Talvine kalapüük Mootse talus. ERA, Foto 17846.\nKolmekuningapäev (6. I)\nTaliharjapäev (14. I)\nPaavlipäev (25. I)\nJaanuari nimetatakse ka näärikuuks, samuti esineb näärikuu ka varasematel autoritel. Väheste andmete põhjal on jaanuari (või veebruari) kutsutud ka südakuuks.\nJaanuaris oli meestel peamiseks tegevuseks metsa- ja veotöö. Rahva arvamine oli, et jaanuarikuul (ka veebruarikuul) vanakuu ajal mahavõetud tarbepuud on kõige vastupidavamad. Okaste varisemine puudelt ennustas kas varast või hilist kevadet. Head ennustas ka härmatis puudel.\n Nääri (-päeva, -kuu) nimetus on skandinaavia päritolu (rootsi nyår). Nääripäeva tunti meil laial alal, välja arvatud Lõuna-Eesti, kus see oli haruldasem. Nõukogude perioodil levisid näärid 1. jaanuari nimetusena üle maa.\n Helle, lk. 299.\nKolmekuningapäev on jõuluaja lõpetamise püha ning tähistab päeva, mil kolm hommikumaa tarka või kuningat tulid vastsündinud Jeesuslast kummardama. Germaani rahvakultuuris arvestatakse siitpeale päikese- ja kuukalendri ühitamisest tulenev 12-päevane aastavahetus (saksa k. Zwölften) lõppenuks. Seetõttu kannab kolmekuningapäev kuigivõrd ka aasta alguspäeva tähendust ja selle päeva eelõhtule on koondunud mitmesuguseid tulevikuennustusi.\nKõrvutavalt jõulupühade ning nääripäevaga on eestlased kolmekuningapäeva nimetanud ka kolmanda(te)ks jõulu(de)ks. Leivu keelesaare eestlastelt on pärit tähepäeva või tähtepäeva nimetus. See viitab Jeesuse sündi kuulutavat tähte käes kandvate nn. tähepoiste perest peresse käimise kombele. Sama nimetust tuntakse Lätis. Nimetused, nagu jordan või veeristsed, lähtuvad Ida kirikust. Veerisse (vrd. vene k. водокреща) nimetus on veneõigeusu kiriku ning vene keele vahendusel tuntud ka näiteks vadjalastel, isuritel ning karjalastel, samuti vepslastel. Tähelepanukeskmes on vee ristimise tseremoonia kirikulähedasel veekogul ja vee toomine kiriku juurde. Kuna see toimub tänini vana kalendriarvestuse järgi 19. I, siis võidakse kolmekuningapäeva ning jordanit käsitada eri tähtpäevadena. Pühitsetud jordaniveele on tervistavat toimet omistatud olenemata usulisest kuuluvusest.\nEestlaste aktiivne pöördumine veneõigeusku toimus Venemaa Balti-poliitika tulemusena 19. sajandi keskel, kuid see ei toonud kaasa kirikupühade omaksvõtmist. Jordanil käimine on siin erand. Mõnedki jordanivee pühitsemised leidsid sobiva toimumiskoha muistsetes kultusepaikades (näiteks Kavilda terviseallikal Puh, Uduallika lähistel Pil jm.). Kirikukombestikust eeskuju võttes on protsessioonilt tulijad andnud kodustelegi kolm lonksu jordanivett rüübata, piserdanud kariloomi ja toaseinu pühitsetud veega. Liigub ka humoristlikke lugusid efektiivsest tervistumisest, kui sakraalse „pühavee“ asemel pakuti tavalist või koguni uriinisegust vett. Samuti leidub vihjeid, et noored käisid nagu lihavõttepühadelgi seal hoopis „kurameerimas“. Puhtalt veneõigeusu alale Ida-Eestis niisugune humoristlik suhtumine ei puutu, küll aga piiri- ja sega-aladele.\nNii eestlaste kui vadjalaste kombestikus tuleb ette kultuurilaenu venelastelt – külma kostitamist. Eestlaste kohta on teateid maa kirdeosast ning Lut. Ööseks pandi õue herneid või putru sõnadega: „Söö, külm, ära tule suvel vilja võtma.“ Lõ-E on teateid, et käidi kõrtsis ning tehti suvilistega kaubad kokku, kes missugusesse tallu suveks tööle tuleb. Mõned vastukäivad teated, enam Lä-E, on külaskäimise keelust. Eriti Lä-E, kuid ka mujal, on kolmekuningapäev jõuluaja lõpetajana üksiti külastuste- ning lõbustusterohke aeg. Samuti on soomlastel, nimetus loppiaiset – lõpetus märgib jõuluaja lõppemist.\nKolmekuningapäev on jõuluõlgede väljaviimise (jõulukuusekombe ajal – jõulukuuse väljaviimise) tärmin. Enam Lä-E kui mujalt on teateid, et selleks päevaks toodi tuppa veel uued õled, heinad või põhud. Maskeeritult perest peresse käimised on samuti tunnuslikud Lä-E. Tüüpiline on kureks (vt. levikukaart: kolmekuningapäev) või karuks maskeerimine. Võrreldes muu jõuluajaga maskeerimisviisis ega rollimängus erinevusi pole. Sokuks maskeerimine on juhuslik. Päevakohane erijoon on „kolme kuninga“ ilmumine. Kolmeks kuningaks maskeerisid või pigem nimetasid end perest peresse õlut maitsma tulnud mehed.\nNappides kirjeldustes Lutsi eestlaste kohta on juttu kure kottiajamisest. Ühest teatest selgub, et see toiming on analoogiline vastla kottiajamisega vastlapäeval või luutsina kottiajamisega luutsipäeval. Keegi noorematest, kes pole asjasse pühendatud, pannakse lakaluugi all kotisuud lahti hoidma ja mõni suurematest „tükke tarõ pääle, hiit pangist vett kaala“. Kahes kombekirjelduses on seevastu juttu maskeeringust. Ühe järgi „ehitati mõni inimesist kureks“, ja „kurge valati veega“, teise järgi köideti mees õlevihu sisse ning visati talle pangest vett peale: „Valatas är timmä.“ Seega on tegemist kahe erineva kombe sümbioosiga.\nJõulutoitu pidi jätkuma süüa ka kolmekuningapäeval. Selle päeva toitude seas on nimetatud tanguvorsti, harvemini ube-herneid (Lõ-E) ja seapead (Põ-E). Jõululeib, mis kogu jõuluaja puutumatult söögilaual oli seisnud, pandi nüüd kariloomade jaoks hoiule. Seajalgade söömisest on teateid Lut keelesaare eestlastelt ning Kagu-Eestist (Rõu). Lä-E peeti oluliseks, et jätkuks jõuluõlut. Seda käidi maitsmas samuti teistes peredes. Üsna populaarne on uskumus, et kaevuvesi keskööl viinaks muutub. Teateid sellest on siiski poole vähem kui seoses uusaastaööga. Vee magusaks muutumisest on vaid üksikuid teateid.\nPäevade pikenemist konstateerib vormel „päev läheb kukesammu võrra pikemaks“. Siitpeale pidi hakkama lutsu kudemisaeg, plaanitseti jääalust kalapüüki. Ilmaennete koguhulk pole kuigi suur, ent suur on ennete omavaheline erinevus. Tähistaevas ning selge hommik kuulutab head viljasaaki, päikesepaiste ning külm head heinaaega. Rahva arvamises on sel päeval nimelt külm ilm. Lä-E tähendab hommikune härmatis head pähkliaastat, mujal head teravilja-aastat. Kõige arvukamalt on arhiiviteateid tuule mõjust pähklisaagile (ka marja- või õunasaagile), ent need on vastuolulised. Kui tuuletu ilm vana-aasta ööl tähendab läänesaartel kehva pähkliaastat, siis vaikset ilma kolmekuningapäeva eelsel ööl on peetud, vastupidi, enamasti saagisoodsaks.\nTulevikuennustuste seas on kõige populaarsem õnnevalamine sulatinaga. Jälgiti ka, milline on veest välja võetud tinakämbu pind: säbruline pind tähendas õnne ning head elu, tume värv muret, jne. Sümbolesemetest on nimetatud arhiiviteadetes kirstu, risti (tähendab surma, matuseid), hälli (lapse saamine, sünd), sõrmust (abiellumine), voodit (pruudiks saamine, pruudi leidmine), laeva (reisimine), otra (põllumeheseisus), püssi (soldatiseisus), hobust (pulmad, ratsaväelase seisus), roose (hea õnn), peent tinaräbu (raha, rikkus). Muud ennustusviisid on vähem populaarsed: õnnevalamisvee väljaviimisel häälte kuulamine, ristteel häälte kuulamine, ennustusmäng loosi põhimõttel, terade andmine kuke ette valida, kondi andmine koerale valida, läbi sõrmuse veeklaasi vaatamine, soolase söömine, ennustuseseme (kallima kirja, mängukaardi, lauluraamatu, ka lume) pea alla panemine enne uinumist, et tulevast unes näha. Piirkondlikke eelistusi tuleviku ennustamiseks nimelt kolmekuningapäeva eelõhtul ei näi olevat, ent mitmes pärimusteates märgib informant, et nende peres oli kombeks õnne valada just sellal.\nJärelpäevade poolest on kolmandad jõulud eelisolukorras. Seda iseloomustab üks humoristlik tähtpäevaloend: „Ja käes on kolmekuninga-laupäev, 5. jaanuar. 6. jaanuar oli kolmekuningapäev. Sellele järgnes puhkepäev (pühadest!), magamisepäev, ülestõusmisepäev, riidessepanemisepäev ja ringivaatamisepäev. Siis tuli juba asuda igapäevaste tööde juurde: kaua üks hing ikka pühasid võib pidada, vaja ka loomadele metsast heinu tuua ja metsast hagu ahjukütteks.“ Põhjarannikult on kirja pandud veel pajalõhkumisepäeva nimetus. Isikunimedest tuletatud järelpäevadest on teateid Lä-E kitsalt alalt. Nii nagu esimesi ja teisi jõule lõpetas jõulu- või nääri-annepäev, on kolmekuningapäevale järgnevat päeva nimetatud kaiepäevaks või krõõdapäevaks. Eeskujuks on populaarsed naisenimed Katariina ja Gertrud. Pärast kaiepäeva võidi pidada ka veel kaie-lapsepäeva või kaie lapse-nimepäeva. Ülekandega pühakutähtpäevadelt ei näi tegemist olevat, küll aga on Hupelil Saaremaa talupojakalendris (1782) kolmekuningapäeva järele, seega 7. I kohale, paigutatud laasopääw, mille tähendus on olnud koostajale teadmata. Usutavasti võisid teadmised jõulu järelpäeva positsioonis blasiusepäevast (3. II) niivõrd tuhmuda, et see tähtpäev kaotas seose esialgse daatumiga ning nihkus aastavahetusele lähemale.\nArusaam aastavahetuse tähistamise lõpust leiab tänapäeval väljenduse populaarseks saanud ütluses, et head uut aastat võib soovida kolmekuningapäevani. Sellele lisatakse mööndus, et kes soovib pärast seda, peab „pudeli tegema“.\n Vt. ERk VII, lk. 48–49 (jõulud).\n HDA II, vg. 449–451.\n Šmits IV, lk. 1850–1854, vrd. Sartori III, lk. 78–79.\n Nimetus viitab Jeesuslapse ristimisele Jordani jões. Epifaaniapüha – kirikukalendris Kristuse ilmumispüha nimetus eesti rahvapärimuses tuntud ei ole.\n Ariste, Vadja rahvakalender, lk. 12–13; Vinokurova, Календарные обычаи, lk. 52.\n Hiiemäe, Ida-Virumaa, lk. 67–68; Ariste, Vadja rahvakalender, lk. 13–14.\n Vilkuna, Vuotuinen ajantieto, lk. 21.\n ERk I, lk. 94 (vastlapäev); ERk VII, lk. 275–276 (luutsipäev).\n RKM II 314, 348 < Kullamaa khk – M. Oviir (1975).\n Rajandi, lk. 92 ja 100.\n Hupel, TN III, lk. 367 ning joonis II teose lisas.\nTaliharjapäeva nimetus on ilmselt vana. Käsikirjalisi teateid taliharjapäeva kohta on vähe. Rahva hulgas omistatakse mitmele südatalvepäevale, eriti tõnisepäevale (harvem küünla- ja paavlipäevale), taliharjapäeva nimetus. Ongi nii, et traditsioonilised ütlemised – taliharjapäeval murtakse talve selgroog, loomatoit peab pooleks olema – käivad tegelikult tõnise- või küünlapäeva kohta. Vanasõnad, mis näitavad kevade lähenemist (taliharjapäevast kõrred vihkavad lund jne.), kuuluvad madisepäevale. Varasemates kirjanduslikes teadetes (Hupel, Wiedemann) seostatakse taliharjapäevaga lume sulamist. Talve kõrgpunktiks, kulminatsiooniks on 12. märts liialt hiline. Nimetusel võib seos olla Karjala talveharjaga, mida arvestati küll 5.–12. veebruarini.\n Hupel, TN III, lk. 368; Wiedemann, AIÄLE, lk. 352.\n Vilkuna, Vuotuinen ajantieto, lk. 35.\nPaavlipäev on eestlaste rahvakalendris tuntud saartel ja mõnes paigas Läänemaal (Noa) ning Harjumaal (Ris, HMd). Paar juhuslikku teadet on ka mujalt (Hel, Trm). Üleskirjutusi nimetatud päeva kohta on ainult mõnikümmend. Nagu tõnise- ja küünlapäev mandril, nii märgib paavlipäev saartel talve keskpaika ja poolitab talvised toiduvarud. Ka ilmaended ei erine oluliselt teistest südatalvepäevadest: päikesepaiste ennustab head suve, rikkalikku viljasaaki ja head heinaaega. Sajuse ilma järgi kardeti haigusi ja surma (Noa). Ka kevade lähenemise märgid ilmuvad paavlipäevast: kõrred hakkavad lund vihkama jm.\nPaavlipäeva töökeelud on enamasti suunatud putukate hävitamisele ja tõrjele. Selles osas on päeval sarnasus (või segiminek) madisepäevaga. Sakslastel ja meie põhjanaabritel soomlastel ning rootslastel on paavlipäev üks tähtsamaid talve poolitajaid. Venelastel on paavlipäev tundmata.\n Pauluse (Saulusest) usklikuks muutumise mälestuspäev, nimetatud ka Paavli ümberpööramise päevaks.\n Sakslastel – Halbwintertag. – HDA VI, vg. 1463. Soomlastel – Paavli puoli talvea. – Hautala, lk. 40. Ka rootslastel on paavlipäeva kombed rikkalikud.\n Udune paavlipäev ennustab ka Lääne-Euroopa rahvastel surma. – HDA VI, vg. 1464.\nVeebruaris kestavad oluliselt veel metsatööd. Talvine metsavedu Mootse talus. ERA, Foto 17853.\nKüünlapäev (2. II)\nLuuvalupäev (9. II)\nUlasepäev (11. II / 24. II)\nTalvine peetripäev (22. II)\nMadisepäev (24. II)\nVeebruarikuud on küünlapäeva järgi rahva hulgas nimetatud küünlakuuks. Kuud on kutsutud aga ka hundikuuks nagu jaanuarigi. Südatalvel oli huntide indlemise aeg, siis oli neid rohkesti näha ja kuulda. Ka külma ja nälja pärast jooksid hundid südatalvel ringi. Omapärane on kujutelm näljasest hundist, kes sööb tuult ja „reepöörüssit“. Arhailise nimetusena on Võrumaal ja Setumaal tuntud radokuu. Sakslastel oli kasutusel nimetus kassikuu. Meil on omapärane ütlemine: kass ei näe veebruaris hiirt, hiir ei sünnigi süüa. Kassile peab sel ajal kodust süüa andma, kuna tavaliselt toitis ta end ise. Küllap see on piltlik ütlemine selle kohta, et tal on raske toitu saada.\nVeebruaris kestavad oluliselt veel metsatööd. See kajastub ka rahvatarkuses. Eriti tähtis on veebruari vanakuu, siis on „kõva aeg“. Sel ajal langetatud puud ei mädane. Jahu, mis veebruari „kõval ajal“ jahvatatud, ei koita. Hoolega jälgiti ka kuuseokaste pudenemist, mille järgi otsustati, kas kevad tuleb vara või hilja. Ilmaended on üldjoontes jaanuari ja südatalve tähtpäevade omadega sarnased. Suures joones ennustab päikesepaisteline südatalv head suve ja rohket viljasaaki. Suur sula kuulutab aga nälga.\n Vanas Rooma kalendris algas aasta 1. märtsist, seega oli veebruar aasta viimane kuu, mistõttu sellele ka liigpäev lisati. Sõna „veebruar“ tähendab puhastuskuu (naistekuu).\n Hundikuu nimetuse esitab ka Wiedemanni sõnaraamat (Wiedemann, ESSr., vg. 421).\n Tuule söömine on rahvusvaheline motiiv – 3 kuud jõulude ringis elab hunt tuulest. HDA IX, vg. 726.\n Reepöörüss – vitstest võru, millega ais ree külge seoti. Pajatuste alusel on talvel hundi kõhust leitud luuavõru.\n Radokuu – „radu“ on tarvitatud „tormi“, „tuisu“ tähenduses.\n Kasside paaritusaeg langeb enamasti veebruarile. Vt. HDA II, vg. 1277.\nKüünlapäev, nimetatud ka küünlamaarjapäevaks, kohati (Lääne-Eestis) pudrupäevaks, oli minevikus üks olulisemaid südatalve tähtpäevi. Muistses looduse- ja töödekalendris oli küünlapäeval oma kindel koht. Sellega lõppes kesktalve periood ja lõppesid ulatuslikud pühadki. Algas kevade ootus ja ettevalmistus uueks tööajaks. Saartel, Lääne-Eestis ja paiguti ka põhja aladel nimetati küünlapäeva viimaseks jõulupühaks. Saaremaal ja Läänemaal hoiti jõuluõllest üks ankur küünlapäevaks, ühtlasi söödi ka jõulutoite, kas jõulust ülejäänuid või jõulutoitude sarnaseid. Kohati toodi õledki tuppa.\nKüünlapäeva on meil nimetatud ka esimeseks suvepühaks. Setus peeti küünlapäeval esimene suvepraasnik.\nRahvapärane ajaarvamine – nädalate lugemine tähtpäevade vahel – algas kõige sagedamini küünlapäevast. Üks ajaarvamise tsükkel, kus on kasutusel just vanad tähtpäevade nimed, käib järgmiselt: „Küünlapäävast on nädalaid: kolm kukke, seitse siguje, kaheksa karjalasku, kümme kündi, üksteist jürgi.“ Seega märgiti ära ajavahemik küünlapäevast jüripäevani, s. o. tegeliku põllutöö ja karja väljalaskmiseni. Jüripäevast edasi toimus nädalate lugemine juba ühest tähtpäevast teiseni: jürist üheksa jaani, jaanist pool-viiet jaagupipäeva jne.\nSüdatalvepäevana, talvise toiduvaru poolitajana, tuntakse küünlapäeva peamiselt Lõuna-Eestis (osalt ka Lääne-Eestis). Vanasõna – küünlapäeval pöörab karu teise külje – levik on samuti lõuna-eestiline.\nKüünlapäeval antakse külmale (s. t. talvele) lõplik ja viimane hoop – külma süda lüüakse lõhki (levinud Lõuna-Eestis). Kevade märgid hakkavad end vähehaaval ilmutama: küünlapäevast hakkab talvel teine silm vett jooksma, kõrred „lund vihkama“, siga „kõrva paistma“ jne. Samad traditsioonilised ütlemised esinevad järgnevatel tähtpäevadel (nt. madisepäeval) palju ulatuslikumalt.\nKüünlapäevast algas teenistuslepingute sõlmimine. Palgati aastasulaseid ja teenijatüdrukuid, suvilisi ja karjaseid. Ka mõisamoonameeste ja rentnike kohakaubad tehti küünlapäeval või siit alates. Lepingud sõlmiti sageli kõrtsis, kuhu selleks kokku mindi. Lõuna- ja osalt ka Lääne-Eestis nimetati teenijate kauplemist mokalaadaks. Eri paikades toimus mokalaat ise ajal. Mulgimaal peeti mokalaata kohati tõnisepäeval, sest välditi ajalist kokkusattumist. Mokalaadale sõideti kaugelt kokku. Karjasekaup sõlmiti enamasti kodus.\nKüünlapäeva on peetud ka naiste pühaks. Naistele anti rohkem vaba aega, nad käisid külas, kohati ka kõrtsis. Mehed tegid siis naiste koduse talituse. Naiste püha kohta on teateid kogu maalt. Tugevam ja ilmekam on traditsioon Lääne- ja mõnevõrra ka Lõuna-Eestis. Küünlapäeva päikesepaistest loodetakse naistele sel aastal head tervist.\nKa nn. küünlapuna – punase lisandusega viin või ka koduõlu, mida joodi küünlapäeval, – nimetati sageli naistepunaks. Kes puna jõi, pidi olema suvel punane, s. o. terve; ka pidi puna kaitsma sääskede ja teiste söödikute nuhtluse eest. Küünlapuna komme on meil tuntud saartel, Lääne- ja Lõuna-Eestis vastu Lätimaa piiri. (Vt. levikukaart: küünlapäev) Küünlapuna on ka lätlastel tuntud. Mujal Eestis joodi puna maarjapäeval. Puna kuulub kahtlemata kevade kommete hulka, sellest loodeti suveks (s. o. tööajaks) tervist ja söödikutest vabanemist. Naaberrahvaste traditsioonis on samuti tervise ja jõu joomine mõnel talvisel tähtpäeval tuntud. Sakslased „joovad jõudu“ kohati tuhkapäeval. Nii laialdast traditsiooni kui meie küünla- ja maarjapuna mujal ei näi olevat.\nÜheks omapäraseks küünlapäeva kombeks, mida Kirde-Eestis tuntakse, on sarvede kõrvetamine künnihärgadel. Härjad pidid siis olema kõvad künni peale, sarved ei lähe kestama jne. Kombel niisugusel kujul ei ole paralleele mujalt Eestist ega ka teistelt rahvastelt. Üldiselt on künnihärgade sarvede eest hoolitsemine rahvakommetes olulisel kohal. (Vt. vastlapäev; tuhkapäev)\nKüünlapäeva toitudest nimetatakse peale eespool mainitud jõulutoitude veel seapea, seajalgade ja -külje ning tangupudru söömist. Seakülje kohta on andmeid Võrumaalt, Lõuna-Tartumaalt ja Lõuna-Viljandimaalt. Seapea söömine oli kombeks mitmel pool (Virumaa, Põhja-Tartumaa ja osalt Võrumaa). Läänemaal (ja veel mõnes paigas Lõuna-Eestis) nimetatakse küünlapäeva pudrupäevaks. Söödi odratangu- või odrajahuputru. Ka Soomes on „kynttiläpuuro“ ja pudrupäev tuntud.\nKetrustööd pidid küünlapäevaks lõppema. Ilmad muutusid valgemaks, algas kangaste kudumine. Läänemaal on küünlapäeval kohati (Karuse) kangaid kääritud. Põllutööde alguseks (jüripäevaks) pidid kangad kootud olema. Ketrustööd olid küünlapäeval keelatud, õmblemine aga paiguti (Lõuna-Tartu- ja Võrumaa) soovitatud, sellega „tsusiti soe silmi“, et see ei näeks karja tulla.\nKüünlapäeval mainitakse ka küünalde valmistamist, need pidid siis hästi valge tulega põlema. Küünlaid valati tarviduse järgi ka teistel aegadel, eriti sügisel, kui lambaid tapeti. Osalt mõjub küünalde-traditsiooni puhul kaasa päeva (küünla) nimetus.\nIlmaended moodustavad küünlapäeval nagu tõnisepäevalgi ligemale poole päeva uskumustest ja kommetest. Ilmaended on nimetatud kahel päeval suures osas samad – südatalvele omased. Päikesepaistelise küünlapäeva järgi loodetakse head heinaaega, soodsat rukkiõitsemise ja -kasvu aega, ehkki on ka vastupidiseid teateid: lumesadu ennustab head viljasaaki. Halb enne on küünlapäeva sulal. Tuntud on ütlemine: „Küünla sula ja mareta põud on nälja ema.“ Sula ilm ennustas külma kevadet. Üle maa on rohketes variantides tuntud vanasõna: „Saab küünlapäeval härg räästa alt juua, ei saa kukk maarjapäeval nokkagi kasta.“\nKüünlapäeval olid samuti kui jõulupühadel ja nääripäeval oma järelpäevad, pühade lõpetamise päevad. Nimetusi oli mitmesuguseid: küünlalühtripäev, tahi-, kabjapäev jm. Tuntud oli ka annepäeva nimetus. Järelpäevade traditsioon on levinud ennekõike Läänemaal ja saartel (teateid on veel Paidest, Laiuselt). Annepäeval tõstetakse Anne-nimeline üles ja temalt nurutakse puna. Järelpäevadega pikendati pühi. Kui õlut oli veel järel, käisid mehed „küla kauda“ ja lõpetasid pühi. Osalt on need kombed hilisemat algupära.\nKüünlapäeva õhtul on olnud kombeks ka tulevikku ennustada. Teated selle kohta on vähesed ja juhuslikud. Ka ennustusviisid on samad mis aastavahetusepühadel.\nÜldiselt on küünlapäeva kombed Lõuna-Eestis rohkem populaarsed kui Põhja-Eestis, kuigi esineb üle maa tuntud nähtusi. Päeva rikkalikel traditsioonidel on Lääne-Euroopa rahvaste juures (ka soomlastel) rohkesti paralleele, nagu seda on jõulupühade lõpetamine, talve (toiduvarude) poolitamine, naistepüha, kevade alguse märkimine, teenistuslepingute sõlmimine, ketrustööde keeld, kangakudumise algus, küünalde valmistamine jm. Lääne-Euroopa rahvastel on linakasvu maagia ja sellega seotud kombed koondunud peamiselt küünlapäeva ümber, meil aga kuulub see enamuses vastlapäeva traditsioonide hulka. Venelastel on küünlapäev vähe populaarne. Seda peeti ennekõike kirikupühaks. Nimetust сретенье küll tuntakse, eriti vanemas traditsioonis, kus see märkis talve ja suve heitluse lõppu suve (ka kevade) kasuks.\n Kirikukalendris – Maarja puhastamise päev. Legendi järgi läks Maarja vastsündinuga esimest korda kirikusse. Küünlad süttisid kirikus iseendast põlema. Legend on tuntud ka meil. Lääne-Euroopas lasksid usklikud sel päeval kirikus küünlaid õnnistada, mida nad tähtsamatel pidustustel põletasid. Saksamaal pandi küünlapäeval küünlad akendele. Uskumus tule ja valguse puhastavast, kaitsvast mõjust tuleb küünlapäeva traditsioonides selgelt esile. Vt. Sartori III, lk. 86; HDA V, vg. 1261.\n Lääne-Euroopa rahvaste traditsioonis lõpetab küünlapäev samuti jõulupühad. Vt. HDA V, vg. 1264; Fehrle, lk. 69.\n Vt. viide 1 ja 2.\n E 5137 (14) < Haljala khk – D. Pruhl. „Kuke“ all mõeldakse madisepäeva (24. II), millal kanadele „võti“ antakse, et minna väljast süüa otsima; „sikku“ tähendab maarjapäeva, millal sigadele „võti“ anti. Tuntakse küll ka teistsuguseid nädalate lugemisi.\n Küünlapäev talviste toidutagavarade poolitajana esineb veel sakslastel (HDA V, vg. 1264) ja soomlastel (Hautala, lk. 51).\n Mitmed Lääne-Euroopa rahvad loevad küünlapäeva kevade (või eelkevade) alguseks. Fehrle, lk. 69, Sartori III, lk. 84, HDA V, vg. 1264. Soomlastel on tuntud vanasõnad „Kevättä kynttelistä“ või „Kyntteli on ensimmäinen kevätpäivä“. Hautala, lk. 54.\n Ka naaberrahvastel oli küünlapäev terminiks teenijate palkamisel. Vt. Sartori III, lk. 84.\n Lääne-Euroopas (ka Rootsis ja Norras) tulevad naised oma tööde ja pidustustega küünlapäeval, õieti kogu veebruaris esile. HDA V, vg. 1268; Sartori III, lk. 85; Vilkuna, Vuotuinen ajantieto, lk. 58.\n Sartori III, lk. 130.\n Tampere, Kirde-Eesti, lk. 233.\n Hautala, lk. 54.\n Ketramine ka teisel rahvastel keelatud. HDA V, vg. 1264.\nLuuvalupäeva nimetus esineb meie vanemates kalendrites. Ka varasemad autorid mainivad luuvalupäeva. Boecler-Kreutzwaldi raamatus on sellest pikemalt: „Apolloniapäev, eestlaste juures varem luuvalopääv – Gliederschmerztag (9. veebruaril) oli varem puhkusepäev, mil ükski tööd ei tohtinud teha, muidu vaevaks teda kogu aasta liigesevalu. Pihkva eestlaste (setude) juures on see tänapäevalgi maksev, selletõttu kõik vabad inimesed katkestavad sel päeval töö“. Hupel nimetab Luvallopääva samuti puhkamise päevaks. Eriti peab laskma välja puhata luud ja liikmed (Wiedemann). Kiriklikult on 9. veebruar püha Apollonia mälestuspäev.\nLuuvalupäeva kohta on usutavaid kirjeldusi vähe. Andmeid on Hiiumaalt (Reigi) ja läänepoolsest Lõuna-Eestist (Saa, Hel, Pst), siingi on kaasa mõjunud päeva nimi kui ka läheduses olevate päevade kombestik.\n Boecler-Kreutzwald, lk 76.\n Hupel, TN III, lk. 368.\n Wiedemann, AIÄLE, lk. 351.\n Apollonia suri märtsina. Legendi järgi kisti tal enne surma hambad välja. Lääne-Euroopas peeti teda hambavalu eest kaitsjaks. HDA I, vg. 551.\nUlasepäeva kohta on vaid vähesed teated Setust. Venelastel, ka vadjalastel ja isuritel, on ta lehmade püha. Setus on viidud ulasepäeval piima kirikusse õnnistada. Mitmes külas on ulasepäeval peetud naistepidu – paabapraasnikut. Paabapraasnikuid peeti ka teistel aegadel, peamiselt siiski maaslenitsa ajal.\n Blaasiusepäev, день Власия 11. II. Blasiust on mitmel Lääne-Euroopa maal austatud koduloomade patroonina. HDA I, vg. 1360 jj.\n Loorits, Weiberfest, lk. 50; Ariste, Vadja rahvakalender, lk. 20; Tšitšerov, lk. 221.\n Loorits, Weiberfest, lk. 50.\nTuhkapäev (tuhapäe, tuhkpäe), vastlapäevale järgnev päev, on eestlaste rahvakalendris võrdlemisi hästi tuntud.\nKiriklikus traditsioonis sümboliseeris tuhk (tuha raputamine pähe, riietele) patukahetsust. Luterlik kirik tegeles patukahetsemise tseremooniaga suhteliselt vähe ja eesti talupojani jõudis see veelgi vähem. Tuhkapäeva traditsioonid lähtuvad meil ühelt poolt tuhast kui puhastusvahendist (tuhast valmistati lehelist) ja maagilisest kaitseabinõust (tuha viskamine jälgedesse jne.). Ka on arvestatud tuha positiivset mõju taimekasvule väetisainena ja kahjurite hävitajana. Tuhkapäeval külvati tuhka põllule ja aeda või hoiti sel päeval kogutud tuhk külvamise ja istutamise ajaks. See pidi hävitama nn. tuhkmardikad. Tuhkapäeval sõelutud tuhast tehti lehelist, mida kasutati pesupesemisel ja seebikeetmisel. Pesupesemine oli tuhkapäeval üldse soovitav – pesu pidi siis alati valge saama. Teisest küljest iseloomustab tuhk (tuhkapäeval) mustust, naha kestendamist, kõõmamist, kärntõbe, isegi laiskust.\nKõike loetletut arvestati tuhkapäeva kommetes, keeldudes ja käskudes. Kui vastlapäeval juustekammimist sileda liutee ja linakasvu analoogial soovitati, oli see tuhkapäeval lausa keelatud: pea pidi hakkama kõõmama, juuksed tuhkama, halliks minema jne. Juuste lõikamine on tuhkapäeval üldiselt soovitatud – kasvavad pikad ja tihedad juuksed, ainult Saare- ja Hiiumaal on see keelatud juuste halliks minemise pärast. Künnihärgi ei tohi ikkesse panna, sarved hakkavad kestendama, lähevad pehmeks. Kui hobune rakkesse panna, hakkab kael rangide all kõõmama, läheb kärna. Lambaid ei tohi niita, vill kas hävib, läheb halliks või hakkab lambal nahk kõõmama. Üldse on villaga töötamine (ketramine, kudumine) keelatud.\nKes tuhkapäeva hommikul kauaks magama jäi, oli tuhakott (ka tuhkmunn). Hiiumaal aeti laiskust välja sõnadega:\n„Tiss, toss, toast välja,\nKes kaua üleval oli või tulevalgel töötas, sellel vaatas „laisknaine“ aknast sisse, töökott seljas, – tõi tööd juurde. Nimetatud uskumus on levinud peamiselt Muhus, vähesel määral ka Läänemaal.\nLaiskust sümboliseeris ka Mulgimaa (Hls, Krk, Pst, Trv) tuhkapoiss (tuhapoiss, tuhapuss). Tuhapoiss oli poisi, tuhatüdruk tüdruku riides kuju, nukk. Pea oli enamasti tuhaga täidetud. Nägu kas joonistati söega riidele või lõigati välja mõnest pehmemast ainest (nt. kaalikast). Tuhkapoisse tehti mitmesuguse suurusega. Väiksem oli umbes poole meetri pikkune. Tuhkapoiss toodi tallu ikka salaja, paigutati kas ukse juurde või akna alla, vahel visati ka üle läve tuppa. Sel juhul katsuti viskajat tabada. Õnnestus see, siis aeti tal luuavars seljas oleva kasuka või palitu varrukatest läbi, nii et ta käsi liigutada ei saanud, ja saadeti siis minema. Kaasatoodud tuhkapoiss seoti selga või luuavarre külge. Igal juhul katsuti tuhkapoisist lahti saada, sest kuhu ta päevavalgeni jäi, sinna jäi ka laiskus. Kui ei õnnestunud muidu lahti saada, viidi tuhkapoiss metsa ja pandi seal puu otsa. Mõnede kirjelduste järgi võidi nädalapäevad tuhkapoissi küla mööda kanda. Kui tüdineti, viidi metsa või hävitati. Üldse oli tuhkapoiss, vähemalt hilisemal ajal, noorte naljaks, talle anti humoristlike soovidega kirigi kaasa. Tuhkatüdruk viidi peresse, kus olid poisid, pruudiks. Juurust on teade, et seal vana-aasta õhtul Tahma-Toomas ehk nearitont teise ukse ette viidud, millest samuti lahti saada taheti. Tuhkapoisi (-tüdruku) kirjeldused on meil kõik pärit hilisemast ajast, kuid see ei ütle veel, et komme on hilise algupäraga. Üldiselt on tal vanade traditsioonidega palju ühist, nt. kadaajamisega vastlapäeval, kus ka kuju – halva sümbol – kodust eemale viiakse. Tuhkapoisi tegemine ja teised taolised kombed leidsid aset aastaajal, mil rahval oli käsil ettevalmistus suviseks tööperioodiks, siit ka maagiline tööjõudluse taotlus ja laiskuse peletamine.\nTuhkapäevaga seoses on tuntud vanasõna: tuhkapäev toob söögiune (keskhommiku), rukkivihk viib. Kolmeks söömavaheks jagati päeva kindlamalt küll alles jüripäevast. Sel puhul: jüripäev toob, rukkivihk viib. Tuhkapäev oma ulatusliku ajalise liikumise tõttu nagu ei sobikski kindlamaks tähtaja määrajaks, kuid nähtavasti põhjustasid looduslikud ja muud tingimused keskhommiku pidamises teatavaid nihkumisi niihästi varasema kui ka hilisema aja peale. Traditsioonilise ütlemise kujunemisel või liitumisel ühe või teise tähtpäevaga võis omajagu kaasa mõjuda ka sõnade kõlaline külg, assonantsi ja alliteratiooni olemasolu – tuhkapäev toob –, kuid vaevalt sai see ainumäärav olla.\nPaljudel tähtpäevadel on naiste külaskäik, eriti hommikul esimesena, keelatud. Igal juhul oli sellel halb tähendus. Tuhkapäeval kardeti sellest loomade nõidumist, jalgade haigust või siis puunõude kuivamist suvel. Kaitseks kõige halva vastu oli tuha viskamine võõra jälgedesse või riietele. Traditsioon on tuntud saartel, vähemal määral ka Läänemaal.\nTuhkapäeva toitudest on kõige iseloomulikum leiva ja mitmesuguste kakkude valmistamine. Tuhkapäeval pidi ahjule ikka labidat näitama, s. t. pidi midagi küpsetama, siis ei läinud suvel leib hallitama. Kuid leidub ka andmeid leivategemise keelu kohta. Leiva ja kuklite küpsetamise osas on tuhkapäeval tunduv sarnasus vastlapäeva kommetega. Kõige üldisem oli tuhkapäeval odrakarask ja odrajahust kuklid, mis paikkonniti mitmesuguseid nimetusi kandsid.\nMulgimaal tehti tuhapätsi (odrajahust), millele vahel liha sisse pandi. Küpsetati ahjusuul, tuha peal või lausa tuha all, kusjuures siis pätsikesele suuremaid linaluid ümber pandi. Pärnumaal (Tõs, Aud, Vän, Khn) valmistati odrajahust tuhapulli. Tuhakakk, mida tunti Saaremaal, oli samuti odrajahust. Võrumaa tuhkapäeva toiduks oli tuhavatsk. Laial maa-alal (Põhja- ja Kesk-Eestis, osalt ka Lääne-Eestis) nimetatakse lihtsalt tuhakooki. Tuhakook võis olla ka rukkijahust, kuid enamasti kasutati siingi odrajahu. Sageli küpsetati tuhkapäeval tavalisi pannkooke ja nimetati neid tuhakoogiks. Ka tuhkapäeval on kohati tehtud niisugune päts (nagu vastlapäevalgi), mis jaotati karja väljalaskmisel loomade vahel (vt. vastlapäev).\nTuhkapäeva traditsiooniliseks toiduks oli veel jahupuder, mida tuha- või tuhkapudruks hüüti. Valmistati see enamasti odrajahust, harva tangudest. Tuhapudru kohta on kirjeldusi maa erinevatest paikadest (Sa, Hii ja osalt ka Lä ning Võ).\nRannaäärne rahvas lõpetas tuhkapäevaga lihasöömise, mindi üle kalatoidule. Seda iseloomustab maagiline vihtlemine saunas, mille juures öeldi: „Liha maha, kala selga!“ (Hlj, Kuu, Jõe, Kul, Hää).\nHarjumaa ranna alalt pärineb omapärane kirjeldus:\n„Lastele oli tuhkapäev paha päev, neid pandud soola peale põlvili ja pekstud vitstega, pahad vanemad muidugi tõe pärast, head aga naljaks vastu püksa, kusjuures sõnatud:\n„Ära kauda kalasind,\nära tie lueru merda,“\n– mis tähendanud, et lapsed võrku kududes hästi hoolsad oleksid.“\nMõnesuguseid naljakaid ja nöökavaid kombeid seoses selle päevaga tundsid ka teised rahvad. Sakslastel oli tuhkapäeval kombeks vanatüdrukuid pilgata. Meil esines midagi taolist vastlakommetes (vanapoisid kosjas, vanatüdrukud saavad mehele).\nOsa tuhkapäeva kommetest on lähedal asuvate tähtpäevadega sarnased või lausa ühised, näiteks nagu vastlapäeval: mitmesuguste leibade, kuklite küpsetamine, tulevalgel töötamise keeld, osalt ka ilmaended jne. Rohkesti on ka niisuguseid kombeid, mis on vastlapäeva omadele risti vastukäivad, nt. hobuste rakendamine, künnihärgade ikkessepanek, juustekammimine, lambaniitmine jmt.; need on tuhkapäeval keelatud, vastlapäeval aga soovitatud.\nOsa tuhkapäeva töökeelde ning ilmaendeid on ühised madisepäeva omadega, eriti niisugused, mis on putukate ja mitmesuguste taimekahjurite arvatava tekke ja nende tõrje teenistuses. Enamasti on ka traditsioonide leviku piirkond sama. Tuhkapäeva tuisk ja sadu ennustab palju putukaid ja marju samuti kui madisepäeval. Madisepäeva kommetega väga lähedane on Saaremaal tuntud „kärbeste tegemine“. Puupulgad, mis sümboliseerivad kärbseid, kinnitati nööri külge ja viidi salaja teise peresse. Seal asetati niisugused „kärbsed“ ukse käepidemele. See pidi kärbsed suvel sinna peresse viima. Niisugused „kärbsed“ katsuti jälle arvatavale toojale tagasi viia.\nTuhkapäev on meil peaaegu üle maa tuntud. Terve rea kommete levikualaks on aga ainult Saare- ja Läänemaa. Ida-Eestis, eriti selle lõunapoolsel alal, on tuhkapäeva kombed vähem populaarsed või puuduvad täiesti. Niisugune esindus ongi ootuspärane, sest meie idanaabritel venelastel on tuhkapäev peaaegu tundmata.\nLääne-Euroopas on tuhkapäeva kombed võrdlemisi rikkalikud, kuid meie omadest tunduvalt erinevad, nagu seda on ka vastlakombed. Vähesel määral esineb teistel rahvastel tuhkapäeval ka puhastust ja viljakust taotlevaid maagilisi toiminguid. Linakasvumaagial on seal küünla- ja tuhkapäeval oluline koht.\nÜldiselt on igipõlise agraarkalendri tavasid meie tuhkapäeva traditsioonides võrdlemisi vähe, uskumused ja kombed on mõjustatud enamasti mingist analoogiast.\n Nimetus „tuhkapäev“ on „tuhapäeva“ ja „tuhkpäeva“ kõrval kõige laiema levikuga: Põhja-Eesti, Saaremaa, Läänemaa, Mulgimaa; „tuhapäe“, ka „tuhkapäe“ esineb idapoolses Lõuna-Eestis: Võrumaa, Lõuna-Tartumaa, osalt ka Lõuna-Viljandimaa.\n HDA I, vg. 618.\n Traditsioon on tuhkapäeva puhul laia levikuga (umbes 180 üleskirjutust). Tuntud pea kogu maal (peale Võrumaa, Setumaa, Lõuna-Tartumaa, Lõuna-Viljandimaa).\n Levinud peamiselt Hiiu- ja Saaremaal, üksikuid teateid Viljandimaalt, Läänemaalt, Risti khk, Torma khk.\n Soomlasedki ennustavad tuhkapäeval kõige varasemale tõusjale virkust kogu aastaks (Hautala, lk. 111).\n ERA II 19, 566 (3) < Juuru khk – R. Põldmäe. „Nearitont“ on soomepärane.\n Vanasõnast on kümmekond üleskirjutust eri kohtadelt (Pärnu khk, Vändra khk, Tori khk, Suure-Jaani khk, Vigala khk, Pilistvere khk, Halliste khk, Helme khk). Paar teadet on ka sama vanasõna kasutamisest vastlapäeval.\n Vt. Tampere, ERlV II, lk. 27.\n Mitmesuguseid kukleid on küpsetanud ka sakslased jt. rahvad. Sageli nimetatakse neid vastlakukliks. HDA I, vg. 618.\n kauda kalasind – kaota võrgukudumise pulka; likkalakkati – võrgukudumise nõel (puust), sama, mis ui; luer, lueru – kaks kokkukistud võrgusilma. Vilberg, Endised tähtpäevad, lk. 272. Sümboolne laste peksmine esineb ka näärikommetes.\n HDA I, vg. 619.\nPoornapäev on tuntud Setus ja mõnel määral ka Põlvas, Räpinas ja Vastseliinas.\nSeda pühitsesid õigeusulised lihavõtte paastu esimesel pühapäeval.\nÜldiselt on poornapäev vähe populaarne. Pannakse tähele peamiselt poornapäeva tuisku.\n Vene сборное воскресенье. Vadjalastel tuntud venelaste kaudu. Ariste, Vadja rahvakalender, lk. 29.\nNimetatud ka palvekolmapäevaks.\nPalvepäevad on kiriklikus traditsioonis tekkinud hädade ja viletsuste aegadel ja selletõttu kannavad spontaanset iseloomu. Palvepäevi on olnud mitu. Meil on seletatud seda palvepäeva liikumisega, teise aja peale viimisega. Mälestusteadetes räägitakse, et palvepäev olnud varemalt reedesel päeval enne jõulu, hiljem viidud paastuaja teise nädala kolmapäevale. Olulisi rahvakombeid on meil palvepäevaga seoses vähe.\n HDA I, vg. 1721.\nPaabapäeva on Setus pühitsetud suure paastu keskmise nädala neljapäeval. Peamine traditsioon, mis paabapäevaga seotud, on laiskusest hoidumine – ei tohi ahju peale (magama) minna: selg jääb viljalõikuse ajal haigeks, küür kasvab selga jne. Laiskuse motiiv esineb vastla- ja tuhkapäeva paiku mitmes seoses.\n Naiste päev. Loorits, Weiberfest, lk. 62.\nPeetripäevi on eestlaste rahvakalendris kaks, talvine peetripäev (22. II) ja suvine peetripäev (29. VI). Mõlemad päevad on meil vähe populaarsed. Talvise peetripäeva kommetest on kümmekond usutavat üleskirjutust Hiiumaalt (Käi, Phl) ja Läänemaalt (Noa, Rid). Peetripäeval märgitakse kevade lähenemist traditsiooniliste väljendustega, mis küll ulatuslikumalt on liitunud teiste tähtpäevadega, nagu: kõrred hakkavad lund vihkama, kuum kivi visatakse merre.\nVarasemate (XVII saj.) kirjanduslike andmete põhjal on peetripäeval viidud pühadele allikatele ohvriande. Hilisemad teated selle kohta puuduvad. Peetripäeva nimetatakse ka Peetri helis(päevaks), üldse liidetakse tema nimele heli, helin. Hupel kirjutab peetripäeva kohta: „Petri ellis, siis hakkavad allikad aurama ja kivid meres külmuma.“\nLääne-Euroopas tähistab peetripäev sageli kevade algust. Saksamaal ajavad lapsed eelõhtul kette (ka kastekanne) kõlistades usse (ka kärnkonni) majast eemale. Ka tuntakse (peamiselt katoliiklikes maades) veel Peetri ahelatepäeva 1. VIII, mille kombed on sakslastel vististi segunenud talvise peetripäevaga.\nPeetripäeva helinate seletamisel tuleb arvestada välismõjusid.\n Nimetus on pärit kirikukalendrist, kus tema algupära on mõnevõrra ebamäärane. Sakslastel esineb nimetus Petri Stuhlfeier.\n Boecler-Kreutzwald, lk. 77.\n Fehrle, lk. 71.\n HDA VI, vg. 1531.\nMadisepäev (matsapäe, matsipäe, madiksepäev) on eestlaste rahvakalendris üks tuntumaid tähtpäevi. Nimetus, nagu enamus tähtpäevade nimedest, pärineb kirikukalendrist. Madisepäeva meil üldiselt pühaks ei peetud. XVII sajandi lõpul mainib küll H. Göseken madisepäeva (Matthiä Tag), mil eestlased ei tööta, kuid hilisemad andmed seda ei kinnita.\nMeie rahvatraditsioonis tuleb madisepäeva kommetes kevade lähenemine selgelt esile. Seda väljendavad ilmekalt üle maa tuntud traditsioonilised ütlemised: madisepäevast hakkavad kõrred lund vihkama, kanadele antakse võti kätte, putukad ja ussid tulevad hinge jne. Ka teistel Euroopa rahvastel on madisepäev kevade lähenemise tähistaja, nt. sakslastel, soomlastel. Venelastel (ka vadjalastel ja isuritel) on madisepäev tundmata, lätlastel esineb peamiselt eestlaste või endiste liivlaste naabruses.\nMadisepäevaga liituvad meil vähesel määral ka talve poolitamise tavad: karu pöörab teise külje (Põ-E), sama käib ka putukate ja usside kohta (Sa, Lä). Talve poolitamise osas on tegemist tõenäoliselt teiste südatalve tähtpäevade (küünlapäeva, tõnisepäeva) mõjuga.\nRahvausu põhjal algas putukate ja usside (ka karu) talveuni sügisesel madisepäeval, 21. septembril. Kevadtalvine (24. II) aga lõpetas talveune. Madisepäeva ilmastiku (lumesaju, tuisu, tuule) järgi ennustati putukate, usside ja mitmesuguste taimekahjurite tekkimist ja arvu. Laialt on levinud arvamine: sajab madisepäeval lund, on suvel palju kärbseid ja sääski. Suurema lumesaju ja tuisu algust peale madisepäeva väljendavad vanasõnad: pool talve taevas, üheksa tuisku tulemata jne. Nädalapäeva, millele madisepäev sattus, jälgiti hoolega ja arvestati eriti külvitööde juures – ikka kahjurite vältimise sihiga. Arvati, et inimese igapäevased toimingud kas soodustavad putukate ja usside tekkimist või aitavad nende tõrjele ja hävitamisele kaasa. Hulgalised töökeelud ja -käsud, mis moodustavad suure osa madisepäeva uskumustest ja kommetest, on selle elavaks tõendiks.\nPutukate ja usside hävitamiseks kasutati ka mitmesuguseid maagilisi toiminguid ja loitsimisi. Üks ilmekamaid on näiteks „kärbeste jahvatamine“.\nToitudest olid madisepäeval mitmed keelatud, nagu kartulid, kapsad, piim. Kardeti näiteks kartulite ja kapsaste ussitamist, piima riknemist jne.\nSaaremaalt (ka Tõstamaalt) on kümmekond kirjeldust madisepuna kohta. Kombe levikupiirkond, samuti järeldused (pale on punane, sääsed ei söö) on õieti samad, mis tugevama traditsiooniga küünlapäeval. Siin tuleb tõenäoliselt arvestada küünlapäeva kommete analoogiat.\nÜks osa madisepäeva traditsioonidest on tuntud üle maa, teine osa aga kitsamal alal. Paljud kombed on levinud Lääne-Eestis ja saartel, nt. usside tõrje, huntide oma aga Põhja-Eestis. Üldiselt on madisepäev maa ida aladel vähem populaarne. Ka Lõuna-Eestist on andmed napid, Kagu-Eestist puuduvad peaaegu täiesti. (Vt. levikukaardid: madisepäev (1) ja madisepäev (2)).\nMadisepäevaga seotud uskumuste suhtelist vanust näitab asjaolu, et paljud rahva arvamised, eriti tähelepanekud ilmastiku kohta, on saanud aegade jooksul traditsioonilise, vanasõnalise väljenduse.\nPutukate ja usside tekkimise ennustamine madisepäeval ning nende vastu võitlemise traditsioon on naaberrahvastel seotud teiste tähtpäevadega. Soome rahvakalendris see esineb, kuid tõenäoliselt vähemas ulatuses kui meil.\n Apostel Mattiase nimepäev 24. veebr.\n Göseken, Desiderien, lk. 463.\n HDA V, vg. 1868; Sartori III, lk. 90.\n Vilkuna, Vuotuinen ajantieto, lk. 43; Hautala, lk. 56.\n Tampere, Kirde-Eesti, lk. 210.\n Apostel Matteuse nimepäev 21. sept. Rahvapäraselt nimetatud ka matusepäevaks. Vt. Wiedemann, AIÄLE, lk. 365.\nJääminek Tori silla juures Pärnu jõel (1969). ERA, Foto 9261.\nEvdokiapäev (1. III / 14. III)\nSorokasveet (9. III / 22. III)\nKorjusepäev (12. III)\nKäädripäev (17. III)\nAlekseipäev (17. III / 30. III)\nPendipäev (21. III)\nMärtsikuu kannab rahva hulgas paastu- ja vastlakuu nimetust.\nMeie märtsikuu tavades on peamine tähelepanu pööratud lumelagunemisele ja üldse kevade saabumisele. Paljude nähtuste järgi ennustati viljakasvu ja ilmu kevadeks ning suveks.\nHuvitavad on märtsikuu „ütlemised“, hooplemised (veebruari ees), et ta külmetaks kõik ära; aga ta ei saa, sest teine silm jookseb vett, s. o. päike sulatab. Tõenäoliselt käib see märtsikuu tujukate ilmade ja temperatuuri suure kõikuvuse kohta kas või ööpäeva piirides.\n Nimetus pärineb vana-rooma sõjajumalast Marsist (hüüti Martius). See oli esimene kuu aastas.\n(Oudokia-, oudakeja-, oudakei-, oudaksei-) evdokiapäev on vähesel määral tuntud Setus ja Vastseliinas. Ka vadjalastel on vähe populaarne; venepärane.\n Eudokia – Bütsantsi keisri Konstantin VIII tütar, kes keisrikojast läks kloostrisse (1071. a.), pühendas end teadusele.\nSorokasveet ehk tsirgupäev (ka sorokasveetka, sorokasvät, sorokasmutsinik) on tuntud Setu alal (u. 20 üleskirjutust). Paar teadet on ka Vastseliinast. Setude traditsioonis märgitakse 40 (või 44) linnu pöördumist suve poole (suu suve poole jne.). Küpsetatakse „vatsku“ lindudele, mida süüakse ka ise. Kasutatakse maagilisi võtteid, et kanad munele hakkaksid.\n Vene keeles сорок святых – 9. märts, nimetatud 40 (ka 42) märtri mälestuspäevaks. Venelastel algas nn. lindude äratamine. Lauludega (веснянки) kutsuti linde tagasi. Küpsetati linnukujulisi leivakesi, mida õhku visati. Zelenin, Russische, lk. 364; HDA vg. 1725–1726.\nKorjusepäev märgib eesti rahvakalendris Rooma paavsti ja pühaku Gregoriuse surmapäeva. Asjaolule, et see pühakupäev oli Hupeli teoses taliharjapäeva (14. I) kohale sattunud ning hilisemat kalendripilti nii trükistes kui rahvasuus kaua hägustanud, juhtis tähelepanu etnograaf Gustav Ränk. Talve kõrgpunktiks, kulminatsiooniks on 12. märts liialt hiline, ometi on nimevahetuse tõttu kandunud korjusepäevale jooni talveaja lõpulejõudmisest.\n Hupel, TN III, lk. 366–368; Wiedemann, AIÄLE, lk. 352.\n Ränk, Ein Rätselhaften Gedenktag, lk. 73–76.\nKäädripäev on tuntud kitsal alal Lõuna-Eestis, vastu Lätimaa piiri. (Vt. levikukaart: käädripäev) Nimetus on tulnud kirikukalendrist. Võõras ja raskepärane nimi on rahvasuus oma algsest kujust tublisti eemaldunud ja mitmeti varieerunud, nagu see üleskirjutustest selgub, kust leiame: käädri-, käärdli-, käärlese-, kärdla-, käändrepäev. Nimetatud on teda ka ussiliikumisepäevaks.\nKäädripäeva traditsioonides tulevad esile kevade lähenemise tunnused: karu keerab end käpuli, putukad ja ussid tulevad ellu. Mitmesuguste söödikute, usside ja taimekahjurite tõrje moodustabki päeva peamise sisu. Käädripäeva töökeelud, samuti ka ilmaended on üldiselt madisepäevale väga sarnased. Ainult käädripäevale omasena tundub vanasõna: „Käädripäeval keerab karu käpuli (käpa peale).“ Meie maa kõige lõunapoolsematel aladel ongi madisepäev peaaegu tundmata.\nLätlaste rahvatraditsioonis on gertrudipäev (gertrūdes diena) võrdlemisi populaarne, seda eriti Põhja-Läti alal. Lätlastel on gertrudipäeva uskumused ja kombed tervenisti suunatud mitmesuguste söödikute ja kahjurite (kaasa arvatud varblased, hiired ja mutid, rääkimata hundist ja karust) hävitamiseks ja eemaldamiseks. Lätlaste gertrudipäeva kombed on mõneti mitmekülgsemad kui meie käädripäeva omad.\n Käädripäev on levinud maa-alal, mis hõlmab Karula khk, Hargla khk, Vastseliina khk, Rõuge khk, Sangaste khk, Helme khk. Üleskirjutusi nimetatud päevast on umbes 40.\n Püha Gertrudi surmapäev 17. III 659. Lääne-Euroopas on gertrudipäev üks kevade alguse tähistamise päevi. HDA III, vg. 703.\n Šmits, lk. 597.\nAlekseipäev (ka alaaksei, aleksejapääv, alakseipäiv) on meil vähe tuntud. Üksikuid teateid on Setust. Ka venelastel on alekseipäev vähe populaarne.\nPendipäeva (Benedictus) mainib meie vanemas kirjanduses Hupel, nimetades teda pendisepäevaks. Boecler-Kreutzwaldi järgi on Harjumaal 21. märts „usside ärkamise pääv“, mil talveunes ussid uuesti ellu ärkavad. Sel päeval ei või terariista kätte võtta ega metsast midagi koju tuua, nagu madisepäevalgi.\nMeil on ainult üks usutav teade pendipäeva kommetest.\n Benediktuse austamise päev 21. III.\n Boecler-Kreutzwald, lk. 81.


Punnkõht võib varjata kõhukinnisust 09 Apr\nSinu punnkõhu põhjuseks võib olla varjatud kõhukinnisus. Isegi kui külastad iga päev WC-d ega tunne, et kõht oleks kinni. Tegemist võib olla nimelt varjatud kõhukinnisusega. Probleem tekib toidujääkide kogunemisel jämesoolde, kui see ei saa korralikult tühjendatud. Seepärast peab jämesool mahutama harjumuspärasest kuni 5 korda rohkem.\nStatistika väidab, et iga kolmas eurooplane kannatab kõhukinnisuse all, sh sagedamini just naised. Üheks põhjuseks on istuv töö, mille käigus eriti palju ei liiguta. Kui istuvale tööle lisaks ka vabal ajal minimaalselt liigutakse, on probleemid vältimatud.\nKas seedesüsteem töötab normaalselt?\nKas kõht tundub sageli hell või valus, eriti paremalt poolt?\nKas tunned sooltes õhku, mis tekitab täispuhutud tunde?\nKas esinevad sageli söögikrooksud ning hapukad, halva lõhnaga õhuväljalasked?\nKas kõht koriseb?\nKas sul on peavalu ning tunned end halvasti?\nKas sul on vahel sümptomid, mis meenutavad grippi, st oled väsinud, keha on hell või värised?\nNeed tunded kaovad aga pärast WC-s käimist?\nSageli inimesed ei tea, et neil on varjatud kõhukinnisus. Kui külastad tualetti 1-2 korda päevas, ei tekigi sellist mõtet. Seepärast on oluline märgata neid signaale, et kõht ei jääks päris kinni ning sa ei haigestuks.\nTervislikud toitumis- ja joomisharjumused on väga olulised. Kõhukinnisuse vastu aitab rohke vedelikutarbimine ning päevaselt vähemalt 30 grammi kiudainete söömine. See paneb ainevahetuse paremini tööle. Head kiudainete allikad on täisteratooted ja köögiviljad, kuid joo nende kõrvale ka palju vett, et ei tekiks kõhukinnisust.\nIga kord midagi suhu pistes aktiveerub meie jämesool. Mine WC-sse kohe, kui tunned selleks vajadust ning ära ignoreeri seda vajadust, sest see üksnes suurendab kõhukinnisust.


madal vererõhk 20.05.05 / Perearst\nMillega tõsta vererõhku 18 diabeeti põdenud inimesel (eeldusel, et madal rõhk võib olla tingitud närvisüsteemi kahjustusest)? Rõhk on ca 90/60, läbi on proovitud eleuterokokk, Gerimax (see rkuttis üles vahepeal peaaegu välja arvitud paanikahäired), Kardiotoni tee. Kas on midai veel, mille peale ma pole veel tulnud?\nVabandan, aga algatuseks pean natuke torisema: olete jätnud märkimata patsiendi vanuse, ta võib olla nii 20 kui 90 aastat. Teiseks milline on raviskeem: suukaudsed suhkrutõve ravimid, süstid, kaasuvad haigused, nende ravi. See manitsus olgu üldisem kõigile, kes soovivad vähegi asjaliku vastust kliinik.ee kaudu saada.\nSaan soovitada taimset preparaati : Guarana Forte. Minu patsientidel on see andnud head toimet sarnaste vaevuste korral. Ehk on abi ka 2-3 x päevas tehtavatest mõõduka koormusega harjutustest 5-15 minutit ( kõik sõltub patsiendi üldisest seisundist). Praegu räägitakse rohkem diabeedipuhusest närvisüsteemi kahjustusest ja selle ravist B rühma vitamiini kompelspreparaadiga, saadaval nii süstide kui tabletina. Soovitan muidugi ka nõu pidada patsiendi raviarstidega.\nÜle peaks vaatama ka raviskeemi, teinekord on mõni ravim mis kõrvaltoimena põhjustab vererõhulangust.


Kõigile 1.-12. klassi õpilastele ettenähtud toidupakkide väljastamine toimub 24. märtsil kella 13.00 – 17.00 peamaja söökla aknast. Kui toidupakile tuleb järgi lapsevanem, siis palun võtke kaasa lapse õpilaspilet.\nRichard Veelaid esindas meie kooli vabariiklikul ühiskonnaolümpiaadil\nEile, 19. veebruaril toimus ühiskonnaõpetuse vabariiklik olümpiaadivoor, kus võtsid mõõtu 37 Eesti parimat ainetundjat. Meie kooli esindas gümnaasiumi õpilaste arvestuses 12. klassi õpilane Richard Veelaid. Richard saavutas punktiliselt 17. tulemuse, arvestades sellele juurde tööks kulunud aega, siis tuli lõplikuks tulemuseks 22. koht.\nAitäh, Richard ja õpetaja Kristi Põdra!\nNeljapäevase päevaküsimuse vastused: ellkiri – digiallkiri, elektrooniline allkiri; silmlema – videokõnet pidama; tullu – tuleval aastal, sähku – elektrooniline tõukeratas; näpikud – nutiseadme näppimise kindad.\nFortuuna loosis välja päevaküsimuste võitjad:\nEsmaspäeval – Kadri Kuntro, Kaur Rander Kaljuvee, Kaisa Kangur\nTeisipäeval – Siim Mõistlik, Reino Kallas, Tauno Ojasaar\nKolmapäeval – Kristi Põdra, Ketlin Veia, Thristo Paju\nNeljapäeval – Grete Kilk, Johanna- Jeta Rauhala, Eliis Mätas\nAuhinnad anname õpilastele kätte kolmapäeval, 24. märtsil koos koolitoidupakiga, õpetajad saavad auhinna kätte kooli kantseleist.\nEmakeelenädala 4. päevaküsimus 5.-12. klassi õpilastele\nKolmapäevase päevaküsimuse vastus oli: Seitsetäpp-lepatriinu\n4. küsimuse leiad siit: https://forms.gle/UZnsLJCgYTmn76iw8\nEmakeelenädala 3. päevaküsimus 5.-12. klassi õpilastele\n2. päevaküsimuse õige vastus: Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind\nKolmapäevase küsimuse leiad siit https://forms.gle/brt3uLYLfcUTDQ7q8\nEmakeelenädala 2. päevaküsimus 5.-12. klassi õpilastele\nEsmaspäevase päevaküsimuse vastus oli: Agar ja hiiglaslik vaegkuulja haub rivaalile kättemaksu.\nTeisipäevase küsimuse leiad siit: https://forms.gle/xuXXn6uj5AD3k3jGA\nÕpilasesindus kuulutas välja fotokonkursi “Kevad looduses”


Kohvik Karoliine – Väike Väänik\nNäha saab euroopa piisonit, põtra, põhjapõtra, metskitse, kabehirve, pruunkaru, ilvest, rebast, kährikkoera, harilikku oravat, metsnugist, tuhkrut, kivinugist ja ameerika naaritsat e. minki. Siseruumides võib tutvuda merisigade, deegude, hamstrite, liivahiirte, tšintšiljade ja laborihiirtega.\nKaru Karoliinast on saanud mitteametlik Elistvere loomapargi maskott. Seetõttu on tema aediku juures alati rohkelt rahvast. Karu jälgib hoolega nii külalisi, kui ka ümberringi toimuvat.\nElistveres tegutseva Suurköögi pererahva juhtimisel avas täna kohvik Karoliina taas, oma uksed. Karoliina kohvik on tegutsenud mitmeid aastaid, erinevate omanike käe all. Eelmisel aastal, teadsid kohalikud rääkida, et sealt saab super häid pelmeene.\nSellest aastast on kohvik ühe toreda suure pere ettevõtmine.\nSaab head toitu ( salatid, praed, magustoidud, peagi smuutid jm tervislik kraam.) Ka pelmeenid on menüüs olemas. Rääkimata kohvist, mis on oluliselt parem, kui tanklas. Tegelikult lausa, minu maitse järgi kohv. Rohkelt koort ja suhkurt ja no sõnu pole rohkem vaja, maitse räägib enda eest. Seega kohvinautlejad – hea kohvi nautimiseks ei pea sõitma enam Tartusse.\nIstuda saab vihmase ilmaga sees. Ilusa ilmaga üleval teise korruse terassil, millelt avaneb hea vaade loomapargile. Aia ääres on võimalik kitsede eluolu silmata, ka tassikese kohvi või lõunaprae kõrvale.\nNiii palju ruumi😉\nJa väikeste laste lemmik magusroogadega pole siin kitsid – erinevas valikus jäätised, mis on kohviku peremehe lemmikutes esirinnas, võtavad silmadki kirjuks.\nToiduvalik on ka üsnagi mitmekesine. Ning vägagi taskukohase hinnaga.\nToormoos on ka kohviku peremehe enda talutoodang. Seega, täiesti mahe kraam.\nFriikartulid viineritega, no see on enamjaolt selline artikkel, mis igas endast lugupidav kiirtoidu koht peab pakkuma. Ketsup on siin hetkel ülepakutud lisand, sest sellise hää maitsega sarnaseid kartuleid, olen saanud Jõgeva treffil, Kahe kokapoisi toiduautost. Kuna, aeg ajalt tabab mind friikartuli isud, siis küllap ma juba tean, nüüd kuhu minna. ( Macdonald ja Sirius kaotasid oma igakuise püsikliendi😂)\nLisaks heale toidule, on siin ka üks mõnusalt meeldiv õhustik. Suurpered lihtsalt oskavad olla ettevõtlikumad, julgemad ja julgevad minna oma rada.\nUskumatu lugu küll, tänu meeldivale seltskonnale, toredale suhtlusele, heale kohvile ja lastele lemmik jäätistele – on mul ka kirjanduslik blokk maas – inspiratsioon tuli tagasi😀\nSeega kohalikud, kel isud hää toidu järele, kel aegajalt õppetöö vahele ilusat vaikust või looduslikku vaadet silmitseda tahaks, siis tee Elistverre pole kaugel.\nKohvik Karoliine on avatud 10-19.00 Kolmapäevast pühapäevani.\nMuidugi mõista ettetellimise korral tuuakse vist toit koju kätte ka. Vähemalt Äksi, ja Lähte piirkonnas küll. Võta ühendust ja uuri neilt lisa.\nMeie antud juhul soovitame külastada uut kohalikku Karoliine kohvikut😉\nNb! Mõned päevad, uuel nädalal võiks varuda sularaha, kuid nad on leidnud huvitava lahenduse, kuidas lahendada probleem, kui sul parasjagu sularaha kaasas pole.\nMine vaata ja tseki värki 😀 oma silm on ju ikkagi kuningas.\nmai 16, 2020 admin Ajaloo arhiiv


Ilma ümberlülitita süvistatav segisti Flat - RAVAK a.s.\nAvaleht : Tooted : Segistid : Segistid : Flat : Süvistatavad segistid Flat : Ilma ümberlülitita süvistatav segisti Flat\nILMA ÜMBERLÜLITITA SÜVISTATAV SEGISTI FLAT R-BOX VARI JAOKS\nIlma ümberlülitita süvistatav segisti Flat sobib ühe dušiga kabiinide või ülevoolu kaudu täidetavate vannide juurde, millel korral puudub dušivõtmise võimalus. Hoova sujuv liikumine tagab vee vooluhulga ja temperatuuri täiusliku reguleerimise. Selle segisti korral saab kasutada paigaldusmoodulit R-Box Vari, mis lihtsustab märkimisväärselt tööd ja muudab tulemuse paremaks.\nsobib ühe dušiga kabiinide või ülevoolu kaudu täidetavate vannide juurde, millel korral puudub dušivõtmise võimalus\nSüvistatavale segistile mõeldud moodul R-box Vari RB 072.50 ei kuulu segisti komplekti ja see tuleb juurde osta. R-box Varil on olemas detailid seina külge kinnitamiseks, kuid sellel puuduvad veeliitmikud ja muud veetorude paigaldusdetailid. R-box Vari komplektis on selle sisse paigutatud segisti sisemise korpuse plastmassist kattedetail, tänu millele jääb veevärk ka pärast segisti pealmise detaili eemaldamist täiesti toimivaks. Selle plastmassist detaili abil on võimalik veetorustikku õhutustada ilma vett kinni keeramata. R-boxil on toote ülemine osa selgelt noolega tähistatud, et tagada segisti korpuse õige asend.\nX070124 FL 066.00 süvistatav segisti ümberlülitita R-boxi jaoks 125,00\nX070139 RB 072.50 varjatud segistikarp R-box Vari 125,00


Hotellid Boutigny-sur-Essonne | Hotels.com\nLinna Boutigny-sur-Essonne hotellid\nOtsing hotellid Boutigny-sur-Essonne\nVaata kaardilt hotelle Boutigny-sur-Essonne\nBoutigny-sur-Essonne pakub midagi huvitavat igaühele. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Cely golfiklubi ja La Boissiere'i loss. Küllaga avastamisrõõmu pakuvad kohalikud huviväärsused nagu Boutigny sur Essonne'i kirik.\nMajutusvõimalused, mida Boutigny-sur-Essonne pakub\nBoutigny-sur-Essonne ei jäta teid majutusega hätta, olgu nädalalõpureisil või pikemat puhkust plaanides. Kui sinu sihtkoht on Boutigny-sur-Essonne, ootab sind Hotels.com saidil 181 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 35%. Tubade hinnad alates 23 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Boutigny-sur-Essonne ja selle lähipiirkond pakub.\n• 66 3 tärni hotelli alates 43 EUR öö\nBoutigny-sur-Essonne – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Pariis (ORY — Orly), mis asub 32,6 km kesklinnast. Lähim raudteejaam on Boutigny Station, mis jääb 1,4 km südalinnast eemale.\nBoutigny-sur-Essonne – kohalikud huviväärsused\n• Cely golfiklubi (9,9 km südalinnast)\n• La Boissiere'i loss (12,1 km südalinnast)\n• Jardins d'Ollivier (12,6 km südalinnast)\nBoutigny-sur-Essonne – millal on parim aeg reisimiseks?


Irja Lutsar: koroonaviirus pole veel kuhugi kadunud | Tervis\nIrja Lutsar: koroonaviirus pole veel kuhugi kadunud\nToimetas Triinu Laan, täna, 18:42\nKoroonaviirus pole maailmast kuhugi kadunud, hoiatab viroloogiaprofessor Irja Lutsar sotsiaalmeedias. Ja kuigi Eestil on siiani läinud rahuldavalt või isegi hästi, on potentsiaal teise laine tekkeks on suur, kuna Eesti elanikkonnast enamus pole viirusega kokku puutunud.\nTESTRID ON POELETTIDEL TAGASI! Kui nakkusohtlikud need olla võivad? (2)\n23. juuni 2020, 13:05\nLOOTUSTANDEV: laialtlevinud ravim võib aidata Covid-19 haigete elu päästa\n16. juuni 2020, 21:57\nViimased koroonapiirangud võivad kaduda juulist\n16. juuni 2020, 20:26\n9. juuni 2020, 14:34\n1. Tegemist on ümbrisega RNA viirusega, mis on geneetiliselt kõige sarnasem nahkhiirte koroonaviirusega ja SARS-CoV-1-ga. Kõige suurema tõenäosusega pärineb viirus nahkhiiretelt; esimesed inimeste haigestumised on kirjeldatud detsembris 2019. Siiani pole kinnitust leidnud fakt, et tegemist oleks inimeste poolt disainitud viirusega, mis on laborist välja sattunud kas ettevaatamatusest või pahatahtlikkusest.\nEsialgsete andmete alusel sisenes viirus inimkonda Hiinas, Wuhanis, kust viirus on siiani levinud üle kogu maailma. Siiski on viimase aja uuringud Itaaliast ja Hispaaniast leidnud SARS-CoV-2 jääke reovees juba vastavalt 2019 aasta detsembris ja märtsis. Kas see tähendab, et viirus ringles Euroopas juba 2019 aastal vajab veel kinnitust.\n2. Viiruse levitajateks on peamiselt inimesed, kas siis kui neil on haigussümptomid või 1-2 päeva enne sümptomite teket (presümptomaatilised isikud). Asümptomaatiliste isikute osa haiguse levitamisel on siiani halvasti tõestatud, aga seda on ka väga raske tõestada.\nViirust levitavad ennekõike nooremad inimesed, kes palju ringi liiguvad, samas kui haigus kulgeb raskelt just vanadel inimestel. Viiruse RNAd (väga harva ka elusat viirust) on leitud erinevatelt pindadelt, õhust ning nagu eelpoolöeldud reoveest. Uuringud on valdavalt läbi viidud haigla keskkonnas, kus viiruse kontsentratsioon on eeldatavalt kõrge. Siiani pole tõestust, et viirus leviks toidu või veega.\n4. Praeguseks on Lääne Euroopa riikides nakatumine ja suremus oluliselt langenud, eriti märkimisväärne on langus olnud viiruse poolt tugevalt haaratud riikides (Itaalia, Hispaania, Prantsusmaa, Belgia, Holland jne). Samas kui suhteliselt tagasihoidlikult kannatanud mõnedes Ida Euroopa riikides on tekkinud uued nakkuskolded ja nakatumine tõuseb.\nPuhangud esinevad kaevandustes (Poola, Tšehhi), toiduainete tööstuses (Saksamaa) ja ööklubides (Horvaatia ja Lõuna Korea) tõestades veelkord, et viirusele meeldib jahe ja niiske keskkond ning tihedad inimeste vahelised kontaktid. Viirusest on eriti haavatavad võõrtöölised, kelle elutingimused pole sageli kiita. Õnneks on enamuse puhangute korral tegemist nooremate inimestega, kellel COVID-19 kulgeb tavaliselt kergelt.\nTõnis Lukas | Õigusriik, vaba looming ja natuke loitsimist ka\nc. Sotsiaalne distantseerumine väldib infektsioonhaigusi, eriolukorra ajal ei vähenenud mitte ainult COVID-19 haigestumine vaid vähenesid teisedki infektsioonhaigused (nt. gripp, rota- ja noroviirusinfektsioon)\nd. Testimise (PCR testid) hea kättesaadavus on oluline, et teha kindlaks nakatunud ja nad siis tervetest isikutest eraldada. Infektsioonhaiguste reegel, et mida väiksem on kokkupuude infektsioonhaigega seda suurem on tõenäosus mitte haigestuda kehtib siingi. Oluline on silmas pidada, et kõige efektiivsemaks osutub testimine kui tegemist on sümptoomidega isikutega, kuid on olukordi kus ka ilma sümptomiteta isikute testimine võib vajalik olla.\ne. Maskid kaitsevad koroonaviiruse (ja ka teiste respiratoorsete infektsioonide) eest ja neid tuleks kasutada siseruumides juhul kui sotsiaalse distantsi hoidmine pole võimalik. Samas on oluline, et maski kandmisel järgitaks selle kandmise reegleid.\n11. Karjaimmuunsus – kui suur hulk populatsioonist peaks olema immuunne, et saavutada karjaimmuunsus, pole teada – oletused kõiguvad 20% kuni 60%-ni. Viimast pole siiski ükski riik saavutanud, välja arvatud ehk Bergamo piirkond. Ka seal tuvastatakse endiselt uusi nakatunuid, aga nende arv on pigem alla 20-30 juhtu päevas, samas kui kõrgperioodil oli vastav number >500.\nEnamuses riikides, eriti neis kus nakatumine ja suremus olid väikesed (sh. Eestis), on viirusega kokku puutunud 1-2% elanikkonnast. Isegi seal, kus haigust oli palju (London, Madriid) on viirusevastaseid antikehi vaid 10% populatsioonist; ilmselt ebapiisav karjaimmuunsuse tekkeks. Samuti on oluline, et isegi ühe riigi piires võis nakatumine olla väga ebaühtlane, seega kui ühes piirkonnas ongi tekkinud immuunne populatsioon, et tähenda see seda, et kogu riigis oleks karjaimmuunsus tekkinud.\n14. Vaktsiinid – arenduses on >140 vaktsiinikandidaadi, millest ligi 20 on jõudnud inimuuringutesse. Kolmanda faasi uuringud toimuvad Astra-Zeneca/Oksfordi Ülikooli ühistöös valminud vaktsiiniga (ChAdOx1-S) Inglismaal, Brasiilias ja Lõuna Aafrika Vabariigis. Lisaks algavad kolmanda faasi uuringud hiinlaste (Sinopharm) täisrakulise vaktsiiniga Araabia Ühendemiraatides.\nModerna vaktsiin peaks jõudma kolmanda faasi uuringutesse juulis. AZ/Oxfordi vaktsiini loodetakse jõudvat nn “compassionate programmi” selle aasta oktoobris, seda muidugi vaid juhul kui kõik 3 faasi uuringutes hästi läheb. 25. juunil andis Hiina kesksõjaväekomisjon piiratud kasutusloa (1 aasta ja kasutamiseks ainult sõjaväelastel) CanSino Biologics vaktsiinile põhinedes pelgalt 2. faasi uuringutes saadud positiivsetele tulemustele. Minu arusaamist mööda hinnati vaid immuunvastust mitte vaktsiini efektiivsust.\n15. Suremusest rääkides peab ennekõike vaatama millest räägitakse – kas haiguse suremusest (ingl. k. mortality) või suremuskordajast (ingl. k. case fatality rate) või infektsiooni suremusest (ingl. k. infection mortality rate - IFR).\nTänu läbiviidavatele seroepidemioloogilistele uuringutele saame arvutada ka IFR, viimane erineb riigiti sõltudes nii riigi elanikkonna vanusest (noorema elanikkonnaga riikides on IFR väiksem), meditsiinisüsteemi seisundist ja uuringu teostamise ajast. IFR kõigub 0,02% Jaapanis kuni 0,77% Milaanos; alla 70 aastaste hulgas aga 0%st Saksamaal (Gangelt) kuni 0,23%-ni New Yorgis.\nc. Eestis hospitaliseeriti vaid need, kes oma seisundi tõttu vajasid haiglaravi. Haiglaid ei kasutatud kontaktsete ega ka kergete haigete isoleerimiseks. Sellega välditi haiglate ülekoormust, mis oligi ju piirangute kehtestamise peamine põhjus.\nd. Eesti on ümbritsetud riikidest, kus nakatumise tase oli madal, mistõttu uute nakatunute sissetoomise võimalus oli väike.


51 aastat sagedane urineerimine Joog sooda tsüstiit\n51 aastat sagedane urineerimine.\nISBN Põhjus[ muuda muuda lähteteksti ] II tüübi diabeedi areng on tingitud elustiili ja geneetiliste tegurite kombinatsioonist. Siiski ei teki kõikidel inimestel, kellel on insuliini resistentsus, diabeet, kuna vara väärtuse insuliini sekretsioon, pankrease beeta-rakud on ka vaja.\nKüsimus, jällegi lingust. Paigaldati mõned aastad tagasi, uriinipidamatuse vastu. Algusest peale olen tundnud kubemes valu. Pole ka pidamatusele aidanud. Kaks aastat on kubemevalu on muutunud hullemaks, kiirgub enne magama jäämist jalgadesse ja kõhtu. Kas on võimalik seda lingu kirurgiliselt eemaldada? Vastus: Tere, saab eemaldada.\nEnne peaks aga täpsustama milline ling teile pandud, osade lingude eemaldamine raskendatud. Kas on olemas tabletid ja laserravi uriinipidamatuse raviks?\nOlen 35 aastane kahe lapse ema ja mul tekkis paar aastat tagasi uriinipidamatus kui ma köhin, jooksen jne. Kuulsinet on olemas tabletid ja isegi laseravi selle vastu. Mis kirurgiline ravi maksaks ja mida oleks mõistlik proovida? Vastus: Tere, teil on pingutusuriinipidamatus ja seda esialgu ravitakse võimlemisharjutustega. Spetsiaalseid harjutusi näete kliinik.\nMaksma peate visiiditasu 5 EUR. Noortele soovitaks ka Seksuaaltervise Kliinikut Tallinna kesklinnas, Mardi 3.\nEmakakaela vähiga seotud see küll pole, seega te ei pea muretsema. Uriinilekke osas peab ka naistearst teid üle vaatama. Perearsti juures soovitaks teha uriinianalüüsi. Uriinipidamatus peale sünnitusi Olen 29 aastane naine.\nKolme lapse ema. Mul on diagnoositud stress pidamatus, kuid usun, et olukord on natuke hullem kui lihtsalt stressist tingitud pidamatus. Peale selle,et mul on hüppamisel, jooksmisel, aevastamisel, köhimisel jne piss pûksis, siis on mul ka niisama seistes ja istudes piss püksis. St seda, et ma kohe tunnen kui niriseb.\nApteeker võrdleb: nende vahenditega saad leevendust kuumahoogudele!\nKoguaeg on sidemed kui kallutades valu allosas kõhtu vasakul ja kui ei ole kodus ntx siis kahjuks ongi nii, et vahetan poole tunni tagant pükse. Stress pidamatus tekkis 7 a tagasi, peale teist sünnitust. Hullem varjant tekkis peale kolmanda lapse sündi, eelmisel aastal.\nNähud ja sümptomid[ muuda muuda lähteteksti ] Diabeedi klassikalisteks sümptomiteks on polüuuria sage urineeriminepolüdipsia suurenenud janupolüfagia suurenenud nälg ja kaalulangus. Paljudel inimestel ei ole esimestel aastatel sümptomeid ja nad on diagnoositud rutiinse testimisega. Väike arv II tüüpi diabeediga inimesi võib omada hüperosmolaarset hüperglükeemilist seisundit väga kõrge veresuhkru tasemega seisund, mis on seotud teadvuse langusega ja madala vererõhuga. Tüsistused[ muuda muuda lähteteksti ] II tüübi diabeet on tavaliselt krooniline haigus, mida seostatakse kümme aastat lühema eluaega. See on osaliselt tingitud mitmetest tüsistustest, sealhulgas kaks kuni neli korda suurem risk südame-veresoonkonna haigustesealhulgas südame isheemiatõve ja insuldi korral; suurem tõenäosus alajäsemete amputatsiooni puhul ja haiglaravi suurenemine.\nStressuriinipidamatus ehk pingutusuriinipidamatus pole seotud stressiga. Põhjuseks on kusitit toetavate ligamentide ja vaagnapõhjalihaste lõtvumine, nõrkus. Sageli on see seotud raseduse kuluga ja sünnitustega, olulist osa määrab ka laste sünnikaal üle 4kg. Kindlasti on oluline naise lihastoonuse olemasolu, naise füüsiline aktiivsus, kehakaal, suitsetamine jne.\nMis see on ja kas see võiks mind aidata või saaks panna hoopiski kas põide 51 aastat sagedane urineerimine aparaat, mis pissivoogu annaks reguleerida. Urineerimishäired on hästi erinevad ja ka ravi on erinev.\nAnatoomia mees valu allosas kõhu\nOluline on teada teie 51 aastat sagedane urineerimine, mida võtate. Oluline on teada ka teie täpne kaebus, kas uriinileke pingutusel köhimisel, aevastamiselkas urineerite öösiti ja kui sageli ka päeval urineerite ja kas kaasneb valu sellega. Võimalik, et tuleks teid saata urodünaamilisele uuringule uroloogilekes täpsustab teie põieprobleemi kui günkoloogile jääb midagi ebaselgeks.\nPärast uriini kukkumist\nStis valu allosas kõhu\nKas tsüstiit võib vere väljalaskmine\nIndometatsiin valu kõhuga\nÄge valu kõhu all kõhu all oleva kõhu all\nÜliõpilaste urineerimine naistel\nTsüstiit kuidas seda ära tunda\nKui keemilise tsüstiidi raviks\nValusalt kirjutada nagu klaas


Kuidas arvutada Excelis olevate rakkude arv, millel on nullväärtusega väärtused?\nSiin näidatakse teile kahte meetodit, et lugeda Exceli mitterullväärtustega rakkude koguarvu. Palun sirvige lisateavet.\nVõrrelda valemiga nullväärtusega lahtrite arv\nKvotade arv, millel on Exceli väärtustega Kutoolsi jaoks erinevad nullväärtused\nEeldades, et teil on allpool toodud ekraanikuva andmete hulk. Lahtrite arvutamiseks, millel on nullväärtused, tehke järgmist.\n1. Loendamise tulemuse leidmiseks valige tühi lahtris (siin valin lahtri H1). Kopeerige ja kleepige valem = COUNTIF (A1: E8, "<> 0") sisse Valemibaar, ja seejärel vajutage sisenema võti. Vaata pilti:\n2. Seejärel loendatakse valitud vahemiku nullväärtuste koguarv ja kuvatakse lahtris H1.\n1. Ülaltoodud valemiga võite loendada null-null-rakke, mis sisaldavad ka tühikuid. Kui soovite ignoreerida nii nulli kui ka tühje lahtreid, siis palun kasutage seda valemit: =COUNTA(A1:D10)-COUNTIF(A1:D10,"=0"), Seejärel vajutage sisenema võti tulemuse saamiseks vaata ekraanikuva:\n2. Valides ülaltoodud valemid, saate arvutada raamistike, mille nullväärtused on reas, veerus või vahemikus Exceli väärtuses, muutmata rakuliini viiteid valemis.\nLisaks valemitele on Valige spetsiifilised lahtrid kasulikkus Kutools Exceli jaoks aitab teil kiiresti arvutada Excelis olevate väärtustega nullväärtusega rakkude arvuga.\n1. Valige vahemik, mida soovite mitterullarakkude arvu lugeda. Siis klõpsake Kutools > valima > Valige spetsiifilised lahtrid. Vaata pilti:\n2. Avasid üles Valige spetsiifilised lahtrid dialoogiboksis valige Rakk aasta Valikutüüp osa, täpsustage Ei ole võrdne aasta Konkreetne tüüp rippmenüüst ja sisestage number 0 tühja kasti. Lõpuks klõpsake OK nuppu. Vaata pilti:\n3. Seejärel avaneb dialoogiboks, et öelda teile, kui palju mitteläbilaskeväärtusega rakke on valitud vahemikus. Ja see on tõrjunud tühjad lahtrid otse juba. Klõpsake nupul OK nupp, valitakse need rakud kohe.


Günekoloogiline põletik? | Naistehaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nGünekoloogiline põletik? 16.11.10 / Naistehaigused\nselline küsimus, et mul olid tugevad alakõhuvalud, käisin erakorraliselt günekoloogi vastuvõtul, diagnoosiks oli tugev günekoloogiline põletik? Aga mulle täpselt ei täpsustatud, mis see on, mida see endast kujutab, millest on tingitud jne. Seega ma tahaks Teilt võimaliku vastuse saada, et ma enam-vähem teaksin, mis see günekoloogiline põletik on. Raviks Amoksiklav 500mg/125 mg ja Dolmen 25 mg. Oleksin väga tänulik, kui Te mind rohkem informeeriksite, eks olen ise ka süüdi, sel hetkel olin ähmi täis ja unustasin ise arstilt küsida.\nGünekoloogiline põletik on lai mõiste. Võib olla tupe ja emakakela põletik või on põletik ülenenud ja põhjustab munajuhade ja munasarjade ja emaka põletiku. Põhjustatud on see mingist tekitajast ja reeglina on see klamüüdia või aeroobne mikroob. Usun, et teilt võeti ka põletikuanalüüsid emakakaelast. Ma ei tea teie anamneesi ja kas teil on varem midagi sarnast olnud. Sageli kui varem on olnud, siis kordumisel on see kroonilise põletiku ägenemine. Põletik on diagnoositud ilmselt teil peale vaginaalset vaatlust. Reeglina on ka suureneud voolus ja valud alakõhus ning katsudes on munajuhade piirkond valulik ja tihenenud. Diagnoosi täiendab analüüsi vastus, mis tuleb hiljemalt 5 päeva pärast.


Euroopa Liidu Infokeskus | Otsi küsimusi ja vastuseid | Mida kujutab endast "rändle nagu kodus" (roam like at home) põhimõte?\nMida kujutab endast "rändle nagu kodus" (roam like at home) põhimõte?\n15. mail 2017 kaotati EL liikmesriikides rändlustasud. Kehtima hakkas roam like at home (rändle nagu kodus) põhimõte, mis tähendab seda, et kasutades oma mobiiltelefoni reisides mistahes ELi liikmesriigis, ei pea selle eest maksma rändlustasu.\nIga juba sõlmitud varasemalt rändlusteenust sisaldav leping muutus automaatselt „rändle nagu kodus” lepinguks. Kõikide uute rändlusteenust sisaldavate pakettide rändlustariifiks sai vaikimisi „rändle nagu kodus” hind.\nSamas võivad mobiilsideoperaatorid pakkuda ilma rändlusteenuseta lepinguid või spetsiaalselt koostatud alternatiivseid rändlusteenuse lepinguid tariifidega, mis ei ole hõlmatud „rändle nagu kodus” eeskirjadega.\n1) Teie Euroopa\n2) Teabeleht: Euroopa Liidus kaovad kõigi reisijate rändlustasud – kuidas see toimuma hakkab?\n3) At a glance: EU abolishes mobile roaming charges\n4) KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/2286\n5) EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2015/2120


Kui palju ettevõtja peab seadustest teadma? - Pilvebüroo\nPalgatöölisel (kui ta just jurist või raamatupidaja ei ole), pole seadustega igapäevaselt vaja tegeleda. See vähene, mis sul reaalselt vaja läheb, on reeglina ajaleheartiklites korduvalt lahti räägitud. Ettevõtjal läheb juba keerulisemaks – ettevõtlusega seonduvad seadused peavad veidi rohkem selgemad olema . Probleem kipub olema selles, et sa isegi ei tea, mida sa peaksid teadma (ja tegelikult ei tea).\nEesti seaduste süstemaatilise liigituse leiab siit:\nPäris palju seadusi meil juba, eks ole? Juristid ja advokaadidki on meil spetsialiseerunud, tunnevad oma kitsast valdkonda hästi ja ülejäänut suhteliselt pealiskaudselt. Aga see pole veel kaugeltki kõik – lisaks on suur hulk määruseid (ministrite poolt antud rakendusjuhised, mis on samamoodi järgimiseks kohustuslikud) ja loendamatu hulk Euroopa Liidu direktiive ja määruseid. Lisaks veel Eesti ja EL kohtulahendid, mis seaduseid tõlgendavad.\nKui lähed vajaliku seaduse teksti peale, näed üleval menüüriba ja sealt valides Rakendusaktid – saad selle seadusega seotud määruste loetelu.\nMillised seadused on ettevõtjale kõige olulisemad?\nÄriseadustik reguleerib ettevõtete asutamist, majandamist, ümberkorraldamist ja lõpetamist.\nVõlaõigusseadus reguleerib kõikvõimalikke lepinguid. Äritegevus ju põhinebki lepingutel – üks müüb, teine ostab. Lisaks selle seaduse „katus-seadus“ Tsiviilseadustiku üldosa seadus defineerib suure hulga mõisteid, mis teistes seadustes kasutusel, lisaks hulk põhimõtteid (nt füüsilise ja juriidilise isiku õigusvõime, tähtajad ja tähtpäevad, nõuete aegumiste reeglid).\nTöölepinguseadus reguleerib töösuhteid. Lisaks töötervishoiu seadus, mis paneb ettevõtjale hulga kohustusi seoses töötingimustega, sh ka haigusraha maksmise.\nMaksukorralduse seadus on selle valdkonna „katus-seaduseks“, mis määrab ettevõtja kohustused ja käitumisjuhised.\nIga maksu jaoks on oma seadus, mis annab sellega seotud täpsed reeglid – olulisemateks on tulumaksuseadus, sotsiaalmaksuseadus, käibemaksuseadus.\nLisaks on maksuseadustega seotud hulk konkreetseid reegleid andvad määruseid (nt töölähetuste reeglid on kirjas määruses nimega „Töölähetuse kulude hüvitiste maksmise kord ning välislähetuse päevaraha alammäär, maksmise tingimused ja kord“ ja isikliku auto kompensatsiooni reeglid on kirjas määruses nimega „Teenistus-, töö- või ametiülesannete täitmisel isikliku sõiduauto kasutamise kohta arvestuse pidamise ja hüvitise maksmise kord“). Isikliku sõiduauto kasutamise kompensatsiooni kohta saad lugeda ka teisest atiklist lähemalt.\nMaksudest olen ma juba varem kirjutanud – e-raamat Maksuvabad kulud ettevõttes ning kogumikud Käibemaksu põhitõed ja Rahvusvaheline käibemaks, leiad need ikka https://pilvekool.ee/ e-poest.\nKonkreetsed tegevusala seadused\nJa siis on lisaks need seadused, mis on otseselt sinu tegevusalaga seotud. Näiteks raamatupidajatel on kõige olulisemaks Raamatupidamise seadus koos Raamatupidamise toimkonna juhenditega. Kui tegeled kinnisvaraäriga, siis on sulle väga oluline Asjaõigusseadus, mis kinnisasjade reeglid paika paneb. Audiitoritel on Audiitortegevuse seadus ja kindlustusseltsidel Kindlustustegevuse seadus. Ja nii edasi.\nSoovitus – kui hakkad ettevõtjaks valdkonnas, mida sa põhjalikult ei tunne, telli tunnike konsultatsiooni mõnelt kogenud juristilt, saad parema ülevaate oma valdkonna reeglitest.\nMis vahe on õigusbürool ja advokaadibürool?\nSisuliselt pakuvad mõlemad sama teenust: õigusnõustamine ja õigusabi erinevates valdkondades, kohtus esindamine, dokumentide koostamine.\nJurist on Eestis isik, kes on omandanud õigushariduse kõrgkoolis. Kohtus võib olla poole (hageja või kostja) lepinguliseks esindajaks jurist, kes on õiguse õppesuunal omandanud vähemalt riiklikult tunnustatud magistrikraadi. Eestis on juristide kutseorganisatsiooniks Eesti Juristide Liit.\nAdvokaadi tegevust reguleerib täiendavalt advokatuuriseadus. Advokaat on õigushariduse omandanud isik (jurist), kes on esitanud avalduse Eesti Advokatuuri liikmeks astumiseks ja sooritanud advokaadieksami. Advokatuuri liikmed on vandeadvokaadid, vandeadvokaadi vanemabid ja vandeadvokaadi abid (koondnimetus advokaadid). Seadus annab õiguse teatud toiminguid teha ainult vandeadvokaadile, näiteks esindada klienti Riigikohtus kassatsioonimenetluses. Üldreeglina on advokaatide tasumäärad juristide omast kõrgemad.\nKumba bürood peaks ettevõtja kasutama?\nIgapäevase õigusabi osas saab edukalt abiks olla jurist / õigusbüroo.\nVäga keeruliste äriühingutega seotud tehingute puhul on suurte advokaadibüroode kompetents laiem, sest suurematesse advokaadibüroodesse kuulub 10-20 advokaati ja nad on spetsialiseerunud erinevatele valdkondadele.\nÕigusbürood on tavaliselt väiksemad (sageli 1-5 juristi) , samas on nende eeliseks personaalsem kliendisuhe ning soodsamad tasud. Soovitame kliendil eelnevalt juristi poole pöördudes uurida, millises ülikoolis on ta kõrghariduse omandanud (tunnustatuim juristide seas on Tartu Ülikool ja TÜ Õigusinstituut) ja millist kogemust omab juristina praktiseerides (s.h. kas ta on tegelenud valdkonnaga, milles klient vajab abi).\nKuidas jurist saab ettevõtjat aidata?\nJuristi poole võiks alustav ettevõtja pöörduda juba asutamisel, kui plaanitakse tegema hakata ühist äri teiste partneritega. Sellisel juhul tasuks selgeks teha põhilised reeglid äriühingu juhtimisel ja vajadusel sõlmida osanike leping. Alati on vähem kulukas alguses asjad läbi mõelda ja kirja panna, kui hakata hiljem vaidlema.\nSama on lepingutega. Kui teema ei ole tuttav, siis annab jurist nõu, millised tingimused tuleks lepingus kajastada ja lepingu koostamisele või ülevaatusele tehtav investeering on märksa arukam ja soodsam kui kulutada kordades rohkem raha ja närve hilisemates kohtuvaidlustes.\nMõningaid konkreetseid ettevõtlusega seonduvaid seaduseid võib sul vaja minna, kohtulahendite ja EL õigusega ei maksa oma pead küll vaevama hakata, jäta need juristidele.\n| muudetud 12.05 2022 |


Kinnisväljendite kaastähendusest — Sirp\nKes ei oleks kuulnud väljendit tal on vesi ahjus. Igale põhiharidusega eestlasele ja ka keelt õppinud välismaalasele peaks see küll tuttav olema. Sellele aga, mis nähtus see keeleliselt on ja kuidas tekib, tavaliselt ei mõelda. Eks ta õige olegi, keele peale ei pea mõtlema, teda peab pruukima ja emakeele kõneleja üldiselt keeleviga ei tee. See tähendab, omaenda keele vastu ei eksi keegi. Ühiskeel on suurem kokkulepe ja see tipneb kirjakeele, normikeele, standardkeele kokkulepetega, mis eristab eesti keelt mõnest väheldasema staatusega keelest. Tulgem tagasi küsimuse juurde, mis nähtus see on, kui öeldakse tal on vesi ahjus. Enamik ehk teab ka öelda, et „nii lihtsalt öeldakse” või „see on kinnisväljend, metafoor”. Niisiis, see on kinnistunud väljend, enamasti on tegu tähendusülekandega, otseselt ahju ja vett ju keegi silmas ei pea, vaid väljendatakse mahlakamalt seda, et kellelgi läheb täbarasti. Suur oli minu üllatus ja lehelugemisest ei tulnud enam suurt midagi välja ühel kenal päeval, kui lugesin Postimehest, et ühel asutusel on aga hoopis tuli ahjus.1 Ma ei tea, et peale otsese tähenduse selle väljendi taga midagi oleks. Mõtlesin, et vahest liideti kokku kaks eri väljendit: tuli takus (’on kiire’) ja vesi ahjus? Igal juhul tiris see kummaline väljend mu lugejana sisust kaugele ja pani mõtlema keelele ja sellele, kuhu see teel on. See viimanegi ju metafoor. Keel käib mööda teed, läheb kuhugi, muutudes samal ajal. Kui saaks seda jäädvustada, tuleks ilus teekonnafilm …\nAsume nüüd tõsisema loo kallale. Nimelt on mulle viimasel poolaastal ajakirjanduses silma jäänud üks vahest sajandivanune väljend. September, Eesti Ekspress: Yana Toom – eestivenelaste mõistus, au ja südametunnistus.2 Detsember, Vikerraadio aastalõpusaade: Eesti jalgpalli aju ja südametunnistus Konstantin Vassiljev. 3 Mai, Tartu Postimees: Selliselt võib igaüks jõuda tuumani ja enda sisse vaadates mõelda, kas on ikka aus toetada süsteeme, millest me oma lapsele hoidume pisukestki tõtt rääkimast; kas piinapinkide ülevalpidamise rahastamine on see, milleks me inimesena oleme sündinud, milleks meil on antud au, mõistus ja südametunnistus, võime aru saada eetikast ja moraalist.4\nMidagi tuleb nagu meelde, tekib mingi tõrge, ei tahagi nagu edasi lugeda. Au, mõistus ja südametunnistus. Kes on seda öelnud? Mul on tunne, et olen seda väljendit kusagil kuulnud ja mälestused sellest on kuidagi … paatospunased. See ongi ju punase partei lipukiri: Partei on meie au, mõistus ja südametunnistus. Tänan siinkohal Vahur Kersnat, kelle raamatust „7 x 7” selle õõnsate sõnadega loosungi täies ilus leidsin.\nEelmine sajand oli alles küllalt hiljuti ja (meie kollektiivsest) mälust pole veel kustunud teadmine, et inimnäoline kommunism pole võimalik. Selle tõttu on sellel väljendil kaastähendus, millega peaks kirjutaja arvestama. Kui aga soov seda väljendit teksti lisada on nii tungiv, et vastu panna ei saa, siis tuleks tähele panna, et isegi osaline, muudetud või pööratud kasutamine (mõistus, au ja südametunnistus; aju ja südametunnistus) võib tekitada lugejas seoseid, mida kirjutaja pole silmas pidanud.\nVõib ju mõelda, et tegemist on irooniaga, osatamisega, siis võib ju isegi sobida, iseasi, kas lugeja selle iroonia sealt ka tabab. Yana Toomi intervjuu pealkirjana võib see isegi olla omal kohal. Tartu Postimehe tõsises artiklis eetilise loomakasvatuse vajalikkuse teemal tundub see väljend autorile vastu töötavat.\nMilline võiks olla moraal? Kinnisväljendid, isegi kui neid pole kummalisel moel segatud mõne teisega ega ole tekitatud uuskeelendit, ei ole alati head, need võivad tekstis oma elu elama hakata või autorit hammustada, metafoorselt muidugi. Kui see juhtub, on ka lugejal valus.\n1 Oliver Kund, Tallinnas puudub plats mootorrattaeksamiteks. – Postimees 04.05.2012.\n2 Andrei Hvostov, Yana Toom – eestivenelaste mõistus, au ja südametunnistus. – Eesti Ekspress 17.09.2011.\n3 Tiit Karuks, Lõpp hea, kõik hea. – Vikerraadio 28.12.2011, kl 12.17.\n4 Karin Bachmann, Küsimused sigaduste kohta. – Tartu Postimees 11.05.2012.


Petanque -- seltskondlik mäng vabas õhus\nPetanque'i mängimiseks pole palju vaja: vaid kuuest metallkuulist ja puust märkekuulist ehk snadist koosnevat komplekti ning väikest platsi, kus kuule loopida. Eestis mängitakse seda enim Tabasalus, aga ka Võrus, Väätsal ja Hiiumaal. Tabasalus on Eesti ainus petanque'i sisehall.\nPetanque on suhteliselt odav lõbustus, sest sama kuulikomplektiga peaks hakkama saama kogu elu.\n- Mäng sobib kõigile. Samas võistkonnas võivad mängida nii noored kui vanad, nii mehed kui naised või lapsed. Reeglite järgi on võistkonnad 1--3liikmelised.\n- Mängida võib igasugusel maastikul ja iga ilmaga. Kõige paremad on kruusaväljakud, kuid mängida võib ka suvilaaias, staadionil, pargis, metsalagendikul, rannas liiva sees. Saab auto- või rattamatkale kaasa võtta.\n- Pole vaja mingit füüsilist ettevalmistust ega koorma ka mängu ajal. Oluline on täpne käsi.\n- Võib hõivata suure hulga inimesi.\n- Võib teha ise mängureeglid, ehkki võistlustel mängitakse kindlate rahvusvaheliste reeglite järgi.\n- Aitab arendada kannatlikkust ja keskendumisvõimet.\n- Varustus koosneb vaid kuulikomplektist ja lapist, millega metallkuule puhastada.\nKuigi mängureeglid võib ise välja mõelda, on hea teada, et võistlusreeglite järgi on väljaku mõõtmeteks 15X4 m või 10X2 m.\nKust saada head kuulikomplekti?\nl Meil müüakse petanque'i kuule sedavõrd vähestes kauplustes, et targem on pöörduda maaletoojate poole (AS Fenar, AS Luhtamo).\nPakutakse nii harrastuskuule kui professionaalidele mõelduid. Hinnad algavad ca 500 kroonist.


Hiina Poly lülitab sisse tarnijad ja tootjad - Polüetüleenglülitid - TOLERANCE\nKodu > Toote > Plastikust seina pistikupesa > Poly lülitab sisse\nPolüstal on kruvide aktiveeritud õõnes seinakinnitus, mida saab kasutada paneelide, seinaplaadi ja seinakonstruktsioonide korral. Polügaaniline ankur on erinevates suurustes saadaval, et see vastaks õõnsa alusmaterjali kõige levinumale seina paksusele. Tugevast alusmaterjalist võib ankrut kasutada välimiste tiivade eemaldamiseks.\nNailon materjali polü lülitab\nMaterjal: plastiline, PA66 Pinnatöötlus: PA plain ja tsingitud Motiiv: elastsus, löögikindel, vastupidav, kerge, lihtne paigaldada, korrosioonikindlus Funktsioon: struktuurse konstruktsiooni pöörlemise vältimiseks kruvi kasutamisel ei pöörle õhku järgige. ...\nPolü lülitab kruviga\nTüüp: Polügaanilised kruvid Mahutavus: sõltub üksiktoote omadustest Pakendi detailid: lahtiselt (20 kg karbis), väikesed karbid (tavalised või trükitud), plastkastid, pulgad, ämbrid Ettevõtte eelis 1. Kvaliteet on meie kultuur 2. Tarne garanteeritud 3. Superior teenus...\nCustom Packing Poly lülitab sisse\nMaterjal: PA66 Kasutamine: Kipsplaat, puitkihtplaat, vineer. Värv: valge Tüüp: polü butterfly pistik Pakendi detailid: mitmesugused pakendamise võimalused: lahtiselt (20 kg karpid), väikesed karbid (tavaline või trükitud), plastkarbid, meie eelis 1. Vaba...\nLihtne kasutamine polü lülitab sisse\nToote nimetus: polüklotsid Tüüp: Betoon Anchor Port: Ning Bo Kvaliteet: kõrge tootlikkusega Pakendi detailid: pakendamata pakkimine: plastik + karbis + plaat kastis: väike valge / värviline / plastkarp + kartong + plaat Rakendus: tööstusharu sertifikaat: SGS, RoHS, CE...\nHiina juhtivate polütehniliste tootjate ja tarnijate juhtimisel pakume parimaid hulgimüügi- ja kohandatud teenuseid erinevate polükloriidide jaoks. Kui teil on huvi, võta palun siit. Samuti pakutakse tasuta näidist.


Otsi hotelle lähedal asukohaleIsland Tang\nPopulaarne just praegu asukohas Hongkong Bestseller Goodrich Hotel 92-94 Woo Sung Street Standardne kahe voodiga tuba broneeritud 1 minut, 48 sekundit tagasi Best Western Plus Hotel Kowloon 73 - 75 Chatham Road South Superior linnavaade broneeritud 3 minutit, 40 sekundit tagasi Jolly Guesthouse No.3D, Chung Sum Lane Superior kahene tuba broneeritud 4 minutit, 54 sekundit tagasi New Hoover Guesthouse E2, 3/F, Chungking Mansion, 36-44 Nathan Road Triple (Double bed + Single bed) broneeritud 6 minutit, 3 sekundit tagasi Marrigold Hostel 11/F, Block-D ,No.8 , Chungking Mansion , 36-44 Nathan Road Peretuba (2 täiskasvanut + 2 last) broneeritud 7 minutit, 27 sekundit tagasi Agodaga broneerimise suurepärased põhjused\nIsland Tang on vaid üks imepärastest kohtadest Hongkong's. Külalised võivad leida parimad hotellihinnad paljude Restoranid ja kohvikud'de läheduses vaid Agoda.com'ist. Olgu see mini hotel Central või The Upper House - paljud hotellid on Sulle saadaval Island Tang lähedal. Island Tang lähedaste hotellide ettetellimised on lihtsad Agoda.com turvalise on-line broneerimisvormi abil. Mugavate otsingumootorite ja ulatusliku informatsiooni abil on Hongkong hotellid hõlpsalt leitavad. Üha enam reisijaid valivad Agoda.com'i, et broneerida majutust Island Tang läheduses - kokku üle 150,000 hotelli seast kogu maailmas.\nHotellid läheduses paigale Island Tang lähim hotell\nPopulaarsed hotellid Island Tang lähedal


Sinu jaoks suurimad müsteeriumid? | Para-web\nPara-web / Muu / Üldteemad\n1 2 3 4 5 19 Järgmine »\n/ Sinu jaoks suurimad müsteeriumid?\nLehti (5): « Eelmine 1 2 3 4 5 Järgmine »\nSinu jaoks suurimad müsteeriumid?\nRE: Sinu jaoks suurimad müsteeriumid?\n(09-09-2017 07:30 )xcad Kirjutas: sellel müsteeriumiumil on NIMI ja see on Ventiil......\nNo ikka leiutasid. Muuseas tund varem nähtud inimene oli tõeliselt ühes Tartu linnas asunud kodus 26 aastat tagasi koos muude tegelaste grupiga. Maagia õpilane tollal. Ja ventiilil oli korralik kork peal. Autoventiil mis mitte kunagi nii ei trikita.\n(selle postituse viimane muutmine: 09-09-2017 20:28 isemaag.)\nLiitunud: Jun 2017\nIsemaag, miks keegi nii koledat asja peaks tegema, saad küsida talt?\n(09-09-2017 20:25 )Härra võrratu Kirjutas: Isemaag, miks keegi nii koledat asja peaks tegema, saad küsida talt?\nSee asi üldse polnud kole, maitea mis uitmõtted sul ilmnesid, minu jaoks tagantjärgi kõik on väga heasti, oma valla konstaabliga sai suheldud selle sündmuse tagajärjel ja justkui sõbraks saadud. Täiesti inimeste kombel. Just sellisel moel toimib kõige kõrgema taseme maagia, aga mina ainult olen isemaag, on minust kõvemaid kellega kokkupuude tekitab hämmastavaid nähtusi isegi minu jaoks. Tegelikult ma ei oska midagi kuid peast lolliks ka ei läe midagi seninähtamatut nähes, püüan aru saada.\nOk,mul on üks müstika pakkuda: KUS ON ARMASTUS?\nVaata, sa... sa vaikid! Sa ei mõista selle küsimuse peale vastata! - Ka mina ei mõista selle küsimuse peale vastata. Aga ma mõtlen järele ja... [leiab, et Toots on kadunud] püüan otsusele jõuda. [Lahkub.]\n(selle postituse viimane muutmine: 10-09-2017 00:36 Härra võrratu.)\nMul oli traktori t25 esimene rehf ööpäevaga tühi.Kui sai õhukumm pandud veepatta siis ei tulnud mulli ka välja.Õhukumm on kevadest siiani täis.Tegelikult on paljas õhukumm ümmargune aga veljel on ta kandilise kujuga.Kuskil on väike pragu mis nurga all lekib muud ei midagi.Pole siin müsteeriumi kuskil,puhas teadus.\nSeda kirjutan vastuseks isamaagi jalgrattale.\n(selle postituse viimane muutmine: 11-09-2017 01:32 mees 35.)\nArmastuse müsteeriumiga sellised lood, et vastust ei tea need, kes ei oska-suuda armastada\nNeed kes on selles energias ei saa isegi küsimusest aru.\nVaikus mõlemal juhul\n(selle postituse viimane muutmine: 11-09-2017 11:01 säga.)\n(11-09-2017 09:56 )säga Kirjutas: Armastuse müsteeriumiga sellised lood, et vastust ei tea need, kes ei oska-suuda armastada\n(11-09-2017 01:28 )mees 35 Kirjutas: Mul oli traktori t25 esimene rehf ööpäevaga tühi.Kui sai õhukumm pandud veepatta siis ei tulnud mulli ka välja.Õhukumm on kevadest siiani täis.Tegelikult on paljas õhukumm ümmargune aga veljel on ta kandilise kujuga.Kuskil on väike pragu mis nurga all lekib muud ei midagi.Pole siin müsteeriumi kuskil,puhas teadus.\nSulle endale kaa siis vastuseks. Ühes keldrikorruse elektroonikapoes ostsin hiina taskuraadio, müüja ütles ausalt et viga man, kruttisin tolle taskuraadio häälestusnuppu, oli viga man, poole skaala pealt kadus igasugune heli. Olin kindel et tean mis viga, ostsin. Kruvisin kaane lahti, viga ei leidnud, jätsin lauasahtlisse seisma, 2 aastat hiljem uuesti panin akud sisse, ikka oli vigane. Niisama vedeles mul laua peal, kolm nädalat hiljem kruttisin uuesti ja oli jumalakorras. Siiani vist ikka on korras, terve aasta pole huvi tundnud ja provokatsioonile ei allu ala et kas ikka on korras. Nii puhta häälestusega taskuraadiot mul oli ainult 1 kord kunagi varem.\nLiitunud: Dec 2015\n(13-09-2017 00:14 )isemaag Kirjutas:\nkülmjoode..... vahel annab ühendust ja töötab siis mitte.....\n(13-09-2017 15:40 )xcad Kirjutas:\nEI OLNUD külmjoode, no tule Thewaz appi. 30 kordse suurendusega mikroskoobi all vaatasin, kõik kõrgsageduse kohad koputasin läbi.\nPanin akud sisse, kruttisin uuesti poolteist aastat hiljem nüüd, nii hea selektiivsusega ja heliga taskuraadiot väga mitmete hulgas varem pole olnud, ostsin vigase ja ta ise sai terveks.\n(selle postituse viimane muutmine: 14-09-2017 23:11 isemaag.)\nVeel üks teaduslikult võimatu juhtum, teadlased kindlasti teavad kuid ei tohi rääkida enne kui on pensile saanud, muidu lastakse töölt lahti ja pole penssi ega küljealustki, kui teadus ei luba.\n1 nägupidi tuttav lennukite insener rääkis, et oskab oma pilgu kaudu asju liikuma panna, huvitavaid juhtumisi rääkis. Võtsin siis teeveeres põõsa küljest lehe säälsamas, sättisin oma peo peale, lasin tal vaadata ja näidata. Õhku see leht ei kerkinud, kuid hakkas imelikult vibama servalt servale. Tuult ei olnud. Vibreeris veel pool minutit hiljem, kui enam ta peale ei vaadatud tolle vaataja poolt. Täiesti lihtne ilma teaduseta lugu.\nKindlasti mitte suurim, kuid seletamatu- kummalise, paljuski naljaka juhtumiga siinkohal tegemist sellegipoolest.\nLugu siis järgnev: 80ndate aastate keskpaik, elik siis ajastu, kus tavainimese jaoks tundmatud suurused nii mobiilside, kui ka internet...\nVäiksem, kaheksast inimesest koosnev reisiseltskond, on suundunud kaheks nädalaks Leedu NSVsse suvepuhkusele- ringreisile. Nende hulgas siis ka mina.\nSelle aja jooksul kontakt Eestiga puudub.\nÜhel õhtul keerleb jutt eestimaise rajoonilehe ümber. Üks reisisellidest kirjeldab antud lehest loetud, kohaliku kooli teemalist artiklit, mida ta olla kindlasti lugenud just enne reisile minekut. Kummalisel kombel pole mitte keegi taolist artiklit lehes silmanud, tähele pannud, kuigi rajooni uudistega hoitakse ennast hästi kursis. Samas annab inimene edasi nii artikli täpse sisu, kui ka kirjeldab üksikasjalikult, sinna juurde, lehes ilmunud fotosid... Sinna see jutt jääb, paljugi mis võib olla. Kui ei pannud antud materjali tähele, siis ei pannud.\nAsja puänt seisis- seisab selles, et sama kirjeldatud artikkel, koos fotodega, ilmus tõesti antud rajoonilehes, kuid alles paar päeva peale meie Leedu reisilt kodumaile naasmist!\nElik, vanemates lehtedes polnud materjalist haisugi. Niisiis, kirjeldas kodanik sündmusi, mis polnud veel aset leidnud!\nPS. Igasuguse trikitamise- kokkumängu välistan täielikult.\nLiitunud: Jan 2017\nKuhu kaob raha,et teda kunagi küllalt ei saa?\nKust tuleb tolm,et teda kõik kohad täis on?\nLiitunud: Dec 2010\nPüramiidid üle maailma kõikidel kontinentidel on täielik müsteerium\nKui küsida ühe keskmise inimese käest, et kui palju ta teab püramiididest, siis esimesena tuleb meelde kindlasti Egiptuse püramiidid ja mõnel ehk ka siis võibolla Kesk-Ameerikas asuvad Maiade püramiidid. Reaalsus on aga selline, et püramiide on viimase 10 aasta jooksul avastatud igalt poolt, väljaarvatud Austraaliast. Ainuüksi Hiinas on avastatud nüüdseks 300 väiksemat ja suuremat püramiidi, mis on veel täielikult välja kaevamata. Samuti ka Inglismaal ja mujal Euroopas. Vanimaiks ja suurimaiks loetakse praegu 2006. aastal Bosniast avastatud viis püramiidi, millede vanuseks arvatakse olevat lausa kuni 26000 aastat. Seega tekib kohe küsimus, et kas kunagi ammu oli maa samamoodi globaliseerunud, kõik oli omavahel ühenduses ja jagati neid samu teadmisi ja tarkusi. Tehnoloogia on üks ja see sama, mis on nende ehitamisel kasutatud, ainult et kes ehitas väiksemaid ja kasutas natuke teisi materjale. Mida aeg edasi, seda rohkem ujub uusi avastusi pinnale, mis tõestavad hoopis midagi muud, mida meile on räägitud. Head piltide vaatamist!\nViimati mainitud link ilmselt lausa kubiseb faktivigadest. Rääkides püramiididest mainib ta kuni 200 tonniseid kivirahmakaid. Tegelikus,\nkeskmiselt on kiviploki kaal 2,5 tonni,esineb ka 15 tonniseid ja isegi mõni 70 tonnine. Kogu tõde.\nPüramiidid ehitati peamiselt liivakivist mitte graniidist.\n(selle postituse viimane muutmine: 14-10-2017 16:39 Punahabe.)\n(14-10-2017 13:18 )Marfa Ivanovna Kirjutas: Kuhu kaob raha,et teda kunagi küllalt ei saa?\nEsimest lihtsalt ei ole - seega ei saa ka kuhugi kaduda.\nAga tolm on küll müsteerium. Pühi palju tahes, ikka tuleb tagasi.\n(14-10-2017 17:46 )Nofretete Kirjutas:\nRaha probleemi ei ole kohe üldse......sest mida ei ole seda tõesti ei ole. Kui ei ole siis pole ka probleemi.....ka nii võiks asjale läheneda.\nImelikke kokkusattumusi olen endal täheldanud. Kui tekib mingi suurem probleem või jama siis tuleb neid veel lisaks. Kui mitte kohe aga lähiajal. Samas kui midagi plaanid saavutada või osta ja see pole hetkel jõukohane siis avaneb võimalus, tuleb vastav raha või avaneb võimalus, olukord või tulevad soodsad tingimused. Mitte üksinda materiaalses plaanis. Ja seda korduvalt\n(selle postituse viimane muutmine: 14-10-2017 18:11 xcad.)\n(14-10-2017 18:09 )xcad Kirjutas: Samas kui midagi plaanid saavutada või osta ja see pole hetkel jõukohane siis avaneb võimalus, tuleb vastav raha või avaneb võimalus, olukord või tulevad soodsad tingimused. Mitte üksinda materiaalses plaanis. Ja seda korduvalt\nJah kui universumiga ühte jalga astuda, siis on tunduvalt kergem hakkama saada.\nNäiteks soovisin väga, väga ühte raamatut, aga raha ei olnud. Ja jäigi ostmata. Siis aga üllatus, üllatus - raamatu autor tuli ise külla ja kinkis selle!\nOn olemas vibusaag, tootja nimi Sandvik. Ostsin selle ammuammu ja kõik oma küttepuud olen sellega saaginud. Laserkarastusega tera. Ametlikult normaalsed inimesed ei oska vibusae lehte teritada, mina oskan, praktika ikkagi. Ammune naaber küsis mu vibusaagi kasutada korraks, päev hiljem ta oli jälle ukse taga ja küsis: KUULE, ANNA VEEL SEDA ISELÕIKAVAT SAAGI. Mitte mingit maagilist teritamist polnud, lihtsalt jubeterav oli. Mis veel imelikum: Esimese korra kasutamise järel toodi saag tagasi, libistasin sõrmeotstega üle, tundus teravam kui enne. Küsisin veel et kas ta teritas. Ei olnud midagi muudetud.\nMüsteerium? Minule on SUURIM müsteerium eesti rahvas. Kuidas ta ikka nii LOLL ja harimatu on ja lisaks oskab enda keskelt keskmisest lollimad isendid etteotsa valib. Vaata seda "ratast" rasvane täissöönud lõust ja praktiliselt ei oska elementaarsetele küsimustele vastata. Ajab iba.....aga brüsselis milline õnnis nägu peas nagu kohe, kohe hakkaks kuhugi pugema. Tundub, et isegi rõivast lollim ja vastikum....samas aga iga rahvas väärib oma valitsejaid! Kui putja teeb mitme tunnise inervjuu siis talle esitatkse piisavalt ebameeldivaid küsimusi, aga vastab või pöörab naljkaks......vähemalt ei ole naeruväärne. Tahaks meite ratast näha sellises olukorras! Siis poleks vaja mingit naljasaadet teha võiks kohe hollivuuuudi maha müüa inglskeelsete subtiitritega. Järsku siin peitubki eesti "nokia" reaalelulised naljasaated?\n(03-11-2017 20:19 )xcad Kirjutas: Müsteerium? Minule on SUURIM müsteerium eesti rahvas. Kuidas ta ikka nii LOLL ja harimatu on ja lisaks oskab enda keskelt keskmisest lollimad isendid etteotsa valib. Vaata seda "ratast" rasvane täissöönud lõust ja praktiliselt ei oska elementaarsetele küsimustele vastata. Ajab iba.....aga brüsselis milline õnnis nägu peas nagu kohe, kohe hakkaks kuhugi pugema. Tundub, et isegi rõivast lollim ja vastikum....samas aga iga rahvas väärib oma valitsejaid! Kui putja teeb mitme tunnise inervjuu siis talle esitatkse piisavalt ebameeldivaid küsimusi, aga vastab või pöörab naljkaks......vähemalt ei ole naeruväärne. Tahaks meite ratast näha sellises olukorras! Siis poleks vaja mingit naljasaadet teha võiks kohe hollivuuuudi maha müüa inglskeelsete subtiitritega. Järsku siin peitubki eesti "nokia" reaalelulised naljasaated?\nValige ratas, inimkonna suurim leiutis. Koolis nii õpetati, ratas on inimkonna suurim leiutis . Ja nje vruu! TÕLGE: Ma ei valeta.\nRatas ja tõesti.....aga ka rõivas on andnud palju ilma rõivata paljas inimene poleks ju suutnud polaaraladele edasi liikuda! Rõivas ja ratas on suurimad leiutised.......aga eestis ongi ju põhimõtteliselt rõiva § ratta liit nagu püksid ja perseeee\nLisan veel ühe kummalise juhtumise. Ahja jõe veeres asub energiasammas, ülaltpoolt paika pandud, olin tol platsil koos paari sõbraga, seisin tolle energiasamba sees , teised samuti natuke aega, ainult mõni minut hiljem kui olin sellest välja astunud, tagasi vaadates leidsin et vaskuss oli end sinna rõngasse magama sättinud. KAS TA LIHTSALT MATERIALISEERUS? Hein tolles kohas oli nii lühike nagu muru, selliseis paigus ei kasva heina. Urge ligiduses polnud. Keegi ikka oleks märganud kui liigub.\nTeine moment kahh mõni päev tagasi: Metsarajal oli vaskuss kuidagi sassi läinud ja keset rada end magama sättinud. Tegin tal sambla sisse koopa, pistsin ta sinna ja katsin kinni.\nKas keegi teab, mida see tähendama peab?\nViimane hoiatus :(\nLiitunud: Nov 2017\nKui käesoleva postituse sisu ei sobi sinu arvates teemasse, kaeba administratsioonile. Parimat soovides.\n(05-11-2017 06:02 )xcad Kirjutas: Ratas ja tõesti.....aga ka rõivas on andnud palju ilma rõivata paljas inimene poleks ju suutnud polaaraladele edasi liikuda! Rõivas ja ratas on suurimad leiutised.......aga eestis ongi ju põhimõtteliselt rõiva § ratta liit nagu püksid ja perseeee\nNäe ka muudest teemadest leiab häid nalju, mitte ainult naljanurgast!\nEhkki müsteeriumid tähendavad minu teada saladusi.\nMüsteerium (vanakreekakeelsest sõnast μυστήριον mysterion, 'saladus')\n"Sinu teejuht ristiusku"-teema paadikapten 2 1,599 01-11-2013 11:24\nViimane postitus: excubitoris