Riik tõstab põllumajandusloomade aretustoetuse ühikumäärasid – Äri | GoodNews\nAvaleht Majandus Riik tõstab põllumajandusloomade aretustoetuse ühikumäärasid\nMaaeluminister Urmas Kruuse allkirjastas täna määrusemuudatuse, millega tõstetakse põllumajandusloomade aretustoetuse ühikumäärasid.\n„Erinevate sisendite hinnad on tõusnud ning selleks, et võimaldada aretusühingutel osutada aretajatele teenuseid parimal viisil, oli vaja ühikumäärasid tõsta,” selgitas Urmas Kruuse.\nSamuti on kõrgem ühikumäära tõus ette nähtud veiste ja sigade aretustegevusega tegelevale ühingule. „Kriisiolukorras on vaja osutada aretajatele senisest veel paremat teenust, et säilitada põhikarja kõrge aretusväärtusega loomad ning jätkata aastakümneid kestnud kvaliteetset aretustööd,” lisas minister.\nMaaeluministri sõnul on praegusel keerukal ajal sektori täiendav toetamine hädavajalik. „Eraldasime mullu kevadel põllumajandustootjatele erakorraliselt 15,8 miljonit eurot ning sügisel piima- ja sealihasektorile 5,5 miljonit eurot. Sihitud toetustega jätkame ka edaspidi.”\neelmine Täna toimub Euroopa Liidu põllumajandus- ja kalandusministrite nõukogu kohtumine\njärgmine UURINGU TULEMUSED I Tehnoloogiaettevõtete asutajate ettepanekud, mis aitaksid ettevõtetel Eestis püsida ja areneda


Kuidas Eemaldada Ripplaate Sammud 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nKui otsite oma kodu välimist välimust, peate võib-olla eemaldama sillutusmeetmed . Saate maksta professionaalile tööd, kuid see paratamatult maksab palju raha. Selle asemel saate seda teha ise. Kuigi see pole keeruline ülesanne, on see töömahukas ja võtab palju aega, nii et peate olema valmis üsna pikaks vahetuseks!\n1. samm - esimeste telliste eemaldamine\nTelliskivi sillutusasjad määratakse mördi, nii et teil on vaja seda läbi murda, et neid lahti saada. Pange kaitseprillid ja kindad. Võtke oma haamri ja müüritise ja peate kõige välimistest tellistest. Asetage hakkimisplaat tellise küljel, tera otse, nii et see siseneb mördi tellistest kõrval.\nMõõtke mulli haamriga mitu korda, seejärel tõmmake lõikurit piki tellist. Puhurid peaksid mört vabastama ja seda tuleb korrata mõlemas tellis asuvas mördiosas.\nKui olete seda teinud, liigutage oma sepist nii, et serv on tasapinnaline telliskivi alumisele poolele, kus see liibub sammudest teise kihiga mördi. Vajuta pintslit ja vabastage tellised. Nüüd võite proovida hammasratta kasutamist kangi abil välja tõmmata. Kui see liigub, kuid ei tõmba kogu väljapääsu, siis kergendage tellingute baari telliste all ja avaldage sellele vähe jõudu. See peaks tellistest kergemini eemaldama.\nKui see ei õnnestu, peate kasutama haamrit ja pisut rohkem. Korrake neid toiminguid kõigile reale kuuluvatele tellistele.\n2. samm - sammude kõrvaldamine\nPeate seda ikka ja jälle jätkama, kuni kõik ühel real tühjendavad astmelauad. Pange need kõrvale ja liikuge järgmisele reale ja jätkake, kuni olete kõik sillutusmeetmed eemaldanud. Kuigi tellised on läinud, on sul ikkagi vaja eemaldada mördi enne, kui saate panna midagi muud.\nVõtke oma harja ja pühkige iga samm kõvasti. See eemaldab kogu lahtise mördi ja võimaldab teil näha, kui palju on veel vaja kustutada. Võtke voolik ja leotage sammud. See peaks aitama mörat lihtsamalt eemaldada. Mis müürimisaalne ja vasar, eemaldage suurimad mördi tükid. Te ei saa seda kõike teha, vaid proovida saada võimalikult pinna lähedale. Pühkige jäätmete purustamiseks vahelduvalt.\nEtapp 3 - hape\nKui olete eemaldanud nii palju mörti kui võimalik oma pintsliga, segage mudahappe lahus ämbris. Seal peaks olema 1 osa hapet kuni 10 osa vett. Vala see ülejäänud mördi ja jäta tund aega.\nKui jõuate selle juurde tagasi, peaksite saama ülejäänud mördi eemaldada haamriga, pintsliga ja harjaga.\nPõhiline » Välisilme Kodu » Kuidas Eemaldada Ripplaate Sammud\nValides kodu- või ärihoone jaoks mõeldud süsteemi steel roofing, kaaluge ala, mida peate katma, ja eelnevalt olemasolevat katusekonstruktsiooni ja kattekihti. Terasest katusekatet kasutatakse tavaliselt kaubanduskatuse vajadusteks. Katusel asuva katusekatte puhul kasutatakse sagedamini terasest katusekatteid.


Uudised | Topauto\nTopauto avas Tartus senisest suurema autosalongi\nTopauto avas Tartus oma uuendatud autode müügisalongi, millest saab piirkonna kõige esinduslikuma elektriautode ja mudelivalikuga autokeskus. Ühtlasi andis Topauto avamise käigus koostöö raames Euroopa kultuuripealinn Tartu 2024 meeskonnale üle esimese täiselektrilise väikebussi.\nTopauto auhindas parimaid robotauto joonistajaid\n5. aprillil toimus tänuüritus traditsioonilisele Harjumaa algklasside poiste autode joonistamise võistlusele. Sel aastal oli võistluse teemaks „Robotauto“.\nKarel Tilga: kergejõustiku sise-MMilt tagasi põlvevigastuse ja koroonaga\nReis Belgradi hakkas möödunud teisipäeval Tartust, kus oli hommikul vaja ära teha trenn. Lend oli küll alles õhtul kell 6, aga enne seda, kell 2, oli minu Hyundai Kona ametlik üleandmine Topautos Tallinnas.\nTopauto ja kümnevõisteja Karel Tilga alustasid koostööd\nTopauto sõlmis Eesti andeka kümnevõistleja Karel Tilgaga koostöölepingu ning andis selle raames sportlasele üle uue Hyundai Kona Hybrid linnamaasturi. Topauto juhatuse esimehe Janel Selli sõnul on ettevõte läbi aegade toetanud regulaarselt kultuuri ja sporti kavatseb seda teha ka edaspidi.\nProjekt Cordoba on lõpusirgel - oksjon Ukraina toetuseks\nMasinawärk meeskond pani oksjonile oma esimese projektiauto - SEAT Cordoba. Projekt sai alguse Raadio 2 eetris, kus hommikuprogrammis otsisti võimalikult odavat, aga sõitvat autot. Koostöös Topauto ja Shelliga on sõiduk korrastatud ning on tänaseks läbinud üle 10 000 km.\nTopauto annetas Ukraina toetuseks 50 000 eurot\nTopauto esindused Tallinnas, Tartus ja Pärnus annetasid Ukraina armeele kokku 50 000 eurot.\nDetsembris suurenenud kütte- ja elektriarvetest tingituna on märgatavalt tõusnud inimeste hulk, kes on hakanud tühistama regulaarseid autohoolduse aegu, et oma kulusid optimeerida. Korraliste hoolduste edasilükkamine kevadesse või suvesse pole siiski mõistlik, kuna hooldamata jäetud auto võib hiljem tekitada hoopis suurema remondikulu.\nSee nädal on toonud Eestimaale erakordselt heitliku ilma – nädalavahetusel oli sula, esmaspäev kostitas meid krõbedate külmakraadidega, mida jagub paariks päevaks ning alates neljapäevast pöörab ilm taas sulale. Et suured temperatuurikõikumised autoomanikule ootamatult probleeme valmistama ei hakkaks, soovitab Topauto vanemhooldusnõunik Dan Mustjatse tähelepanu pöörata järgmistele asjadele.


Kutse koolikonverentsile "Lapse loovuse ja lugemisoskuse arendamine" | Võnnu Keskkool\nKutse koolikonverentsile "Lapse loovuse ja lugemisoskuse arendamine" 30. mai valdek.rohtma\nHead õpetajad, lapsevanemad, vilistlased - olete oodatud koolikonverentsile!\nOleme lõpetamas kaks aastat kestnud rahvusvahelist Erasmus+ projekti WATCH. Fookuses oli ja on ka edasi laste loovuse avardamine, tähendusvälja kujunemine teksti lugedes ja kuulates ning emotsioonide väljendamine läbi muinasjuttude loomise ja läbimängimise. Lisaks metoodika, kuidas õpetajat toetada loovuse arendamise osas.\nProjekti lahkame nii koordinaatori, õpetaja kui ka välise partnerina kaasatud olnud psühhoterapeudi vaatevinklist. Lisaks pakume tasuta koolitust projektiga haakuval teemal: „Lapse loovuse ja lugemisoskuse arendamine. Emotsioonidega toimetulek.“ Made Torokoff-Engelbrecht (PhD) poolt Tallinna Ülikoolist. Osalejatele väljastame täienduskoolitustunnistuse ning pakume maitsvat koolitoitu.\nViimati muudetud: 30.05.2019\nEelkool alustab 08. märts valdek.rohtma


Juhtkiri: korrakaitsjate õudusunenägu - Paberleht - Tasuline - Virumaa Teataja\nLõppenud nädalavahetusel võis maakonnakeskuses näha liikumas tavapärasest rohkem inimesi, kuulda mürtsuvat muusikat ja rõõmsaid kilkeid. Hea küll, olid küll Rakvere linna päevad, aga oma rolli selles mängis kindlasti ka tõsiasi, et piirangute vangis elanud inimestele anti üsnagi ootamatult taas vaba voli pidutseda. Hommikuni. See teeb aga korravalvurid murelikuks.\nPeagi on tulemas jaanid, ja kui eelmisel suvel ei julgenud rahvas jaanilõkke ümber koguneda, siis tehakse seda sel aastal kindlasti. Maha ei jää ka alkohol. Lisaks on suvel hulgaliselt üritusi, mis eelmisel suvel koroonapandeemia tõttu ära jäid. Paraku on kirjutamata seadus, et ärajäänu tuleb kuhjaga tasa teha. Ja ilmselt puudutab see kahjuks ka alkoholi pruukimist. Lisaks on välja hõigatud uued üritused. Küllap pole liialdatud, kui öelda, et eeloleval suvel on varasemaga võrreldes kaks korda rohkem ettevõtmisi.\nÕnneks on eestlane ikka eeskätt töörügaja ja võib loota, et ohjeldamatuks pidutsemiseks ei leita aega. Tööhoogu näitab ehitusmaterjalide nappus poodides ning istikute ostmise buum. Seega teatud vanusesse jõudnud inimesed pistavad tagahoovi kevadest peale kogutud okste ja lammutusjääkide hunniku põlema ning grillivad paar varrast šašlõkki, mille siis paari õllega alla loputavad.


Küsige, mis südant vaevab – Manjana blogib\nMallukas tegi postituse, kus ta vastas küsimustele, mida lugejad esitasid. Mina, kui Malluka peaaegu pidev lugeja, teadsin neid vastuseid juba varemgi, sest ta ju kirjutab kõigest. Väi vähemalt nii palju, kui ta ise endast teab. Kuid lugejatel oli ikka palju küsimusi. Võimalik, et fännidega ongi nii, et neil ei saa kunagi küllalt, ikka võiks natuke rohkem olla.\nMinu blogi lugejad on ilmselt teistsugused ja neid on ka kordades vähem kui Mallukal, aga mul tekkis ka tahtmine siiras olla ja kõik ilusti ära rääkida. Eriti arvestades seda, et ma blogin nii, et tekstide järgi võib ju midagi järeldada, aga mitte väga palju rohkem, kui ma parasjagu öelda tahan. Kui teid isikliult minu meeldiv isik ei huvita, siis äkki huvitab mingi muu küsimus, millest ma võiksin teada?\nPaljud mu lugejad teavad mind isiklikult ja nendelt ma ikka vahetevahel pinnin, et ütle nüüd kõik välja, mida sa minu halbadest külgedest arvad, aga nad ei taha öelda. Ilmselt kardavad, et läheb jamaks, kuigi ma alati rõhutan juurde, et ma ei solvu. Ma arvangi, et ma ei solvu, sest ma päriselt tahan endast kõike teada ja alati kui kellegi peale solvun, üritan hästi põhjalikult endasse kaevuda ja solvumise juurteni jõuda, sest seal võib peituda midagi olulist. Mingi nõrkus, mida ma üritan alla suruda.\nIgatahes viskan ma õhku palli, mida te võite kinni püüda, aga ma olen arvestanud ka sellega, et küsimusi ei tule. Küsige siin kommentaarides minu kohta käivaid küsimusi, millele te vastust tahaksite. Ma luban, et vastan kõigile, millele vastust tean ja ei kustuta ühtegi küsimust ära. Isegi selle kommenteerija küsimusi, kelle kommentaare ma pidevalt kustutan, ei kustuta. Räägin ühest inimesest, kes, minu arvates, on lihtsalt õel… Üldiselt peaks siin kommenteerimine, minu teada, kõigile vaba olema.\nEile tehtud selfi\nPrevious Milline ajupesu sulle rohkem meeldib?\nNext Lugejate küsimuste vastused\n23. aprill 2018, 14.46\nKes on sinu jaoks kõige ebameeldivam blogija? Miks sa osalesid “Suletud uste taga” saates? Miks sul on ainult üks laps? Kas ootad lapselapsi? Kas kardad vananemist? Miks sa hakkasid blogima? Millal kavatsed blogimise lõpetada, millal see võiks sinu jaoks ennast ammendada? Kas pidasid kunagi ka kirjalikku nö vanakooli kaustikpäevikut?\n23. aprill 2018, 15.32\noi, aitäh, nii palju häid küsimusi! sa päästsid mu päeva 🙂\n23. aprill 2018, 15.34\nMida sa õhtuti kodus üksi teed ja kas sa kunagi igavust ei tunne?\nKas sul on mõni lemmikasi või lemmiktegevus, millest sa kunagi loobuda ei tahaks?\nMida sa tahaksid elus veel saavutada? Millest unistad?\n23. aprill 2018, 16.08\nMiks hakkasid blogi pidama, kuidas see idee tuli? Kas sa Marimelli blogi ka loed?\n23. aprill 2018, 17.00\nMina tahan teada, kas keegi on meie romantilist kohtingut üle trumbanud :D?\n23. aprill 2018, 17.28\nNo milline kordumatu võimalus, kuidagi ei malda küsimata jätta.\nKui su elu oleks dokumentaalfilm, siis kes (sina ise välja arvatud) võiks filmile teksti peale lugeda?\n23. aprill 2018, 17.32\nMiks oma lapse isaga lahku läksid ja kas oled seda kahetsenud? Millised on Su poliitilised vaated tänasel päeval? Kuhu tahaksid reisida piiramatu ressursi korral?\n23. aprill 2018, 17.41\nMa küsin nagu pubekas. Muusika kohta 🙂\nEt mis stiilid sulle rohkem istuvad? Ja siis paluks mingi kerge lemmiklugude list kah!\nMul on juba ammusest ajast olnud arvamus, et inimese lemmikud (raamatud, laulud, filmid, kusntiliigid jne) annavad hoopis vahetuma ja isiklikuma pildi. Samas küsitakse kogu aeg hoopis muud. Tavaliselt seda, et mis tööd sa teed…\n23. aprill 2018, 18.51\nMillised blogid sa järjepidevalt loed ja miks? Kelleks sa lapsena tahtsid saada? Kas sa unistad tihti (kui üldse?). Millised filmid sulle meeldivad? Mis keelt sa tahaksid osata (mida sa veel absoluutselt ei oska). Kui sa veel ema ei olnud, siis kas kujutasid lapsevanemaks olemist teistmoodi ette? Milliseid omadusi pead enda juures parimateks, milliseid halvimateks? Kas sulle kududa, heegeldada, õmmelda, tikkida meeldib? Kas sa pigem sõidad jalgrattaga või ujud? Milline Tallinna pubi on sinu meelest parim?\nHetkel rohkem ei meenugi, aga teen vist enda blogisse sama, kuigi eeldan, et mulle nii palju küsimusi ei esitata 😀\n23. aprill 2018, 18.55\nMis teema siis selle kommunismiga on, kui ise oled ettevõtja ja see sulle ka meeldib?\nMis on olnud kõige lemmikum reisisihtkoht?\nKus sa elaksid, kui peaksid valima koha peale Eesti?\nMis nõuande annaksid oma nooremale minale?\nMilline inimene sa olid põhikooli ja keskkooli ajal? Silmapaistev või hall hiireke, heade hinnetega või mässaja?\n23. aprill 2018, 19.06\nKas sa juba kahetsed et selle postituse tegid? 😀\n24. aprill 2018, 17.54\net mind ikka märkasid.\nJah, kõik me teeme tööd ja manipuleerime,\naga see ei ole tahtlik, see on vaistlik…\nLihtsalt on tüüpe, keda tunneb linna õhus\nkvartalite ja regioonhalduse kauguselt lihtsalt ära.\nSiin ei ole mingeid muid huve, lihtsalt üks äratundmine.


- Tugev pigistava valu allosas kõhu all\nL , raudrohi 7 spl. Kõhunäärme põletiku tekkeks on järgmised põhjused. Milline on valulike aistingute intensiivsus? See on enamasti ravimitele alluv valu, vaid harva on tarvilik operatsioon. Kui sapipõies on kivide olemasolu tõttu valulik ebamugavustunne, siis protsess kulgeb koheselt.\nOnkoloogia, mis on tavalisem üle aastastel meestel. Ärritunud soole sündroom.\nSõltuvalt naba asukohast võivad valu ilmneda järgmised haigused: Äge pimesoolepõletik, mille korral rünnaku alguses on valu tunda kõhu keskosas; Naba song.\nLastel ilmneb naba lähedal esinev valu seedetrakti madalama või liiga kiire arenguga. Lapsepõlves esineva valu eripäraks on kahvatud ja jahedad jäsemed. See sümptom on ohtlik soolestiku inversiooni liiga kiire arengu tõttu, mis ravimata jätmise korral võib põhjustada surma. Vastsündinutel tekivad naba piirkonnas koolikud koos seedehäiretega, mis taanduvad kuue kuu vanuselt. Meestel ilmneb valu kõige sagedamini megakoloni haiguse arenguga, mida iseloomustab jämesoole laienemine, kõhukinnisus ja väljaheidete stagnatsioon, mis põhjustab joobeseisundit, hingamispuudulikkust ja südame aktiivsust.\nEnne kiirabi saabumist või arsti visiiti tuleks meeles pidada kõiki muutusi kehas ja aistinguid. Et teada saada, miks kõht valutab naba, aitab vastuseid järgmistele küsimustele: Kui kaua kõht valutab naba piirkonnas. Kas on olemas valutunde kiiritamine kas see annab ükskõik millisele kohale?\nSeedetrakti ultraheli. Kolonoskoopia Irrigoskoopia fluoroskoopiline uuring spetsiaalse klistiiri abil. Millistele arstidele viidatakse? Nabavalu on põhjus meditsiinilise abi otsimiseks. Valuvaigisteid ei soovitata võtta kohe, kuna need leevendavad iseloomulikke sümptomeid, muutes diagnoosimise ja järgneva ravi keeruliseks.\nLõpliku ravi üle otsustab kirurg. Äge soolenakkus põhjustab hootisi tugevaid, kramplikke valusid. Soole tühjenedes valu kas annab järele või kaob mõneks ajaks. Enese sirguajamine või muul viisil liigutamine tekitab või suurendab valu. Ägeda tugev pigistava valu allosas kõhu all puhul on valu kõrvalnähtus, esiplaanil on palavik, kõhulahtisus ning üldine halb enesetunne.\nUssjätkepõletikust annab märku valu paremal alakõhus, mis võib seda kohta käega katsudes suureneda. Tugev valu haarab vahel ka kogu kõhu. Parema roidekaare all või ülakõhus annab end tugevate kõhuvaludega tunda sapikivitõbi. Valu võib kiirguda parema abaluu alla, paremasse kätte või rangluu alla. Samuti ärge unustage, et patsiendid, kellele tehti mao resektsioon, ei pruugi peptilise haavandi taastekkega esineda tugevat valu. Mõnikord ei pruugi nad kõhus valu üldse tunda.\nMaovalu olemus Valu olemus maos ei ole haiguse diagnoosimisel viimane. Teades valu olemust, võime eeldada mitte ainult konkreetset haigust, vaid ka komplikatsioonide olemasolu ja olemuse kindlakstegemist. Näiteks kui haavandi või gastriidiga patsientidel on põletusvalud, võib arst soovitada lisada solaarium. Intensiivne valu kroonilise gastriidiga patsientidel näitab sageli koliidi, koletsüstiidi või pankreatiidi algust. Diagnoosi määramisel on oluline arvestada erinevate tegurite kombinatsiooni, näiteks valu tekkimise aeg, nende intensiivsus, valu seos väliste oludega, valu kaasnevad sümptomid, patsiendi ettekujutus valust ja põhjused, mis mõjutavad valu tugevnemist või ilmnemist.\nJuhul, kui valu ilmneb öösel, võime rääkida mao limaskesta võimalikust kahjustusest või soolhappe vabanemisega seotud probleemidest tühja kõhuga. Fakt on see, et tavaliselt ei tohiks mao näärmed öösel mahla sekreteerida ja seedimisprotsessis osaleda. See võib juhtuda haavandit põhjustava bakteriaalse floora moodustumise või vähkkasvaja moodustumise, sellise kasvaja nagu gastrinoomi ilmnemise või pikaajalise alatoitluse korral. Hommikune valu ilmneb enamikul juhtudel suitsetajatel, kes unustavad hommikusöögi sigareti järele.\nKõhuvalu selili lamades ja miks lamavas asendis Kas kõht võib valutada osteokondroosiga? Lõppude lõpuks on enamik kõhuõõnes asuvaid elundeid ühendatud rindkere selgroolüli närvidega. Sel põhjusel on raske eristada rindkere patoloogia esinemisel arenevat valusündroomi siseorganite kahjustuste esile kutsutud valust. Selle põhjuseks on selle piirkonna lihaskoe neurodüstroofsed patoloogilised muutused.\nPäris alguses, pärast seljaaju juurte pigistamist, ei tunne patsient praktiliselt midagi.\nNeed nähtused põhjustavad ebamugavustunnet kahjustatud närvi lokaliseerimise piirkonnas. Osteokondroosiga kõhuvalul on järgmised sümptomid: Valu on tunda kahjustatud seljaaju innervatsiooni piirkonnas. See pole hajus. Sellel on selged piirid. Valu ei tunneta lihaskoest sügavamalt. See ei laiene sügavamatele osakondadele.\nValutunne ilmub ja kasvab keha liikumise ajal. Valu võib esialgu olla väike, kuid aegamisi tugevneda. Paljud sapikividega kimpus olevad inimesed kurdavad valu just pärast suuremat söömaaega. Ka sapikivid nõuavad arstlikku sekkumist. Näiteks ei saa välistada pahaloomulise kasvaja esinemist, kui esineb seedetrakti haigus. Lisaks ilmnevad sellised sümptomid nagu iiveldus, järsk kaalulangus, halb söögiisu, oksendamine, püsiv puhitus.\nValulikud aistingud võivad ilmneda kogu kõhu piirkonnas. Põletikulise protsessi tõttu on kehatemperatuuri järsk tõus, suukuivus ja kiire pulss. Krooniline enteriit Ebamugavustunne ja valulikud aistingud näitavad kroonilise enteriidi esinemist. Neil pole midagi pistmist sellega, millal inimene viimati toitu sõi. Põletikulise protsessi tõttu ei imendu organismis mikroelemente. Lisaks muutuvad küüned rabedaks ja juuksed tuhmiks. Selle haigusega ilmneb suurenenud väsimus, üldine nõrkus, igemed hakkavad veritsema.\nHernia Enamikul juhtudel on song piklik ja seda saab visuaalselt näha. Valu ilmub pärast kehakaalu järsku suurenemist, keerates ja muud lihaste ülekoormust. Enamikul juhtudel on selle põhjuseks muljumise song. Inimese elu päästmine tuleb sel juhul usaldada kirurgidele. Kiiresti tuleb kutsuda kiirabi, kui lisaks valule ilmnevad iiveldus, puhitus, oksendamine ja soolestiku probleemid. Muud võimalused ja haigused Kõik kõige levinumad haigused on loetletud ülalpool.\nOn ka teisi võimalusi. Näiteks võivad see olla peensoole healoomulised või pahaloomulised kasvajad, närvisüsteemi probleemid, vereringehäired kõhu piirkonnas, aordi aneurüsm, infarkti-eelne seisund. Omadused täiskasvanul ja lastel Väikestel lastel kaasneb naba lähedal esineva valuga väga sageli käte ja jalgade kehv vereringe.\nNeed on lapse keha jaoks väga ohtlikud ilmingud, need võivad näidata volvuli olemasolu. Kui kaotate aega, võib see isegi saatuslikuks saada. Vastsündinutel võivad sellised sümptomid ilmneda seetõttu, et seedetrakti siseorganeid ei moodustata. Nende elundite patoloogia võib põhjustada ka valulisi aistinguid. Naba piirkonnas esinevad valud väga sageli naistel.\nNeed on ühendatud Urogenitaalsüsteemi ja suguelunditega. Näiteks võivad see olla fibroidid, fibroidid, emakavähk, urogenitaalsüsteemi organite põletik või põiepõletik. Täiskasvanutel ilmneb selline sümptom nagu valu ümber: nii meestel kui naistel. Meestel on see enamikul juhtudel seotud seedetrakti häiretega. Näiteks võib see olla megakoolon, jämesoole laienemine. Samuti võib ebamugavustunne ilmneda kroonilise kõhukinnisuse tõttu. Ja need põhjustavad omakorda mürgituse oma gaasidega, see tähendab toksilisust.\nLisaks on selline probleem nagu südame- ja bronhopulmonaalsüsteemi häired. Mõnikord on kõhuvalu seotud prostatiidi või eesnäärme adenoomiga.\nMida külvata kõhu all oleva allosas naiste allosas


On aasta 1570 Itaalia linnakeses, kus asub Püha Katariina nunnaklooster. Nende elu käib vaikselt oma ettenähtud reeglite järgi, kui kloostrisse tuleb noor 16-aastane neiu Serafina. Ilmalikku ellu jääb tal muusikust noormees, kes perele sugugi ei istunud, ning kui Serafinale valitud tulevane mees eelistab hoopis tema nooremat õde, keda on kasvatatud kui tulevast nunna, otsustatakse vanem õdedest hoopis kloostrisse saata. Ta on aga kangekaelne noor naine, kes sihikindlalt tegutseb oma võimaliku põgenemise poole. Aga kui palju on paksude kivimüüride vahele sattunud neid, kelle vaim murti... Ootamatuks sõbraks saab talle keskealine naine, kes kasvades arsti tütrena, on omandanud oskused, mida tol ajal loomulikult õrnemale sugupoole kunagi edasi ei antud. Kloostris saab ta aga oma kaaslaste tervise eest hoolt kanda. Omamoodi kurb on temagi lugu, sest ainukese tütrena ei jää tal pisut üle 20-aastasena, kui ta kaotab isa, kloostrisse minna. Kes enam temavanust naiseks tahab...\nVäga südamlik lugu, mis paneb mõtlema taas kord selle peale, kui palju haiget on kirik ja usk meie inimkonnale teinud... Isegi kui nunnast arst sai veel tol ajal mingil määral oma tööd teha, siis just sel ajal, kui toimub jutustuse tegevus, hakkab hoogu võtma palju rangema korra sisseseadmine. Nunnadel ega munkadel ei ole lubatud enam omada ei isiklikke esemeid ega raamatuid ega muuskariistu ega midagi, mis neid palvustest ja jumalateenimisest eemal võiks hoida, uksed on kõvasti lukus ning aknad müüritakse kinni. Nad on justkui vangid... osa küll vabatahtlikult tulnud, aga ka lugematul arvul on neid, keda pere sinna saatnud ja kellest kõvasti kinni hoitakse, sest kaasavaraks pandu kuulub ju kloostirle ja kirikule.\nAndy Secombe “Endgame”\nSeda juhtub küll harva, et hakkan midagi lugema oma tütre soovitusel. Vähemalt praegu veel harva, kuigi arvestades, kuidas ta raamatuid neelab, ei ole siin midagi imestada. Lugu ise võtab arutluse alla igivana teooria jumalast ja langenud inglist, kes muidugi põrguvalitseja krooni kannab. Kuna Mari on meil erilieselt 'uskmatu', siis muidugi meeldis talle see satiiriline ülevaade Jumala 'tegemistest' või 'mitte-tegemistest'.\nJumal on tähistamas taevalike inglitega oma viimast leiutist – Adamat ja Evat, kui Saatan kutsumatu külalisena kohale saabub. Sisimas on tal ikka kange tahtmine taevasse tagasi pääseda ning nõnda veab ta Jumalaga kihla, et Adama ja Eva järglastest ei saa mitte maakera hoidjad ja kaitsjad, nagu Jumal on planeerinud, vaid inimkond hävitab viimaks iseend. Kas ei ole mitte väga aktuaalne teema!\nJa nõnda tõmmatakse tähtsatesse sündmustesse võlgades hambaarst, kes on hädas tulumaksuametiga ja peaingel Gabriel, kes peab maapinnale tulles oma suuri tiibu laia mantli alla peitma ning hea meelega naudib kohapealseid kulinaaria saavutusi.\nOmaette tegelased on kunagised ajaloolised isikud, kes Saatana poolt paari pandud ja kes iseloomudelt ning põhimõtetelt teineteisest väga kaugel seisavad. Need paarid käivad siis maa pealt põrgu tulevasi elanikke ära toomas, pidevalt vaieldes ja riidu kiskudes.\nMuidugi ei saa Saatan jätta oma saatanlikke plaane välja nuputamast, et pisut oma kihlveo võidule kaasa aidata. Tema salakavala idee alusel lastakse tasuta inimeste hulka põnev kompuutrimäng, mille viimane osa aga väga tõepäraseks ostutub, kui tuumapommid riigijuhtide ehmatuseks äkki ootusunest ärkavad... Terve maailm seisab hukkumise ääre peal... ja tegelikult kui kaugel me isegi hetkel sellest oleme... Kas Gabriel jookseb juba maa peal, et meid endi käest päästa...\nNew Yorgis liigub ringi psühhopaat, kes kutsub end Õpetajaks. Oma arust toob ta õiglust ning lõikab elutee katki nendel, kes käituvad üleolevalt ning unustavad kombed. Kõige rohkem on põhjust muretsemiseks nendel, kes end eliitklassi upitanud. Mis aga juhtub, kui ta plaanid ei lähe just nii nagu ta need enda jaoks läbi mõelnud on, ning mitmed kõrvalised isikud kaotavad elu. Kellel on õieti õigus teiste elu üle otsustada... Ja muidugi paneb see ka mõtlema, mis täpselt mõjutab inimese kujunemist... kas oleme juba ette programmeeritud just selliseks nagu oleme või kui suurt rolli mängivad meie eluteele ette veeretatud sündmused, inimesed.\nJames Patterson on kirjutanud juba 70ndatest aastatest peale. Ma pole just palju temalt lugenud, kuid mõni raamat on ikka teele sattunud. Ta on 100% Edgar Poe autasu väärt!


ARVUSTUS ⟩ Ämblikmees ja mineviku kombitsad - Film - Kultuur\nÄmblikmees ja mineviku kombitsad\n16. detsember 2021, 23:00\nARVUSTUS ⟩ Ämblikmees ja mineviku kombitsad\nÄmblikmees/Peter Parker (Tom Holland) ja Doktor Strange (Benedict Cumberbatch) FOTO: Filmikaader\nSeda tegelast on aja jooksul nüüdseks mänginud mitmed näitlejad, ent ometi võiks öelda, et Ämblikmees on üks ja ainus. Seda ennekõike seetõttu, et tegemist on arhetüüpse tegelasega. Kui aastakümnete eest üritasid teda ekraanile tuua teised stuudiod, siis nüüd on Marveli koomiksikangelane juba pikemat aega esinenud ka nende filmistuudio toodangus. Nõnda on tehtud juba kolm head filmi: «Ämblikmees: Kojutulek»; «Kodust kaugel» ning nüüd siis ka «Pole koduteed».\n«Kodu» triloogia eelmine osa lõppes puändiga: Peter Parkeri (Tom Holland) tegevus Ämblikmehena tehti kogu maailmale teatavaks. See rikub ära noormehe elu ning viskab ka tema tüdruksõbra MJ (Zendaya) ja parima sõbra Nedi (Jacob Batalon) elule kaikaid kodaratesse. Ootamatult tuleb Parkeril mõte minna oma tuttava tasuja, Doktor Strange’i jutule, kes pakub välja, et võib kasutada oma maagiat selleks, et kõik inimesed Parkeri alter ego unustaksid. Loomulikult ei ole see aga nii lihtne.\nDoktor Strange’i loits läheb teismelise superkangelase muutliku meele tõttu vussi ning filmi reaalsusesse hakkavad tungima tegelaskujud eelmistest Ämblikmehe filmidest – just nimelt neist, mis vändati umbes 10 või 20 aastat tagasi, täiesti teistes stuudiotes. Sellele on leitud nutikas loosisene narratiivne õigustus – multiversum. Ehk siis teisisõnu: meie universum on vaid üks paljudest ning nüüd on nendevahelised piirid hakanud hägustuma. Niiviisi ei paigutu uus film mitte ainult praeguste Marveli stuudio linateoste konteksti, vaid suhestub ka eelnevate Ämblikmehe filmide pärandiga.


Miks teha veevahetusi? • Akvaristika\nEsmapilgul võib akvaariumi pidamine olla lihtne ja vähe aega nõudev. Üks oluline asi, mida peab akvaariumi juures kindlasti meeles pidama on veevahetused. Akvaariumi vee regulaarseks vahetamiseks on mitmeid põhjuseid. Peamine põhjus on kalade tervena hoidmine. Regulaarsed akvaariumi vee vahetused aitavad eemaldada veest saasteaineid, nagu nitraadid, ammoniaak, nitriidid ja fosfaadid. Veevahetusega eemaldatakse ka tahked jäätmed, nagu söömata toit, kalakaka. Seega veevahetus on tähtsal kohal tervete kalade pidamiseks ja puhta akvaariumi saamiseks.\nMiks ikka peaks akvaariumis vett vahetama?\n1. Puhas vesi on tervete kalade eelduseks\nVeest mürkide/toksiinide eemaldamine on ainult kaladele hea, sest kui näiteks nitraatide tase läheb liiga kõrgeks akvaariumis, siis kalad võivad haigeks jääda. Üpris levinud on ka kalade haiguslik seisund dropsy, mis tuleb just ebapuhtast veest akvaariumis. Seega regulaarne iga nädalane veevahetus on kalade tervise seisukohalt vajalik. Puhas vesi soodustab kalade värvi erksamaks muutumist, kiiremat kasvu, haigustele vastupanuvõimet, suurendab kudemist ning annab pikema eluea.\n2. Selgem vesi\nKui akvaariumis on selgem vesi, siis seda on ka ilusam vaadata. Kõik akvaariumid ei ole läbipaistva värvitu veega ning selleks on mitmeid põhjuseid. Vesi akvaariumis võib olla nii pruun, kollane kui ka hägune. Kui akvaariumis on kände või puujuurikaid, siis see võibki vee värvida pruunikaks või kollakaks. Kollasel veel võib olla ka teistsugune põhjus – kalajäätmed ehk kalakaka on ladestunud põhjapinnase (kivide) vahele ning kui neid ei ole veevahetusel välja sifoonitud, siis mingi aja pärast muutubki akvaariumi vesi kollaseks. Kalajäätmed, söömata toit, lagunevad taimed ja kännud/juurikad võivad muuta vee värvi. Korrapäraste veevahetustega saab hoida akvaariumi vett ilusa ja selgena.\n3. Toitainete üle parem kontroll ning vetika ennetamine\nVeevahetusega saab kontrolli all hoida vetikat ning eemaldada vetikale toiduks olevaid toitaineid. Vetikad tekivad sageli akvaariumis, kus on kalu ületoidetud, toitaineid on liiga palju või valgus põleb liiga pikalt. Seega esimene asi, mida vetikate ennetamiseks teha on regulaarsed veevahetused, et eemaldada liigsed toitaineid, mis tekivad vees.\n4. Nitraatide ja fosfaatide eemaldamine\nLisaks nähtavatele jäätmetele tekib akvaariumis ka nähtamatuid aineid, nagu fosfaadid ja nitraadid. Ammoniaak, nitrit ja nitraat on kaladele kahjulikud lämmastikuühendid. Ehkki nitraat on vähem mürgine kui ammoniaak ja nitrit, siis nitraatide kõrge arv vees võib pidurdada kalade kasvu, häirida kalade paljunemist, nõrgendada nende immuunsussüsteemi ja tekitada stressi. Nitraadid ja fosfaadid soodustavad ka vetikate kasvu akvaariumis ning veevahetus on parim viis hoida antud ainete tase vees madalal.\nPoest on soovituslik soetada nitraadi (NO3), nitriti (NO2), ammooniumi (NH4) ja fosfaadi (PO4) veetestid, et jälgida nende taset akvaariumivees. Müügil on ka ribatestid, kuid need ei ole nii täpsed. Veetestide, eriti JBL veetestide ostmisel tuleb kindlasti jälgida säilivuskuupäeva, sest varsti lõppeva säilivusega testid ei pruugi anda õiget tulemust.\nKui palju vett peaks korraga vahetama?\nOn palju erinevaid arvamusi, kui palju ja kui tihti peaks vett vahetama. Kui soovid, et su kalad oleksid terved, siis võiks vett vahetada 20-30% nädalas. 20-30% veevahetus nädalas peaks eemaldama kõik võimalikud jääkained, eemaldamata suurema osa kasulikke baktereid. Ühtset reeglit veevahetuse kohta ei ole, sest kõik sõltub teguritest, nagu kalaliik, sööda kogus, kalade arv, akvaariumi suurus, millist toitu annate ja filtrist. Kui akvaarium on üleasustatud, siis on soovitatav umbes 30% vett vahetada. On loogiline, et väiksemad ning rohkem asustatud akvaariumid nõuavad sagedasemat veevahetust kui suuremad, hõredalt asustatud akvaariumid.\nMõned inimesed arvavad, et kui valada vett akvaariumisse juurde, on see sama, mis vee vahetamine. Kuid nii see ei ole. Vee lisamine ei eemalda jäätmeid, niiet ärge lükake veevahetust edasi lihtsalt sellepärast, et akvaariumisse vett juurde valasite.\nSamuti veevahetus akvaariumis ei tähenda kogu vee välja võtmist ja selle uuega asendamist või kivide iganädalast läbipesu või keetmist. Just nii lüüakse akvaariumis olevate bakterite tasakaal paigast või sootuks hävitatakse. Veevahetus akvaariumis on vee ära võtmine, soovitatavalt koos põhja sifoonimisega, ning sinna sarnase temperatuuriga seisnud vee tagasi panemine. Sifoonides saab eemaldada põhja ja kivide vahele kogunenud jäätmed. Et kõik oleks selge, siis sifoon on toru või voolik vedeliku, antud juhul vee, juhtimiseks kõrgemalt tasemelt madalamale ehk siis akvaariumist madalamale asetsevasse pange või anumasse.\nMida peaks meeles pidama veevahetusel?\nOn mõned asjad, mida peaks meeles pidama veevahetuse juures.\n1. Jälgi, et vahetatava vee ja akvaariumis oleva vee temperatuur oleks võimalikult sarnane. Ka väiksed temperatuurimuutused soojavee akvaariumis võivad kergelt tekitada kaladele šokki ning nad ära tappa.\n2. Alati laske veel ööpäev seista, et vees olev kloor saaks eemalduda. Kloor võib tappa su kalad. Teatavasti sisaldab nii mõnegi piirkonna kraanivesi kloori.\n3. Vee ööpäevasel seismisel on ka teine põhjus. See on ikka selleks, et vesi on üleküllastunud gaasidega (peamiselt lämmastik ja hapnik). Kui vesi panna suures koguses akvaariumisse otse kraanist, siis tulemuseks võib olla gaasiemboolia. Torustikus olev rõhk on teistsugune kui akvaariumis olev rõhk. Haiguslik seisund tekib siis, kui gaaside osarõhk vees muutub väga kiiresti ja kala organism ei suuda sellega kohaneda. Veres sisalduvad gaasid tungivad mullidena ümbritsevatesse kudedesse. Selle tagajärjel muutuvad kalad rahutuks ja ujuvad kiirete sööstudega mööda akvaariumit, võib lõppeda ka surmaga.\n4. Ära vaheta vett ja puhasta filtrit samal päeval. Mõlemates on kasulike bakterite kolooniad ja sa ei taha ju bakterite kolooniaid kahjustades kogemata restarti akvaariumile teha.\nTags: veevahetus, vesi


Jalgade kontsad sügelevad pidevalt - põhjused, miks ravimeid ravida. - Traksid 2021\nMida teha, kui kontsad on sügelus\nKuidas aurutada kõrvu\nSügelus ja ravimeetodid\nSügeluse põhjuse mõistmiseks peate hoolikalt uurima jalgade nahka. Väga sageli võib see tingimus vallandada putukahammustuse. Samal ajal on hammustuse kohapeal kerge punetus ja turse. Mõne päeva pärast sümptomid kaovad, aga kui te olete allergiline putukahammustuste suhtes, peaksite pöörduma spetsialisti poole.\nSamuti võib sügeluse põhjuseks olla hooaja muutus. Inimese immuunsus nõrgeneb ja seda kajastab ärritus kanna piirkonnas. Sellisel juhul peate võtma ühendust spetsialistiga, kes määrab immuunsuse parandamiseks vajaliku ravi.\nOluliseks teguriks võivad olla valesti valitud kingade sisetallad. Ostes mitte väga kõrge kvaliteediga kaupu, mis on immutatud kahjulike ainetega ja põhjustavad kõrgel sügelust, peate olema ettevaatlik. Võimaluse korral on soovitatav valida sisetallad tõestatud, looduslikest materjalidest. Eemaldage ebameeldivad sümptomid aitavad boorhappe lahusest suu vannis (10 grammi 2 liitri vee kohta). Protseduur tuleb läbi viia mõne päeva jooksul kuni täieliku ravini.\nKui sügelus ei kao pikka aega, peate analüüsimiseks annetama verd, sest see võib olla suhkru taseme tõus.\nKui sügelus on põhjustatud jalgade seenhaigustest, on väga oluline, et haigus ei laseks. Naha kahjustused võivad muutuda seenhaigusteks, mis on tervisele väga ohtlik. Seened toodavad toksiine, mis avaldavad inimorganismile toksilist mõju. Sel juhul soovitavad eksperdid kasutada spetsiaalseid kreeme: "Exoteril", "Candide" või "Lamisil". Neid ravimeid võib kasutada ka haiguste ennetamiseks ennetusmeetmena.\nVitamiinipuudus on ka sügelevate kontsade põhjuseks. Vitamiinide puudulikkusega kannatab jalgade nahk kogu aasta vältel. Vältige karmistamist ja lõhenemist, võttes regulaarselt kompleksi vitamiine.\nNärvisüsteem ja sügelus kontsad\nTasakaalustamata närvisüsteem on kõige kummalisem, kuid siiski selge selgitus kreeni sügelemise kohta. Kogemused ja hirmud mõjutavad sel viisil keha. Selle probleemi kõrvaldamiseks on vaja mõista teie emotsioone ja võimaluse korral kõrvaldada kogemuste põhjus. Väga kasulik on lõõgastustsükli läbiviimine, mille jooksul keha normaliseerub, kõik ebameeldivad sümptomid kaovad.\nKõigil nendel juhtudel on vaja välistada spontaansed ravimid ja pöörduda haiguse diagnoosimiseks õigesti ja pöörduda vastava ravi poole.\nKuidas teha matti lamedast jalast\nMida tähendab kõhuvalu, mis loobub?\nPaljud esimese eluaasta laste isad ja emad kuulevad arstilt diagnoosi „puusaliigese düsplaasia” või „puusa kaasasündinud dislokatsioon”, mis on sisuliselt üks diagnoos.\nMa ei saa kandida kand


Artiklid - PILATES pluss Free songs\nKas töö on meeldiv tegevus või tüütu kohustus?\nBy Terje No comments yet\nSuurem osa ajast kulub meil tööl ja igapäevane rahulolutunne on seetõttu hästi tähtis. Kõik inimesed on elu jooksul mõelnud, mis on minu kutsumus ja milline töö võiks mulle sobida. Vähesed õnnelikud teavad juba varases nooruses, kelleks nad saada tahavad. Enamikul nii kindlat sihti siiski silme ees ei ole ning põhjalikult läbi mõtlemata valik viib kunagi hiljem tõdemuseni, et mu töö pole ikka see, mida ma tegelikult tahan. Ülikool või kutsekool jääb siis pooleli. Kohusetundlikumad venitavad ehk ka lõpuni välja, kuid rõõmu nende hinges pole. Ebarahuldav töö tekitab tüdimust ja stressi. Kui tunned töölemineku eel, et jälle pean minema, selle asemel tahaksin teha hoopis seda, teist ja kolmandat…, siis on see ilmselge märk teha uusi tulevikuplaane. Kõige tähtsam ei ole üldse vanus, mil suure muudatuse ette võtate. Palju olulisem on üles leida eneseteostuse viis, mis annab hingerahu ja paneb silmad särama. Enamik inimesi teeb suurema osa ajast tööd. Seetõttu ongi igapäevane rahulolutunne väga tähtis. Sellest sõltub üldine elukvaliteet, suhtumine ümbritsevasse ja tervis. Kui oma soove järjepanu alahinnata ja maha suruda, siis kaob emotsionaalne tasakaal, tekib stress ning selle tulemusena muud terviseprobleemid. Stressis organism on haigustele vastuvõtlik. Seetõttu on väga oluline, et inimeses säiliksid sisemine rahu ja rõõm.\nMilline töö mulle võiks sobida?\nEriala, mille inimene endale valib, peaks andma tunde, et ma teen midagi olulist ja olen kellelegi vajalik. Siis saab tööd teha suure rõõmuga ja kella vaatamata! Oma valikuid saab tänapäeval õnneks hõlpsasti muuta, vajadusel tuleb õppida uus eriala, täiendada end koolitustel, ammutada ise infot huvitavate teemade kohta jne. Ka armastatud hobi saab muuta enda tööks. Võimalusi on palju! Kui aga leiad, et ei tahagi õieti midagi või ei ole milleski andekas, siis ei tohi lasta sellel mõttemustril kinnistuda. Negatiivse enesesisenduse asemel mõtle, kuidas teada saada, millist tööd teeksid kire ja pühendumisega. Mis paneks hinge helisema?\nAnnan järgnevalt ka mõned soovitused, mis on ehk abiks eneseanalüüsil. Koosta kaks nimekirja, ühes on asjad, mida hetkel pead tegema ja teises need, mida tahad teha.\nSiis keskendu oma tahtmiste nimekirjale.\nMõtle, mis on see, mis sul enda meelest hästi välja tuleb.\nMille eest on teised sind tunnustanud?\nKas sul on mõni hobi, millest võiks kujuneda sinu töö?\nMilline tegevus tekitab sinus hasarti või tunde, et ma naudin ja ootan selle tegemist?\nMilliste teemadel tullakse sinult nõu küsima?\nMillise tegevuse või teema juures oled olnud nii pühendunud, et unustad kella vaadata?\nMilliseid raamatuid, ajakirju ja artikleid meeldib sulle lugeda?\nAjakirju sirvides märgista ära need artiklid, mis pakuvad huvi ja mida soovid lugeda.\nMeenuta, milline laps sa olid!\nMillised tegevused ja hobid sind köitsid?\nMillest oled korduvalt ja eriti viimasel ajal unistanud?\nKas sul on mõni hobi, millest võiks kujuneda armastatud töö?\nMõtle inimestele, kes sind inspireerivad.\nProovi kujutleda oma visiooni pildina – sirvi ajakirju ning lõika välja need pildid, laused või sõnad, mis tekitavad sinus kohe hea tunde. Kleebi need suuremale paberile/plakatile. Vaata nüüd üldiselt seda plakatit. Nende piltide ja sõnade taga peituvad sinu soovid ja unistused.\nKui oled kindel, et praegune töö ei ole sinu kirg ega haaku sinu soovidega, siis kindlasti ei ole mõistlik sellest kohe loobuda. Uuri enne järele, võib-olla leidub isegi samas ettevõttes sinu jaoks uusi väljakutseid. Kui aga otsustad hakata uut eriala omandama, teist töö- kohta otsima või hakkad hoopis ise endale tööandjaks, siis püüa väga selgelt kaardistada oma soovid ja visioon. Ja siis hakka oma praeguse töö kõrvalt sammhaaval sihikindlalt unistusi täitma. Järjekindlus viib lõpuks sihile. Töö ei pea olema igav ega rutiinne, see võib olla ka põnev ja loominguline. Tähtis on üles leida oma õige ala!\nSeda artiklit inspireerisid mind kirjutama Merit Raju raamatud “Leia oma tee” ja “Hingele pai!”.\nArtikkel ilmus 5. detsembril 2014 Viimsi Teatajas. Artiklit PDF formaadis saab vaadata siit. Lisaks saab artiklit lugeda Delfi portaalist.\nVõimle end kontoris terveks!\nInfotehnoloogia ajastul on arvuti asendamatu töövahend ja kontoritöö- tajad unustavad end selle taha istuma, märkamata teha piisavalt pause. Kui oma füüsisele tähelepanu ei pööra, tekivad sageli sundasendist tingituna õlavöötme- ja seljavaevused. Kehvemal juhul võivad aastate jooksul välja kujuneda püsivad rühihäired.\nSundasendis olles ehk siis arvutiga töötades on inimesel staatiliselt koormatud kindlad lihasgrupid: õlavöötmelihased, lülisammast toetavad lihased, käsivarrelihased ning passiivses tegevuses olevad jalalihased. Seljalihased istumise ajal lõtvuvad, ainevahetus selgroogu toetavates lihastes nõrgeneb ning verevarustus on häiritud. Nii tekivadki lihaspinged, mis koos lihasjõu vähenemisega põhjustavad halva rühi ja lihasdüsbalansi. Treenituse ja vähese liikumise tagajärjel hakkab selg väsima, tekivad ebamäärased valud ja samuti on oht kergesti selga vigastada (näiteks kummardades või äkilisi kehapöördeid tehes, kas või tennist mängides). Lisaks seljahädadele kurdavad paljud kaela- ja õlavöötmevaevusi, mis tulenevad ettekallutatud asendist: olete n-ö õlgadest eespool ning lihased peavad kehahoiu säilitamiseks töötama gravitatsioonile vastu. Tagajärjeks on turja-, kaela- ja õlavöötmepinged ning -valud. Istudes lühenevad ka keha tagaosa lihased.\nMida teha, et pingetest vabaneda?\nPole haruldane, et treenimise asemel püüavad inimesed abi leida mõnel lihtsamal viisil: lihasvaevusi leevendavad plaastrid, massaaž, harvem seljaortooside kasutamine, ergonoomilised muudatused töökohas jne. Teaduslikes ülevaadetes on välja toodud, et lihastreening on seljavaevuste ravis siiski ainus tõestamist leidnud efektiivne meetod! Taanis uuriti kontoritöötajaid, kes vaevlesid kaela- ja õlapiirkonna valude käes. Uuringugrupp jaotati kolmeks: inimesed, kes ei tee harjutusi üldse, igal tööpäeval 2 minutit harjutusi tegev grupp ning 12 minutit harjutusi tegev grupp. Kümne nädala pärast olid kahes iga päev võimelnud grupis valunä- hud oluliselt vähenenud ning seejuures polnud märgatavaid erinevusi rohkem ja vähem võimelnud grupi vahel. Seega leidis kinnitust fakt, et kontoritöötajate lihaspinged vähenevad juba paar minutit kestva võimlemise tulemusel. Eespool nimetatud alternatiivlahendustest (plaastrid, massaaž jmt) ei piisa püsivate muudatusete saavutamiseks. Pingevaba keha ja kauni rühi saavutamiseks on tarvis heas toonuses (süva)lihaseid, mis hoiavad luustikku õiges asendis. Lisaks füüsilisele koormusele tasub end aga aeg-ajalt lasta üle vaadata ja “hooldada” tunnustatud kiropraktikul ning külastada massööri.\nTreeningsaalid pole sugugi ainus koht oma füüsise ja rühi parandamiseks. Seda saate teha ka kontorist lahkumata. Lihasvaevuste vähendamiseks või ennetamiseks tasub iga päev võtta mõned minutid enda jaoks ning teha tööpauside ajal lihtsaid ja tõhusaid harjutusi. Juuresolevaid kontoritöötajatele koostatud harjutusi saab edukalt sooritada kontoririietes, istudes ja/või püsti seistes. Selleks kulub vastavalt kolm või kuus minutit. Soovitan siiski enamikku neist harjututesti teha püstiasendis, sest siis aktiveerite paremini oma ainevahetust. Põhitähelepanu on harjutustes pööratud lihaste venitamisele, et vähendada lihaspingeid kaelas, õlavöötmes, seljas ja kogu keha tagaosas. Veelgi tõhusamat tulemust soovides (sh kehatüve tugevdada tahtes) järgige iga harjutuse juures kolme lihtsat põhireeglit Pilatese meetodist: õige kehaasendi võtmine, süvalihaste pingutamine ja sügav hingamine.\nHäid nippe lisaks\n* Istuge võimalikult sageli tooli asemel suurele võimlemispallile, nii hoiate keha keskmes asuvad lihaseid aktiveerituna.\n* Asetage toolile tasakaalupadi, see aitab samuti seljavalu leevendada ja rühti parandada!\n* Kui lõunarammestus peale tuleb, tõuske püsti, hõõruge peopesad soojaks, mudige ükshaaval kergelt kõik sõrmi ja mõlemat kõrva. Patsutage kätega õrnalt pead, kukalt, kaela, selga, rinnaesist, kõhtu, külgi, tuharaid ja jalgu. Tunnete, et muutute kohe erksamaks, vereringe paraneb ja energia hakkab liikuma!\n* Võtke kingad jalast, sirutage jalgu laua all ja tehke pöiaringe!\n* Istuge tooli äärel ja haarake kätega toolileeni tagant kinni, kallutades keha ettepoole. Nii venib hästi rinna eeskülg!\n* Seiske püsti ja asetage sirged käed selja taga sõrmseongusse ning tõstke siis käsi. Aju verevarustuse parandamiseks viige mõneks sekundiks ka pealagi põranda suund\n* Minge ja kõndige treppidel!\nArtikkel ilmus 7. novembril 2014 Viimsi Teatajas. Artiklit PDF formaadis saab vaadata siit.\nMeie põhjamaises kliimas on enamasti põhjuseks kiiresti muutuvad aastaajad. Peale pikka ja pimedat talve on keha kevadel n-ö üleminekufaasis ning alles kohaneb uue aastaajaga. Inimese organism reguleerib automaatselt ainevahetuse ja hormoonide tasakaalu vastavalt ilmastikuoludele. Külmal ja pimedal perioodil püüab organism end hoida- vähendab kehatemperatuuri, tõstab vererõhku ning hakkab tootma suuremates kogustes unehormooni ehk melatoniini. Kevadel hakkab taas organism päikese ja valguse toimel hormonaal- ja ainevahetussüsteemi muutma, et kohaneda uute ilmastikuoludega. Kehatemperatuur tõuseb, veresooned laienevad, alaneb vererõhk ning väheneb unehormooni melatoniini tootmine, mis asendub heaolu hormooni serotoniiniga. Kuna aga kohanemine on aeglane protsess, siis pika talve üle elanud organism on kurnatud, tekib kergesti stress, ärevus, mille tulemusena tuntakse väsimust ja üldist loidust. Enamasti on kevadväsimuse põhjusteks C- ja D-vitamiini puudus, vähene füüsiline aktiivsus, ületöötamine ning napp uneaeg. Inimene peaks tegelikult elama loodusega ühes rütmis nagu näiteks karu, kes soojal perioodil on aktiivne, varub rasva naha alla ning läheb talveks puhkama. Kevadel on tal taas jaksu edasi toimeteda. Inimene peaks analoogselt toimima- kevadel, suvel ja sügisel andma enda organismile täisväärtuslikku värsket toitu, mis sisaldaks mh külluslikult vitamiine ja mineraalaineid, talveperioodil aja maha võtma ning palju puhkama. Kahjuks aga tänapäeva inimesed on ammu looduse rütmis elamise unustanud ning otsida tuleb leevendus- ja ennetusmeetmeid, et kevadväsimusest võitu saada.\nArtikkel ilmus 21. veebruaril 2014 Viimsi Teatajas. Artiklit PDF formaadis saab alla laadida siit.\nLisaks saab artiklit lugeda Delfi portaalist.\nPilatese ajalugu ja areng\nJoseph Hubertus Pilates sündis Saksamaal Düsseldorfi piirkonnas. Tema eluaastad jäid ajavahemikku 1880-1967. Tema tervis lapsena oli põdur, teda kimbutasid mitmed haigused, nendest tõsisemad olid rahhiit (kanarind), astma ja reumaatiline palavik. Noorukina hakkas ta otsima ise võimalusi, kuidas end aidata. Teda huvitas sportlik eluviis, ta harrastas mh kulturismi, võimlemisest, sukeldumist, poksimist, võitluskunste jne. Tema tervis paranes märgatavalt läbi teadliku liikumise ja tänu sellele soovis ta põhjalikumalt tundma õppida inimese anatoomiat, füsioloogiat ning uuris seoseid füüsilise liikumise ja mõtlemise vahel. Ta rajas oma isikliku metoodika ning arendas seda läbi kogu oma elu.\nI maailmsõja ajal sattus ta Mani saarele koonduslaagrisse, kus ta hakkas õpetama ja praktiseerima oma võimlemisprogrammi, samuti ehitama treeninguseadmeid, mis aitaksid taastuda haigustest ja vigastustest (mh väidetavalt need, kes tema etteantud harjutusi regulaarselt sooritasid, ei haigestunud ka 1918. aastal kiirelt levinud gripiepideemiasse).\nPilatese loodud treeningsüsteemi kutsuti esialgu kontroloogiaks, mis tulenes sellest, et kõrvalvaatajale näib see meetod välja kui etteplaneeritud harjutusvara koreograafiajada, mida sooritatakse kontrollitud mõtte ja tegevusega. Hiljem nimetati meetod ümber pilateseks.\n1926.aastal rajas ta koos oma abikaasa Claraga oma esimese stuudio New York Citys, mis sai populaarseks tuntumate seltskonnategelaste, tsirkuseartistide, võimlejate, poksijate jpt. hulgas, kuni professionaalsete sportlasteni välja. Kõige kõrgemalt hindasid Pilatese leiutatud harjutuste süsteemi professionaalsed tantsijad (nenest tuntumad nagu George Balanchine, Ted Shawn, Martha Graham ja Hanya Holm). Nii tantsijad, kui profisportlased andsid enne pingutavaid võistlusi oma liikumistehnikale täiuslikumat “lihvi” läbi pilatese treening ning samuti kasutasid seda peale suuri pingutusi kiiremini taastumiseks. Lisatud originaalvideo, kuidas Pilates harrastajat (ilmselt tantsijat või iluvõimlejat) enda loodud masinal treenib:\nTa jõudis oma elu jooksul kujundada välja rohkem, kui 600 harjutust kõigi treeninguseadmete jaoks, mis ta oli leiutanud. Tema juhtmõte oli, et hea tervise eesmärgil tuleb tegeleda tervikuga – keha, vaimu ja mõistusega.\nPilates avaldas kaks raamatut: “Your health” (“Sinu tervis”, 1934.a) ja “Return to Life Through Contrology” (“Tagasi ellu kontroloogia abil”, 1945.a.), mille avalõigus kirjutas Pilates: “Füüsiline tervis on õnneliku elu võti. Meie arusaam füüsilisest tervisest on kogu keha terviklik arendamine ja vormi säilitamine koos terve vaimuga, mis aitab meil loomulikult, lihtsalt ja rahuldustpakkuvalt teha oma igapäevatoimetusi spontaanse innu ja naudinguga”.\nPilates uskus sügavalt, et tema loodud süsteem võib saada elustiiliks ning mõjutada oluliselt inimese elukvaliteeti ning elada täisväärtuslikumat elu.\nLiitu Pilatespluss.ee uudiskirjaga


Kõrvetised | The Fruit and Flower Basket\nKõrvetised: magades pöörake paremale küljele\nMõnikord kasvab see välja: toit oli ülimaitsev, kuid kõht reageerib kõrvetistega, sest maitsvad ja tervislikud on vaid kaks erinevat paari kingi. Nüüd lamate voodis ja ei saa magada, sest söögitorus...\nKõrvetiste jaoks joo lihtsalt / söö paar tilka Maggi. See ei maitse eriti hästi, kuid aitab kiiresti! joe: Kui see on kõne "kõrvetised", siis pigem äge ja mitte krooniline vorm! Ma ei suuda...\nKõrvetised koputavad ära :)\nKõlab üsna kummaliselt, kuid töötab minu jaoks. Ma ei tea täpselt, miks, olen hiljuti juhuslikult teada saanud. Kui mul on kõrvetised, koputan mõne sekundi jooksul oma lameda rusikaga kõhu ülaosale,...\nVältige kõrvetisi - ärge sööge kristalset suhkrut\nKristalse suhkru mitte söömine aitab kõrvetiste ja kõhupuhituse vastu. Lisaks vähemalt 5 klaasi vett päevas, kuna see vähendab happe kontsentratsiooni maos. kitekat7: @ Levana: teil on minu täielik...\nPäevalilleseemned kõrvetiste vastu\nÄrritav kõrvetised pääsete väga hästi minema, kui teile meeldivad päevalilleseemned ja sööte seda vähe. Mulle meeldivad need väga, sellepärast söön plastikust tassi täis. Kuid võib-olla aitab see...\nKõrvetiste korral keeda ja tarbi riisi (eelistatult Thaireis). Kõrvetistest vabanemiseks piisab vaid väga väikesest kogusest. onkelwilli: Keemia tundides sain teada, et hape neutraliseeritakse...\nKallid hapendamise sõbrad. Teie kannatused saavad täna otsa. Kõrvetiste korral söö lihtsalt veidi toasoe toorest hapukapsast (soodushinnaga). Nüüdsest pole pille vaja ja soolestiku jaoks on see ka...\nKõik näpunäited, välja arvatud need, millel on täiendavaid happesuse või maitsetugevdajaid - nii hapukapsas, tsitrusviljad või maggi (glutamaat!) - on head ja aitavad leevendada kõrvetisi. Kuid kui...\nÜlevaade prootonpumba inhibiitorist: alternatiivid maohappe blokaatoritele\nMis kõlab kosmoselaeva Enterprise lõimeajami komponendina, on üks maailmas enim välja kirjutatud ravimeid: prootonpumba inhibiitorid. Pärast maohappe blokaatorite turuletulekut 1988. aastal on...


Enne esimese arve koostamist tasub üle vaadata/ vajadusel muuta eelseadistatud automaatsed kanded.\nAnaloogselt saab seadistada automaatsed kanded ka teistele moodulitele, näide müügiarvele automaatse kande seadistamisel. Juhendi lõpus on toodud välja ka teised automaatsete kannete sätete variandid.\n1. Avage menüüvalikus SEADED, valige Automaatsed kanded.\n2. Klikkige avanenud aknas lingile Müügiarved.\n3. Müügiarve sisestamisel pakub süsteem esimesena automaatsete kannete alt salvestatud kontosid.\nKontrollige/ muutke vaikimisi sätestatud kontosid.\nNäide müügiarve automaatsete kannete kohta (kliki siin):\n* Toodete/ teenuste müügitulu > automaatse kande jaoks valige sobiv konto rippmenüüst. Enamusele ettevõtetest sobib siia 4100 Kauba müük Eestis (km.20%) või 4200 Teenuse müük Eestis (km.20%).\n* Arvestatud käibemaks 20% > sellel real peetakse arvestust müügiarvetelt kogutud 20% käibemaksu kohta > 2511 Käibemaks müügil\n* Nõuded ostjate vastu > müügiarve summa kokku ehk oodatava laekumise kogusumma > 1210 Nõuded ostjate vastu\n4. Klikkige lingile Salvesta reeglid.\nLisaks (kliki siin):\nKui Teie ettevõte kasutab müügiarvetel ka teisi käibemaksu määrasid, mis peavad jõudma käibemaksu aruandesse teistele ridadele (deklareeritakse EMTA-s teistel ridadel nt.9%), siis on vaja, et süsteem kannaks sellise müügitulu teisele müügitulu kontole (EMTA KMD-l tuleb ju esitada ka müügitulu, millelt KM on arvestatud).\nSelleks, et programm kasutaks automaatses kandes käibemaksumääraga kooskõlas olevat müügitulu kontot, on vaja seadistada (siduda) käibemaksumäär müügitulu kontoga. Seda tehakse menüüvalikus Seaded > Keskkonna seaded > Käibemaksu seaded.\nMüügiarve koostamisel/muutmisel on võimalik tulukontot muuta ka igal arve real eraldi.\nVeel saab sarnaselt seadistada automaatseid kandeid:\nÜLDISED KANDED (kliki siin)\nOSTUARVED (kliki siin)\nLAEKUMISED (kliki siin)\nMAKSED (kliki siin)\nETTEMAKSEARVED (kliki siin)\nPÕHIVARA (kliki siin)\nTÖÖTASUD (kliki siin)\nLAOLIIKUMISED (kliki siin)\nKuidas alustada? 11


Külmkuivatatud marjadega tume šokolaad on Eestis toodetud käsitöö shokolaad.\nKategooriad: Kõik tooted, Šokolaad\tTootekood: 4744124014326\nKülmkuivatatud marjadega tume šokolaad on Eestis toodetud käsitöö shokolaad. Šokolaadile on juurde lisatud külmkuivatatud vaarikas, mustikas ja pohl. Kuna külmkuivatamine toimub alla 40°C, siis on toit kõrge kvaliteediga tervislik toortoit. külmkuivatatud.ee külmkuivatatud vaarikad, mustikad ja pohlad ei sisalda lisatud suhkruid, säilitusaineid, lisaaineid ja on e-ainete vaba.\nKakaomass, suhkur, kakaovõi, külmkuivatatud marjad 7% (vaarikas, mustikas, pohl), emulgaator SOJAletsitiin, vanill. Kakaosisaldus min 67%. Võib sisaldada vähesel määral pähklite, piimatoodete ja gluteenijääke.\n100g toodet sisaldab keskmiselt: 2334 kJ / 559 kcal, rasvad 40,0g, millest küllastunud rasvhapped 23,8g , süsivesikud 37,6g, millest suhkrud 33,1g, valgud 7,6g, sool 0,01g.


Tiia Tiik, minu blogi: Eluruumide kohandamise infopäev 10.04.13\nKolmapäeval, 10. aprillil kell 14.00 - 17.00 toimub Tallinna Puuetega Inimeste Tegevuskeskuses (Endla 59) Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti korraldatud tasuta infopäev eluruumide kohandamisest puuetega inimestele. Infopäeva eesmärk on rääkida laiemalt eluruumi kohandamisest : milles eluruumi kohandamine seisneb, miks on seda vaja, kuidas on Tallinn toetanud eluruumide kohandamist jm. Astangu Puudealase Teabe ja Abivahendite keskus räägib keskkonna kohandamise ja abivahenditealaste eksperthinnangute koostamisest.\nInfopäeval tutvustavad ettevõtted üldiseid kodulahendusi, näidatakse tegevusi, millega saab inimene kodus turvalisust parandada: MTÜ Jumalalaegas tutvustab kurtide alarmsüsteeme, Indome - kodulahendusi, Life Gear trepitõstukit. Infopäeva avab abilinnapea Merike Martinson.\nInfopäevale on oodatud puuetega inimesed ja nende lähedased. Eelregistreerimine kuni 8.aprillini tiiu@tallinnakoda.ee või telefonil 656 4048. Ratastooli kasutajatele tagatakse transport, selleks on vajalik eelregistreerimine aadressil tiiu@tallinnakoda.ee või telefonil 6564048. Kuulmispuudega inimestele tagatakse viipekeeletõlk, selleks on vajalik eelregistreerimine aadressil ead@ead.ee Lisainformatsiooni saab Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuameti vanemspetsialist Kerti Kollom-Seidelbergilt tel 6457804; 53443736.


Leping tehtud! Konstantin Vassiljev sai oma tahtmise - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nLeping tehtud! Konstantin Vassiljev sai oma tahtmise\n3. juuli 2017, 18:52\nEesti meeste jalgpallikoondise mängujuht Konstantin Vassiljev jätkab karjääri Poola kõrgliigas. Täna allkirjastas ta kolme-aastase lepingu Gliwice Piastiga, kus mängis ka hooajal 2014-15.\nVassiljevi agent Jevgeni Novikov ütles juba talvel, et eesmärk on sõlmida kolme-aastane leping. Arvestades, et Vassiljev saab 16. augustil 33-aastaseks, on sedavõrd pika kontrahti allkirjastamine jalgpallimaailmas kindlasti ebatavaline.\nVassiljevi head esitused Bialystoki Jagiellonias - tema 13 väravat ja 14 resultatiivset söötu aitasid klubi eelmisel hooajal hõbemedalini - veensid aga Piasti just säärast pakkumist tegema. «Naasen Gliwicesse usus, et meid ootab edukas hooaeg. Olen rõõmus, et saan selless panustada,» sõnas Vassiljev klubi koduleheküljele.\n«Teadsime, et palganumbri osas me teiste klubidega võistelda ei suuda. Seega pakkusime Kostjale midagi, mida ta soovis - meelerahu, mis tuleneb teadmisest, et tal on pikaks ajaks olemas hea meeskond, ja paindlikkust lepingust väljumisel,» lausus Piasti klubi president Lukasz Piworowicz.\nNagu Novikov eelmisel nädalal Postimehele märkis, pakkusid teised Poola klubid (Jagiellnia, Kielce Korona ja Zabrze Gornik) kahe-aastast lepingut ja seetõttu eelistati Piasti, kes võitis tunamullu Ekstraklasas hõbemedali, aga oli lõppenud hooajal kümnes.\nPoola kõrgliiga hooaeg algab järgmisel nädalavahetusel. Piast peab esimese mängu laupäeval, 15. juulil ning Vassiljevi klubi vastaseks on teise Eesti koondislase Sergei Zenjov vastne tööandja Krakowi Cracovia.\nSündinud 16. augustil 1984.\nPositsioon: ründav poolkaitsja.\nKlubikarjäär: FC Levadia (2003-07), Lendava Nafta (2007-10), FC Koper (2011), Permi Amkar (2011-14), Gliwice Piast (2014-15), Bialystoki Jagiellonia (2015-17), Gliwice Piast (2017-...).\nKoondisekarjäär: 97 A-maavõistlust, 23 väravat.\nAuhinnad: Eesti parim jalgpallur 2010, 2011, 2013, Eesti meister 2004, 2006, 2007, Poola MV hõbe 2017, Valgetähe IV klassi ordeni laureaat.\nHooajal 2014-15 lõi Vassiljev Piasti kasuks viis väravat, nende seas järgneva iluduse:


Wevax'i Võluülikool » Lossi ümbrus » Õhutaltsutamise klass. » 1. tund\n1 1. tund on Püh Okt 30 2011, 17:00\nAsukoht : Tõrvas...\nEmily saabus oma uude töökohta ja jäi imestades seda vaadates.\n2 Re: 1. tund on Püh Okt 30 2011, 19:58\nJonathan jõudis klassi ning tervitas naeratades õpetajat.\n3 Re: 1. tund on Püh Okt 30 2011, 20:40\nShane ja Jenette kõndisid ise naerdes klassi ja tervitasid õpetajat.\nOktoober 2011 Sõbralikuim Kasutaja\n4 Re: 1. tund on Esm Okt 31 2011, 13:51\nHelen kõmpis klassi , õpetajat tervitamata .\n5 Re: 1. tund on Esm Okt 31 2011, 15:38\nEmily Stone, tegin paranduse, kuna teema nimi oli valesti vormistatud. //Justin Bieber Light\_\_\n6 Re: 1. tund on Esm Okt 31 2011, 17:16\n''Kas kõik on tulnud, või tuleb kedagi veel?'' küsis Emily naeratades.\n7 Re: 1. tund on Esm Okt 31 2011, 17:18\n"Ma arvan, et tuleb veel..." lausus Jenette. "Meid on palju rohkem ikkagi!" lisas Shane.\n8 Re: 1. tund on Esm Okt 31 2011, 17:23\n''Aga kui hilinevad pole midagi, saavad järgi teha!'' naeratas Emily. David jooksis hingeldades koos Analisa'ga tundi. ''Vabandust!'' ütles David ja Analisa koos, kuid Emily ainult noogutas. ''Täna me proovime võidelda ainult tornaadodega.''\n9 Re: 1. tund on Esm Okt 31 2011, 18:11\n"Jälle tornaadod..." ütles Janette mositades. "Koguaeg on midagi tornaadodega..." "Veider..." ütles Shane vaikselt. "Kuidas me teda kutsuma peaks, kui me ta nime ei tea?"\n10 Re: 1. tund on Esm Okt 31 2011, 18:23\n''Mida te seal räägite?'' küsis Emily. ''Muidu kui te ei tea, olen mina Emily Stone.'' näitas naine näpuga enda peale.\n11 Re: 1. tund on Esm Okt 31 2011, 18:45\nShane vaatas ringi. Jenette vaatas õpetajat kulm kortsus ja pööras siis pea ära Shane'i poole. "Mis Elenoraga juhtus?" küsis ta sosistas ta.\n12 Re: 1. tund on Esm Okt 31 2011, 19:23\n''Mis Elenoraga juhtus?'' küsis Helen kohe , sest talle pakkus see tõsiselt huvi .\n13 Re: 1. tund on Esm Okt 31 2011, 19:27\nShane jäi vait, sest ta ei tahtnud tõesti surnud õpetajast midagi rääkida.\n14 Re: 1. tund on Esm Okt 31 2011, 19:56\nJonathan kortsutas kulmu ja tegi endale tornaado valmis ''Ma tahan esimene olla!'' teatas Jonathan.\n15 Re: 1. tund on Teis Nov 01 2011, 15:00\n"Me hakkame nendega võitlema, mitte tegema!" ütles Jentte silmi pööritades.\n16 Re: 1. tund on Teis Nov 01 2011, 15:16\n''Eleonora, ei hakka parem rääkima.'' ütles Emily ebamugavalt. ''Tule, kes on teine?'' küsis Emily.\n17 Re: 1. tund on Teis Nov 01 2011, 15:18\nJonathan muigas õelalt ja tegi endale kaks tornaadot juba valmis.\n18 Re: 1. tund on Teis Nov 01 2011, 15:19\n''Kannata ära, kuid ära endale kümme tornaadot lao..'' pomises tüdruk ohates.\n19 Re: 1. tund on Teis Nov 01 2011, 15:20\n''Ainult kaks tegin ju!'' ütles Jonathan naerdes.\n20 Re: 1. tund on Teis Nov 01 2011, 15:22\n''Kuid rohkem pole mõtet teha, muidu on mõtetu võidelda.'' ütles Emily muiates.\n21 Re: 1. tund on Teis Nov 01 2011, 15:23\n''Ma ei tahtnudki enam teha.'' ütles Jonathan naeratades.\n22 Re: 1. tund on Teis Nov 01 2011, 16:05\nShane tegi endale ühe tornaado, kuid Jenette istus lihtsalt maas.\n23 Re: 1. tund on Teis Nov 01 2011, 16:05\nJonathan kortsutas kulmu ''Sinuga?'' küsis Jonathan.\n24 Re: 1. tund on Teis Nov 01 2011, 17:06\n''Kui ma võin küsida, siis mis on teie nimed?'' küsis Emily.\n25 Re: 1. tund on Teis Nov 01 2011, 20:19\n''Jonathan Andrew Steward.'' vastas Jonathan naeratades.\n26 Re: 1. tund\nFree forum | © PunBB | Free forum support | Võta ühendust kasutajaga | Report an abuse | Sosblog


Mahtra sõda/4 – Vikitekstid\nParun Heideggi perekond oli päewa täis rõemulikku ärewust mööda saatnud, enne kui widewiku ajal suur nelja-hobuse tõld, üleni sopaga kaetud, trepi ette weeres. Tema lähenemisest oli wäle tallipoiss, kes eemal puiestiku ääres wahi peal seisnud, juba wiis minutit warem teatuse toonud, nii et kirjuid laternaid suurel trepirõdul, mis wannikute, kirjude lipukeste ja kodus maalitud wapikestega üleni ehitud oli, weel enne jõuti põlema panna, kui tõld treppi sai. Enne weel, kui toapiss tõllaust sai awada, kajas trepilt kallile tulejale paljuhealeline „tere tulemast“ wastu, kuna seesama sõna ka päratu suurelt transparendilt, mis rõdult tuppa wiiwa ukse peale kinnitatud, kirjude tuletähtedega alla rõemsate inimeste peale waatas.\nOo, selle eest oli hoolt kantud! Ruttu läks käsk laua katmiseks, ja kui wana, weidi kõwerate säärtega wäike Tohwer oma wesihalli pea ukse wahelt uudishimulikult sisse pistis ja teatas, et kõik walmis olla, kanti külaline peaaegu käte peal söömatuppa.\nSeal põles mõnus tuli kaminas, helewalgelt kaetud laud raske hõbedaga ja wana moodu riistadega waatas tulejale nii meelitawalt wastu ning toast heljus see isewärki kodune lõhn läbi, millest ta nii kaua ilma olnud, mille ta aga kohe ära tundis, kui jala üle läwe tõstis.\nNad polnud ootamise-ärewuse pärast peaaegu terwel päewal midagi söönud; seepärast asusiwad nüüd kõik, ehk see küll lõuna- ega õhtusöök polnud, lauda, ja kui esimene rõemutuhin wähe möödas, sõiwad kõik, külalise auuks ja eneste terwiseks, õnnistatud isuga. Seejuures kõneldi enam silmade kui suudega. Emaliku õrnusega wiibis paruniproua muidu nii uhke ja külm pilk poja ilusa, mehise näo peal, ja kui Herbert ta käele ikka ja ikka jälle tormiliselt suud andis, surus ta selle käe iga kord nagu õnnistades nooremehe tõmmupruuni pea peale. Parun jälle tõstis oma pikki hallisid wurrusid, mida ta ikka tegi, kui ta millegagi iseäranis rahul wõi millegi üle uhke oli. Herberti wanema õe, kuueteistkümne-aastase Adelheidi peenike, uhke nägu awaldas kõige pealt uudishimu; neiu silm oli wenna suu küljes kinni, oodates, mis Herbert oma pikast teekonnast ja wäljamaa elust huwitawat jutustaks. Ada, Kuno ja kaheteistkümne-aastane Raimund puiklesiwad tüki aega istmete pärast, sest igaüks tahtis wennale ligemal istuda; wõit jäi Ada ja Raimundi kätte, mispeale Kuno nutma hakkas ja seega kõige paremine eesmärgile jõudis, sest nüüd wõttis Herbert ta oma põlwe peale, ja sõi ühe käega.\nX. mõisa tulewane herra oli kodus! See sõnum lagunes praegu wist kuni mõisa kaugemate eluhooneteni laiale. Parun Herbert Heidegg oli kaks aastat Saksamaal wiibinud, et seal ühes suures, eeskujulises mõisas tegelist põllutööd õppida, kuna ta enne seda Tartu ülikoolis paar aastat politika ökonomiat oli kuulanud. Kuni lähema Jüripäewani wõis ta ennast tarkuse-korjamise waewast wälja puhata; siis aga pidi ta X. mõisa täielise walitsuse oma peale wõtma, sest wana parun läks ühte hiljuti Ida-Harjumaal ostetud mõisa, mille ta odawa hinnaga omandanud, mis aga endise omaniku läbi nii hooletusesse oli sattunud, et ainult nii tubli ja wali põllumees, nagu parun Rüdiger Heidegg ise, loota wõis, uues mõisas peatsemalt tarwilist korda jalale seada. Paruni kolmas mõis, mitte kaugel siinsest, oli ühe Saksa walitseja hoolel. Herbertile X. mõisa abiks ja wilunud toeks pidi senine opmann Winter jääma.\n„Ja nüüd öelge, mu kallid, mis teil kodus ka uudist on?“ küsis parun Herbert, kui ta oma isu kustutanud ja oma õdesid-wendasid rõemsal pilgul silmitsema hakkas. „Pagana pihta, olete teie aga kõik suureks kaswanud!“ hüüdis ta, enne kui oma küsimise peale wastust sai.\n„Iseäranis mina“, tähendas Adelheid ja ajas oma pika, sihwaka keha täiele pikkusele.\n„Mina ka! Mina ka!“ hüüdsiwad seepeale Ada, Raimund ja Kuno läbisegi, ning igaüks näitas püsti tõustes wennale oma pikkust, kus juures kõik kolm seda kawalust tarwitasiwad, et warwaste peal seisiwad.\nHerbert naeris oma wärske, kõlawa healega.\n„Ei, paruni herra, nii rasket pattu ei suuda ma oma hinge peale wõtta!“\nSelle naljaga oli wana kawal Tohwer ka omale ‚kergendust‘ muretsenud — seda teadis ta wäga hästi. Noor parun wiitis, kui ta heas tujus oli, selle wana auusa teenijaga, kes juba kolmkümmend aastat Heideggisi ümardanud, heameelega juttu ajades ja naljatades aega, ning just Tohwri pea-omadus, ta alaline lõbus meel, tõmmas teda ligi.\nJootraha, mis Tohwer sai, polnud selle aja kombet mööda mitte just suur, aga need paar sõna, millega ta selle saamiseks oma suud kulutanud, oliwad auusaste maksetud. Sügaw kumardus, mis ta maksuta juurde lisas, käis tulewiku kohta…\nParun Herbert leidis perekonna täiel arwul pidulikult walgustatud saalis eest. Lapsed wõtsiwad teda uue rõemutuhinaga wastu ja wiisiwad ta ühe leentooli peale, mille ümber igaüks omale tooli tõi. Paruni-proua istus suure, kirsikarwa sammetiga ülelöödud sohwa peal, kuna parun pikkamisi, käed selja peal, mööda triibulist põrandariiet pikki saali edasi-tagasi jalutas.\n„Ja nüüd kraamige siis oma kodused uudised wälja!“ hüüdis Herbert, kuna ta wäikese Kuno jälle oma põlwe peale upitas. „Sina, Adelheid, wõid peale hakata! Kirjutada ei wiitsinud sa, paha laps, mulle mitte just liig tihti. Wahest seisid kellegi muuga elawamas kirjawahetuses kui oma waese wennaga?“\n„Ma wihkan kirjutamist nagu papagi,“ naeris wanem preili, „ja mind ei huwita praegu muud midagi kui tants. Sellest sulle aga kirjutada — kui asjata!“\n„Sest et sa ise wist tantsulõbu rohkem maitsesid kui mina, kes ma tänawu sügise esimest korda sellega hakatust tohtisin teha.“\n„Sa eksid, õeke! Ma pole Saksamaal mitte palju tantsinud, ei ka muud lõbu maitsnud,“ wastas Herbert üsna tõsiselt. „Ma tegin tööd!“\nAdelheid heitis pool imestawa, pool umbuskliku pilgu wenna peale. Wana parun astus aga poja juurde, pani käed ta õlade peale ja ütles soojalt:\n„See tunnistus, mille tõe kohta mul kahtlust ei ole, rõemustab mind, poeg! Sul saab warstigi mahti olema näidata, mis wilja su töö kannab. Mul ei ole midagi selle wastu, et noor inimene oma elu maitseb, aga ta ei tohi ka mitte tööd silmast kaodata, iseäranis, kui ajad nii keeruliseks on minemas kui praegu. Meie peame nüüd tõeste ise tööd hakkama tegema, mitmekordse hoole ja jõuuga, muidu tuleb meile kitsikus kätte.“\n„Ma tean, papa, mida sa mõtled,“ ütles poeg, isa kätt põse wastu surudes. „Kuid sellest kõneleme lähemalt, kui kahekesi üksi oleme. Mind huwitawad uuendused, mis siin waheajal lõpule on jõudnud, üliwäga“.\nJutt läks nüüd naisterahwaste kätte, kes oma „uudistega“ ilmusiwad. Kõnelejad oliwad Adelheid ja Ada. Paruni-proua heitis ainult siin ja seal mõne seletawa wõi täiendawa sõna sekka. Kõik, millest räägiti, käis muidugi ainult lähema ja kaugema ümbruse rüütlite ja „literaatide“ perekondade kohta. Sündimised ja suremised, kihlused ja laulatused, kõiksugu õnnelikud ja õnnetumad juhtumised mängisiwad neis harutustes peaosa, ja iga asja kohta awaldas wõersilt tulnud noormees, kelle elujuured ju siinse seltskonna mulla sees kaswasiwad, elawat osawõtmist.\n„Kas tead, Herbert, meil on ka uus koolipreili?“ hüüdis Kuno korraga.\n„Soo? Kuhu siis see wana hea preili Ritter jäi?“\n„Läks mehele,“ wastas Raimund. „Ta elab nüüd Tallinnas.“\n„Ja uus — kust see tuli?“\n„Ega ometi wenelane?“\n„Ei, prantslane. Onu Stackelberg soowitas teda meile. Ta oli enne kindral Dawõidowi juures.“\n„Noor wõi wana?“\n„Hea wõi tige?“\n„Ta on ju alles teist nädalat siin.“\n„Kas sellest siis kohe aru ei saa?“ naeris Herbert. „Ta on teile ju ometi mõne tunni andnud!“\n„Ta on hea,“ otsustas nüüd Raimund.\n„Aga ta on mõnes asjas nii imelik,“ lisas Ada mõttes juurde, „nii teist wiisi kui preili Ritter oli.“\n„Mis asjas siis?“\n„Ta ei küsi meilt mitte ainult seda, mis raamatutes seisab, mis ta meile õppida annab, waid pärib ühte ja teist teada, millest raamatutes midagi ei ole… Ta näitab aknast wälja puude ja loomade ja inimeste peale, ja küsib siis, mis aga meelde tuleb, ja meie peame wastama.“\n„Kas see siis raske on?“\n„Ei. Aga preili Marchand seletab siis ikka neid asju teisiti, kui meie talle wastame. Tema leiab ikka, et meie wastused õiged ei ole.“\n„Ja kui teie õieti ei wasta, kas ta siis pahandab?“\n„Ei ialgi,“ ruttas Raimund wahele. „Preili Marchand ei pahanda ühegi wastuse üle, olgu see kui wõeriti tahes. Ta seletab igakord pikalt ja laialt ära, miks see ja see asi nii on ja mitte nii.“\n„Aga talle ei näita meil mitte hästi meeldiwat,“ ütles Ada.\n„Ta oli juba kaks päewa haige. Ja mispärast? Ehmatas, kui inimesed karjusiwad, kellele tallis witsu anti,“\n„Laps, niisuguste asjade üle ei räägita mitte,“ ütles paruni-proua noomiwalt „Kui ma ei eksi, on preili Marchand natuke põdura terwisega,“ lisas ta Herberti poole pöörates juurde.\n„Ei, mamma, preili Marchand ehmatas,“ kinnitas Ada. „Kuno ja mina nägime seda selgeste, sest meie olime temaga puiestikus. Ta wärises kõigest kehast ja hakkas appi hüüdma, sest ta ei teadnud, mis see oli. Ta ütles meile ka, ta ei olla niisuguste asjadega harjunud.“\nNoore paruni otsaesisele ilmus kerge pilw.\n„Miks teie siis sel ajal wäljas olite?“\n„Ta armastab keelesid õppida,“ seletas Raimund tõsiselt. „Ta oskab peale Prantsuse keele weel Saksa ja Italia keelt ning on Peterburis lühikese ajaga ka üsna palju Wene keelt õppinud… Eesti keelt ei õpeta temale mitte üksi herra Lustig, waid ka Tohwer ja Mai. Preili Marchand oskab juba Eesti keeli ‚tere hommikust‘, ‚tere lõunat‘ ja ‚tere õhtust‘ öelda.“\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Mahtra_sõda/4&oldid=33352"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:04, 20. märts 2016.


Eesti Tööandjate Keskliit avaldas möödunud nädalal emakordselt elektroonilise manifesti, milles on tööandjate visioon Eesti riigi hetkeseisust ning ettepanekud, mis on adresseeritud riigile, töötajatele ja ettevõtjatele.\n„3. märtsil 2019 valitakse Eestis riigikogu. Lisaks isikutele valitakse seal ka programme, mille alusel sünnib koalitsioonilepe. Selle leppe põhjal tehakse järgnevateks aastateks otsused, mis mõjutavad meie kõigi elu ja mitte üksnes 2023. aasta valimisteni, vaid märksa kauem,“ ütles manifesti tutvustamisel tööandjate keskliidu volikogu esimees Tiit Kuuli.\nManifest koostatakse iga nelja aasta tagant enne riigikogu valimisi lootuses, et praegused ja tulevased riigikogulased ning teised poliitikakujundajad tähelepanekuid selles oma tegevuses arvesse võtaksid. Ikka parema Eesti nimel.\nTööandjate manifestis 2018 juhitakse muu hulgas tähelepanu kolmele olulisele aspektile, milles tööturg vajab korrigeerimist: tuleks suurendada tööturu pakkumist, võimaldada paindlikumaid töösuhteid ja luua tervem töökeskkond.\nViie tõdemuse juures on tööandjate ettepanekud tööturu edendamise kohta nii tööandjatele, töövõtjatele kui riigile.\n1. On üha selgem, kui vajalik on leida rakendust nii Eesti eakatele kui ka vähenenud töövõimega elanikele.\n• Kuulata rahvastikupoliitika otsuseid tehes teadlaste soovitusi ja järgida teiste riikide edukaid praktikaid, mitte olla kinni iganenud põhimõtetes.\n• Vaadata üle otsused tööturu ja sotsiaaltoetuste ning sotsiaalkaitse kohta. Need ei tohi sisaldada passiivsust soodustavaid tegureid.\n2. Välistööjõu kohta on avalikkusel vähe teadmisi ja palju hirme ning riik on näidanud ennast selles valdkonnas otsustusvõimetuna. Seetõttu kasvab ebaseaduslikult töötavate ja nende välismaalaste hulk, kelle eest makstavad tööjõumaksud ei laeku Eestisse.\n• Kujundada Eestist talentide tõmbekeskus.\n• Kaotada spetsialistide sisserände piirarv, et soodustada nende Eestis ametlikult töötamist.\n3. Eestis räägitakse palju palgalõhest, kuid tegelikult on tööturg vanuse ja rahvuse alusel segregeerunud. See vähendab paljude inimeste võimalusi osaleda töö- ja ühiskonnaelus.\n4. Vaja on jätkata tööõiguse paindlikkuse suurendamist, sest seda ootavad nii töötajad kui ka tööandjad.\n5. Et inimesed saavutaksid tööl paremaid tulemusi, oleksid vähem haiged ja püsiksid kauem tööl, tuleb nende tervise eest hoolt kanda. Lisandunud väärtuse, maksutulu ja sissetulekute vähenemise läbi kaotab igast haiguspäevast nii töötaja, tööandja kui ka riik.\nPanustage oma töötajate tervisesse sportimisvõimaluste, tervisekontrolli, tervist hoidvate töötingimuste ja vajaduse korral ravivõimaluste pakkumise kaudu. See tasub end ära.\nAllikas: Tööandjate manifest 2018


Kus poliitik ees, seal bandiidid taga - Tänane leht\n21. veebruar 2020, 20:30\nKairi Look FOTO: Marko Mumm\nTäiskasvanu, kes mingil põhjusel lasteraamatuid loeb, on nagu kolme silmaga kits eesti rahvajuttudes. Kahe silmaga loeb ta lugu, tema sisemine laps on haaratud sündmustest ja karakteritest. Aga kolmandat silma ei õnnestu autoril uinutada. See jälgib loo kulgu suure inimese seisukohalt ning leiab kõrvalteemasid ja ridadevahelist, mis lapse vaatevinklist ehk isegi ebaoluline tundub.\nÄrkvel silm soovitab aplodeerida. Kairi Look on kirjutanud päikseliselt humoorika raamatu. Erilist killuviskamist ja situatsioonikoomikat nagu polekski, aga suunurgad väsivad ära. Miski hoiab neid lugedes kogu aeg ülespidi. (Täiskasvanul küll!) Sundimatult ja elegantselt loob autor vägagi kalamajaliku õhkkonna, mis on õdus, sõbralik, naabrite ja sugulaste veidruste suhtes mõistev, vaba ja loominguline.\nSee on vist uue aja märk, et naljakaid olukordi ei põhjusta vanapoolsed tigedad naabritädid ja tõredad onud, vaid isemoodi noored täiskasvanud. Nagu kontseptuaalses Lotte-sarjas, nii puudub ka siin vägivald ja vastandumine, kuid ikka on huvitav ja põnev. Loos tuleb ette mõndagi salapärast, millest ajendatult lapsed täiskasvanute järele luuravad, et endi jaoks arusaamatutesse sündmustesse selgust tuua.\nPiia Präänik on arukas, kaastundlik ja hakkaja tüdruk, kes tõenäoliselt ei nõua, et tema sukkpüksid roosad oleksid ja tüllseelik meenutaks koidukuma. Last ümbritsevad täiskasvanud on kõik toredad, ka need Jacki sõbrad, kes ei armasta end kammida ja räägivad kärbestega ja kellel pole pruuti. Piia koduse eluga on ka hästi.


2015 | Koerhaldjas Mia\nKoerhaldjas Mia Ringvaates\nSaateklipp on järelvaadatav siit.\nSildid: 2015, Muusikal "Koerhaldjas Mia"\nContra lugu sai muusikavideoks\nVaata lähemalt Vimeost\nValmis reklaamiklipp telekasti sisse, raadioklipid juba jooksevad\nValmis klipp telekakasti jaoks. Seda saab vaadata ja jagada https://vimeo.com/143902463 . Teleklippe saab näha on meie meediapartnerite TTV, Kanal 2, PublicTV ja Solarise ekraanidel alates 27. oktoobrist kuni detsembri alguseni. Olemas on ka raadioklipid, mis on meie meediaparterite Kuku, Elmar, StarFM, RingFM ja HitFM eetrites juba jooksmas ning sõltuvalt erinevatest kokkulepetest saab neid kuulda kuni detsembri alguseni.\nMia muusikal Hooandjas\nNüüd on muusikalile võimalik hoogu anda ka läbi Hooandja keskkonna. Kogume raha vähekindlustatute jaoks, et nemadi võiks saad amuusikalist osa. Vaata lähemalt Hooandjast http://www.hooandja.ee/projekt/armastusega-koerhaldjas-mia-muinasjutumaalt\nKäimas on sooduskampaania kooligruppidele kuni 6. november\n16. oktoobril algas sooduskampaania kooligruppidele, mis kestab kuni 6. novembrini.\nSoodustus kehtib Koerhaldjas Mia muusikali päevastele etendustele:\n2. detsember kell 14\n3. detsember kell 11\nMia muusikalil nüüd rõdud avatud!\nKuna me teame, et on neid, kes eelistavad istuda rõdul, siis tegime soovijatele ka rõdud lahti. Saatsime sellest uue märgukirjaga teate ka koolidele.\nRohkem kui sada vabatahtlikku alustasid ettevalmistusega, et tuua jõulud iga lapseni\nJõuludega seonduv on paljudele inimestele helgem osa lapsepõlvemälestustest. Mittetulundusühendus Noor Ise-Loom rohkem kui sajakonna vabatahtlikuga alustas ettevalmistustega, et tuua taas lavale Eesti algupärane lastemuusikal “Koerhaldjas Mia”.\nEestlased kinkisid Gruusia lastele ligi 500 mänguasja\nHeategevuskampaania raames kogutud ligi 500 mänguasja jõudsid Juuli viimastel päevadel Gruusiasse, okupeeritud Abhaasiaga piirneva Samegrelo regiooni kahte lasteaeda.\nSildid: 2015, Gruusia abisaadetis\nTädi Ellu õnnelikult kodus tagasi!\nTäname kõiki annetajaid ja vabatahtlikke! Annetustena suutsime kokku koguda pisut üle 100 euro, mis läks elektrisüsteemide taastamisse. Kaasasime ka Help.ee ja Naerata Ometi MTÜ, kes tegi ära ka suurema töö ning kelle töö ja vaeva ning koostööpartnerite abiga sai tädi […]\nSildid: 2015, Annetuste kogumine, Tädi Ellu


Kuubal tekkis koroonapuhang, seal hakatakse vaktsineerima kiirkorras lapsi alates 2. eluaastast - eestinen\nKuubal tekkis koroonapuhang, seal hakatakse vaktsineerima kiirkorras lapsi alates 2. eluaastast\nKuubal tekkis koroonapuhang, mis on pandeemia aja kõige hullem. Seal hakatakse kiirkorras vaktsineerima lapsi alates 2. eluaastast, seda enne koolimineku algust oktoobrikuus.\nKuubal on koolid olnud alates pandeemia algusest distantsõppel ja õppetöö toimub televisiooni vahendusel.\nDelta variant on nüüd jõudnud 11 miljoni elanikuga Kuubale ja seal on tuvastatud kokku ligi 5500 koroonasurma, millest pooled augusti jooksul. Kõigist Kuuba koroonaga nakatumistest olid augustis kolmandik.\nKuuba alustab vaktsineerimist 12-aastastest ja vanematest lastest saareriigi enda vaktsiinidega Abdala ja Soberana. Enne vaktsineerimist kontrollitakse lastel vererõhku ja palavikku. Pärast vaktsineerimist jälgitakse lapsi tund aega, et tuvastada võimalikke kõrvaltoimeid, vahendab france24.\n29. jaanuar 2022, 04:05


Vooremaa Roomikmasinad aitavad päästjatel ka teedeta maastikul liikuda\nRoomikmasinad aitavad päästjatel ka teedeta maastikul liikuda\nJõgeva külje all Linnamäe krossirajal võis möödunud ja ülemöödunud nädalal näha tiirutamas omapärast järelhaagisega roomikmasinat. Võidu krossirajal sedakorda ei sõidetud, vaid tehti hoopis trenni: Jõgeva päästekomando mehed harjutasid mullu saadud tubli abilise, bandvagen’iga sõitmist.\nBandvagen’id olid algselt kasutuses Rootsi sõjaväes. Hiljem levisid need sealt tsiviilkasutusse, sealhulgas päästevaldkonda. Eesti Päästeamet on soetanud endale kümme bandvagen’it (eestipäraselt võiks neid ehk roomiktransportöörideks nimetada). Neist kolm paiknevad Lõuna päästekeskuse piirkonnas ning kolmest kaks asuvad omakorda Jõgeval. Ühel neist on taga varustuse, teisel inimeste vedamiseks mõeldud järelhaagis.\n“Roomikmasinad on mõeldud raskesti läbitaval maastikul liikumiseks,” ütles Jõgeva päästekomando pealik Hannes Nigulas. “Kindlasti on neist suur abi metsatulekahju kustutamisel. Ent samasuguste masinatega abistati näiteks paar aastat tagasi ka Padaorus tuisuvangis olnuid.”\nTänu sellele, et bandvagen’i kõik neli linti (st ka haagise lindid) veavad, pääseb see tõesti läbi peaaegu igalt poolt. Mahakukkunud puud ja normaalse kõrgusega kännud pole sellele näiteks takistuseks, ka sügav lumi mitte. Madalamast veestki läheb masin rahulikult läbi, ent kui vesi juba uste alumise piirini tõuseb ja õhuvõtuavad uputada ähvardab, on targem mitte edasi minna.\nKaks roomiksõidukit on Jõgeval juba möödunud aasta juulist: üks neist toodi siia Elvast, teine Põlvast. Väljakutsel Jõgeva komando mehed nendega veel käinud pole, küll aga osalesid mullu septembris Rannal toimunud reostustõrje õppusel ning on teinud ka usinasti trenni. Varem harjutati näiteks Siimusti karjääris, nüüd siis Linnamäe krossirajal. Kui talvel treeniti lumel, siis nüüd lumeta pinnal: kummaski situatsioonis käitub masin ju erinevalt.\n“Kõigil komando meestel on vaja n-ö õige masinatunnetus kätte saada, sest pole ju ette teada, kes neist roomiktransportööri rooli istuma peab, kui vastav väljakutse tuleb,” ütles Hannes Nigulas.\nNii sõidetigi treeningsõitudel krossiraja järskudest tõusudest ja laskumistest üles ja alla, tehti pöördeid tasasel pinnal ja kallakul jne. Kui koos fotograafiga ühe krossiraja ringi roomiktransportööri kabiinis kaasa tegime, jäi meile mulje, et järskudel tõusudel ja laskumistel rikub masin räigelt füüsikaseadusi: teoreetiliselt oleks see pidanud peaaegu püstloodis mäeseinalt alla pudenema, aga tegelikult läks ikka edasi. Ainult mootor kippus mõnikord välja surema.\n“Bensiinimootoriga bandvagen’il, mis praegu siin on, võib mootor tõesti järskudel kallakutel välja surra, sest bensiin ei jõua mootorisse. Peame süsteemi veel natuke sättima. Teisel, diislikütusel töötaval roomikmasinal sellist probleemi pole,” ütles Hannes Nigulas.\nTema sõnul on varustuse vedamiseks mõeldud järelhaagis ehitatud Eestis. Sellele paigaldatud multilift-tõstuk aitab kiiresti peale tõsta kasti just sellise varustusega, mida konkreetsel sündmusel vaja. Metsatulekahju kustutamiseks on näiteks olemas kolm erinevat varustuskomplekti, millest valitakse vastavalt põlengu iseloomule sobivaim. Tulevikus tahetakse roomikmasinale hankida veel lisavarustust, nagu mootorsaag, puksiirköis, kanistrid tagavarabensiini jaoks, käsivalgustid jne. Siis ollakse paremini võimelised nii iseend kui ka teisi abistama.\nValvavad ja treenivad\nKummiroomikutega masin võib Hannes Nigulase sõnul 10-15 km kaugusele jäävasse õnnetuspaika veel ise kohale sõita, kaugemale on see mõistlik viia treileril. Ja vahemaad võivad kujuneda päris pikaks, sest Jõgeval seisvad masinad pole mõeldud sugugi ainult Jõgevamaal kasutamiseks, vaid peavad katma kogu Lõuna päästekeskuse teenistuspiirkonna vajadused.\n“Saame nendega appi minna ka kaugemale,” ütles Jõgevamaa päästepiirkonna juhataja Jüri Alandi. “Ses mõttes ongi Jõgeva sellise tehnika paiknemiseks kohane, et siit ei jää kättesaamatusse kaugusse ka Pärnumaa või Ida-Virumaa, Võrumaa või Tallinna ümbrus.”\nSiimusti krossirajal tegid päästemehed trenni kokkuleppel rada haldava Linnamäe krossiklubiga. Rada lubati kasutada tasuta.\n“Tulnuks meil raja kasutamise eest maksta, poleks me saanudki seal trenni teha,” ütles Jüri Alandi ja lisas, et antud juhtum on hea näide sellest, kuidas kogukond riigistruktuurile appi tuleb.\nKui päästemehed Linnamäe krossirajal trenni tegid, seisid krossiraja parklas igaks juhuks valmis kustutus- ja paakauto. Trenni tegid nimelt parasjagu valves olevad mehed. Tulnuks sellel ajal väljakutse, oleksid mehed kohe masinatesse istunud ja õnnetuskohale sõitnud.\n“Vabast ajast me mehi trenni tegema kutsuda ei saa, sest meil pole võimalik neile ületundide eest maksta,” ütles Hannes Nigulas. Jüri Alandi lisas, et Jõgeva komando mehed on tegelikult vägagi motiveeritud oma oskusi lihvima: kui nad roomikmasinate kasutamisega jänni jääksid, siis neid masinaid Jõgeval ei peetaks. Siis poleks aga Jõgeva komandol ka praegust 27-liikmelist koosseisu vaja, vaid piisaks veidi vähemast.\n“Õpivad-harjutavad meie mehed tegelikult kogu aeg,” kinnitas komandopealik Hannes Nigulas. “Mõni aeg tagasi käisime hapralt jäält inimeste päästmist harjutamas, nüüd saame juba paadiga välja minna ja inimeste veest päästmist meelde tuletada. Neid oskusi pole ju vahepeal jälle tükk aega vaja läinud.”


Kakofoonilise arhitektuuriga ja valmis ehitamata neljakordse villa suurus on 1353 m².\nHarjumaal Harku vallas Ilmandu külas Kadaka tee 36 asuva 2497 m² suuruse kinnistu alghind on 2,9 miljonit krooni ja samm 50 000 krooni. Kinnistu on koormatud hüpoteekidega summades 1 740 000, 4 735 000 ja 2 600 000 krooni Ambient Sound Investmentsi kasuks.\n16. september 2010 kell 5:18\nÄP meenutab: Kuidas Reval Creditis raha kaotati?\nKolmapäeval kirjutas aripaev.ee pankrotihalduri poolt müüki pandud villast Harku vallas, mis kuulus pankrotistunud kiirlaenufirmale Reval Credit (praegune nimi Q Ratsanikud PP),


Rumeenia kool viib Kevadpäevaga liitunud koolide arvu üle 5000 Springday 2009\nRumeenia kool viib Kevadpäevaga liitunud koolide arvu üle 5000\nProjektiga „Kevadpäev Euroopas” on liitunud üle 5000 kooli. Teregovas Rumeenias asuv Scoala de Arte si Meserii on 5000. liitunud kool (liitus 31. märtsil). Caras-Severini maakonnas asuv kutsekool koolitab õpilasi avaliku sektori jaoks.\nKooli direktor Gabriela-Violeta Bica, kes kooli registreeris, ütles, et üle 300 Teregova ja selle naaberkülade õpilase osaleb kursustel, mis annab diplomi turismi ja teiste avaliku sektori alade erialal.\nKõik 26 õpetajat korraldavad Kevadpäeva üritusi, mis keskenduvad ELile ja Rumeeniale, aga ka Euroopa loovuse ja uuenduste aastale, mis on projekti üldteema.\nRumeenia asub projekti registreerunud koolide arvu poolest tipus – liitunud on 2000 kooli. Kreekast on 340 kooli ning Lätist kui ühest väikseimast ELi riigist on 215 kooli.\nViimastel nädalatel on iga päev projektiga liitunud üle saja kooli. 5000. kool registreerus kaks nädalat pärast 4000. õppeasutust, milleks oli Austrias Viinis asuv Bundesoberstufenrealgymnasium.\n20/04/2009 autor: Petru Dumitru


Põhjala toekamad pangad\nÜks pankade efektiivsuse määramise võimalusi on võrrelda tulude ja kulude suhet. See näitab muu hulgas, kuidas pankadel on õnnestunud oma kulusid vaos hoida, mitte lastes filiaalidevõrgul ja personalil liigselt paisuda, ning kuidas nad on suutnud oma tulusid suurendada. Võrreldes näiteks Soome pankadega, on Rootsi Handelsbanken juba tükk aega suutnud toime tulla märksa väiksema personaliga.\nNii Rootsi Handelsbankeni kui ka Taani Jyske Banki tulude ja kulude suhe näitab, et mõlemad pangad on iga kulutatud krooni pealt teeninud kaks krooni. Nendest jääb veidi maha Rootsi Nordbanken, mille vastav suhe on 1,97.\nVäikese vahega järgnevad neile Taani Den Danske Bank ja Soome OKO grupp, mille tulude-kulude suhe on 1,7. OKO grupp koosneb 250 osapangast ja börsil noteeritud keskpangast. Sellel grupil oli I poolaastal Põhjalas kõige rohkem halbu laene -- 1,35 miljardit Eesti krooni.\nEdasi tulevad 1,6ga Rootsi S-E-Banken, Soome Merita pank ja kolm suurt Norra panka -- Den Norske Bank, Kreditkassen ja Fokus Bank. Merita olukord tegelikult nii roosiline ei ole, sest tema tulusid on parandanud aktsiamüük umbes 3,6 mld Eesti krooni eest I poolaastal.\nTulude ja kulude suhe 1,5 on kahel Taani pangal: Unibankil ja BG Bankil.\nPõhjamaade kõige ebaefektiivsem on aga Soome Postipankki, mille tulude ja kulude suhe on 1,24 ehk tunduvalt halvem kui mullu esimesel poolaastal.\nEesti pankadest on Põhjala pankadega efektiivsuselt võrdväärne Hansapank (1,97). Teistest suurematest pankadest on tulude-kulude suhe Hoiupangal 1,3 ja Ühispangal 1,2. ÄP-DI


Vee ja toasooja hind võivad tuleval aastal tõusta - Uudis.net\nMeie Maa #1160\n1160 Vee ja toasooja hind võivad tuleval aastal tõusta\nAhto Jakson @ Meie Maa · 14.10.2021 19:25\nKui bussiettevõtted on hinnatõusu suhtes veel äraootaval seisukohal, siis Kuressaare Veevärk plaanib jätkuva kalli elektri korral tuleval aastal veeteenuste hinna tõusu. Ka Kuressaare Soojus mõtleb toasooja hinna kergitamise peale.\nGALERII: Aia tänava läbimurre avati tantsuga\nMeriliis Metsamäe @ Meie Maa 1 koht · 14.10.2021 16:35\nTäna avati viimaks kauaoodatud ja kaua plaanis olnud Aia täna pikendus, mis peaks autojuhile linna läbimise muutma kiiremaks ja mugavamaks. Fotod: Meriliis Metsamäe Vaata lähemalt\nAia tänava läbimurre on avatud\nIvika L. Nuut @ Meie Maa 2 koht · 14.10.2021 19:30\nEile avati Kuressaares Tori jõe sillal Aia tänava pikendus ja läbimurre, mille vajadusest Lootsi tänavale on räägitud pikki aastaid. Vaata lähemalt\nKati Sokko @ Meie Maa 2 koht · 17.10.2021 22:30\n48. Saaremaa kolme päeva jooksu võitis sel aastal Eesti tippjooksjate seltskonda kuuluv 30-aastane Kaur Kivistik ajaga 2:09.39,8. Vaata lähemalt\nMeriliis Metsamäe @ Meie Maa 2 koht · 15.10.2021 22:48\nTäna õhtul tunnustati KEK-i hoones Saare maakonna silmapaistvaid ettevõtteid. Fotod: Valmar Voolaid ja Meriliis Metsamäe Vaata lähemalt\nIrina Mägi @ Meie Maa 1 koht · 16.10.2021 18:44\nHäirekeskus sai teate laupäeval kell 14.48, et Saaremaal, Paikülas, Kärla-Karujärve mnt 1 kilomeetril teelt välja sõitnud Vaata lähemalt\nMeriliis Metsamäe @ Meie Maa 2 koht · 15.10.2021 19:08\nSaaremaa kolme päeva jooks sai täna avapaugu vihmasabina saatel. Fotod: Meriliis Metsamäe Vaata lähemalt\nMeie Maa @ Meie Maa 1 koht · 19.10.2021 21:21\nMaadlusvõistlus jättis esimese meistritiitli Orissaarde Valimistulemused Saare maakonnas Muusikakoolide õpetajad nõuavad tavaõpetajatega sama palka Vaata lähemalt


Puhkepäev: pop mässab Kumus - Sekretar\nPuhkepäev: pop mässab Kumus\nAlates tänasest on Kumus avatud näitus "POPkunst Forever!", mis annab ülevaate eesti popipõlvkonna kõige mäslevamatest aastatest.\nPopkunst sai alguse 1950ndate Inglismaal. Suurem hoog anti popkunsti arengule aga kümnendi lõpul USAs ja seda selliste kunstnike näol, nagu Andy Warhol ja Roy Lichtenstein. Nii siin kui ka sealpool suurt lompi ammutas popkunst inspiratsiooni massimeediast ja masstoodangust, tõi kokku varem rangelt eraldatud kõrge ja madala kunsti.\nEsimesi popi mõjutusi on näha juba Tartus tegutsenud rühmituse ANK 64 töödes, ent eesti popi suureks avalöögiks peetakse "SOUP 69" näitust Pegasuse kohvikus.\nMeie popi suurkujudeks on Ando Keskküla, Andres Tolts ja Leonhard Lapin. Need kolm popivaala tulid maalikunsti hoopis arhitektuuri ja disaini alalt, mille kujundikeel on juba iseenesest traditsioonilisest maalist erinev.\nPop oli vaimukas, värvikas, hoogne ja noortepärane. Kuraator Sirje Helme ütlebki, et näitusel on üleval eelkõige noorte mässajate tööd, nii hilisemast kui ka ülikooli ajast.\nEesti popkunst arenes küll suhteliselt kinnistes ja piiratud oludes, kuid kultuurivallas kergitasid raudset eesriiet infovoolud näiteks Tšehhist ja Soomest. 1960ndatel avati Eesti ja Soome vahel laevaliiklus ja põhjaeestlased said hakata vaatama Soome televisiooni. Kultuurivallas tehti üksjagu koostööd ka tarbekunsti- ja disaininäituste vallas.\nVaatamata sellele, et lääne eeskujusid teatud määral tunti, ei ole eesti popkunst copy-paste. Võeti üle popi kujundikeel ja ideoloogia, mis oli suunatud massikultuurile. Tulemuseks oli alltekstina jooksev vastasseis poliitilisele olukorrale ja teatud introvertsus erinevalt lääne, eriti USA popkunstnike karjuvast trendidramaatikast.\nLisaks Keskkülale, Toltsile ja Lapinile eksponeeritakse näitusel teiste hulgas veel ka Malle Leisi, Aili Vindi ja Toomas Vindi töid. Maali ja graafika vahele on pikitud Villu Jõgeva, Kaarel Kurismaa ja Kaljo Põllu valmisobjekte. Kokku on näitusel üle 150 teose.\nOma osa on ka ajakirjade ja plaadiümbriste kujundustel. Haruldusena on eksponeeritud röntgenkilele salvestatud heliplaat, mis näitab, et kui vahendeid polnud saada, siis tuli appi leidlikkus.\nToreda lisaefektina kuuleb näituse taustal mängimas "Optimistide" ansambli lugusid aastatest 1966-1968.


Preemiaraha viis matkale – Viimsi kool\nAvaleht › Kõik uudised › Preemiaraha viis matkale\nPreemiaraha viis matkale\nLions Club Viimsi Ranna saadud preemiaraha viis Viimsi Kooli 1.c klassi oma esimesele matkale.\nMatkast räägib klassijuhataja Karoliyna: Meie päev möödus Tsitre puude rajal õppides, mängides ja piknikku pidades. Metsakoolist saime endale retkejuhi, kes jagas palju teadmisi sealsetest puudest, taimedest ja loomadest. Matka haripunkt oli mereäärne vaatetorn, mille otsa ronides jäi silmapiir kaugustesse ning sai vaadelda mereäärsete lindude toimetamist.\nPärast pikka distantsõpet oli see meie klassi lastele äärmiselt kosutav ja energiast pakatav retk. 1.c klassi lapsed tänavad selle võimaluse eest ja ootavad juba huviga uut väljasõitu.


Niisamuti - leiti 419 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "niisamuti" leiti 419 faili\nniisamuti on õpilastega, kellel tihtipeale on neid poste isegi rohkem kui üks. Noorte olukord võib nüüd tunduda hästi ilus ja roosiline, kuid tegelikkuses see siiski nii ei ole. Probleemiks osutub isegi postide äratundmine, rääkimata info ammutamisest.\nTa armastab Indrekut, nad elavad koos lbi sna raskeid hetki. Vahepeal ta isegi loobub mttes Ameerikasse minna. Lpuks teeb enesetapu, sest arvab Indreku surnud olevat. Emand Lohk on sgavalt usklik inimene, kes hoiab heaga eemale mssudest ja kigest, mis puudutab revolutsiooni. Ta on teliselt hea inimene ning vahel on kurb, et tema ttar nii mssumeelne on. Seeprast ritab ta Kristit sellest kigest ka eemale saada, niisamuti nagu oma meest, kes kunagi kaotas mssus oma ke. Lohk on salaprane inimene. Ta ei puudu heltki koosolekult ning ta teab alati, mis mssajate seas toimub. Indrekule tundus ta algusest peale kahtlane. Hiljem tuleb vlja, et ta on olnud nuhk. Bstri on vanamees, kes kunagi palus Proua Kuusiku ktt. Saades eitava vastuse oli ksik kuni vanaduspevini. Ta arvas, et elu mte on panna inimesed ennast kartma. Bstri hukkus mssu kigus, kui teda tulistati revo...


Kihelev/sügelev tunne peenises | Meestearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nKihelev/sügelev tunne peenises 27.08.12 / Meestearst\ntuntav ning mõnel hetkel (või mõnel päeval) täiesti märkamatu. Urineerides\nannab see kihelus vahest rohkem tunda, ning siis see tunne ulatub peenisepea piirkonnast kuni pärakuni (kirjeldaks tunnet rohkem sügelusena, mida tahaks sügada). Täis põiega urineerides on tunne alati väiksem või pea märkamatu.\nProbleem algas umbes 2 nädalat tagasi ning on püsinud suht muutumatuna. Muidu kõik tundub töötavat tavapäraselt -urineerimine ei ole valulik ega raskendatud ning ei ole ka tihenenud, uriini kogus on tavapärane, uriinis ei ole verd ega ka mingeid eritisi, mida ma märgata oskaks. Märganud olen vaid seda, et viimastel päevadel on peenise pea pidevalt mingil määral märg. Partner on olnud pikemat aega sama ning aeg-ajalt oleme vahekorras ka ilma kondoomita.\nHetkel on päevakorras ka arsti külastamine, kuid kuna vastuvõtule saamine võtab aega, siis otsustasin uurida, kas võib olla midagi sellist, millega peaks kiirustama või kas saaksin ka ise asja parandamiseks midagi teha?\nKui ots tavalisest niiskem, siis soovitaks kindlasti kiiresti suguhaiguste uuringud ära teha. Kui need korras, siis oleks järgmine etapp sperma analüüs külviga või eesnäärme sekreedi uuring. Seega suure tõenäosusega on miski oluline sugutrakti põletik ja sellega pikalt kodus istuda väga ei soovitaks! Ise midagi tarka vaevalt et teha annab. Leevendab, aga muudab ka krooniliseks põletikuks aeg.\nKipitus, sage urineerimine\nTere. Mul selline mure, et peenises või kusetorus imelik kipitus ja üpris tihti peab ka urineerimas käima, urineerimise ajal valulikkust ei tunne. Kas on tegemist mingi põletikuga või mingit liiki suguhaigusega? ...\nKui kaebuste eelsel perioodil oli mõni kahtlane seksuaalkontakt, siis tuleks alustada suguhaiguste uuringutest. Kui suhe on stabiilne ja partneris kindel, siis tasuks koheselt alustada sugutrakti põletike ...


Kevadine allergia - Perekool.ee\nPerekool.ee > Artiklid > Tervis > Pere tervis > Kevadine allergia\nKäes on kevad ja paljudele toovad soojad ilmad, naasvad laululinnud ning õitsvad puud rõõmu. Nendele umbes 150 000 eestimaalasele ehk 10%-le Eesti elanikkonnast, kellel on õietolmuallergia ning kes mingil põhjusel pole teinud ennetavat ravi ega muretsenud endale vajalikke ravimeid, algab raske ja vaevarikas aeg.\nTänavune kevad saabus vara ja puude õietolmu tuvastati õhus märtsi esimeses dekaadis.\nRavi nurgakiviks on kokkupuute vähendamine allergeeniga (vt eespool öeldut), üldisemas mõttes ka ümbruse saneerimine.\nAllergilise nohu levinuim ravim on antihistamiin, tänapäeval mittesedatiivne antihistamiin, mida on nii sissevõetavaid (Claritine, Zyrtec, Semprex, Kestine, Aerius, Xyzal) kui ka lokaalseid (Allergodil).\nKui antihistamiin pole piisavalt efektiivne, on mõtet konsulteerida allergoloogiga, et teha vajalikud uuringud, tagamaks varajane maksimaalselt efektiivse ravimeetodi valik. Oluline on kohe pärast seda, kui antihistamiinne ravi pole olnud tõhus, saata patsient uuringutele.\nNinakinnisuse puhul tarvitada antihistamiini ja adrenomimeetikute kombineeritud preparaate (Cirrus, Clarinase).\nLeukotrieenide inhibiitorid (Singulair, Montelukastnaatrium) on uus võimalus pollinoosiravis, parem tulemus saadakse kui kombineerida neid antihistamiiniga.\nNaatriumkromoglükaat (Lecrolyn) on praegu saadaval lokaalse ravivormina silmatilkadena.\nLokaalsed steroidid (Beconase, Rhinocort, Nasonex jne)on efektiivsed 60-90% patsientidest. Parima toime saab, kui alustada ravi enne sümptomite ilmnemist või siis kergete, äärmisel juhul mõõdukate vaevuste puhul. Siit tuleneb ka õietolmuseire ja selle jälgimise tähtsus.\nSpetsiifilise hüposensibiliseeriva ravi edu eelduseks on võimalikult varajane ravi algus, kuni pole veel kujunenud hingamisteede pöördumatuid muutusi. Spetsiifiline hüposensibiliseeriv ravi on efektiivne 70-90% juhtudest, vähendab või lõpetab ravimivajaduse. Ravi korraldabä allergoloog.\nAstma ravis kasutatakse inhaleeritavaid glükokortikoide ja ß2 sümpatomimeetikume.


Seebipood.ee Reviews – Customer Reviews\nSeebipood.ee voluntarily participates in the program for independent verification of customer reviews. This program gives customers peace of mind when they are shopping online.\nHelemaalShea babassuõliga seep kehale ja juustele 110g\nAinuke sobiv pesemisvahend mulle, kus ei ole sees kookose derivaate (allergia). Also ei ummista poore:)\nLa Corvette looduslik seep aloe veraga 100g\nLa Corvette looduslik seep mandli aroomiga 100g\nDr. Bronner's tükiseep (tsitrus-apelsin) 140g\nLa Corvette looduslik seep argaaniaõliga 100g\nVõrratu lõhnaga seep.\nHelemaalShea tahke šampoon argaaniaõli ja rhassoul saviga 110g\nOlen proovinud päris palju erinevaid tahkeid šampoone ja kõikidest proovitud šampoonidest on see kahtlemata üks minu lemmikuid. Väga hea vahutavus, puhastab kenasti ja ei jäta juustesse jääke. Saab täiesti ilma palsamita kasutada. Kõige rohkem meeldib mulle aga selle lõhn (argaaniaõli?), magusapoolne ja meeldivalt mahe ja samas ka mitte liiga tugev.\nParim svamm, mida ma üldse kasutanud olen! Väga pehme ja mõnus.\nHelemaalShea tahke juuksepalsam 50g\nJätab juuksed pehmeks ja kergeks.\nHelemaalShea raseerimisseep 110g\nÄrritust on vähem, aitab punnidepuhul ( näos) aga raske vahtu saada.