvu järgi jagunevad süsivesikud tetrosioonideks, pentoosideks, heksoosideks jms ning keemilise struktuuri järgi on need polüatomilised aldehüüd- ja ketoonalkoholid - aldoosid ja ketoosid. Gekzozy on toitmise jaoks suurim väärtus. Komplekssed süsivesikud jaotatakse disahhariidideks, trisahhariidideks jne hüdrolüüsi teel saadud lihtsate süsivesikute koguse järgi. ja polüsahhariidid, mis annavad hüdrolüüsi käigus palju lihtsaid süsivesikuid. Polüsahhariidid jagatakse homopolüsahhariidideks, mis hüdrolüüsi käigus annavad ühe tüüpi lihtsaid süsivesikuid ja heterosahhariide, mis annavad hüdrolüüsi käigus lihtsate süsivesikute ja nende derivaatide segu.\nKõige olulisem monosahhariid on glükoos. Nimi pärineb kreeka - glükaatidest - magusalt. Keemiline valem - C6H12O6. Glükoosimolekulid mängivad biokütuste rolli kehas ühes kõige olulisemas energiaprotsessis - glükolüüsi protsessis. Pentose tsüklis oksüdeeritakse glükoosiks CO2 ja vesi, tekitades energia teatud reaktsioonide jaoks. Looduses on D-glükoosi.\nSuur osa vabanenud energiast koguneb ATP-sse. Püsiv glükoosi allikas organismis on glükogeen. Glükoosi puudumine põhjustab atsidoosi ja ketoosi. Liigne diabeet. Standardne sisaldus veres - 0,1%.\nDisahhariidide peamine esindaja on sahharoos. Sahharoosimolekul koosneb D-glükoosi molekuli ja D-fruktoosi jääkidest. Keemiline valem - C12H22O11. Sahharoos on üks inimorganismi peamisi süsivesikuid, värvitu kristalne aine. Kui temperatuur on üle 200 ° C, laguneb see niinimetatud karamellideks. Sahharoos ei lahustu mittepolaarsetes orgaanilistes lahustites absoluutses metanoolis ja etanoolis, mõõdukalt lahustub atsetüülatsetaadis, aniliinis, metanooli ja etanooli vesilahustes. Vees hästi lahustuv. Sahharoos ei oma redutseerivaid omadusi, mistõttu see on leelisele vastupidav, kuid hüdraatub hapete ja sahharoosi ensüümide toimel, moodustades D-glükoosi ja D-fruktoosi. Leelismetallidega moodustab suhkruid. Sahharoos on üks peamisi disahhariide. Inimese peensoole limaskest on hüdrolüüsinud maomahla HCl ja sahharoos.\nSahharoos on osa suhkrust (99,75%), mida kasutatakse toidu maitseks. Sahharoosi nimetatakse ka peedisuhkruks.\nTeine disahhariidide esindaja on laktoos (piimasuhkur). See koosneb gelakoza ja glükoosi jääkidest. Laktoos on oluline osa imetajate ja inimeste piimast. See moodustub laktatsiooniprotsessis piimanäärmes glükoosist ja on selle allikas vastsündinutele. Laktoos soodustab kaltsiumi imendumist oma soolest. Laktoosisisaldus inimese piimas on 7 g / 100 ml. Lehmade ja kitsede piim - 4,5 g / 100 ml.\nPeamine polüsahhariidide allikas on tärklis. Tärklis - taimede peamine reservpolüsahhariid. See moodustub fotosünteesiprotsessi tulemusena roheliste lehtede rakulistes organellides. Tärklis on oluline osa olulistest toiduainetest. Ensümaatilise lõhustamise lõppsaadused - glükoos - üksfosfaat - on nii energia metabolismi kui sünteetiliste protsesside kõige olulisemad substraadid. Tärklise keemiline valem on (C6H10O5) n. Tärklise seedimist seedetraktis viiakse läbi sülje amülaasi, disaharidaasi ja peensoole limaskesta harjapiiri glükoamülaasi abil. Glükoos, mis on toidu tärklise lagunemise lõpptoode, imendub peensooles. Tärklise kalorisisaldus on 4,2 kcal / g.\nTselluloos. Tselluloosi (C6H10O5) n keemiline valem on sama kui tärklise keemiline valem. Tselluloosahelad on valmistatud peamiselt anhüdriid-D-glükoosi ühikutest, mis on omavahel seotud 1,4-a-glükosiidsidemetega. Toidus sisalduv tselluloos on üks peamisi ballastainete või toidulisandeid, mis mängivad tavapärases toitumises ja seedimises äärmiselt olulist rolli. Need kiud ei seedu seedetraktis, vaid aitavad kaasa selle normaalsele toimimisele. Nad adsorbeeruvad endal mõned toksiinid, takistavad nende imendumist soolestikku.\nSüsivesikute transformatsiooniprotsess algab nende seedimisest suuõõnes, kus tärklise osaline lõhustamine toimub ensüümi sülje, amülaasi toimel. Põhimõtteliselt lagundatakse ja absorbeeritakse süsivesikuid peensooles ning seejärel viiakse need vereringesse kudedesse ja elunditesse ning põhiosa neist, peamiselt glükoosist, koguneb maksas glükogeenina. Vere glükoosisisaldus siseneb organitesse ja kudedesse, kus see on vajalik, ning rakkude glükoosi tungimise kiirus määratakse rakumembraanide läbilaskvuse järgi. Glükoos tungib vabalt maksa rakkudesse, glükoosi tungimine lihaskoe rakkudesse on seotud energiakulutustega, samas kui lihasetöö ajal suureneb rakuseina läbilaskvus oluliselt. Rakkudes läbib glükoos bioloogilise oksüdatsiooni protsessis molekulaarsel tasemel energia kogunemisprotsessis.\nLipiidid on bioloogiliste orgaaniliste ühendite heterogeenne rühm, mille ühine omadus on nende lahustumatus vees ja hea lahustuvus mittepolaarsetes lahustites. Lipiidide hulka kuuluvad erineva keemilise struktuuriga ained. Enamik neist on alkoholide ja rasvhapete estrid. Последние могут быть как насыщенными, так и ненасыщенными. Наиболее часто в состав липидов входиит пальмитииновая, стереатиновая, олеиновая, линоливая и линоленовая кислоты. Спиртами обычно являются глицерин и сфингоцин, а также неторые другие вещества. В состав молекул сложных липидов могут входить и другие компоненты.\nПри присоединении остатка ортофосфорной кислоты образуются фосфолипиды. Steroidid moodustavad väga erilise lipiidide rühma. Need põhinevad kõrgmolekulaarsel alkoholil - kolesteroolil. Kehas täidavad lipiidid järgmisi funktsioone: 1) hoone, 2) hormonaalne, 3) energia, 4) säilitamine, 5) kaitsev, 6) osalemine ainevahetuses.\nRasvad - orgaanilised ühendid, mis on trihüdraalse alkoholi glütserooli ja kõrgemate või keskmise rasvhapete estrid.\nRasvade ainevahetus on keha rasvade transformatsiooni protsesside kogum. Tavaliselt eristatakse rasva ainevahetuse kolme etappi: 1) rasvade lagunemine ja imendumine seedetraktis, 2) imendunud rasvade muutumine kehakudedesse, 3) rasvade ainevahetusproduktide vabanemine organismist. Suurem osa toidu choirovist läbib seedetrakti seedimisega ensüümi lipaasi osalemise kaudu, mida sekreteerib kõhunääre ja mao limaskesta. Lõhustamisel saadakse rasvhapete, di- ja monoglütseriidide segu.\nNeutraalsete rasvade ja rasvhapete kogus veres on varieeruv ja sõltub rasvade tarbimisest toidust ja rasvade ladestumisest rasvapoodides. Kudedes lagunevad rasvad erinevate lipaaside poolt ja saadud rasvhapped moodustavad osa teistest ühenditest (fosfolipiidid, kolesteroolestrid jne) või oksüdeeritakse lõpptoodeteks. Rasvhapete oksüdeerimine toimub mitmel viisil. Osa rasvhapetest maksa oksüdeerimisel tekitab atsetoäädikhappe ja hüdroksübutüürhappeid, samuti atsetooni. Raske suhkurtõve korral suureneb veres atsetoonide kogus veres. Rasvade süntees kudedes pärineb rasva ainevahetuse saadustest, samuti süsivesikute ja valkude ainevahetuse saadustest.\nMadala molekulaarsete looduslike orgaaniliste ühendite seas on eriti oluline koht aminohapete hulka. Need on karboksüülhapete derivaadid, kus üks süsivesiniku happe radikaali vesinikuaatomitest on asendatud aminorühmaga, mis asub reeglina karboksüülrühma kõrval. Paljud aminohapped on bioloogiliselt aktiivsete ühendite lähteained: hormoonid, vitamiinid, alkaloidid, antibiootikumid jne.\nSuurem osa aminohapetest eksisteerib vabas vormis organismides. Kuid mitmed kümned neist on valdavalt seotud olekus, s.t. koos teiste orgaaniliste ainetega: näiteks on alaniin osa paljudest bioloogiliselt aktiivsetest ühenditest ja paljud aminohapped on valkude osa. Seal on 18 sellist aminohapet, mis sisaldavad ka kahte aminohappe amiidi, asparagiini ja glutamiini. Neid aminohappeid nimetatakse valkudeks või valguliseks. Need moodustavad looduslike aminohapete kõige olulisema rühma, kuna neile on omane ainult üks märkimisväärne omadus - võime ensüümide osalemisega ühineda amiini- ja karboksüülrühmades ning moodustada polüpeptiidahelaid.\nKunstlikult sünteesitud aminohapped on keemiliste kiudude tootmiseks tooraine.\nValgud on kõrgmolekulaarsed orgaanilised ained, mille iseloomulikud tunnused on nende rangelt määratletud koostis:\nTaimedes ja loomades on olemas teatud aine, mis on elu alus. See ühend on valk. Valguelemente avastas biokeemik Gerard Mulder 1838. aastal. See oli ta, kes sõnastas valgu teooria. Sõna "valk" kreeka keelest tähendab "esimese koha". Umbes pool organismi kuivmassist koosneb valkudest. Viirustes on see sisaldus vahemikus 45–95%.\nVäidates, mis on keha peamine energiaallikas, ei ole võimalik valgumolekule ignoreerida. Nad on bioloogilistes funktsioonides ja tähtsuses eriline koht.\nFunktsioonid ja asukoht kehas\nUmbes 30% valguühenditest leidub lihastes, umbes 20% leitakse kõõlustest ja luudest ning 10% nahast. Organismide jaoks on kõige olulisemad ensüümid, mis kontrollivad metaboolseid keemilisi protsesse: toidu seedimine, endokriinsete näärmete aktiivsus, aju töö, lihasaktiivsus. Isegi väikesed bakterid sisaldavad sadu ensüüme.\nValgud on elusrakkude oluline osa. Need sisaldavad vesinikku, süsinikku, lämmastikku, väävlit, hapnikku ja mõnel on fosforit. Valgumolekulides sisalduv kohustuslik keemiline element on lämmastik. Seetõttu nimetatakse neid orgaanilisi aineid lämmastikku sisaldavateks ühenditeks.\nGlükoosi väärtus elusorganismile ei ole piiratud ainult selle energiafunktsiooniga. Raske füüsilise töö korral suureneb vajadus glükoosi järele. Selline vajadus on rahuldatud, kui glükogeen jagatakse maksas glükoosiks, mis siseneb vere.\nSee monosahhariid on rakkude protoplasma koostises, seega on see vajalik uute rakkude moodustamiseks, glükoos on eriti oluline kasvuprotsessis. Eriti oluline on kesknärvisüsteemi täielikuks toimimiseks monosahhariid. Niipea, kui suhkru kontsentratsioon veres langeb 0,04% -ni, tekivad krambid, inimene kaotab teadvuse. See on otsene kinnitus sellele, et veresuhkru vähenemine põhjustab kesknärvisüsteemi aktiivsuse häireid. Kui patsiendile manustatakse vereringesse glükoosi või pakutakse suhkrut toitu, kaovad kõik rikkumised. Pikaajalise veresuhkru vähenemise tõttu areneb hüpoglükeemia. See viib keha tõsiste rikkumisteni, mis võivad põhjustada tema surma.\nLühidalt rasvade kohta\nRasva võib pidada teise elusorganismi energiaallikaks. Need sisaldavad süsinikku, hapnikku ja vesinikku. Rasvad on keerulise keemilise struktuuriga, on polühüdroksüülse alkoholi glütseriini ja rasvkarboksüülhapete ühendid.\nSeedeprotsesside käigus jagatakse rasv selle koostisosadeks, millest see saadi. See on rasv, mis on elusorganismi kudedes, organites, rakkudes leitud protoplasma lahutamatu osa. Neid peetakse suurepäraseks energiaallikaks. Nende orgaaniliste ühendite lagunemine algab maos. Maomahl sisaldab lipaasi, mis muudab rasvamolekulid glütserooliks ja karboksüülhappeks.\nGlütseriin imendub hästi, kuna vees lahustub hästi. Sappi kasutatakse hapete lahustamiseks. Selle mõjul suureneb lipaasi rasva mõju efektiivsus kuni 15-20 korda. Maost liigub toit kaksteistsõrmiksoole, kus mahla toimel jaguneb see edasi toodeteks, mis võivad imenduda lümfis ja veres.\nJärgmisena liigub toiduõli mööda seedetrakti, siseneb peensoolde. Siin on soole mahla mõjul täielik lõhenemine ning imendumine. Erinevalt valkude ja süsivesikute lagunemisproduktidest imenduvad lümfisse rasvade hüdrolüüsil saadud ained. Glütseriin ja seep pärast soolestiku limaskesta rakkude läbimist uuesti moodustavad rasva.\nKokkuvõttes märgime, et inimese keha ja loomade peamised energiaallikad on valgud, rasvad, süsivesikud. See on tänu süsivesikutele, valgu ainevahetusele, millega kaasneb täiendava energia moodustumine, et elusorganism toimib. Seetõttu ei tohiks te pikaks ajaks toitumise ajal istuda, piirates ennast teatud mikroelementi või ainega, vastasel juhul võib see kahjustada teie tervist ja heaolu.\nCopyright 2020 \_ Põhiline \_ Valkude, rasvade ja süsivesikute väärtus kehas


Legaalne doping toidulaualt: päikesevitamiin - Tervis - sõbranna.ee\n13. juuni 2016, 9:49\nD-vitamiin, hüüdnimega päikesevitamiin, mängib kogu elu jooksul olulist rolli kaltsiumi homöostaasis, skeleti metabolismis ja krooniliste ning autoimmuunhaiguste tekkes. Mistõttu võib ta mõjutada ka sportlikku saavutusvõimet. Lihasvalu ja -nõrkus on üks hästi dokumenteeritud, kuid tihti unustusse vajunud D-vitamiini puuduse sümptom, mis taseme tõusmisel kaob. Väga tugeva D-vitamiini defitsiidiga patsientide lihasbiopsia uuringud enne ja pärast ravi on näidanud, et D-vitamiin suurendab kiirete ehk II tüüpi lihaskiudude arvu ja diameetrit. Peale skeletilihaste mängib D-vitamiin olulist rolli ka kardiovaskulaarse süsteemi funktsioneerimisel.\nD-vitamiin on unikaalne toitaine, kuna füsioloogiliselt vajalik kogus on võimalik täielikult kätte saada endogeense ehk kehasisese sünteesi kaudu. Selle protsessi käivitamiseks on vajalik päikesevalgus, kuna UVB-kiirgus aitab nahas D-vitamiini sünteesida. D-vitamiini sisaldavad ka osa toiduaineid, kas looduslikult või rikastatult. Parimad looduslikud D-vitamiini allikad on rasvane kala, või, munad ja maks.\nKuigi meil on häid looduslikke D-vitamiini allikaid, tasuks sellegipoolest lasta aeg-ajalt D-vitamiini taset oma organismis määrata. Puuduse korral tuleks seda vereanalüüside põhjal sobivas koguses toidulisandina juurde tarvitada.


L��ne-Tallinna Keskhaigla » Est » Teated » Norra projektid\nNorra projektid \nNorra projekt Nakkuskeskuse renoveerimiseks\nLääne-Tallinna Keskhaigla Nakkuskeskus on üks suuremaid projekte, mis on saanud toetust Norra ja Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismidest.\nEuroopa Liidu laienedes 1. mail 2004 laienes ka Euroopa Majanduspiirkond (EMP) – nüüd on 28 EMP liikmesriigil ligipääs Euroopa Majanduspiirkonna ühtsele turule. Euroopa Majanduspiirkonna laienemiskokkuleppe kohaselt toetavad kolm Euroopa Liitu mittekuuluvat riiki: Norra, Island ja Liechtenstein kahe uue finantsmehhanismi - Norra finantsmehhanismi ja Euroopa Majanduspiirkonna finantsmehhanismi - kaudu 13 Euroopa Liidu liikmesriiki.\nEMP finantsmehhanism on suunatud uutele EL liikmesriikidele ning Kreekale, Portugalile ja Hispaaniale. EMP finantsmehhanismi täiendab Norra finantsmehhanism, mis loodi Norra ja Euroopa Ühenduste vahelise lepinguga 14. oktoobril 2003. Norra finantsmehhanism on erinevalt EMP finantsmehhanismist mõeldud ainult uutele EL liikmesriikidele. Norra finantsmehhanismi poolt rahastatavate eelisvaldkondade hulgas oli põhivaldkonnana nakkushaiguste (HIV/AIDS ja tuberkuloos) leviku vältimine ja senisest parem ravimine, kaasa arvatud suurenenud valmisolek bioterrorismiks ja epideemiateks. Sellele kriteeriumile meie Nakkuskeskuse, mis on ühtlasi meie vabariigi ja Põhja-Eesti suurim antud spetsiifikaga asutus, projekt ka vastas. Lisaks finantseerib Norra valitsus kahe endoskoopide pesumasina soetamist.\nKogu projekti maksumus on ca 20 miljonit krooni.\nNakkuskeskuse hoone Paldiski maantee 62 on ehitatud 1961. aastal. Majas, kus on 4 korrust, ei ole varem tehtud kapitaalremonti. Teostatud on sanitaarremonti ja 2002 - 2003. aastal renoveeritud osaliselt 1. ja 2. korrus ning 2005. aastal vahetatud 3. korruse aknad ning 2006. aastal 4. korruse aknad. 2007. aasta lõpus oli hoone renoveerimata ravipind amortiseerunud ja haigete teenindamiseks sobimatu. Sanitaarsõlmede uuendamine oli vältimatu nakkushaigla reziimist tulenevate nõuete tõttu. Osa suuri palateid vajas jagamist väiksemateks, et oleks võimalik nakkushaigete parem isolatsioon. Tänaseks on Norra Riigi välisabiga lõpufaasis ehitustegevus, mis hõlmab kahe ja poole korruse renoveerimist, sh. kommunikatsioonid. Ehitatud on välja kaasaja nõuetele vastav ventilatsioonisüsteem, uuendatud vee-, kanalistasiooni- ja küttesüsteem. Rekonstrueeritud haiglahoone elektrisüsteem ja antud värske nägu IV ja III korrusele. Käimas on veel II korruse ja trepikoja siseviimistlustööd. Kõik need mahukad tegevused parendavad ilmselgelt nii patsientide kui ka personali olmetingimusi, näiteks on palatitesse lisatud tualettruume koos duššiga. Loodame, et suudame ka läbi parema haiglakeskkonna leevendada patsientidele niigi rasket aega, mil nad peavad haiglas viibima.\nKaasaegne, renoveeritud LTKH Nakkuskeskus on patsientide käsutuses täies mahus 2009. aasta suve lõpuks.\nAS Lääne-Tallinna Keskhaigla Merimetsa Nakkuskeskus on vabariigis suurim nakkushaigusi raviv ja 24 tunnist infektsioonhaiguste eriala pidevat valvet omav haigla. Nakkuskeskus töötab vältimatu abi haiglana aastaringselt - haiged hospitaliseeritakse vältimatu abi korras kas kiirabi poolt, perearsti suunamisel, patsientide omaalgatuslike pöördumistena või teiste haiglate poolt saadetuna ägeda nakkushaiguse dianoosiga või nakkushaiguse signaalsümptomitega: aastas ravime statsionaaris keskmiselt 3000 patsienti, haigete liikumine on kiire, ööpäevas vahetub keskmiselt 10 haiget, millele lisandub 4-5 ambulatoorset pöördumist valvearstile õhtusel ajal, sageli üle 10 infektsioonhaiguste alast telefonikonsultatsiooni patsientidele, perearstidele ja teiste erialade spetsialistidele. Haigete kontingendist valdava osa moodustavad soolenakkustega patsiendid, eriti väikelapsed viirusliku soolanakkusega, HIV positiivsed ja AIDSi haiged, hepatiidihaiged ja hingamisteede infektsioonidega lapsed ja täiskasvanud, samuti harvem esinevate nakkushaigustega ja ka reisil saadud nakkustega haiged. Lapsed moodustavad 55% meie haigetest. Aasta-aastalt kasvab ambulatoorsete haigete osakaal. Ambulatoorsete haigete poolt pöördumiste arv on kasvanud aasta-aastalt ja oli 2007.aastal juba üle 25000. Nakkuskeskus on vabariigis peamine HIV infitseeritute ja AIDSi haigete diagnostika ja ravi keskus. Seoses HIV epideemiaga Eestis on HIV nakatunute/AIDSi haigete osakaal aasta-aastalt kasvanud nii statsionaarsete kui ka ambulatoorsete haigete osas. HIV haigeid hospitaliseeriti 2006.aastal 2,5 korda rohkem võrreldes 2003.aastaga.\nNakkuskeskuses on tänaseks ambulatoorselt arvel üle1500 HIV nakkusega patsiendi, kellest 290 on spetsiifilisel viirusevastasel ravil.\nNakkuskeskuses diagnoositakse, jälgitakse ja ravitakse ka HIV positiivsete emade vastsündinuid ja lapsi kogu vabariigist. HIV epideemiat arvestades on järgnevatel aastatel oodata HIV haigete arvu ligi viiekordset tõusu. LTKH Nakkuskeskus on arvestatud ka erakorraliste nakkushaiguste (pandeemiline gripp, SARS jt.) valmisolekut tagavaks haiglaks. Nakkuskeskuses toimub vaktsineerimine ja reisijate nõustamine, mille arv on aasta aastalt kasvanud. Lisaks eeltoodule on Nakkuskeskus ka vabariigi oluliseks nakkushaiguste praktiliseks õppekeskuseks nii arstidele, õdedele kui ka üliõpilastele ja residentidele. Uudised\nT�na on �lemaailmne tubakavaba p�ev 09.05.2013\nPelgulinna polikliiniku lahtiolekuaeg muutub 1.maist. Copyright © L��ne Tallinna Keskhaigla