fan ABURATSU Sports Bar & Hostel - Nichinan - Hotels.com\nKõik sihtkoha Nichinan, Miyazaki (prefektuur), Jaapan majutusasutused\nHostel südalinnas baaride/sohvabaaridega, Nichinan\n3-7-26 Iwasaki, Nichinan, 8870014, Miyazaki-ken\t, Jaapan\nAsukoht: Nichinan, südalinna piirkond\nObi kindlusevaremed – 7,7 km\nUdo tempel – 13,4 km\nEconomy ühetuba, 1 ühevoodi, suitsetamine keelatud, ühiskasutatav vannituba\nEconomy kahetuba, 1 lai voodi, suitsetamine keelatud, ühiskasutatav vannituba\nEconomy neljatuba, 2 kahevoodit, suitsetamine keelatud, ühiskasutatav vannituba\nMiyazaki (KMI) – 39 min transpordivahendiga\nAoshima raudteejaam – 30 min transpordivahendiga\nKohapeal iseteenindusega parkla (JPY 400 öö kohta)\nSports Bar on sporditeemaline baar, kus on saadaval ainult hommikueine.\nIseteenindav parkimine maksab 400 JPY öö kohta\nKas fan ABURATSU Sports Bar & Hostel võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, fan ABURATSU Sports Bar & Hostel pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab fan ABURATSU Sports Bar & Hostel ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas fan ABURATSU Sports Bar & Hostel pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nJah.Iseteenindusega parkimine maksab 400 JPY öö kohta. Parkimiskohtade arv võib olla piiratud.\nKas fan ABURATSU Sports Bar & Hostel lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on fan ABURATSU Sports Bar & Hostel kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah. Lähiümbruse söögikohti: Chelsea (7 min jalgsi), びびんや (12 min jalgsi), すみよしラーメン (3,3 km majutuskohast).\nMida majutuskohas fan ABURATSU Sports Bar & Hostel ja selle ümbruses teha saab?\nLähiümbruses saad nautida tegevusi nagu jalgrattarent, laevaekskursioonid ja matka-/jalgrattarajad. Lisaks saab ümbruskonnas nautida vabaajategevusi nagu kuumaveeallikad.\nBetty, 1 öö, reis, 31. dets 2018\nShota, 2 ööd, romantikareis, 22. dets 2018\nYOSHIHIRO, 2 ööd, reis, 22. okt 2019


Mayrhofen – Vikipeedia\nkoordinaadid: 47° 10′ N, 11° 52′ E\n179 km² (2018)\n47° 10′ N, 11° 52′ E\nValla asend Schwazi ringkonnas\nMayrhofen on linn ja vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Zillertalis Schwazi ringkonnas. Vald asub 633 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 178,78 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3794 inimest. See asub umbes tunni kaugusel Tirooli pealinnast Innsbruckist.\nLinn pakub mitmesugust suve- ja talisporti, sealhulgas suusatamine, matkamine, maastikurattasõit ja paraglaiding. Mayrhofen asub Hintertuxi liustiku lähedal, mis kõrgusega 3250 m üle merepinna on lumepiirist kõrgemal. Suusatada on seal võimalik aasta läbi. Mayrhofen paikneb Penkeni ja Ahorni mägede vahel, mis pakuvad suusaradu talviti ning maastikurattasõitu, matkamist ja paraglaidingut suviti. Ahorn pakub peamiselt kergeid ja keskmisi radu, kuid seal on ka pikk järsk must rada (endine punane), mis oli kunagi kiirlaskumise maailmakarikaetapi rada, kuid eemaldati kui liiga ohtlik. Penkenis asub Austria järsim rada Harakiri, samuti palju erinevate raskusastmetega suusaradu. Tõstukite abil on see ühendatud Finkenbergi, Lanersbachi ja Schwendau külaga.\nkolmetrossiline lahutatav gondeltõstuk Penkenbahn ja selle jaamad\nPenkenile jõuab gondlisüsteemiga, mis paikneb peatänaval Sport Hotel Strassi kõrval küla keskel, samas Ahorni köisraudtee, mis 2008. aasta seisuga on suurim Austrias (160 reisijat), paikneb linnakese lõunaservas. Mayrhofen on lumelaua-kallakuga küla, mille lõbustusparki spondeerib Vans ja lumelauahotelli Gasthof Zillertal omanik on Hollandi organisatsioon SAIKO Expeditions. Nii mägironija Peter Habeler kui ka kiirlaskuja Uli Spieß on pärit Mayrhofenist.\nAhorni köisraudteel on gondlid, mis võtavad peale kuni 160 inimest – need on suurimad Austrias. Gondli suurus tähendab, et seda saab kasutada "ujuva kohvikuna", kui ilm on halb.\nLinnake pakub ka eeskujulikku baasi matkajatele – seal on sadu selgelt tähistatud radu, mis sobivad kõigile alates algajatest, kes saavad jalutada piki Zillertali, kuni kogenud matkajateni, kes saavad matkata mägedes. Toimib eeskujulik bussi- ja rongiteenus, mõlemad piki orgu ja üles mägedesse.\nIgal kevadel (tavaliselt aprilli alguses) võõrustab Mayrhofen muusikafestivali Snowbombing. Alates esimesest toimumiskorrast aastal 2000 (mis peeti Risoulis Prantsusmaal) on Snowbombing kogunud palju tuntust ja lugupidamist elektroonilise tantsumuusika maailmas kui üks suurtest festivalidest. Mayrhofen võõrustab üritust aastast 2005.\nMayrhofen im Zillertali rongijaam\nMayrhofenis on üks raudteejaam, mis asub Zillertaler Bundestrasse kõrval. Jaam on lõpp-peatuseks kõigile rongiteenustele, mida opereerib Zillertalbahn, oru peamine ühistranspordi operaator. Raudtee jookseb Jenbachi ja Mayrhofeni vahel ja seal on mitu vahejaama, kust pääseb oru tuntud suusapiirkondasse: Zell am Ziller (Zillertal 3000), Fügen (Spieljoch) ja Uderns (Hochfügeni ja Kaltenbachi suusapiirkondadele). Raudtee tegutseb aasta ringi, kuigi suviti on ka mitmeid eriteenuseid, nagu aururongi teenus.\nZillertalbahn opereerib orus ka bussiliine, mis on regulaarsed ja katavad laia võrgustiku. Talviti on ka palju lisateenuseid, eriti suusahooajal, orgu külastavate suusatajate ja lumelaudurite rahuldamiseks.\nKõrgus: tipp: 2500 m (koos suusatõstukiga)\nMaastik: 157 km hooldatud nõlvu piirkonnas\nBad Tölz, Saksamaa\nBad Homburg vor der Höhe, Saksamaa\nBad Mondorf, Luksemburg\nSnowbombingu rajaäärne kontserdipaik\nSchwazi ringkonna vallad\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Mayrhofen&oldid=5857303"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:30, 22. märts 2021.


Füüsikaline evol.- ebapüsivatest elementaaroskamestest raskemate aatomite, tähtede, planeetide ja galaktika teke ja edasine areng. (4-5 milj.)\nKeemiline evol- aatomite ühin. molekulideks ning lihtsatest anorgaanilistest molekulidest keerukamate ja polümeersete orgaaniliste ühendite teke. (4,5)\nBioloogiline evol.- elu areng Maal esimestest elusorgan. tänapäevaste eluvormideni. Kohastumine -iga eluvormi ehituse ja talitluse sobitumine elukeskkonnaga; liigistumine- liigilise mitmekesisuse teke; organiseerituse muutumine-organ. anatoomilise ja füsioloogilise ehituse muutumine. (4)\nSotsiaalne evol- inimüh. Areng, s.o kultuuri ja tsivilisatsiooni areng. (2)\nPrantsuse loodusteadlane . Ta tegi\nkohastumine, maakihtides, kivistised, suhteline vanus, absoluutne vanus, embrüonaalne areng, molekulaargeneetiline võrdlus, pseudogeenid\nHeltsuuuu: Polnud just kõige parem. aga aitas ka enamvähem.\nLaural147: tsipa oli abi, aga pool materjali oli juba olemas\nGermoo: Halvematel aegadel käib kah\nEVOLUTSIOON Georges Cuvier- paleontoloogia rajaja 1) Mida sügavamad on maapõue kihid, seda erinevamad on kivistised. 2) Arvas, et liigid on loodud muutumatutena. Jean-...


FunEasyLearn on kerge ja lõbus uus viis saksa keele õppimiseks. Lisaks on FunEasyLearn äpid eraldi väga paljude võõrkeelte õppimiseks.\nÄpis on koos illustratiivsed piltid, foneetiline transkriptsioon ning hääldus, mis on lindistatud keele emakeelena rääkija poolt.\nSõnastik katab 15 teemat, mis on jaotatud 140 alateemaks. Kogu sõnastik on tõlgitud 59 keelde.\nByAnne Krull\t 16/10/2019 18/02/2021\nAndroid Screen Cast äpp võimaldab jagada oma telefoni ekraanipilti arvutis. Mõeldud android seadmetele. Hinda


MERIKAJAKAS | Padise Jahimeeste Selts\nMerikajakas on Eesti suurim kajakas, ta on umbes ronga suurune. Merikajaka nokk on kaunis sale, kollane, punase nasaralaiguga, jalad helekollased. Selg on tal hirmutekitavalt kiltkivimust ja ka tiivad on mustad, muidu on keha valge. Teda võime kohata üksnes merel, sisemaale ta ei tule. Alati leidub merikajakaid suurte linnade sadamates, kust nad koos väiksemate kajakatega ka laevu saatma lendavad. Lend on neil rahulike raskepäraste tiivalöökidega, aga sujuv. Saledad tiivad on seejuures lamedalt kaardus. Mõnikord jälitab see suur lind osavalt teisi linde. Merikajakas ujub sageli ning teeb seda hästi.\nTa on levinud kogu Atlandi ookeani põhjaosa ja viimasega ühenduses olevate merede rannikutel. Eestis oli ta varem suhteliselt haruldane, aga nüüd on ta arvukus pidevalt tõusnud ja ulatub juba üle poole tuhande. Osa neist elab kogu aasta Eesti rannavetes lahtistes kohtades, teised aga rändavad novembri lõpul või detsembri alguses soojema kliimaga aladele.\nKevadel saabuvad merikajakad oma pesitsuspaikadele märtsikuu teisel poolel, siis kui harilikult kõik ümberringi veel jääkaane all on. Paarid on selleks ajaks juba moodustunud ja need jäävad püsima ilmselt kogu eluajaks. Kevadise pulmamängu järel rajatakse kõrgemale rannaniidule, kaljule või laugkaldale, sageli kõrgemasse rohustusse pesa. See kujutab endast tegelikult lihtsalt suurt oksaraagudest, taimedest ja vetikatest tehtud kuhjatist. Peamiseks ehitusmaterjaliks ongi just Läänemere rannikule massiliselt välja uhutav põisadru. Pesad paiknevad meresaarel väikeste kolooniatena, harvem ka üksikult. Kui emalind aseme seestpoolt ka sulgedega vooderdanud on, siis algab munemine.\nMerikajakas muneb harilikult aprilli lõpul 2…3 muna. Haudumisel, mis kestab 26…30 päeva, osalevad mõlemad vanemad. Pojad kooruvad erineval ajal ja nende arenguaste on väga veniv. Alles poolekuuselt tekib neile korralikum sulgkate ja lendamist õpivad nad 1,5…2 kuu vanuselt. Kuni sügiseste hulguränneteni või soojematele aladele lendamiseni jääb perekond aga kokku. Oma perekonda hakkavad noored merikajakad looma kolmandal eluaastal.\nMerikajakas on küll kõigesööja, aga tema põhitoit on siiski kalad. Nii võib ta sageli ka kaluritele pahameelt tekitada, sest lõhub nende võrke ja sööb seest kalu. Peale selle teeb ta hulka kahju väiksematele kajakaliikidele, kelle poegi ja mune ta tihti ülbes rahus õgib, kartmata seejuures ka kogu koloonia rünnakut. Aga meresanitarina toob ta veeökosüsteemidele ka kasu. Kaitse alla ei ole see suur ja julge lind võetud, sest praegu talle arvestatavaid ohte pole.\n← HÕBEKAJAKAS\tKODUTUVI →


VENEMAA õHUSõIDUKITE RELVADE SAMUM-ARTSYSTEMI EKSPORT SOOVIB OSTA üLE KüMNE RIIGI - UUDISED\nVene "Samum" omab rahvusvahelist populaarsust\nVähemalt kümmekond riiki kavatseb omandada Vene super liikuva suurtükiväe paigalduse "Samum". See on märgitud Rosoboronexporti sõnumis.\nVenemaa toodangu mobiilne suurtükiväe süsteem "Samum" osutus populaarseks enam kui kümne riigi klientide seas.\nMeenuta õhusõiduki vastu paigaldatud seadet "Samum", mille eesmärk on kaitsta objekte taktikaliste võitlejate rünnakute, rünnaklennukite, helikopterite ja mõningate madalate ja äärmiselt madalatel kõrgustel töötavate UAV-de rünnakute eest. Paigaldise seadmed pakuvad õhu- ja maapinna sihtimisele automaatseid, poolautomaatseid ja käsitsi režiime.\nAlates selle kümnendi algusest on eksporditud 200 ühikut. Tulevikus on juba sõlmitud leping 20 Samumovi tarnimiseks.\nEkspertide sõnul on kaks "Samumi" versiooni: suurtükivägi ja suurtükivägi-rakett. Esimesed tabavad õhu sihtmärke poole kilomeetri kõrgusel ja maksimaalselt 2,5 km kaugusel. Teine on 3,5 km kõrgusel ja 6 km kaugusel.\nVaadake videot: KUIDAS TEHA VENE POP HITTI? ft. artjom savitski (Oktoober 2019).


Koti eesküljel organiseeritud taskud.\nAvaus joogisüsteemi lisamise jaoks.\nVihmakate koos ohutustule hoidjaga asub koti all.\nGreen Shape on VAUDE kvaliteedimärk toodetele, mille tegemisel on kasutatud ökoloogilisi tootmisviise. Sellised tooted peavad olema 90% ulatuses toodetud orgaanilisest puuvillast või ümbertöödeldud materjalidest, värvitud ökoloogilise VAUDE ecolour tehnoloogiaga või peavad vastama maailma kõige rangemale tekstiilitoodete standardile.\nTegevusalad: Jalgrattamatk, Jalgrattasõit, Matkamine, Multisport\nMõõdud: 52 x 24 x 25 cm\nMaterjal: 100% Polüamiid + 300 D Ripstop


Home » Review » Testosterone » Testo Max Review: Side Effects, kelmuse, Koostisosad, see toimib?\nTesto Max on teinud organisatsioon, mis on saadaval kaua\nKliinilised ponders kinnitavad nii, et see sisaldab võimeline testosterooni tõstes koostisosade\nPeale ümberehitamise lihaste korjab, Testo Max edasi seksuaalse kasu tabelis\nAllahindlused on saadaval lahtiselt ostab\nSel hetkel, kui tunnete, et teie abikaasa ei ole rahul oma tulemuslikkust ja püüab liikuda ühe teise suhe, võite kaotada oma kannatlikkust ja lõpuks depressioon väljub. Testo Max on toode, mis parandab keha kasvu ja valmistab end ülal elu, andes oma parima.\nVereringe on vajalik, et paremini keha funktsioon ja siin elemendid valitud toode võib teid punkti, kus voolab veri kiiremini, suurendades oma peenist. Parandades püstitamiseks annab teile võimaluse jääda kauem aega, kogudes maksimaalselt jõudu ja energiat. Siin elemente esineb selle toote protsessi toetama, tehes sa kindel oma töö võimete.\nToidulisand kaasas kõik vajalikud toitained, et parandada organismi üldist funktsiooni, kuid mõnikord see annab teile peavalu, juuste väljalangemine ja dehüdratsioon küsimusi. Niisiis, sa palutakse säilitada parema elustiili võttes tervislik toit.\nTesto Max Plussid\nSuurendab vastupidavust ja vastupidavust võimsus.\nAitab vähendada rasvu kehast.\nPaneb energiline ja lihaselised.\nParandab erektsiooni ja energiatarvet.\nSuurendab kiirevoolulistel verd.\nToetus lämmastiku retentsiooni hoida teid.\nKaasas olulist lihaskasvu.\nTesto Max miinused\nSaadaval kõrgem ja raske endale lubada.\nVõib reageerida keha tüüp andes kõrvaltoimeid.\nAmetlikul kodulehel on ainus koht, kuhu saab osta Testo Max. Praegu maksab $ 59,99. Iga pudel sisaldab 90 kapslit, mis on ühe kuu pakkumine. Krediitkaardid või PayPal on aktsepteeritud makseviise.\nKliendid on esitanud mitmeid ülevaateid ja tulemusi ning see on julgustav teada, et nad on kõik väga positiivne. Lisaks peaaegu iga inimene on esitanud viis läbi viis tärni nende tulemuste põhjal, kui kasutate Testosteroon Max.\nKuigi firma ei paku garantiid, et sul on teatud tulemuste kasutamisel Testosteroon Max, nad pakuvad seitsmepäevase tagasimakse perioodi, kui muudad oma meelt pärast ostmist täiendada. Kliendid saavad täies ulatuses tagasi saada selle aja jooksul mis tahes avamata pudelit toodet.\nKoht osta Testo Max\nTesto Max tohib osta Crazy Bulk ametlikul kodulehel. Mõned südametunnistuseta isikud võivad müüa läbi teise koha, kuid ostavad Crazy Bulk otse tagab teil on saada toode, mida küsitakse. Crazy Bulk pakub ka tasuta tarne, ülemaailmse, keegi, kes ostavad Testo Max. Lisaks on sageli raha säästmise tutvustusi kohta Testo Max Crazy Bulk kohas. Praegune edendamise selle kirjalikult on tasuta pudel Testo Max kui ostate kaks. Arvestades, et iga pudel sisaldab 90 testo max pillid, see on oluline viis säästa raha. Testomax ei ole hetkel saadaval Amazon ja GNC.


Kasutatud Peterson Pacific 5000g laasijad müügiks - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Metsatehnika > Peterson Pacific > Peterson Pacific 5000g\nKasutatud Peterson Pacific 5000g müügiks\nPalun leia altpoolt kõik kasutatud laasijad kuulutused mis on müügis. Te saate otse antud kasutatud Peterson Pacific 5000g laasijad müüjaga kontakteeruda kasutades kuvatud andmeid. Et otsingut kitsendada palun kasutage vasakul olevat navigatsiooniriba.\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Peterson Pacific 5000g laasijad müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Peterson Pacific 5000g laasijad. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


SÕNUM KOSMILINE VALGE VENNASKOND: KONTROLLI VÕI LASE MINNA? (JA KUIDAS SEDA LAHTI LASTA) - SÕNUMID TAEVAST - 2021\nKutsun teid osalema kosmilise Valge Vennaskonna sõnumis : kontrolli või lase lahti? (Ja kuidas seda lahti lasta). Kas soovite areneda ja ületada? Nautige seda põnevat kutset!\nKosmilise Valge Vennaskonna sõnum: kontrolli või lase lahti? (Ja kuidas seda lahti lasta)\n„Oleme duaalsuses, kui klammerdume millegi poole, lahenduses, mis meie arvates on parim, või kui lükkame kindlalt tagasi midagi, mida soovime oma elus välja saata või mida vältida“ (Sõnum Kosmiline Valge Vennaskond)\nKas teiega on teie elus kunagi juhtunud, et soovite tõesti midagi, aga ükskõik mida proovite, seda ei juhtu? Tahtsite rahasummat, uut abikaasat, uut töökohta, elukohta, tahtsite seda kogu oma olemusega, kuid seda ei juhtunud .\nOlete selles olukorras mitu kuud, isegi aastaid (võib-olla olete endiselt selles olukorras, kui jah, jätkake lugemist!\nJa kui sa mingil hetkel lased sellel minna ja ütled, et võib-olla pole sul seda vaja või kui leiad midagi muud “BOOM!”, Mida sa oled oodanud, juhtub see peaaegu imekombel. Miks ?!\nMinuga juhtus see tihti minu elus enne, kui ma mõistsin, et kui proovime olukorda kontrollida, jääme me sellesse olukorda, kuid kui laseme sellel minna, kui "millal", "kuidas" ja isegi "mis", siis Universum aitab meid, sest me ei kipu enam sellesse olukorda. Me pole enam duaalsuses .\n„ Oleme duaalsuses, kui klammerdume millegi poole, lahenduses, mis meie arvates on parim, või kui lükkame kindlalt tagasi midagi, mida soovime oma elus välja saata või mida vältida“ ( Sõnum Kosmiline Valge Vennaskond )\nKuni me hoiame kinni, ei saa asjad liikuda.\nKui soovite oma ellu midagi, peate selle laskma selle saamiseks. Kuidas lahti lasta?\n„Mida rohkem vabastate end teid piiravatest veendumustest, seda rohkem saab universum teid aidata, sest lubate seda teadlikult ja alateadlikult” (Sõnum Kosmiline Valge Vennaskond)\nEsimene samm on jälgida, kuidas te end tunnete. Kas tunnete end pinges või pingevabalt?\nKui olete pinges, pettunud, olete tõenäoliselt kahesuses.\nKui olete rahulik, lõdvestunud, õnnelik, olete tõenäoliselt lasknud sellel minna.\nTeise sammuna, kui mõistad, et oled pinges, kahesuses, võid kasutada lihtsat südame alkeemiaprotsessi, mis aitab sul sellest lahti lasta.\nPöörake tähelepanu oma tunnetele, öelge: "Kutsun kõiki oma osa olema selles suhtes duaalsuses". See alustab sinus liikumist, siis vii protsess lõpule, öeldes: "Tänan teid siin viibimise eest ja tervitan teid." See peaks kõrvaldama vähemalt ühe duaalsuse kihi.\nVaadake, kuidas te end tunnete. Kui pinged on endiselt olemas, korrake protseduuri “Kutsun kõiki oma olemuse osi, millel on sellega duaalsus”, laske energial liikuda teie sees ja lõpetage siis öeldes: “Aitäh, et olete siin ja tervitan teid”.\nKorrake neid samme, kuni tunnete end rahulikult. Võimalik, et peate seda kordama mitu korda järjest. Isegi kui teie peas jääb mulje, et see on sama, siis tegelikult on teie tunded iga interaktsiooni vahel erinevad ja lõpuks jätate selle täielikult . Iga interaktsioon puudutab teie taju erinevaid "aspekte".\nJätkake neid suhteid seni, kuni tunnete eneses pinget.\nMis juhtub, kui lased lahti?\nKui kasutate seda protsessi ja muutute rahulikumaks, muutub teie ettekujutus olukorrast ja see, mis näib olevat ainus lahendus, mida muuta. Ja saate rohkem ideid .\nSelle protsessi kasutamine aitab teil vabaneda mõtetest, veendumustest, mis teil on kogu oma elu jooksul pagasitükkidena kogunenud.\nMida rohkem te end piirate veendumustest, mis teid piiravad, seda universum saab teid aidata, kuna lubate seda teadlikult ja alateadlikult ( sõnum Kosmiline Valge Vennaskond ).\nMida rohkem te lahti lasete, seda rohkem võite saada inspiratsiooni tegutseda nii, et väljendaksite seda, kes te tegelikult olete, oma armastust, teenimisrahu, kogu oma potentsiaali ja palju muud. Universum saab teid toetada omaenda tegevuste kaudu, sest see saab inspiratsiooni.\nSelle asemel, et oma meelt kontrollida ja piirata.\nKui olete reisi alguses, siis arvatakse arvatavasti, et Daniel, te ei saa sellest aru, mul on seda tingimata vaja!\nAinus, mida ma teile öelda saan, on jälgida samme, mida ma varem jagasin, ja vaadata, kuidas teie ettekujutus olukorrast muutub.\nAutor : Lurdes Sarmiento, saidi hermandadblanca.org suure pere toimetaja ja tõlkija\nAllikas : kanaliks Daniel Desjardins\nAlgne URL : https://www.alchimieducoeur.com/blog/controler-ou-lacher-prise-et-comment-lacher-prise\nMaitreya: Vennad, laske end juhinduda lõpmatust, tõe valgusest


Meie kampaania lühifilmi "Vanaema, saa tuttavaks" eelarve kogumiseks lõppes väga edukalt: kogusime 4363 eurot kokku lausa 93 annetajalt.\nSuur-suur tänu kõigile hooandjatele!\nVõtame kõigi annetajatega kindlasti ühendust ning anname märku, kuidas nad oma auhinnad kätte saavad.\n4363€kogutud 4000€ eesmärgist\nSee projekt kogus toetuse 28.Jan.2021\nAitäh! Sinu toetusega on 3,33% eelarvest koos.


Tolmuimeja » See Toimib - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardTolmuimeja ja selle funktsioon\nTolmuimeja ja selle funktsioon\nKuidas täpselt tolmuimeja töötab? Millised on erinevused tolmuimejate vahel ehituses ja kasutuses? Millised täiendavad süsteemid on tolmuimejate jaoks olemas? Vastused nendele küsimustele on selles postituses.\nTolmuimeja põhiline tööpõhimõte on üsna lihtne: puhur käivitatakse tolmuimeja mootoriga, mis imeb õhku ja tekitab tolmuimeja toru otsa vaakumi.\nLahtised mustuseosakesed sattuvad imetud õhuga ja filtreeritakse välja tolmuimeja sees. Imetud õhk puhutakse seejärel uuesti välja pärast tolmuimeja teises otsas olevate mustusosakeste filtreerimist. Seda saab teha erinevas puhastatud olekus, sõltuvalt kasutatud filtritehnoloogiast ja seadme konstruktsioonist.\nPõhiliseks vahetegemiseks võib teha kotti tolmuimejaid ja kottita tolmuimejaid. Mõlemal on oma eelised ja puudused.\nKui kotti tolmuimeja kogub mustust suletud kottidesse, mida saab hiljem avamata täielikult kõrvaldada, tuleb tolmuvaba tolmuimeja, tolmuimeja (sageli raske tolmuga) tühjendada.\nKottita tolmuimejatel, eriti varrastel, on tavapärase puhuri asemel sageli nn tsüklotrontehnoloogia. Tsüklotronid tekitavad suure õhu kiirusega (kuni 200 km / h) keerise ja eraldavad mustuseosakesed tsentrifugaalseparaatoris. On üksik- ja mitmekordne tsüklon-vaakum.\nVäga oluline süsteem on väga väikeste osakeste (HEPA filtrid) väga tõhus filtersüsteem. Sellised filtreerimissüsteemid on eriti olulised allergikutele, sest isegi kõige väiksemad osakesed väljatõmbeõhu all imemise ajal võivad vallandada allergeene.\nEriti lemmikloomadele on olemas spetsiaalsed tarvikud ja isegi eraldi tolmuimeja loomakarvadele.\nMida peaksite otsima uue tolmuimeja ostmisel ja millised on selle töö ja disaini omadused, lugege seda postitust.\nVideo Board: ОБЗОР XIAOMI ROIDMI F8 РУЧНОЙ ПЫЛЕСОС 2 В 1 ТЕСТЫ, УБОРКА ДОМА И В АВТОМОБИЛЕ\nKuidas saab arvutada riba vundamendi\nSiin õpid kõike ribade vundamentide arvutamise, antud arvutusmeetodi ja väikeste hoonete jaoks oma plaanide kavandamise kohta.\nTee tabelist kõrgem - mõned huvitavad lahendused\nKuidas suurendada tabelit praktiliselt ja lihtsalt ning millised valikud võimaldavad täpset kõrguse reguleerimist, lugege sellelt postituselt.\nAnhüdriidist tasanduskiht: kuidas määrate munemise valmisoleku?\nKuidas määrata anhüdriidi tasanduspreparaadi valmisolek ja kui anhüdriidi tasanduskiht on valmis, on meie artiklis üksikasjalikult kirjeldatud.\nKuidas seadistada külmik korralikult\nNeed, kes oma külmkappi õigesti reguleerivad, säästavad energiat ja naudivad pikaajalist toitu, mis ei külmu. Me selgitame, kuidas see toimib sujuvalt!\nPakke prillid ja transportige need ohutult\nKlaaside turvaline pakkimine on nii peamine pakendiklass. Kuidas ja millised klaasid on väga turvalised, näitame teile siin.\nVala akrüülklaas: erinevad tehnikad\nAkrüülklaasi võib valada ka erinevalt (vee või lahuse põhjal). Vajuta siia ja tutvuge nende töötlemismeetoditega\nTee oma plaat portselanvärviga\nTe saate oma plaate valmistada spetsiaalsete portselanvärvidega. Näitame teile samm-sammult, kuidas teha plaadid ise.\nMillised tolmuimeja kotid vajavad?\nKuidas kergesti teada saada, millist tolmuimeja kotti vajate ja kust osta universaalseid tolmuimeja kotte, lugege siit.\nBetoonköögiplaat - millist hinda sa peaksid ootama?\nJahutage akvaariumi - mõned nipid\nKäsi- või sukeldumissaed?\nNii saate krohvides pragusid mitmel etapil parandada


Viis põhjust maksta naistele korralikku palka - Feministeerium\nViis põhjust maksta naistele korralikku palka\nEva Ladva 28.04.2015\nArvutused: Eva Ladva. Visuaalide kujundus: Birgit Pajust\nEesti naised on tublid, töökad ja haritud. Siin on viis põhjust, miks maksta meile sama palju palka kui meestele ning miks edutada mitte ainult mehi, vaid ka naisi.\nPalgalõhe on Eestis on muutunud kahetsusväärseks käibeklišeeks, nagu 1990ndate alguse kaubanappus. Sellest kirjutatakse kord aastas, seda uuritakse, kuid selle ees laiutavad kõik üksmeelselt käsi, nagu hallidel aegadel leivasabas seistes. Kuid erinevalt murrangulise ajaga kaasnenud majandusraskustest ei ole palgalõhe mitte näru paratamatus, vaid meie eneste valik. Jah, naised küsivadki vähem palka. Aga siin on viis head põhjust, miks maksta meile natukene rohkem, kui me tihkame töövestlusel küsida.\nTöölkäimine ei ole abielu\nÜkskõik, kui hästi Sass Henno oma metafoori, et juht võiks naistöötajat väärtustada nagu abikaasat, ka ei mõelnud, on see siiski võrdlemisi kohatu ettepanek. Ma ei soovi abielluda mehega, kes arvab, et ma tema jaoks töötan. Abielu eeldab üksteisele pühendumist ja teineteise ning pere eest hoolitsemist. Palgatöö on aga hoopis midagi muud. See on äritehing tööandja ja töövõtja vahel, milles töövõtja on alati nõrgem ja kaitsetum pool. Ehkki tänapäeval otsustab üha suurem osa inimesi vabakutselisteks või mikroettevõtjateks hakata, sest koostöösuhte vorm on sel moel märksa inimlikum ja väärikam, teenib lõviosa eestimaalasi oma igapäevase leivaraha siiski palgatööd tehes. Ja naistele langeb siinkohal sageli topeltvastutus ja -koormus. Laste eest on vaja hästi hoolitseda, tööandja nõuab priimat tulemust, samuti piitsutab kohusetunne takka. Ma ei ole näinud naist, kes laste kasvatamise kõrvalt vähem tööd teeks või väiksemat pühendumust üles näitaks. Küll olen ma näinud aga pereemasid, kelle jaoks on meeletu koormus väikeste laste kõrvalt igapäevaselt kontoris istuda ja kes teevad silmad ette parimatelegi ajajuhtidele. Sest neil on vaja olla ökonoomne ja efektiivne ja kiiresti otsuseid vastu võtta. Tööandja aga märkab vaid pikemaid lõunapause, laste haiguslehti ja telefonikõnesid hättasattunud pesamunale. Ehk oleks aeg Eestil tõeliselt 21. sajandisse astuda ning lisaks glamuursele e-residentsuse projektile turundada meie tehnoloogiliselt nutikat riiki nii, et ka emad paremaid kaugtöövõimalusi ja kontoritöötajatega samaväärset palka saaksid?\nVälismaalaste ees pole enam piinlik\n„Meil on Euroopa Liidu suurim palgalõhe!“ – „Uskumatu!“\nKreeka eeskujul negatiivsete uudistega rahvusvahelisel foonil laineid lüüa on muidugi omamoodi äge, aga kui nüüd päris aus olla, siis on see sõnum, mille me arenenud maailmale välja saadame, ikka väga piinlik. Sama hästi võiksime kirjutada järgmise „Welcome to Estonia“ kampaania tunnuslauseks „Me ei väärtusta oma naisi! Tulge ja värvake!“. See on veel plassim kui viimastel aastatel meedias kõlanud punastamapanevad etteheited, et noored haritud naised Eestist lahkuvad ja siin sünnitada ei suvatse. Sest kulla mehed, see näpp, millega te naiste suunas vehite, äigab teile endile tagasi kõige hellemasse kohta. Ükski noor inimene ei soovi kodumaalt jäädavalt lahkuda, kui tal on mõnusad tingimused luua pere, teha tööd, mida ta armastab ning teenida korralikku palka ja tunda end väärtustatud ühiskonnaliikmena. Kui inimesed jalgadega hääletavad, siis on see nii otsene tagasiside otsustajatele, kui üldse olla saab. Sellise nähtuse elementaarset ja samas murettekitavat iseloomu tutvustati juba enam kui kümme aastat tagasi Tallinna Ülikooli tudengitele kui avaliku halduse distsipliini põhitõde. Kui noored naised massiliselt Eestist lahkuvad ja tagasi tulla ei plaani, siis on midagi väga mäda Eesti riigis, mitte nendes ettevõtlikes naistes.\nArvutused on tehtud, võttes arvesse ühe aasta (2013) brutosissetulekute erinevust. Arvutused: Eva Ladva. Visuaalide kujundus: Birgit Pajust\nNaine tahab sind ennast, mitte su rahakotti\nKõigile veel koopaajastus elavatele inimestele olgu selgituseks öeldud, et meeste ja naiste aastatuhandeid kestnud näiline majanduslik ebavõrdsus oli tingitud mitte vääramatutest moraalipõhimõtetest, et naistel kui hapramatel ja üllamatel olenditel on inetu oma käsi määrida nii räpase kraamiga nagu raha, vaid sel lihtsalt põhjusel, et tollane majandussüsteem tingis väga selge tööjaotuse. Kuid, halloo, me ei ela enam kiviajas! Isegi keskajas mitte. Enamikel meist on kodus kanalisatsioon, taskus nutitelefon ja nii mõnelgi juba energiasäästlik elektriauto. Maailm ja ühes sellega majandus on kardinaalselt muutunud. Naisel ei ole tänapäevaste tehnoloogiliste võimaluste ja avatud majandusruumi juures vaja enam üksnes kodus leemekulpi liigutada ja lapsi kantseldada. Mis on selle juures kõige positiivsem meeste jaoks? Ajastul, mil naine suudab põhimõtteliselt ise endale väärika sissetuleku teenida ja muretu äraelamise kindlustada, on õige teda sel teel toetada, mitte takistada, sest ainult majanduslikult võrdsete võimaluste korral saad sina mehena olla kindel, et naine jahib sind ennast, mitte su raha. Maitse asi, aga minu meelest on võrdlemisi võigas kellegagi vallatleda, teades, et teine inimene näeb silme ees üksnes viiekümneeuroseid välkumas ja surub salaja vastikusest iivelduse alla.\nPalgalõhe ruineerib tervet Eesti majandust\nPalgalõhe ei ole ainult sotsiaalne probleem. Eesti väiksust ja palgalõhe suurust arvestades on tegemist ennekõike majandusliku probleemiga. Kõik need miljonid saamata jäänud maksutulu, kõik need tarbimisse tagasi suunamata jäänud summad… Soovimata keinsianistina mõjuda, kuid kas ainult minule tundub, et Eesti majandus võidaks tervikuna ja kasvaks jõudsamalt, kui meil ei oleks palgalõhet? Inimestena oleme kõik justkui emotsionaalsed loomad ja vastupidi klassikalistele mikroökonoomika õpikutõdedele teeme me võrdlemisi irratsionaalseid tarbimisotsuseid. Üks on kindel – me ostame rohkem ja investeerime julgemalt, kui me tunneme end turvaliselt ja kindlalt. Kindlasti teeme me seda rohkem siis, kui meil on lihtsalt rohkem raha, mida kasutada. Loogiline, eks?\nOkupatsioon ei ole ilus\nEnamik mehi, keda mina tean, ei tunne mingit vajadust sugude ebavõrdsuse status quo’d Eestis muuta. Sest neil on mugav ja turvaline ja pole ju täpselt teada, mida muutus endaga kaasa toob. Kui mõne aja pärast saabki parem ja vabam ja ilusam elu olema, siis muutus iseenesest on ikkagi ebamugav protsess, natuke nagu tundmatus kohas vette hüppamine. Umbes samamoodi mõtlesid paljud inimesed ka 1980ndatel. Ja mitte eriti kaugel Eesti idapiirist mõtlevad praegugi nii. Sest see ebavõrdne ja absoluutselt vääritu kohtlemine, mis tööl käivale naisele Eestis osaks saab, on sisuliselt võrreldav ühe väga inetu okupatsiooniga ja riigikorraga, mida enamik meist enam meenutadagi ei soovi. Miks te, kulla mehed, ei märka siis, kui väga vajavad naised täna Eestis oma annete ja tööpanuse väärtustamist ning väärikat palka? Koos vabadusega otsustada iseseisvalt nii oma karjääri kui ka teiste eluvalikute üle.\nAinus viis jõuda tasakaalustatud ehk õnnelike suheteni naiste ja meeste vahel, on maksta palka inimese tööpanuse, väärtushinnangute ja usaldusväärsuse järgi, mitte tema sootunnuste alusel.\nRiik hoolitseb naistöötajate eest paremini kui ettevõtja\nAvalikus teenistuses on üldine palgalõhe 9,5%. 2013. aastal sai mees keskmiselt kuus 1243 eurot ja naine 1125 eurot, aastas vastavalt 14 920 eurot ja 13 498 eurot. Horisontaalne palgalõhe on 6,4%, mis näitab, et sarnase vastutustasandiga ametikohal saavad naised keskmiselt 6% madalamat palka kui mehed.\nPotentsiaalsed miljonärist meespensionärid\n“Kui võtame näite, et 2013. aastal “kaotas” naine 3500 eurot mehega võrreldes aastas ja selle vahe investeerime 10% tootlusega (aktsiaturu keskmine ajalooline tootlus), siis 25. aastane naine kaotab 65. eluaastaks ehk pensionile minekuks 1,7 miljonit eurot. Siit moraal – kui mehed oma enamsaadud palga investeeriksid, oleksid nad pensionärina miljonärid!”\nAllikas: Jaak Roosaare, investor, “Rikkaks saamise õpiku” ja investeerimisblogi “Kuidas saada rahaliselt vabaks” (roosaare.com) autor.\nEva Ladva on avaliku halduse magister, kes tegutseb vabakutselise ajakirjaniku ja konsultandina.\nFeministeerium / 03.08.2020\nVarro Vooglaid esitab oma arvamusartiklis “Kodanikuühiskonna illusioon ja õigusriigi paroodia” valeväiteid\nTäna ilmus Postimees.ee arvamusküljel ja paberlehes artikkel “Varro Vooglaid: kodanikuühiskonna illusioon ja õigusriigi paroodia”, mis sisaldas valeväiteid. Palusime Postimehelt valeväited…


• Ole tänulik selle eest, mis sul on ja sa saad veel rohkem. Kui keskendud sellele, mida sul pole, ei saa sul mitte kunagi olema piisavalt. /Oprah Winfrey/\n• Tänulikkus ei tähenda hoiakut. Tänulikkus on miski, mis voolab su seest siis, kui midagi kogetut sind hingepõhjani puudutab. /Sadhguru/\n• Hommikul ärgates tuleks esimese asjana naeratada. Sa oled elus! Kas pole see kõigest kõige tähtsam? /Sadhguru/\n• Tänulikkusetunne on üks kõige kõrgema sagedusega tundeid, mida inimesed on võimelised Maa peal kogema. See on üks kõige kiiremaid teid sinna, kuhu soovid jõuda /või ära sealt, kus kannatus tundub väga suur olevat/. Iga olukord on millekski hea. Ja seetõttu, olenemata sellest, kas olukord tundub tore või kole, ütle nii: Tänan! Tänan! Tänan! või Tänan! Mis veel on võimalik? Kuidas saab veel paremaks minna armastuse ja teadlikkusega? Põhimõtteliselt tasub sellisel moel öelda kõige kohta, mis su isiklikus reaalsuses on või aset leiab. /Kreet Rosin/\n• Ära hülga tänulikkust enda sees lihtsalt sellepärast, et tunned end praegu kurva ja õnnetuna. Sul on vaja leida tänulikkus isegi kannatustes, hirmus ja valus. Sest just siis vajad sa seda kõige rohkem. /Barbara De Angelis/\n• Tänulikkus avab ukse universumi väele, tarkusele, loomingule. /Deepak Chopra/\n• Tänulikkus pole mitte ainult suurim voorus, ta on ka kõikide vooruste algallikas.\n• Elamine tänulikkuses nii kõikide õnnestumiste kui ka väljakutsete eest oma elus avab ukse tundmatusse, tuues avarust, jumalikkust ja piirituid võimalusi.\n• Ma ärkasin. Mul on riided, mida selga panna. Mul on kraanis voolav vesi. Mul on süüa. Elu on ilus. Ma olen tänulik. /autor tundmata/\n• Looduses on üks reegel: võrdsus, tolerantsus. See on aluspõhjuseks tänule. Millal sa viimati tänasid selle eest, et hingata saad? Et saad näha? Tunda ja kuulata? Käia kahel jalal siin maa peal, tallata heina ja rohtu? Kuulata lehtede sahinat ja linnulaulu? Millal sa tänasid metsast tulles metsa rahu eest, mis sa sealt kaasa said? Millal sa tänasid neid inimesi, kes sinust hoolivad? Millal sa kasvõi mõttes tänasid enda ema, isa, elukaaslast, lapsi, päikest, kuud, vihma, pilvi, lund, jääd, oma kodumaad, mesimummu, seda kägu seal puul? Tänutunne on kohane isegi siis, kui saad n-ö “laksu” elu käest – sa olid selle ära teeninud, sa lihtsalt ei mäleta, mille eest. Mida vähem sa vastu võitled, seda kiiremini lähevad rasked ajad mööda. Tänu on väga võimas vahend. Tänu on respekt. /Ingvar Villido/\nArmas ema, tänan sind kogu vaeva, kogu armastuse, kõigi kogemuste eest,\nmis läbi sinu on mu elus võimalikuks saanud.\nIlma sinuta poleks ka mind, tänan sind!\nMinu sisemine laps ja minu sisemine ema on tasakaalus ja harmoonias.\nSuhtun endasse armastavalt, et ka ülejäänud maailm saaks seda mulle peegeldada.\nMa andestan kõigile põlvkondadele selle, mida olen pidanud valeks\nning tunnistan iga sündmust kui püha õppetundi.\nAitäh, et andestus voolab mõlemas suunas\nja valin lubada enda ellu kergenduse, lihtsuse ja rõõmu!\nValin olla hoolas ja armastav ning õnnistan kõiki!\n• Too tähelepanu oma südamepiirkonnale ning hinga rahulikult ja ühtlaselt, pisut sügavamalt kui tavaliselt /5–6 sekundi jooksul sisse ja 5–6 sekundi jooksul välja/.\n• Kujutle, et sa hingad läbi südame. Sa hingad rahulikult ja sügavalt ja õhk liigub läbi su südame.\n• Jätka südame kaudu hingamist ja meenuta samal ajal mõnd olukorda, mil tundsid end hästi, mil su süda oli kerge ja täis tänulikkust. Tegu võib olla mõne kauni koha,\nhea sõbra või sulle kalli lemmikloomaga. Tunne tänulikkust, kasvata see tunne enda sees võimalikult tugevaks! Pane tähele, et su keha muutub rahulikuks ja lõdvestub.\nSu meelt täidab rahulolu.\nTänu teile olen ma tugevam. Tänu teile nägin, mida ma näha ei tahtnud. Tänu teile sain aru, mida mulle vaja on.\nMa tänan neid, kes mind armastavad…\nTänu teile mõistsin ma armastuse tõelist tähendust. Tänu teile on mu süda killuke suurem. Tänu teile on mu hing kübeke õnnelikum.\nMa tänan neid, kes minusse uskusid…\nTänu teile tundsin end väärtuslikuna. Tänu teile hakkasin uskuma iseendasse.\nTänu teile olen täna see, kes ma olen.\nMa tänan neid, kes kuuluvad mu ellu…\nTänu teile olen ma õppinud, mida tähendab ustavus. Tänu teile olen ma lammutanud enda ümbert müürid. Tänu teile olen ma mõistnud, mis on tõeline sõprus.\n/Power of Positivity/\n10 märki, et sul on elus kõik hästi\nMeeldetuletus tundmatult autorilt olla tänulik pisikeste asjade eest oma elus,\nsest need on kõige tähtsamad:\n1. Sul on katus pea kohal.\n2. Sul on kõht täis.\n3. Sul on hea süda.\n4. Sa soovid teistele head.\n5. Sul on olemas puhas vesi.\n6. Keegi hoolib sinust.\n7. Sa tahad saada paremaks inimeseks.\n8. Sul on seljas puhtad riided.\n9. Sul on unistus.\n10. Sa hingad.\nVirgugem ja olgem tänulikud,\nsest kui me täna isegi palju ei õppinud,\nõppisime me vähemalt väheke.\nJa kui me täna isegi väheke ei õppinud,\nei jäänud me vähemalt haigeks.\nJa kui me isegi jäime haigeks,\nei surnud me vähemalt ära – nii et… olgem tänulikud.\nMa olen iga päev tänulik…\nööde eest, millest said hommikud,\nsõprade eest, kellest sai perekond,\nunistuste eest, millest sai tegelikkus,\nja meeldimiste eest, millest sai armastus.


Jora » Arhiiv » Nukuteatri vastu\nIsemoodi paralleel »\nPäris huvitav lugemine The Times’ist. Et siis poliitnukuteater nagu kellegi noore daami peetav tuntud kohalik blogi ja muu sarnane muutub karistatavaks.\nSellist asja on muidugi üpris raske ellu viia ja ausalt öelda ei usu hästi, et see realiseerub. Vaja oleks aga seda küll – kui juba inglastele selline värk närvidele käib, siis meie jokist juhmistunud ühiskond vajab seda palju enam.\nHuvitav, kas siis keelatakse ka abirattad ära…?\nSee postitus tehti 12.02.2007 kell 06:39\trubriiki Arusaamad, Muljed. Kommentaare saad jälgida RSS 2.0 uudisevoo abil. Kommenteerimine ja tagasisideviited on hetkel keelatud.\n3 kommentaari postitusele “Nukuteatri vastu”\n12.02.2007 kell 11:50\nabiratta vastu tegelikult mul polegi midagi, las poiss ka mängib tähtsat nina vahepeal… aga igasugu siretkotkad ja ilmarid (kes oli miskipärast Silver Meikari blogis vahepeal autoriks märgitud) võiks küll ära keelata\n12.02.2007 kell 12:48\nTjah, aga see nina on väga valele poole. Vaata, mis Talnas viimasel ajal toimunud on. Ja isegi kui ta tahaks asju õiget moodi teha, siis see suur karvane käsi käpiku sees keerab asju ikka vastavalt enda tahtmisele.\n12.02.2007 kell 13:55\nTegelikult on originaalloo taust ja asjalugu veel räpasem, kui need kiidulood, mida inimesed iseenda või oma ettevõtmise kohta kirjutavad.\nTegemist on lihtsalt Euroopa Liidu PR ettevõtjate ja reklaamifirmade hirmuga, et nemad jäevad viimati nuccust ilma, kui inimesed ise ennast kiitma hakkavad ja ei telli enam täisteenust. Sest olgem ausad, peale selle, kui internetifoorumite arvamus ka müüma hakkas läks PR firmade jaoks väike ja keskmise suurusega ettevõtete käest raha kättesaamine nutuseks. See uus seadus Inglismaal ja hilisem EL direktiiv aga tooks taas kogu turu nende kätte tagasi.\nIsiklikult küll pooldan pigem enesereklaami või olgu siis minu käest tellitud reklaami, kuid talun ka seda, kui inimesel endal nutti on, et ennast kiidab. Selle kohta teadis juba vanarahvaski öelda, et kes see koera saba ikka kergitab…


~Yrmegardi töötuba~» Töötuba: blogi arhiiv » Eksperiment Muhu tikandiga\nYrmegardi töötuba » Töötuba » Eksperiment Muhu tikandiga\nTöötuba. Käsitöö päevik.\n« Eelmine postitus: Head uut… inspiratsiooni!\nJärgmine postitus: Kaks uut kõlamustrit »\nEksperiment Muhu tikandiga\nKolmapäev, 12. jaanuar 2011, 00:23\nOlen ka varem Muhu tikandit huviga vaadanud, aga peale viimast Mardilaata on huvi muutunud konkreetseks sooviks ise see stiil ära proovida.\nMardilaadal istusin ühe toreda vanamemme kõrval, kes muudkui tikkis erinevaid lillekesi ja lehekesi nagu muuseas. Kõrvalt vaadates tundus asi imelihtne. Eks ma olemasoleva kogemuse najal arvasin, et nii lihtne ikka ka ei ole, aga oleks pidanud rohkem kartma. 😀 Harutasin elemente tervikuna vähemalt 5 korda, ning lõplik tulemus pole ka kuigi ideaalne. Aga esimene katse ikkagi.\nSelline kotike tuli.\nTikand veidi suurendatuna:\nTikandi tagumine külg. Mõned pisted polegi tagaküljel nähtavad.\nNüüd võtan aega uue kogemuse seedimiseks ning siis proovin teiste asjade vahepeal veel.\nPostitus on avaldatud rubriikides Käsitöö, Tikkimine.\nSildid: käsitöö fotod, valmis käsitööprojekt.\nKommentaaridonkeelatud, kuid te saate avaldada arvamust oma blogis.\nWarning: count(): Parameter must be an array or an object that implements Countable in /data03/virt7814/domeenid/www.yrmegard.net/htdocs/ee/wp/wp-includes/class-wp-comment-query.php on line 405\nKommentaarid on keelatud.\nkolmevärviline lindudega vöö.\nAjakirjad ja raamatud (21)\nKõladega kudumine (72)\nEgiptuse diagonaalid (10)\nKahepoolne tehnika (8)\nKaks lõnga kõlas (3)\nKitsad diagonaalid (11)\nÜlespandud mustrid (7)\nMaterjalid ja tööriistad (33)\nAjalooline tikand (9)\nKaasaegne ristpiste (42)\nVarrastega kudumine (17)\nKäsitöö ja lapsed (11)\nAjaloolised esemed (14)\nAnchor artiklid Coats DMC esimene kangas ettevõtmine Filethäkeln leicht gemacht idee inimesed käsitöö fotod mulineed muljed ja emotsioonid mustrid möödaminnes naljakat nukud näidis plaanid puuvill raam siid tegemisel käsitööprojekt tehniline info teiste tööd teoreetilised arutlused tutvustus Valley lõng valmis käsitööprojekt viited Virunuka värten\nEravaldus (ristpistetikand) (4)\nHeegeldatud pikk linik (10)\nKalad pebble weave tehnikas (4)\nKass ja maamesilane (ristpistetikand) (4)\nKirjud lastesokid (3)\nKirjud lastesokid 2 (2)\nKootud lastekleit (8)\nLehtedega vöö (3)\nLilleminiatuurid ristpistes (8)\nLinnud (kolmevärviline pebble weave) (2)\nMajake aias (ristpistetikand) (2)\nNartsissid (ristpistetikand) (3)\nNimedega pael (7)\nOranž vöö kitsaste diagonaalidega (7)\nPael "Leek" (3)\nPäikesega vöö (4)\nPärsia kassipoeg (ristpistetikand) (20)\nTänav (ristpistetikand) (4)\nArhiiv Vali kuu oktoober 2012 (1) september 2012 (1) juuni 2012 (1) aprill 2012 (1) märts 2012 (1) veebruar 2012 (1) november 2011 (1) oktoober 2011 (1) september 2011 (2) august 2011 (2) juuli 2011 (1) märts 2011 (3) veebruar 2011 (4) jaanuar 2011 (6) detsember 2010 (2) november 2010 (2) oktoober 2010 (2) september 2010 (5) august 2010 (2) juuli 2010 (4) juuni 2010 (3) mai 2010 (2) aprill 2010 (7) märts 2010 (5) veebruar 2010 (3) jaanuar 2010 (2) detsember 2009 (4) november 2009 (6) oktoober 2009 (3) september 2009 (7) august 2009 (1) juuni 2009 (1) mai 2009 (1) aprill 2009 (3) märts 2009 (2) veebruar 2009 (5) jaanuar 2009 (5) detsember 2008 (2) jaanuar 2008 (1) detsember 2007 (1) november 2007 (2) oktoober 2007 (3) september 2007 (2) august 2007 (3) juuli 2007 (1) juuni 2007 (2) mai 2007 (4) aprill 2007 (5) märts 2007 (8) veebruar 2007 (7) jaanuar 2007 (6) detsember 2006 (5) november 2006 (6)\nPostitused ja kommentaarid.\nWarning: count(): Parameter must be an array or an object that implements Countable in /data03/virt7814/domeenid/www.yrmegard.net/htdocs/ee/wp/wp-content/plugins/wp-useronline/template-tags.php on line 282\nTöötoas hetkel viibivad: 2 külalist , .


- Kaalulangus kell 66\nKaalulangus kell 66, Kuidas saavutan 54,9 kg\nKuna minu elukaaslane pole eestlane ja on harjunud, et päeva põhitoidukord on just õhtusöök ja seda u. Abiellumisele järgnes 3 toreda lapse sünd ja 60 kg lisandumine.\nSiiamaani polnud ma väga tühja kõhtu tundnud. Kui Kaalulangus kell 66 väga minimaalselt. Eelmine nädal aga olid mul väga intensiivsed trennid, kaloraaž madalam, 3 HIIT-i ning tundsin ikka mitmeid kordi kuidas tahaks palju rohkem süüa.\nToidust mõtlen üsna palju ja pidevalt tuleb uusi ideid, mida tahaks süüa teha. Peediorsotto, hapuoblikasupp, tomati püreesupp, herne Kaalulangus kell 66, omlett, lavaširull, chilli con carne, mangokana, misopuder jne. Loomulikult ei puudu menüüst ka magusad toidud — kaerapannkoogid, magus puder, kohupiim kisselliga Kaalulanguse hoogu sailitamine Soomest toodud ülimadala kalorsusegamagus omlett, banaanijäätis.\nPikka aega oli mul viis jõutrenni nädalas, kuid juuli viimasest nädalast alates on olnud neli. Trennid on küll veidi pikemad, aga ma tunnen, et lihaste taastumine on palju parem. Trenni naudin endiselt ja motivatsioon on pigem kõrge. Eelmine nädal ületasin ennast, sest tegin intensiivsel nädalal mitmeid rekordeid. Tunnen, et jõudu oleks nagu isegi juurde tulnud. Juuli kolmandast nädalast lülitusid sisse ka HIIT sutsakad.\nÜks päev olin metsas umbes viis tundi, teine päev lausa seitse. Isegi minul jäi selg veidi kangeks, aga ma nautisin metsas olemist ikka täiel rinnal.\nKagu-Eestis on ikka ühed imelised metsad! Pärast metsas käimist tegin külakeskuse jõusaalis ka trenni, veidi poseerisin, siis järgnes HIIT ja lõpetasin lõõgastava ujumisega. Jõusaalist on vaid natukene maad vaja mäest alla minna ja oledki järve ääres. Vesi oli mõnus. Maal nautisin ka kokkamist ja ka vanemad tundsid minu roogadest rõõmu. Eile tulin õele külla, kokkasin siin head ja paremat ja tänagi olen jälle Keha rasva poletamine Kiire ning varsti õelapsega kinno Lõvikuningat vaatama.\nPere ja Kaalulangus kell 66 inimestega koos olemine laeb Sind ainult hea energiaga. Maal olles leidsin, et pole mõtet teise kaaluga kaaluda ning kodus täna läks üldse meelest kaaluda. Eelmisel nädalal viskas korraks ette prepi madalaima kaalunumbri — 60kg. Sellel nädalal ühe korra kui kaalusin, olin 60,9kg.\nEnesetunde pealt võin hommikuti juba öelda, kas kaal on sama, tõusnud või langenud ja sel nädalal pole kordagi seda head enesetunnet olnud. Üleeile ma murdusin. Mul oli tohutu energiakriis, teisipäevane metsaskäik ja üliaktiivne päev tõmbas mu energiast ilmselt nii tühjaks, et kolmapäeva õhtul ma lihtsalt sõin oma kaloraaži riisigalettidest üle. Järgmisel päeval jällegi tundsin end kergemalt ja ka seedimine muutus aktiivsemaks. Mõtlesin siis, et pole ammu ümbermõõte võtnud. Viimati tegin seda juuni lõpus.\nOtsisin oma sentimeetri üles ja panin andmed Kaalulangus kell 66.


Olen Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia avatud ülikooli kolmanda kursuse tudeng, kes omandab oma teadmisi seikluskasvatuse suunal.\nNoortega hakkasin tegelema juba 14-aastasena, kui minust sai kodutütar. Alustasin tüdrukute rühma „Päiksekiir“ juhendamisega - just sealt sai alguse minu matkamise ja looduslaagrite huvi, lisaks kujunes selleaegsest tegevusest välja minu praegune elukutse.\nAlates Kaitseliitu astumisest olen olnud abiks erinevate laagrite korraldamisel, vanemaks saades olen olnud ka laagrite läbiviija rollis. Lisaks laagritele on minu hobiks olnud matkamine: matkajana, võistlusmatkadel osalejana, korraldajana ja juhendajana.\nViimastel aastatel olen omandanud matka- ja loodustundmise kogemusi erinevatel suurvõistlustel nii võistluse turvalisuse tagaja kui ka läbiviijana. Sel aastal läbisin noorte tugiisiku koolituse, et toetada abivajavaid noori oma eesmärkide saavutamisel.\nLisaks koolis õpitule ja erinevate tegevuste läbiviimisel omandatud kogemustele olen ennast täiendanud nii elamuspedagoogika vallas kui ka noorte ja lastega tegelemise valdkonnas.\nAastal 2013 olin riskilaste laagri korraldajaks ja läbiviijaks, jälgisin Valgamaa noortekeskuste suvekoolis turvalisust, koolitasin end veematkade osas, läbisin köietöö koolituse ning tegin palju muud põnevat.\nMINU MOTO: Mõtle raamist välja ja näe ümbritsevat!


Õnnekatse | Lunar Explorer\nÕnne filosoofiline uurimine\nÜks huvitavamaid teoseid filosoofia ajaloos sündis 1748. aastal ja selle autoriks oli šoti filosoof David Hume, milles ta kirjeldas üksikasjalikult protsesse, mille abil sõnastame vaimseid pilte ja mõtteid. Inimliku mõistmise uurimise käigus kirjeldas Hume kujutlusvõimet ja selle toimimist detailselt, järeldades lõpuks, et me ei saa mõistuse kasutamist tuleviku ennustamiseks mingisuguse täpsusega õigustada. Selle põhjuseks on meelte ja kontseptsioonide muljete eristamine, meie arvates asjad, mis olid Hume jaoks täiesti erinevad töötlemisalad\n(Humeel osutus sellel tegelikult õigus, kuna kaasaegne teadus on näidanud, et mõtete jaoks kasutatakse aju erinevaid alasid kui meeli ja isegi erinevate meelte jaoks on erinevad alad). Kognitiivne neuroteadus on spetsiifiline väli, mis tegeleb mõtete uurimisega ise, kuidas meie ajud töötlevad selliseid asju nagu matemaatika, keel ja otsuste tegemine.\nMuidugi ei öelnud Hume, et me ei saa teha ennustusi, mis võivad tõeks saada või mitte, kuid ta ütles, et meil pole mõistuse kasutamisega õigustatud. Ta teeb teravat vahet sensoorsete muljete ja ideede vahel, kuna esimesed on empiirilised asjad, mida me oma meelte abil imendame, ja emotsioonid, mis neid meis õhutavad, viimane on kontseptsioonid, ideed, mõtted ja nii edasi, lühidalt öeldes: meie arutluskäik.\nKas te kujutate end õnnelikuna ette?\nSulgege minutiks silmad ja proovige end tulevikus mingil ajal õnnelikuks kujutada. Mida sa näed? Ilmselt näete ennast, eks? Kas näete mõnda soovitud asja? Võib-olla tõesti kena auto, suurepärane kodu, pisut parem figuur? On üsna tõenäoline, et teete seda. Lühidalt kujutades on sensoorsed muljed kõrvuti asetatud.\nVõibolla mitte. Võib-olla näete lihtsalt midagi lihtsat, näete end ilusal päikesepaistelisel rannal istumas. Teil pole vaja kõiki elu kellasid ja vile, vaid lihtsalt lihtsus hetkega, eks? Või võib-olla kujutluspildiks väljus lihtsalt vaimne pilt sinust naeratades.\nLühike vastus on ei, te ei kujuta ette end kogemas õnne.\nVõib-olla võite ette kujutada end õnnelikuna näivana, kuid see ei kujuta endast end õnnelikuna. Kujutad lihtsalt ette pilti naeratavast või võib-olla isegi mitte naeratavast, kuid vaatate kindlasti välja, kui aga kujutaksite ette, kui näeksite, kui oleksite õnnelik. See ei kujuta tegelikult ette rikkust, mida me nimetame õnneks, vaid kujutleme fassaadi, kujutist, mis sarnaneb sellele, mida tunneksite, kui oleksite õnnelik. Kuid te ei suuda tulevikus mingil hetkel ette kujutada, et tajub tegelikku õnnetunnet, kuna olete oma kujutlusvõimes piiratud objektide ja iseloomujoontega, mille olete meelte kaudu omandanud - mitte ideedega. Ideed jäävad õnne piiridest välja. Lubage mul näidata, mida ma mõtlen ...\nKuidas sa siis kujutad ette ainult punast värvi? Pole vormi, kuju, kontuuri ega liikumist, pikendust, ainult punane värv ... päris lihtne, eks? See ei nõua palju pingutusi ja ma isiklikult ei kujuta ette muud kui vormitu punast.\nKas te nüüd kujutate ette lihtsalt õnne? Kas pole vormi, kuju, kontuuri, füüsilisi olendeid, mingeid jooni ega omadusi, mitte midagi, lihtsalt õnn?\nJa seda seetõttu, et õnn on mõistena täiesti ebaoluline, mistõttu see on nii raskesti saavutatav. Õnn on protsess. Esmalt kogeme õnne ja alles siis pöördume enda poole ja küsime: “Kas see on õnn?” millisel hetkel on juba liiga hilja, vastus on juba olemas - jah või ei. Kõik keerulised emotsioonid on mõisted, nad sõltuvad materiaalsest maailmast ja reaalse maailma olukordadest, et anda neile alus tegelikkuses, ja sõltuvad meie teadvuse koosmõjust praeguste hetkedega - füüsiline reaalsus on vahend, mille kaudu õnn saab olema siis, kui reaalsuse koostisosad loovad õnneliku protsessi ja aju suudab ette kujutada ainult materiaalseid asju, ta ei suuda ette kujutada keerulisi emotsioone. Ta suudab ette kujutada materiaalset maailma, millel see õnn võib sündida, kuid ei suuda üldse ette kujutada õnne - ei iseenesest vaakumis ega koos füüsilise vormiga ... see näeb ainult füüsilist vormi. Meil lihtsalt puudub võime ette kujutada õnne ilma pikenduseta, nagu näiteks võime kujutleda punast värvi ilma pikenduseta.\nDavid Hume'il oli palju öelda selle kohta, kuidas me asju ette kujutame, mõistuse piiramatu potentsiaal ette kujutada asju, mida ta sooviks, kuid täielik suutmatus ette kujutada asju, mida algselt meelsus ei võtnud. Me võime neid mõelda abstraktselt, kuid me ei suuda neid ette kujutada, nii nagu ma ei suuda ette kujutada liikumise kontseptsiooni isoleeritult, ilma objektita ja õnn on märkimisväärselt keerukam kui midagi, mis on nii algeline kui liikumine.\nKui me kujutame ette midagi, mis teeb meid õnnelikuks praeguses hetkes, kus me praegu elame, siis kogeme selles hetkes äkki midagi muud. Oletame, et kujutame end ette mingil kindlal ajahetkel tulevikus, kus kõik on suursugune, läbimõeldud ja täiuslik - just nii, nagu meile meeldib. Selles hetkes, kus me elame, võib see vaimne pilt, mille me loome, teha meid praegu mõistlikult õnnelikuks.\nMe ei kujuta endiselt tulevase õnne ette, tulevasel ajahetkel oletatud kujutise ja meie endi vahel on lahusus, seetõttu oleks iga selline vaimse kujutamise tulemusel saadud hetkeline õnn jama, nõrk ja üsna impotentne - sellel puudub praeguse hetke muljete jõud - puudub olukord; kahjuks üritab see enamus inimesi oma "õnne" tuletada.\nNagu filosoof Henri Bergson mälu ja kujutlusvõime kohta õigesti märkis:\n“Tajumine, kui palju me siiski tunnistame (ja õigustatult), et mälestused sisenevad ja värvivad kõiki meie ettekujutusi. Nad on oma olemuselt üsna erinevad. Mälestus on puuduva objekti kujutamine. Me eristame nõrga koputuse kuulmist ukse taga ja nõrga mälu kuulmist valju häälega. Me ei saa tunnistada selle väite paikapidavust, et tajumise ja meenutamise vahel on ainult intensiivsuse erinevus. "Kuna meie ettekujutus oleviku objektist on midagi selle objekti enda kohta, peab meie puudutava objekti kujutis, nagu ka mälus, olema hoopis teistsuguse nähtuse kui taju nähtus, kuna olemasolu ja puudumise vahel pole kraadi ega vaheetappe . ”'\nFakt on see, et õnn sõltub sellest, kas praegune hetk eksisteerib täies vormis ja hiilguses, ja see ei saa eksisteerida väljaspool hetke, kuna see ei saa eksisteerida väljaspool abstraktsiooni, kuna see on abstraktsioon ise. Õnn tuleb elada, et seda kogeda.\nNii nagu Hume näitas, ei saa me kasutada kujutlusvõimet asjades, mida meelsus pole varem sisse võtnud, nii nagu me ei suuda ette kujutada värvi, mida me pole kunagi varem näinud, ja see hõlmab mõisteid, mida me pole kunagi varem kogenud sensuaalselt.\nSeal, kus kaks filosoofi, Hume ja Bergson, kattuvad, on arusaamade maailm. Sensatsioonid on tunded, mille võtame reaalsest maailmast, mõtted on keele, matemaatika ja abstraktsioonide konstruktid, kuid taju on nende kahe kombinatsioon. Meie üldine arusaam on see, kui küsime endalt: “Kas ma olen õnnelik?” ja hankige vastus. Mõistame ja mõtleme mõlemad oma õnneks olemisse. See on siis, kui tajume end õnnelikuna.\nMiks see siis üldse oluline on?\nKuna unistamine võib meie tervisele olla kasulik stressi, ärevuse ja depressiooni vähendamisel, mida olen siin põhjalikult käsitlenud, ei too see meile kunagi midagi muud kui vaid väike õnnepala. See tähendab, et iga katse tõelist, sügavat õnnetunnet nautida tuleb pigem luua kui ette kujutada. Me ei suuda ette kujutada end õnnelikena ja me ei suuda ette kujutada asju, mis meie arvates teeksid meid õnnelikuks (ega õigustaks end lootuses, et saabub päev, mil sellised asjad kätte saame) ja sellega koos väidelda - peame hakkama oma õnne ehitama nüüd meie ümbruse toorainest, meie olukordadest ja see tuleb rajada praeguses hetkes - elades hetkes teise hetkena-ahelas-hetkena on kindlaim pilet õnnele. Õnne tuleb elada totaalsuses, just praegu tervikuna, kus mõtted ja aistingud loovad üldise taju harmooniale ja heaolule. See, võiksime öelda, on õnne mõistlik määratlus.\nSellega on seotud minu lugu Kuidas luua tähendusrikas ja kirglik elu, mille leiate siit. Ma soovitaksin teil see minna ja loodan, et olete praegu tegelikult õnnelik. Nagu tavaliselt, kui olete sellega kaugele jõudnud, tänan ja kiidan teid mõlemad.\n© 2019; Joe Duncan. Kõik õigused kaitstud\nNASA seab uue teekaardi Kuu baasile, meeskonnaga missioonidele MarsileKiire algusega sooline düsfooria, teaduslik arutelu ja kõne alla surumineFlorentine ja mina ehk kuidas ma õppisin muretsema filosoofia soolise probleemi pärastMiks teadus on valeKui reisiksite läbi kosmose piisavalt kaugele, kas naaseksite oma lähtepunkti?


Järjekordne ahistamisskandaal Tartu Ülikoolis: „Olen sulle isa eest ja sina mulle tütre eest, aga loomulikult saab meil olema seksuaalsuhe.“ | Elu\nOhvrid kahtlustavad, et ülikool vaatas asjale läbi sõrmedele professoriga kaasnenud kopsaka teadusgrandi tõttu.\nJärjekordne ahistamisskandaal Tartu Ülikoolis: „Olen sulle isa eest ja sina mulle tütre eest, aga loomulikult saab meil olema seksuaalsuhe.“ (190)\nTeleveeb, 15. jaanuar 2020 20:58\nJärjekordne ahistamissüüdistus Tartu Ülikoolis! USAst pärit välistudeng rääkis “Pealtnägijas” oma loo. “Meie suhe on liikunud täiesti uuele tasandile, kus ma olen sulle nagu isa eest ja sina mulle nagu tütar, aga loomulikult saab meil olema seksuaalsuhe,” oli muuhulgas üks häälsõnumitest, mille ahistamises süüdistatav professor kõnealusele naistudengile jättis.\nUSAst pärit Madeleine tuli Tartu Ülikooli magistrantuuri rahvusvahelise stipendiumiga õppima aastal 2017 ning lõpetas kaks aastat hiljem. Praegu on 25aastane vilistlane ülikoolis algatatud seksuaalse ahistamise juhtumi üks põhitunnistaja. Enne avalikkuse ette tulemist kõhkleb ta pikalt ega salga, et suudab intervjuud anda vaid rahustite toel, sest teema on valus ja piinlik.\n“Oleks tore, kui mina ja teised tüdrukud tunneks, et see asi saab lõpetatud, et midagi tehakse ikkagi ära, ja nemad ei ole selles süüdi,” sõnas ta.\nAhistamine ülikoolides on suur probleem\nJuhuslikult valmis üliõpilaskondade liidul just jaanuari alguses esimene uuring soolise ja seksuaalse ahistamise kohta Eesti kõrghariduses. “Tooksin välja uuringus osalenud inimesed, kes ütlevad seda, et ka uuringus sõna võtta on nende jaoks suur julgustükk olnud, et aru saada, et see, mis minuga juhtus, oli ahistamine,” ütles antropoloog ja uuringu läbiviija Ehti Järv.\n“Kui vaadata uuringu tulemusi, kui paljudel inimestel on olnud erinevaid kogemusi, alustades seksistlikest naljadest auditooriumis, kuni pikaajalise jälitamiseni, selliste vorst-vorsti vastu pakkumised, auditooriumi ees veidratesse situatsioonidesse sundimiseni, siis peaksime võtma nende kogemusi tõsiselt. Ma arvan, et kui selline hulk inimesi teataks, et neil on rahakotid ära varastatud, ei peaks me seda hüsteeriaks,” nentis uuringu nõustaja, Lõuna-California Ülikooli abiprofessor Aro Velmet.\nKüsitlus baseerus 21 ahistamist käsitleval küsimusel, millele vastas 1500 tudengit kuuest avalik-õiguslikust ülikoolist. Vastuste põhjal kutsuti süvaintervjuudele 30 inimest. Selgus, et 72,6% vastanutest oli kokku puutunud mingisuguse ahistamisega, enamasti verbaalsega, aga 14,7% on kogenud lausa füüsilist ahistamist.\n“Paljudel juhtudel ei minda kohe teavitama ei ülikooli ega politseid, vaid jõutakse paari aasta taguse asjaga psühholoogi juurde,” nentis Järv. “Selles uuringus näeme, kuidas inimesed veedavad aastaid depressioonis psühholoogi juures, kuidas nad vahetavad eriala, ülikooli, nende karjäär ei ole enam äratuntavalt see, mis oli enne seda kogemust,” lisas Velmet.\nVelmeti sõnul kattub Madeleine’i lugu paljus uuringuga, kasvõi selle poolest, kuidas ohvrisse suhtuti. “Kui nad räägivad sellest kellelegi, siis sageli esimene reaktsioon on, et katsu sellega kuidagi toime tulla, et ta ongi selline tüüp.”\nAsi jõudis ka seksini\nProfessor, keda Madeleine ja ridu teisi naisi ahistamises süüdistavad, eitab muidugi igasugust valesti käitumist. Kuid ainuüksi tema suhtlus “Pealtnägijaga” tekitab küsimusi. Kui saade detsembri alguses mehelt kommentaari küsis, ähvardas ta ERRi kohtuhagiga, et kogu asjast ei räägitaks silpigi. Tema versioon juhtunust tulebki välja antud hagist.\nKui osagi kaebustest tõele vastab, on tema akadeemiline karjäär eeldatavasti läbi. Kuna nii Tartu Ülikooli komisjon kui politsei alles uurivad asja ja professor andis ka “Pealtnägija” kohtusse, ei avaldanud saade tema nime ega detaile, mis aitaks teda tuvastada.\n“Olin rahaliselt keerulises, lausa meeleheitlikus seisus. Selle tõttu ei näinud ma mitmeid ohumärke, mis muidu oleksid silma jäänud,” tõdes Madeleine suhte kohta professoriga. Madeleine ja professor, kes on samuti välismaalane, tutvusid 2018. aasta alguses läbi spetsiiflise tutvumissaidi, kus saavad kokku nooremad naised ja vanemad mehed.\n“Ütlesin talle, et mul on ebamugav, sest tema on professor. Ta ütles mulle, et sellest pole midagi, et ta lihtsalt otsib kedagi, kes aitaks tal end Tartus sisse seada. Vastutasuks pakuks ta mulle süüa ja mina pidin kuulama tema probleeme, mis esmalt olid peamiselt tööalased. Aga siis hakkas ta rääkima oma elustiilist noorte tüdrukute seltsis ning suhetest inimestega Tartu Ülikoolis ja mujal,” meenutas naine.\nÜlikool kinnitab, et professor oli silmapaistev spetsialist, kes saabus laitmatu CVga, seda enam, et temaga kaasnes väga suur teadusgrant, mille saamiseks pidi läbima konkursi. “Siiamaani pole me inimeste tausta süstemaatiliselt uurinud, see ei kuulu isiku värbamisprotsessi juurde, et me küsiks üle varasematest töökohtadest tema tegevuse kohta,” rääkis Tartu Ülikooli endine akadeemiline sekretär Andres Soosaar.\nMadeleine ei olnud professori otsene õpilane, kuid puutus temaga ka koolis kokku. “Tema kabinet oli sama koridori peal, kus toimus minu magistriprogramm. Vahel kutsus ta mind oma kabinetti juttu ajama. Kui kandsin lühikest seelikut, siis ta tegi ebamugavaid märkusi. Selline elu kestis mõnda aega ja ma leppisin sellega.”\n“Kindlasti on see võimusuhe, tajutud alluvussuhe see, mis hoiab ka inimest suud lukus. See tuleb ka meie uuringus välja, kui on mängus tudengi hinded, akadeemiline karjäär, õpialane edenemine, siis see hoiab suu lukus,” selgitas Järv, miks Madeleine olukorraga võis leppida.\nMadeleine’i sõnul lõppes asi seksiga kaks korda. Ka professor ei eita advokaatide vahendusel seksuaalse iseloomuga tegevust, aga väidab hoopis, et noor naine trügis tema ellu ja algatas kontakte. Lisaks ütles mees, et naist ei tohi uskuda, sest tal on psühholoogilisi probleeme.\nMõlemal osapoolel on tõendeid, mis mõlema versiooni toetavad, aga üks kõnekam on häälsõnum, mille professor noorele naisele saatis: “Osa minust arvab, et olen neetud, sest ma muudkui üritan. Sa tunned mind, ma vajan nii palju lähedust ja seksi. Ja ma ei saa seda ei sinult ega temalt.”\n“Ta saatis mulle vahel helisalvestisi enda tegemistest. Mõnikord lihtsalt soovis abi mingi kursusetöö ettevalmistamisel. Mõnikord rääkis, kuidas kirg vaevab või kiimasus ei lase midagi teha,” tõdes Madeleine.\n“Meie suhe on liikunud täiesti uuele tasandile, kus ma olen sulle nagu isa eest ja sina mulle nagu tütar, aga loomulikult saab meil olema seksuaalsuhe,” oli teine sõnum, mille välisprofessor Madeleine’ile jättis. Professori väitel oli sõnum osa erilisest seksimängust, mida naine olevat ise soovinud.\nNoor naine aga ei katkestanud kontakti ega kaevanud kuhugi. “Ma kartsin keele- ja kultuuribarjääri pärast, tulla sellega välja, olles ise rahvusvahelise taustaga,” tõdes ta.\nSiiski oli Madeleine’il plaan asjaga edasi liikuda ning ta võttis ka e-maili teel ühendust politseiga. Kuid see ei läinud läbi ning see ajas naise paanikasse.\nJärv selgitas, et ohvrid ei pöördu politseisse süü- ja häbitunde ning hirmu pärast. “Hirm selle ees, et tegelikult sellega kaasneb ohvri süüdistamine,” selgitas ta.\nKui professor tegi pakkumise tema projekti heaks tööle hakata, oli Madeleine nõus. Kui siiamaani võikski loo maha kanda kui kahe täiskasvanu eraelulise suhte, siis tööandja suhe ning avalike rahade kasutamine annab uue mõõtme.\nPeriood oli lühike ja tasu polnud suur, aga sisuliselt maksis professor voodikaaslasele läbi ülikooli.\n“Ma olin väga eraklik, ma ei olnud vaimselt heas seisus ja mu rahaline olukord ei olnud ideaalne, seega ta kasutas seda ära, et mind endaga seotuna hoida, lootes ilmselt, et ma teeksin kõike, mida ta tahab,” rääkis Madeleine, kelle sõnul oli 2018. aasta tema elu kõige halvem.\nSiis otsustas Madeleine siiski asjaga avalikusse ette tulla. “Ma teadsin, et ta on jube, aga ma arvasin, et ta suhted vähemalt olid poolkonsensuslikud. Nüüd ma mõistan, et ta on kiskja ja jätkuvalt väga suur oht ülikoolis ning see ei ole ainult minu probleem ja see ei lähe lihtsalt ära,” ütles ta.\nÜlikool ei reageerinud koheselt ahistamissüüdistustele\nEsimesed kaks kannatanut, kellest üks oli Madeleine, võtsid ülikooliga ühendust juba mullu veebruaris. Ülikool ei võtnud kohe aga midagi ette. Soosaare hinnangul võis olla tegemist kommunikatsiooniprobleemiga. Professoriga vesteldi ülikooli poolt alles sügisel, õppeaasta alguses.\n"Reaktsioon oli see, et sellele isikule, kes kaebuse sai, tehti hoiatus," ütles Soosaar, lisades, et tema teada öeldi professorile, et kui ta veel midagi sarnast teeb, siis võib ta töö kaotada.\nSoosaare sõnul arvas ülikool, et sellega sai probleem õppeaasta alguses maandatud. Ohvrid aga kahtlustavad, et ülikool vaatas asjale läbi sõrmedele professoriga kaasnenud grandi tõttu, mis on mitu korda suurem kui summa, mille üle vaieldakse Tallinna tehnikaülikooli skandaalis.\nSoosaar eitab antud süüdistusi. "Ma arvan, et sellise mõttelise konstruktsiooni tegemine on päris meelevaldne. Ma arvan, et ülikoolis teadusraha suurus ei ole selline vahetuskaup, millega saab lunastada mingisuguseid käitumise probleeme või midagi sellist,” ütles ta.\n“Pealtnägija” leidis veel kolm naist, kes ütlevad, et kõnealune professor ahistas neid, ning inimesi, kes on tema ebasobivat käitumist pealt näinud.


Kas see ei ole korruptsioon?\nVasta kommentaarile 13. juuni 2019 23:29\nVõõrpankadest kaob Eestist iga päeva minema 3 miljonit Euri. Mitmete seaduste alusel maksuvabalt! Mitmed omaaegsed poliitikud on läbi panganõukogude saanud selle eest tasu ja mitmed pigistavad seda teades praegu silma kinni.\nVasta kommentaarile 13. juuni 2019 17:06\nAbielus kaitsepolitseiametniku Martin Perlinguga.\nLoll, see pole mitte huvide konflikt vaid koropratiivdemokraatia!\nTöömeest hinnatakse tegude järgi!\nVasta kommentaarile 13. juuni 2019 14:43\nPerlingu ajal on küll sündinud sajandikuriteod (praamlaevade hange, 2 miljardi rahapesu), aga lahendatud need pole!!!!!!!!! Isegi Edgar Savisaare paskvillile pole suudetud lõppu teha!?!? Ratase toetus näitab selgelt, et ta ongi nende lahendamise vastu, muud järeldust olla ei saa;(((


Mis on minu IP-aadress? – leidke Internetis oma IP-asukoht – rollmaps.com\nKui tellite Interneti-teenuse pakkuja (ISP), määratakse teile avalik IP-aadress. Enamasti kasutab seda avalikku IP-aadressi ainult teie. Kuid on teatud juhtumeid, kus Interneti-teenuse pakkuja võib sama avaliku IP-aadressi määrata mitmeks kasutuseks. Teie IP-aadress võib paljastada teie kohta palju teavet, sealhulgas teie asukoht, veebiajalugu ja seade, milles töötate. Meie loodud IP-asukoha otsimise tööriist aitab teil välja mõelda nii oma avaliku kui ka privaatse IP-aadressi.\nMis on minu IP-aadress – leidke oma avalik IP\n1 Avalik IP-aadress vs privaatne IP-aadress\n2 Staatiline IP-aadress vs dünaamiline IP-aadress\n3 TheVPNGuru IP-identifikaator\n4 IP-aadressi peitmine VPN-iga\n4.1 IP-aadressi peitmise sammud\n5 Mis on minu IP? – Järeldus\nAvalik IP-aadress vs privaatne IP-aadress\nTeie avalik IP-aadress on teie Interneti-teenuse pakkuja teile määranud. Mõnel juhul võite oma avaliku IP-aadressi edukalt muuta, lihtsalt ruuteri taaskäivitades. Muudel juhtudel peate uuele avalikule IP-le lülitumiseks võtma ühendust oma Interneti-teenuse pakkujaga. Teie külastatud veebisaidid ja teie kasutatavad rakendused saavad kõik näha ka teie avalikku IP-d. Mõni võib avalikku IP-d nimetada väliseks IP-aadressiks.\nTeie seade on privaatne IP-aadress, teiselt poolt on ruuter selle sellele määranud. See võimaldab teie kohalikel seadmetel ruuterilt ja üksteiselt andmeid saata ja vastu võtta. Privaatset IP-d tuntakse tavaliselt ka sisemise IP-aadressina.\nStaatiline IP-aadress vs dünaamiline IP-aadress\nSõltuvalt teie Interneti-teenuse pakkujast antakse teile kas a Staatiline IP-aadress või a Dünaamiline IP-aadress. A Staatiline IP-aadress on fikseeritud ja seda ei saa muuta, kui ISP ei muuda seda. Mis puutub dünaamilisse, siis see on määratakse automaatselt DHCP abil. Erinevus seisneb selles, et dünaamilised IP-aadressid vaheta sageli iga kord, kui kasutaja loob võrguga ühenduse.\nDünaamilisi IP-aadresse peetakse turvalisem kui staatilised. Põhjus on see, et staatilisi IP-sid saab jälgida. Ja dünaamilisi IP-aadresse on seevastu raskem jälgida pidevalt muutudes.\nNii saate teie kontrollige oma IP-aadressi TheVPNGuru IP-kontrollija abil.\n1. samm. Kui külastate TheVPNGuru ametlikku veebisaiti, teie IP kuvatakse ekraani ülaservas. See näeb välja selline.\n2. samm. Näete kõiki vajalikke üksikasju oma ühenduse kohta. Esiteks saate teada oma avalik IP-aadress.\n3. samm. Kui kontrollite allpool oma IP-aadressi, märkate, et teie privaatne IP ja riik teie elukohas on ka märgitud.\n4. samm. Lehe paremas servas saate kontrollida, kus te kaardil olete. Liikuda on lihtne – ekraanil on sinine kursor.\n5. samm. Samuti saate vaadata, milliseid VPN-e kasutada ja kuidas ka puhverserverit kontrollida. Ma räägin sellest, miks kasutada VPN-i hiljem artiklis. See pole veel kõik. Teie IP võib teie kohta ära anda palju rohkem asju, kui arvate. See ei puuduta ainult tegelikku asukohta. Kliki “Vaata rohkem üksikasju” et vaadata, mida ma selle all mõtlen.\n6. samm. Pärast seda tutvustatakse teie kohta palju rohkem üksikasju. Me räägime teie seade, osariik, linn, ja isegi brauser mida praegu kasutate.\nTeie IP-aadress võib kahjustada teie kohta palju teavet, kui keegi õigete tööriistadega püüdis seda kätte saada. Selle vältimiseks peate veebis juurde pääsema a abil Virtuaalne privaatvõrk.\nIP-aadressi peitmine VPN-iga\nTeie IP-aadressi on väga lihtne varjata või muuta. Kõik, mida vajate, on usaldusväärne VPN, millele saate täielikult usaldada. Virtuaalne privaatvõrk ehk VPN on teie (Interneti-kasutaja) ja teie ühendatud võrgu vahel turvaline ühendus. Pärast ühendamist on teie andmed krüptitakse ja sinu IP-aadress kleebitakse. Peale selle saate pärast oma IP peitmist selle riigi oma, kus valitud server asub. Seega nähakse teid selles piirkonnas praeguse elanikuna..\nSuurepärane on see, et jõuate kohale sisule juurde pääseda mida teie piirkonnas polnud kunagi saadaval. Näiteks kui elate USA-s, ei võimalda teie IP-aadress vaadata Ühendkuningriigis selliseid teenuseid nagu BBC iPlayer. Ühendades Ühendkuningriigi serveriga, saate siiski Suurbritannia IP-aadressi, mis on kõik, mida vajate Ühendkuningriigile ainuõiguslike teenuste kasutamiseks. Navigeerida on väga lihtne.\nTeisest küljest – VPN turvab teie veebiliiklust muutes avaliku WiFi kasutamise täiesti ohutuks. Häkkerid saavad teie kohta kõike teada, kui nad saavad juurdepääsu teie IP-aadressile. Küberkuritegusid tehakse sageli avalikes kohtades, nagu kohvikud, lennujaamad ja muud. Kuid VPN-iga saate alistada kõik need küsimused nupu „Ühenda” vajutamisega.\nVeel üks hea mainega VPN-i kasutamise eelis on see see ei pea logisid. Mida iganes te võrgus teete, on teie ainult teada. Kui mõni kõrge tsensuuriga riik proovib teie kohta üksikasju ettevõtte poole pöörduda, jäetakse see tühjade kätega. Mida nad algselt peaksid välja andma, kui neil pole midagi?\nIP-aadressi peitmise sammud\nVPN-i kasutamine on tegelikult üsna lihtne. Virtuaalses privaatvõrgus navigeerimiseks ei pea te olema ekspert ega asjatundja. Järgige lihtsalt järgmisi samme ja saate kõik korda.\nSamm 1. Esiteks tellige usaldusväärne VPN-i pakkuja. Kui te ei tea ringi, soovitame teil seda kasutada ExpressVPN kuna sellel on tohutu serverivõrk.\n2. samm. Järgmisena laadige alla ja installige nende VPN-i rakendus ühilduvasse seadmesse, näiteks Android, iOS, PC, Mac või Fire Stick.\n3. samm. Logi sisse oma VPN-i kontoga ja minge aadressile serverite loend.\n4. samm. Ühendage mis tahes serveriga sa soovid. ExpressVPN-il on rohkem kui 2000 serverit 94 riigis, nii et vali see, mis sulle kõige paremini sobib. Kasutasin näitena Suurbritannia serverit.\n5. samm. Kui olete ühenduse loonud, saate seda teha minge tagasi TheVPNGuru veebisaidile ja kontrollige oma uut IP-aadressi.\n6. samm. Lõpuks sirvige veebis anonüümselt ja minge mööda piirkondlikest piirangutest, kus iganes te ka ei viibiks.\nExpressVPN pakub püsivaid ja usaldusväärseid servereid kogu maailmas. See on suurepärane näide sellest, milline peaks olema tõeline VPN. Kui teile tundub, et teile nende teenused ei meeldi, võite saada kasu nende 30-päevase raha tagastamise garantiist või vaadata nende tabelit parimad VPN-id allpool olevas tabelis.\nMis on minu IP? – Järeldus\nOma IP-i tundmine on oluline asi, mida peate tegema Interneti-ühenduse kasutamisel. See on peamine põhjus, miks saate veebis surfata. Teie IP on sirvimise ajal võtmeks paljudele asjadele, nii et selle iga kord-ajalt muutmine võib teile kasulik olla suures plaanis, sealhulgas oma identiteedi varjamine ja piirkondlikest piirangutest möödahiilimine.\nPeida Kodi IP-aadress – kuidas kasutada VPN-i\nKuidas saada Ühendkuningriigi IP-aadress välismaal?\nUnlocatori VPN-i ülevaade – kas see on minu raha väärt?


Surm punaste käskude vedamise eest\nAASTAID HOITUD VALUS MÄLESTUS ⟩ Surm punaste käskude vedamise eest\n75 aastat on üks saare naine hoidnud endas valusat mälupilti metsavendade kuulidest tabatud vanaisast, kes mõned päevad hiljem haiglas suri. Eakas mees pidas Luulupes postitalu ja toimetas inimestele muu posti hulgas kohale võimude käske. Normide ja muude kohustuste kohta. See oli ta veresüü.\nNüüd, kus Saaremaa vabadusvõitlejate ühing avab täna Luulupe külas mälestuskivi nõukogude võimu vastases relvastatud võitluses langenud metsavendadele, otsustas vana naine valusa mälestuse hingelt ära rääkida.\nTa ei tee seda oma nime all. Nimetame teda Salmeks.\nSaaremaa vabadusvõitlejate ühingu juht Jaen Teär tõdes mõni aeg tagasi, et metsavennad, osa vabadus- ja vastupanuvõitlusest, on saarlaste silmis rehabiliteerimata.\n"Metsavendlust ja sõna "metsavend" praegu isegi kardetakse," ütles Teär.\nJah, metsavendade või end metsavennaks nimetanud kurjategija käe läbi langenute sugulased ei ole kunagi andestanud. Kaabakad ja röövlid, kiruvad nad.\nEestimeelsed aatemehed, raiuvad vastu metsavendlust heroiseerivad vabadusvõitlejad. Mõni solvub, kui väita, et metsavend "hukkus". Metsavennad "langesid", nad "mõrvati".\nTerminite üle võib vaielda, kuid elu pole mustvalge. Nii nagu pole lõplikku ajaloolist tõde, mida mõned militaarajaloo huvilised taga ajavad.\nKui kirjutasime lehes, et kurikuulsaima metsavenna Elmar Ilbi (elu)kaaslane Redese Toomson oli koolivenna mälestuste järgi julm noor naine (nagu mäletavad ka paljud eakad saarlased), siis olevat see kindlasti vale. Sest Redesega isiklikult kohtunud inimene on ju kirjutanud: "Minu arvates oli naine väga kena, helehallis taljes mantliga, mida ta seljast ei võtnudki, kuigi tuba oli soe."\nSee kohtumine toimus Pärsamal pärast 1949. aasta märtsiküüditamist.\nÜks külalistest oli vuntsidega mees ja Urve arvas, et see on Ilp. Hiljem selgus, et siiski polnud. Küll on ta kindel, et meestega olnud naine oli Redese. Noor naine istus nende köögilaua äärde ja vaatas Urve koolivihikuid.\nPraegu Raplamaal elav Urve ütleb, et külarahva hulgas oli metsavendade ees pigem väike hirm, samas neid ka kiideti, et tublid mehed. Metsavennad olid ettearvamatud ja rohkem oli neid põhjust karta jõukamal järjel taludes või kauplustes.\nVõi kust midagi võtta oli. Urve teab, et Redesega kohtumise järgsel ööl murdsid metsavennad sisse Koikla meiereisse.\nHilisem kauaaegne kaubandusjuht Valdek Kraus oli tol ajal laps, kuid teab hilisematest juttudest selleaegsete kaupmeestega, et metsavennad olid tõeliseks nuhtluseks. Maakauplused olid metsavendadele oluliseks moonalaoks. Mõnesse poodi murti sisse isegi mitu korda järjest. Pärast kolmandat röövi otsustati üks maakauplus hoopis sulgeda.\nKüsimus ei olnud ainult kaupades, mis olid väikese kooperatiivi jaoks siiski olulised ja jäid müümata. Lisaks tuli poed inventuuride ajaks pikemaks ajaks sulgeda. Ja leida inimesed, kes inventuuri teeksid.\nLuulupes elanud Salme oli 1945. aasta lõpul 10-aastane tüdruk. Ta oli sõjas kaotanud isa ja seejärel sama aasta kevadel ka ema. Kohtla-Järvel elanud lapse ainsad sugulased olid vanavanemad Luulupes.\nÖine koputus aknale\n1945. aasta jõulude ajal põdes Salme vanaema kopsupõletikku. Pere oli kodus just uinunud, kui aknale koputati. Vanaisa küsis, kes on, ja sai vastuseks: "Vallast, tõime kiire käsu."\nKohe, kui vanaisa ukse avas, tulistati. Vana mees sai haavata kätte ja vasakusse kopsu.\n"Kui ta oleks otse jäänud, oleks kohe surma saanud, aga vanaisa keeras ennast parema külje peale, lõi ukse kinni ja tuli magamistuppa."\nRaskelt haavatud mees palus lapselast, et too läheks naabrite juurde täiskasvanut appi kutsuma.\n"Ütlesin, et mina ei julge minna, ja sidusin teda ise käterätikute ja asjadega, mis kätte sain. Pimedas, sest tuld ei julgenud põlema panna."\nMõni aeg hiljem hakati akendest taskulampidega valgust sisse näitama, kuid aknaid lõhkuma ja sisenema keegi ei hakanud. Salme arvab, et küllap kardeti, et haavatud mees äsab kirvega. Salme mäletab, et enne lahkumist lasti nende maja leekkuulidega, aga õnneks oli talvine aeg ja maja põlema ei läinud.\nJärgmisel päeval läks tüdruk naabreid kutsuma. Naabrinaine rääkis, et metsavennad tulid pärast tulistamist sinna ja nõudsid, et tema abikaasa nad hobusevankril Karja viiks.\nSamal öösel oli tühjaks tehtud ka ühe Luulupe majapidamise lihaait. Jõuludeks tapetud seast jäi alles vaid lõhn.\nKa Salme kodu aidas käidi tuuseldamas, kuid seal jäid vargad tühjade kätega, sest liha oli soolas elumaja pööningul.\nSalme vanaisa põdes mõnda aega kodus, kuid veri voolas kopsuõõnde. Tekkis põletik ja mees tuli haiglasse viia. Seal ta 1946. aasta jaanuari alguses suri ja maeti Piila kalmistule.\nSalme vanaema sai kopsupõletikust terveks, kasvatas lapselapse üles ja lahkus siit ilmast 1961. aastal.\nSalme nimetab Luulupe küla keskele mälestuskivi panemist häbematuseks. Ta pole ainuke, kes leiab, et see ei sobi.\nKülarahvas kutsus mõni aeg tagasi kokku koosoleku, kus nuriseti, miks neilt enne platsi ettevalmistamist ja kivi toomist keegi ei küsinud.


rahustid - lapsemure.ee\n#1 Postitas Mordor\nOlen viimane aeg mõelnud et ei rikuks ennast narkoga ja ei tekitaks üldse omale sõlduvust mõnuainetest, KUID olen mõelnud mis tunne on võtta kanget rahustit, unerohtu.....tahaks tunda kuidas veri mu soontes aeglustub ja rahu südamele vajub. Ei ütleks et mul on deprekas/masendus aga elu on raske mul küll. ma ei tea ise selle postituse mõtet kah, kuid sooviks mõnega rääkida kes tarvitanud on. tahan proovida ainult korra, ÜHE korra, kuid apteegist ju ei saa niisama, ja kallid on need kah.....alkoholist on juba siiber saamas, mitte et ma palju jooks, aga tihti võtan seda ja teist. Suitsetamise jätsin maha. Sõbertarvitab aga asja eest, lubas pool anda aga eip andnud ikka.... TAHAN PROOVIDA.\n30 Juul 2005, 18:55\nMis tulemusi sa täpselt saada tahad? Siin foorumis eriti loota ei tasuks, et me hakkame õpetama ja juhendama, sest keegi ei soovi sulle halba.\nÜks tuttav sai näiteks rahustitest krambid, pole just kõige parem lahendus.\nÜhest korrast võib saada kergesti mitu korda. Enamus praegustest narkomaanidest mõtlesid korra proovida. Aga mis edasi sai?\nMa olen sellist asju kuulnud, et hingamisarstid on võimelised patsientide hingamist niivõrd aeglustama, et nood saavad võimaluse sügavaimateks traumaatilisteks elamusteks ja suudavad kaotada kinnikasvamata emotsionaalseid haavu. See oleks näiteks palju toredam ja ohutum. Asjaga kahjuks rohkem kursis ei ole...kui sellist teraapia vormi üldse Eestis kasutatakse Aga täitsa huvitav tundub.\n30 Juul 2005, 21:43\n30 Juul 2005, 23:35\n#3 Postitas r2stas\nArvatavasti Sa proovid niikuinii, nii et keelamisel pole erilist mõtet. Lihtsalt, uuri palju ja e r i n e v a t e s t allikatest selle aine kohta mida sa plaanid proovida - selle mõjust, protsendi suurusest sõltuvusse jäämise kohta, tüsistustest ja tagajärgedest. Ja kindalsti, proovi enamvähem turvalistes tingimustes, kui sa saad aru mis ma öelda tahan.\nNo ,we are above God.\nShe can obviously defend herself. It's not like n00b is an insult. I mean, she IS a new person.\n31 Juul 2005, 01:16\n#4 Postitas dreamy\nno unerohtu v6ttes tuleb siuke uni peale et umbes poole tunni p2rast on selline tunne et roniks pehmesse voodisse sooja teki alla ja magaks magaks ja magaks, aga p6him6tteliselt niisama 2ra v6ta sest hommikul v6i bsiis suht pask olemine olla, s6bral oli nii, ise olen v6tnud sets arst lubas, olin haige ja valu oli ja magada ei suutnud ja siis v6tsin veits\n26 Aug 2005, 22:45\n#5 Postitas Merit\nRahustid-sellest niipalju,et tekib kiire sõltuvus,millest ei pruugi ise lahti saada,isegi arstid ei soovita võtta rahusteid üle kuu aja järjest,see rikub tervise ära.Ja kui sõltuvus on tekkinud,siis on väike tõenäosus et sellest üksinda lahti saad.\n10 Mär 2007, 16:25\n#6 Postitas m.\nRahustid teevad rahulikumaks vaid ajutiselt, see pole nagu narkootikum (ma arvan, ise pole tegelikult viimast proovinud, ega taha ka). Kui sa seda nii väga tahad teha, siis võid ju proovida, aga arvesta sellega, et igasuguste rahustitega kaasnevad erinevad kõrvalnähud, sest inimesed on erinevad ning mis ühele sobib, see teisele jälle mitte. Minul tekitas antidepressant sellise kõrvalmõju, mille võimalus on 1/1000000. Noortele xanaxit ei soovitata, sest lõpuks ilma selleta enam hakkama ei saagi - see pole ju ka normaalne elu\n08 Apr 2008, 20:16\nEsiteks on sul vaja suuremas koguses rahusteid, et mingit kaifi saada (mitte umbes pool tabletti). Teiseks pole rahustitest saadav efekt midagi erilist (mulle on neid välja kirjutatud ja siis olen ka korra proovinud). Ja kolmandaks on rahustitest tekkiv sõltuvus kõige jubedam üldse, mõningatel andmetel hullem kui heroiinisõltuvus ja kui õigel hetkel vajalikku ravimit ei saa, siis võib tekkida surmaga lõppev krambihoog. Pealegi ei taha arstid alaealistele eriti rahusteid ja unerohtusid välja kirjutada. Nii et mata see mõte parem maha.\nIse oskan vaid niipalju öelda,et kuna mu ema on arst ja tema ka keeldub kangemaid rahusteid välja kirjutama,siis on ta mulle vahest looduslikke rahusteid v6i no antidepressante andnud ja nüüd v6tan ka neid.aga esimene kord oli t6esti mul v6imas laks.koolis muutus ajataju täielikult,kuulasin mp3-e ja sekundid läksid VÄGA ruttu edasi,mul oli ülihea tuju,mul oli kooli 6nnelikuma inimese tunne,koguaeg naeratasin.\nminujaoks väga hea kogemus kangemate kohta ei oska öelda,kuid arvan,et kangemad v6ivad su elu ikka väga pe.se keerata:\nsa ei saa öösiti korralikult magama jääda,tahad enne magamaminekut seda v6tta,muutud vägivaldseks,eluisu kaob ära jne jne..\n(oma klassi6ega on kogemused,ta v6tab VÄGA kanget rahustit ja ta on alles 14!ja ma näen,milliseks ta muutunud:\nuimaseks ja loiuks,kergesti ärrituvaks,täpselt nagu narko.ee-s kirjas,eluisu on tal kadunud jne..\nEI OSKA ÖELDA ja ei oska öelda,kust minu ema seda head asja saab,niiet ma ei oska vastata sellele,kui keegi tuleks uurima\n19 Apr 2008, 12:41\nja veel seda ka,et muusika muutus palju teravamaks ja kiiremaks.\n19 Apr 2008, 12:43\n29 Apr 2008, 22:02\n#10 Postitas Eiss\nIse proovisin eile Xanaxit [ Või miskit siukest ] . Esimest korda üldse mingitest rahustitest või nii .\nVõiks mainida , et esimese korra kohta oli päris hea . Mõnus olla , muresid polnud , olin neutraalne . Kuid üks puudus oli . Kui keegi/miski närvi ajas , siis olin võimeline kellelegi peksagi andma . Jumal tänatud , et seal seltskonnas oli ka normaalseid veel .\nVõiks mainida kaa , et rahustid ja alkohol ei lähe kokku eriti [vähemalt minu peal mitte, arvan ,et ka teistel ] Ära keerasin . Katus sõitis . Põhjamaale\nAga kui täitsa aus olla , siis tahaks veel kohe Ei teagi , mida teha . Sest samas esimesest korrast ei saa ju sõltuvusse jääda ometigi . Võimatu .\n[ Või siiski on :O ? :S ]\nShut up & sleep with me !\n07 Mai 2008, 21:52\n#11 Postitas Peppermint\nJah, mina ka Xanaxit võtnud. Doosist oleneb, mis enesetunne tekib. Mõni ei saagi "kaifi" vaid jääb lihtsalt magama. Aga kohe kindlasti EI TOHI RAHUSTEID KOOS ALKOHOLIGA TARVITADA!!! Mingi 1mg Xanaxi juures ei pruugi see veel nii hull olla, aga kui võtta sisse suurem kogus ja tarvitada alkoholi, siis võib tagajärjeks olla kirstus lamamine. Nii alkohol kui rahustid on kesknärvisüsteemi depressandid, mis koostoimes suurendavad üksteise mõju ajule ja võivad hingamiskeskuse tegevust pärssida nii, et aju ei ütle enam kehale, et hingata on vaja ja kui hingamine lakkab, siis...\nEsimesest korrast tõesti sõltuvusse ei jää, vähemalt mitte füüsilises mõttes. Kuid kui ole meeldiv kogemus ja tahad veel ja veel, siis psühholoogiline sõltuvus on väga kiire tekkima ja koos sellega ka füüsiline. Ning rahustitest võõrutamine on kõige hullem narkovõõrutuse protsess, mis võib lisaks potensiaalselt surmaga lõppeda.\n08 Mai 2008, 11:40\nNoh, ma nüüd tagasi Igatahes võtsin sõbra käest keskpärast rahustit. Võtsin ühe sisse mingi 10 paiku õhtal. Ise magama lähen tavaliselt 1-2 paiku öösel. 10.30 oli sihukene uni ja keerasin magama Siis hommikul 9 paiku ärkasin (muidu 12 paiku) ja mul oli selline tunne, nagu oleksin uuesti sündinud, kerge, muretu ja mis kõige tähtsam - välja puhanud. tahaks veel....\n#13 Postitas Peppermint\nJajah, rahustite ja unerohtude abil on lihtne magama jääda küll. Aga lõpuks keeravad need unetsükli nii sassi, et sa ei saagi enam ilma nendeta magama jääda.\n#14 Postitas Eiss\nEsimesest korrast on nüüüd tükk aega möödas .\nnüüd võin öelda ,et on kergemat kanti sõltuvus .\nArst kirjutas mulle Xanaxi + antidepressandid . ( ! 16 olen . ALLES ! ) , ema pidi kreepsud saama . Samuti kasuema ning sõbra isa .\nNüüd olen sõltuvuses Xanaxist . Võtan alati rohkem kui vaja , Kuna kui õiget annust ei saa , lähen lihtsalt arust ära .\nSuht raske on elada nii .\nAga . Aga . parimad nipid kuidas sellest lahti saada oleksid . . . ?\nEhk tuleks leida asendusaine millegi muu näol , Näiteks alkohol ( tegelt suht halb variant, kuna käin koolis & no kurat , täis peaga kooli eriti minna ei taha & pudelit kaa kaasa ei tihka võtta )\nVõi kurat , maitea :S , Persse, suht omadega sees juba\n26 Mai 2008, 12:59\n#15 Postitas Peppermint\nEiss kirjutas: Noniii .\nKOHE KINDLASTI ÄRA ASENDA RAHUSTIT ALKOHOLI VÕI MUU NARKOOTILISE AINEGA!!! See oleks ju täielik idiootsus. Kõige mõttekam oleks arstile oma probleemist teada anda. Nagu eelnevalt öeldud - rahustite sõltuvus on see kõige jubedam narkosõltuvus üldse. Maha jäta aegamööda. Nn külma kalkunit ära nende ravimitega ürita - see võib väga halvasti lõppeda. Vähenda nädalast doosi näiteks poole milligrammi võrra. Järgmine nädal veel poole võrra ja nii edasi kuni üldse enam ei võta. Päris viimastel või esimestel päevadel võid ka 0.25mg haaval vähendada. Ära jätta tuleb annust stabiilselt vähendades pikema aja (st rohkem kui paar päeva) jooksul. Ja kui lõpp käes, siis viska ülejäänud ravimid minema.\n26 Mai 2008, 22:03\n#16 Postitas Eiss\nEks ma üritan . Aga jah . Ema hakkab kaa vist juba aru saama, et miskit on viltu , kuna mu rahustid vähenevad helikiirusel\nAga samas . Kui üritada naq päevapealt maha jätta . Naq suitsetamisegagi . Et lihtsalt enam ei võta & kõik ! .\nMõjub see kuidagi ka tervisele halvasti ? .\n[Sest tegelikult jah . Kardan , et kui lihtsalt annust vähendada nädalate jooksul, siis ma lihtsalt ei saagi sellest lahti ] .\n27 Mai 2008, 17:00\n#17 Postitas Peppermint\nPäevapealt mahajätmisega tekivad hullud võõrutusnähud. Tõepoolest HULLUD, rahustitest võõrutamine on kõige hullem. Oleneb muidugi sellest, kui kaua sa neid võtnud oled, mis doosis ja mitu korda päevas. Päevapealt mahajätmine võib ka eluohtlik olla - võib tekkida surmaga lõppev krambihoog. Nii et parem ikka järk-järguliselt doosi vähendades. Tee endale kasvõi arvutisse kindel graafik või midagi. Järk-järgult loobudes taastub su keha paremini ja kiiremini ning ei teki ohtlikke ja ebameeldivaid võõrutusnähte.\n27 Mai 2008, 21:57\n#18 Postitas Eiss\nSiis ma jätan parem järk-järgult maha .\nKui need võõrutusnähud päevapealt nii hullud on , siis jah .\nMa parem oma tervisega ei riski .\nAga suur aitäh ,\nAbi oli sellest\n28 Mai 2008, 14:03\n10 Juun 2008, 15:10\n#19 Postitas Cadence\nMõni sureb juba ühest doosist .\n10 Juun 2008, 15:49\n#20 Postitas Merit\nCadence kirjutas: Mõni sureb juba ühest doosist .\nVõtsin 20 imovane 7.5 sisse viinaga.Elan.Aga sattusin haiglasse,olin nii ebastabiilne,olin mingit valgust näinud,süda oli nõrk.Ja väga vägivaldseks muutusin,selge peaga mõtlema hakates mis mulle räägiti,on ikka väga häbi küll.\n27 Juun 2008, 17:26\n#21 Postitas ILovePeppermint\nmul oli üks operatsioon, ja siis mulle enne seda anti rahustit.. noo ja siis ma hakkasin kõikuma, ei seisnud enam püsti, koguaeg itsitasin, pilt oli udune, lugeda ei suutnud, sest et ma ei näinud kirja, udune oli, ja ajasin mingit soga suust välja, sõnu ei hääldanud ka välja korralikult, pudistasin niimodi..\nmu ema käitub samamoodi , kui ta purjus on. kas ma siis sain mingi laksu sellest vä? ma nagu ei tea, sest minuarust see ei olnud üldse mõnus (ega halb ka ei hakanud vms.), aga lihtsalt ma ei "kaifinud" seda.\nJa siis ei tea, mis rahusteid antakse lastehaiglas 13 aastasele, et ma niimodi käituma hakkasin.. suht haige..\n03 Jaan 2009, 23:32\nAga see xanax ju retseptiravim.\n08 Apr 2009, 16:44\nMa ei mäleta, mis rahusti see oli.. aga ükskord ma olin väga shokis ja võtsin rohu sisse ja 5 minutiga jäi nutt kinni ja suutsin uinuda.. et enam sellele probleemile ei mõelnud.\n21 Mai 2009, 19:00\n01 Jaan 2009, 14:22\n#24 Postitas Yayo\nKui on mõni suurem üleelamine, siis võib ennast lihtsalt piisavalt täis juua, kuna kui ei õnnestu liialt suurt pinget piisavalt kiiresti maandada, võib see mõjuda organismile päris karmilt (kesknärvisüsteemi kahjustused, muutused psüühikas jne.).\nÄkki aitab vahel ka mõni lahjem variant, aga narkootikumid teevad inimesega suhteliselt kiiresti üks null.\n03 Juul 2009, 23:34\n#25 Postitas Liisuliisi\nILovePeppermint kirjutas: .. noo ja siis ma hakkasin kõikuma, ei seisnud enam püsti, koguaeg itsitasin, pilt oli udune, lugeda ei suutnud, sest et ma ei näinud kirja, udune oli, ja ajasin mingit soga suust välja, sõnu ei hääldanud ka välja korralikult, pudistasin niimodi..\nMul on päris tihti niimoodi, aga mina mingeid rahusteid ei tarbi.? Ei saa aru, mõnikord ehmatan ise ka ära, mis minuga toimub.?\n04 Juul 2009, 00:32\nPäevapealt mahajätmine pole jah tark tegu. See vist nagu suitsuga.\nOlin teinud kaua ja jätsin päevapealt maha. Nädala pärast nägin elevante, kalekirjakuid ja jäneseid teepeal. Arvata võite iegi, et neid seal ei olnud. Õnneks olin sõbrannaga koos. Peale neid nägemusi ei julgenud üksi tuppa minna, sõbranna saatis.\nArvan, et see ükspuha millise aine mahajätmisega päevapealt. Ei ole hea.\n29 Dets 2009, 14:40\nKülaline kirjutas: Aga see xanax ju retseptiravim.\nKülaline kirjutas: Päevapealt mahajätmine pole jah tark tegu. See vist nagu suitsuga.\nTäeiasti oleneb . Mina panin 3 kuud j2rjet n2dalas 3-6 purki 2mg Rivotrille (clonazepam) sest 1 mg xanaxid tundusid liiga lahjad ja m6ttetu joobega . siis olin l6puks poistega sellises hoos et kirjutasime retsepte ja v6tsime hullari apteegist otse v2lja . Sel ajal olid meil k6igil juba omad purgid . ja igal yhel meist kuluski umbes 30 tabletti p2evas . kuid kui taipasin et 30 korraga annab sama effekti mis 2 korraga siis tekkis tunne et need loomad ei tööta lihtsalt enam mingul ja samas kogus oli ikkaki yli suur veel k2es . siis m6tlesingi et ei j6ua mina neid enam kr6bistada ja nyyd on nad senini kapinurgas ootamas p2eva mil mulle nad uuesti meeldima mingi imel2bi hakkavad . Olin umbes poolteist aastat asjast t2ielikult k6rval . ja siis hakkasid xanaxid maitsema , panin neidki tablette alguse 2 n2dalaT 10 ja vahel rohkemate milligrammide kaupa . kui peatselt avastasin et pool on hoopis p2ris hea . ja paningi poole mg kaupa mingi 4 kuud . m6nel p2eval 1-2 mg kaa . Nendega tuju oli l6pini hea aga laisaks teeb noh . ja siis m6tlesin et 20 oli juba vanus kaa . ja k6ikide ravimi laksude all oli v2ljam6eldud geniaalseid äriideid virtuaalmaailmas . seej2rel m6tlesin , et mis mul j22b puutu 1. tungivast tahtest teha palju tööt ja õppida . kanepi ja rahustite ja k6ige muu p6randaaluse keemia kammimisega oli dopamiini ehk ( doniseeria ) tase ajus minu plaanideks liiga v2ike . seega hakkasin v6tma Elontrili antidepressante et dopamiini taset t6sta . ma v6tsin kohe sissejuhatavalt 2 x 150 mg ja nii j2rgnevad 6 kuud . samas tarbisin selle aja jooksul neurozani aju vitamiine , et toita oma aju k6iki piirkondi . soja letsitiini , et mul oleks parim v6imalik mälu . ajasin juba oma businessit kuid tundis et oleks tore kui minu õppimine ja ärialane tegevus meeldiks mulle umbes 100 x rohkem veel . Siis m6tlesin et olen ikka teinekord amfetamiini trehvand teha . See tunne tunne tundus olevat see 6ige tunne . see kui ma saan syveneda absoluutset k6igesse millesse iganes vajalikuks pean . samas ei tahtnud ma p6randaalus roppus j2rjepidevalt tarbida . Seega otsisin netis surfates amfetamiini ja tema paasil synteesitut psyhotroopsed ravimid . minnes tas psyhhiatrile kuulsin et stimulante saavad v2lja kirjutada vaid laste psyhhiaatrid . kuulsin et eestis on aju ja keskn2rvisysteemi stimulante v2he . kuid sellegipoolest ooli siin olemas ravim nimega ritalin . selle v2ljaajamiseks kuulus terve igavik .siis umbes pool aastat . tegu on punase retsepti ravimiga mida tuleb taodelda ravimiametist . v2lja saadetakse kindel koguses tablette peale igat taotlust . see ravim oli kirjeldamatu . effekt sarnanes tugevalt kokaiinile , kuid samuti ka amfetamiinile . tekkis tohutu enesekindlus ja ego , mis ei tulnd v2lja seda oleksin v6inud sellises oleksu korrata umbes million korda . 6nneks polnud selleks vajadust:P . lihtsalt k6ik mida ma tegin tuli v2lja lissalt suurep2raselt . ma lugesin ja m6istsin k6iki tarkusi mis targad ja majanduslikult yliedukad inimesed olid e-bookidesse j22dvustanud . praktiseerisin k6iki ideid oma enda businessis . t2na olen 21 aastane noormees ja kes elab Californias LAis juba 3 kuud . p6hjus miks eeskett siia j6udsin oli see et minu elu kirg ja suurim motivaator on kanepi suitsetamine . Siin on see lihtsasti k2ttesaadav , apteegid v2ljastavad ja sorte on samuti mustmillion meditsiinilist . Kui see polnud ainus motivaator miks siia tulin . Uurides aju ja keskn2rvisusteemi stimulante kunagi ylesuitsetanult vanemate juures kodus avastasin sellise tegelase nagu Adderall 30 mis sisaldab aineid nagu (amfetamine + dextroamfetamine ), see oli samuti k2ttesaadava Californias . Kuid kui kohale j6udsin siis tekkis põhjuseid veel million tykki juurde: nagu tavaliselt , sõbrad = toss ja chill , sõbrannad =sex ja armastus . siis m6istsingi et eestis ei ole enam midagi mis mind sinna t6mbaks . Olles 21. eluaastaks majanduslikult kordades tugevam kui kodulinna nn. k6ike k6vem kinnisvara ja muu 2rimees , leian et pole seiklusterohkemat ja l6busamat linna kui Los Angeles minusugusele noorele . see oli minu lugu . aga soovitan omaltpoolt . 2rge m6elge neid s6ltuvusi nii hirmsasti omas peas yle kui te olete tarvitand xanaxeid v6i midagi muud . tegelikult on see v2ga kerge s6ltuvus . kui tunnete end vaimselt halvasti , siis teatke et see on vaid hetke emotsioon mis on kergesti parandatav . .... ja kustutage endast negatiivsus , kustutage m6tted nagu ( ei saa , saatus , tahtej6ud , enesetapp) . K6ik me oleme oma saatuse sepad . samuti r66mustage sest tegelikult pakub 21. sajand v6imalust igast lollist tekitada geenius . tuleb veidi ainult uurida . Nt: Mind on visatud v2lja 3 eri koolist p6hikooli ajal kuna ei k2ind kohal ja gymnaasiu oleks samuti peaaegu l6petamata j22nd .\nma juba t2nase p2eva jooksul v2hemalt 10 x peale suitsetand ja nyyd siis tekkiski soov v2he muljetada :)\n22 Mai 2010, 02:42\n#28 Postitas Mast\nMa hiljuti võtsin vanema unerohtu, päris kange kraam, ilmselt nime siin ei ole lubatud nimetada.\nMul ei olnud und ja võtsin tableti alla. Ravimi infolehel oli kirjas, max 7 minuti pärast oled audis.\nÜhesõnaga võttis tuimaks, see tunde järgi ahendas veresooni, kui ma üritasin vetsu minna oleks peaaegu pikali kukkunud, see oli midagi enamat kui purjus, pea oli täiesti selge aga noh, oleks nagu udus olnud.\nKäisin vetsus ära, olin pikali juba ja seinad vajusid toal laiali, ma siis proovisin käega seina katsuda, kuid kippusid eest ära jooksma. Lagi hakkas mõranema ja pragunema ja kivimit lendas mulle peale ja siis ma vajusin sügavasse unne.\nNiisiis, sain hea laksu teada, hommikul oli väga halb olla, ilmselt ravimi pohm:D\n14 Juul 2010, 22:01\n#29 Postitas Vilma Vips\nPeppermint kirjutas: Esiteks on sul vaja suuremas koguses rahusteid, et mingit kaifi saada (mitte umbes pool tabletti). Teiseks pole rahustitest saadav efekt midagi erilist (mulle on neid välja kirjutatud ja siis olen ka korra proovinud). Ja kolmandaks on rahustitest tekkiv sõltuvus kõige jubedam üldse, mõningatel andmetel hullem kui heroiinisõltuvus ja kui õigel hetkel vajalikku ravimit ei saa, siis võib tekkida surmaga lõppev krambihoog. Pealegi ei taha arstid alaealistele eriti rahusteid ja unerohtusid välja kirjutada. Nii et mata see mõte parem maha.\nminu tütar võttis 1 0,5 xanaxi ja temal oli igal juhul juba sellest kogusest peal ja õlgadel kerge olla ja nagu lennata oleks tahtnud.....\nise sõin ükskord 10 imovanet (unerohi) 300 gr viinaga.....magasin väga sügavalt, öösel korra oksendasin väheke ja hommikul läksin tööle nagu midagi poleks juhtunud\n09 Veebr 2012, 13:13\n#30 Postitas POKERJACK\nIse võtsin seda imovane 7.5 mg mingi 3 tükki ja ei mitte kadakas* nägin hallareid ja pärast magasin nagu laps :D:D\n17 Veebr 2012, 18:38\n#31 Postitas Last Time\nEnne kurgumandli operatsiooni anti mulle rahustit. Enne operatsiooni nii ~5min. Ning see ajas mind värisema, rohkem ja rohkem hakkasin värisema. Hakkasin naerma, kõik läks hääästi eredaks mu silme ees. Ning lõpuks, kui opi saalis olin ja mu jalad pandi mingite asjadega kinni, siis mul jalad hakkasid tohutult tõmblema ja hakkasin värisema ja külma värinad tulid. Kui tõusin ülesse peale oppi, siis hakkasin naerma ja nägin kõike hästi eredalt ja selgelt. Kui aus olla, siis tahaks seda isegi veel proovida, kuid noh. Mul pole seda vaja (: - Muidugi see tunne oli väga hea ja esmakordne, mida polnud iial varem tudnud, kuid õhtul, kui tahtsin voodist tõusta, siis tuigerdasin ja oli üleüldse selline erakordne tunne olla.\n12 Sept 2012, 17:46\nMingit aeglustust ja rahu sa küll ei tunne. Rahustid teeva pigem lihtsalt väga uimaseks ja unerohud tekitavad segadust ja närvihoogu, sest sa ei saa millestki aru, kuna aju on unestaadiumis. Mõlemad ajavad une peale. Paar päeva võib trippida küll, pika peale viskab üle. Ja mõlemad tekitavad sõltuvust ja võlts rahu- või õnnetunnet. Samas kui ma magada ei saa, eelistan pigem unerohu all tunnikese ringi trippida ja siia magama minna\n15 Sept 2012, 21:19\n20 Sept 2012, 19:18\n#33 Postitas androgynouspoop\nEi ole need midagi nii head. Uniseks teevad ja väsitavad pika peale muud midagi\n20 Sept 2012, 19:41\nTänane kuupäev on 23 Aug 2019, 05:42