Kuressaare seikluspargi omanikud on Venemaal koroonalõksus - Maakond - Saarte Hääl\nKuressaare seikluspargi omanikud on Venemaal koroonalõksus\n30. juuni 2020, 0:24\nEI TOHI: K-Pargis on atraktsioonidel turnimine küll keelatud, kuid hea tahtmise juures võimalik. FOTO: Maanus Masing / Saarte Hääl\nKuressaare tervisepargis asuva K-Pargi seikluspargi Venemaal elavad omanikud ei saa koroonaviiruse tõttu sel hooajal parki avada. Kohalikud kardavad aga, et esimene õnnetus atraktsioonidel ilma vastava varustuseta turnivate lastega pole kaugel.\nKuressaare ainus seikluspark on otsekui välja surnud: puude all vohab hein, kuid jalgrajad atraktsioonide vahel on sisse käidud. See näitab, et huvilisi ei hoia eemal ei suletud park ega keelusildid. Avalikes kanalites puudub igasugune teave, et seiklusparki sel aastal ei avatagi, vaid telefoninumbrile helistades kuuleb automaatset vastust, et number on ajutiselt suletud.\nSaarte Häälega rääkinud inimene tahtis oma väikese sugulasega K-Parki minna. Kui nad kohale jõudsid, selgus, et park on suletud, kuid radadel ronisid lapsed, kes vahel sealt ka alla potsatasid. “Kas tõesti peab ootama esimest tõsist õnnetust seal, et vallavalitsus teeks pargi valdajale ettekirjutuse ja ala muudetaks ligipääsmatuks?” küsib lehelugeja.\nSaarte Hääl käis pargis olukorda uurimas eile ning madalamatele atraktsioonidele pääseb tõepoolest vabalt ligi. Kõrgematele platvormidele viivad redelid on suletud ja varustatud siltidega 1000-eurosest trahvist.\nVallavalitsuse meedia peaspetsialist Merike Pitk ütles, et vallavalitsusel ei ole infot, et K-Park oleks maha jäetud ja ohtlik. Pitka sõnul lubas järelevalveteenistus asja uurida ning ootab ka kõiki teateid kodanikelt, kes näevad, kui pargis tegeletakse millegi ohtlikuga.\nPärast mitut e-kirja ja telefonikõnet sai leht ühendust pargi ühe omaniku Vladimir Nikitiniga, kes oma sõnul viibib Venemaal ega saa Kuressaarde tulla. See on ka põhjus, miks park seni suletud on. Tema sõnutsi proovitakse seikluspark rendile anda, et see ikkagi avataks.


Valitsuse 16.03.1999 istungi info ja päevakord | Valitsus.ee\nAvaleht Uudised Valitsuse 16.03.1999 istungi info ja päevakord\n16. märts 1999 - 0:00\nAlgus kell 10.00, Toompeal\t16. märts 1999\n1.\tRahvatervise seaduse ja kiirgusseaduse muutmise seaduse eelnõu\nKommentaar: Rahvatervise seadus võeti vastu 14. juunil 1995. Seaduse eesmärk on reguleerida õiguslikke suhteid tervise kaitseks, haiguste ennetamiseks ja tervise edendamiseks. Kuna rahvatervise seadus võeti vastu enne ametkondade vahelist tööjaotust reguleerivat Vabariigi Valitsuse seadust, jäid reguleerimata mõned rahvatervisele olulised alad ning seetõttu tuleb kõnealust seadust teatud määral muuta.\nRahatervise seaduse muutmise seaduse eelnõu koostamisel juhindusid selle autorid Maastrichti lepingu artikli 129 ja Amsterdami lepingu artikli 152 seisukohtadest, mis sätestavad inimese tervise kõrgetasemelise kaitse.\nKiirgusseaduse muutmine on tingitud vajadusest tagada mitteioniseeriva kiirguse kasutamise riiklik järelevalve tervisekaitse inspektsiooni poolt.\nSeaduseelnõu alusel kehtestab valitsus hulgaliselt rahva tervist puudutavaid õigusakte. Nende seas on määrused, mis puudutavad mänguasjade ohutusnõudeid, suplusvee terviseohutust, kosmeetikavahendite valmistamist, importimist ja ohutust, mineraalvee kvaliteeti, ilu- ja isikuteenuste osutamist, spordiehitisi, laste luttide materjale, ühissõidukite reisiteenuseid, putukatõrjet, mürataset elu- ja puhkealal, surnute vedamist, jne.\nMõned mainitud õigusaktidest on juba vastuvõetud, kuid nende mainimine rahvatervise seaduses on oluline, et volitusnormid kehtiks jätkuvalt.\n1999. aasta riigieelarves on puuduvate õigusaktide ettevalmistamiseks arvestatud 220 000 krooniga.\n2.\tEesti elamumajanduse arengukava aastani 2010\nKommentaar: Arengukavas vaadeldakse eluaset eelkõige majandussektorina, kus toimivad turusuhted, eluaseme tootmine, ost-müük, üürimine ja hooldus ning kus samas peab toimima ka teatud riigipoolne reguleerimine.\nArengukavas märgitakse, et praegune eluaseme alane olukord on tingitud nõukogudeaegse eluasemepoliitika ja -korralduse järelmõjudest, turumajanduslike suhete ekspansioonist eluasemesfääri, omandireformist ning suurest vastuolust eluaseme rahastamisvajaduste ja -võimaluste vahel.\nArengukava pakub välja lahendusi, mille kohaselt on eelkõige vaja toetada institutsioonilise keskkonna ja laenuvõimaluste loomist ning aidata sel moel eluaseme omanikke, üürnikke, haldajaid/valitsejaid ja eluaseme sektoris tegutsevaid kodanikualgatuslikke ühendusi. Nii saab anda neile ka võimaluse oma probleemide lahendamisele iseseisvalt kaasa aidata.\n3.\tKemikaalide Teabekeskuse asutamine, raha eraldamine\nKommentaar: Kemikaaliseaduse paragrahv 7 sätestab Kemikaalide Teabekeskuse asutamise Sotsiaalministeeriumi valitsemisalas. Kemikaalide Teabekeskuse puhul on tegemist täiesti uue asutusega, mis eeldab tööks vajalike andmepankade loomist ning töötajate väljaõpet.\nKäesoleval ajal puudub piisav teave sisse- ja väljaveetavatest ohtlikest kemikaalidest. Tervisekaitse seisukohalt on oluline, et selline informatsioon oleks olemas.\nArvestades rahvusvahelises kaubanduses kehtivaid nõudeid tuleb Sotsiaalministeeriumi kinnitusel võimalikult kiiresti kehtestada kord, mille alusel peaks kemikaalide importija tegema imporditavate ohtlike kemikaalide riskianalüüsi ja edastama tulemused pädevale riigiasutusele, seega siis Kemikaalide Teabekeskusele.\nKemikaalide Teabekeskuse 1999. aasta rahavajadus oleks 711 533 krooni.\n4.\tOhtlike kemikaalide jaemüügi korra kehtestamine\nKommentaar: Elanikkonna tervise ja vara ning looduse kaitseks on Sotsiaalministeeriumi kinnitusel vajalik õiguslikult reguleerida ohtlike, sealhulgas mürgiste, sööbivate, tule- ja keskkonnaohtlike kemikaalide jaemüüki.\nTarbijakaitseseaduse ja toote ohutuse seadus sätestavad üldised kauba ohutuste tagavad nõuded. Kemikaaliseaduse sätestab rea nõudeid ohtlike kemikaalide käitlemisele, millest lähtuvalt tuleb Vabariigi Valitsuse kehtestada ohtlike kemikaalide jaemüügi kord.\nEuroopa Liidu direktiivid ei käsitle ohtlike kemikaalide jaemüüki, seda reguleeritakse liimesriikide siseriiklike õigusaktidega.\n5.\tJäätmetena keskkonda kahjustavate toodete, mille valmistamine, sisse- ja väljavedu, müük ning kasutamine on keelatud, loetelu kinnitamine\nKommentaar: Käesoleva määrusega kehtestab Vabariigi Valitsus nende keskkonda kahjustavate toodete loetelu, mille valmistamisel või kasutamisel tekkinud jäätmete käitlemisel pole võimalk täita jäätmeseaduse paragrahvi 11 lõikes 2 kehtestatud nõudeid ning kui see on vajalik Eesti Vabariigi suhtes jõustunud välislepingute täitmiseks.\nMääruse eelnõu käsitleb eelkõige tööstuses kasutatavaid kemikaale sisaldavaid tooteid. Taimekaitsevahendite koosseisus keelatud toimeainete nimekiri kehtestatakse Vabariigi valitsuse määrusega taimekaitseseaduse alusel.\n6.\tMetsanduse naturaalkrediidifondi tegevuse lõpetamine\nKommentaar: Vabariigi Valitsuse 01.06.1993. määrusega nr 168 "Metsanduse naturaalkrediidifondi kohta" loodud fondi tegevus peatus juba 1994. aastal, kuid formaaljuriidiliselt on fond likvideerimata. Kuna Keskkonnaministeerium ei pea vajalikuks fondi tegevust taastada, esitab ministeerium Vabariigi Valitsusele määruse eelnõu fondi tegevuse lõpetamiseks.\n7.\tMaakorralduse kulude määramise, rahastamise, riiklike toetusrahade määramise ja krediteerimise korra kinnitamine\nKommentaar: Vastavalt maareformi seadusele on maareformi eesmärgiks ka eelduste loomine maa efektiivsemaks kasutamiseks. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks on Keskkonnaministeeriumi sõnul äärmiselt oluline roll maakorraldusel - kinnisasja ümberkruntimisel, vahetamisel, jagamisel, kinnisomandi kitsenduste selgitamisel ja kinnisasja piiri kindlaksmääramisel.\n"Maakorraldustoimingute läbiviimine on seotud teatavate kulutustega ning just seetõttu ongi eelnõu eesmärgiks reguleerida maakorralduse läbiviimisega seonduvaid rahastamise põhimõtteid ja maakorralduse kulude ja riiklike toetusrahade määramist," kirjutab Keskkonnaministeerium.\n8.\tÕigusvastaselt võõrandatud maal ebaseadusliku raiega tekitatud kahju hüvitise deponeerimise ning väljamaksmise korra kinnitamine\nKommentaar: Õigusvastaselt võõrandatud maal tehtud ebaseaduslike raiete eest sissenõutud kahjutasu tulevaste omanike nimele deponeerimise võimalus sätestati esmakordselt Vabariigi Valitsuse 23. märtsi 1992.a. määrusega nr 94.\nDeponeerimise korda ei kehtestatud. Tekkinud probleemi lahendamiseks täiendati omandireformi aluste seadust määrates ära deponeerimisele mineva summa koosseis, deponeerimise alused ning juhtumid, mil deponeerimist ei rakendata. Ühtlasi anti Vabariigi Valitsusele volitus deponeerimise ning deponeeritud summade väljamaksmise korra kehtestamiseks.\nKeskkonnaministeerium soovib esitatud eelnõuga parandada seni kehtinud asjaajamist ning lahendada esilekerkinud probleeme.\n9.\tMaamaksu korrigeerimine Läänemaa Suursoo ja Nõva maastikukaitsealadel\nKommentaar: Maamaksuseaduse paragrahvi 4 lõike 1 alusel ei maksta maamaksu sellelt maalt, millel seadusega või seaduses sätestatud korras on majandustegevus keelatud. Sama paragrahvi lõike 2 alusel makstakse nendelt maadelt, millel majandustegevus on kitsendatud seadusega või seaduse kehtestatud korras, maamaksu vastavalt Vabariigi Valitsuse otsusele 25%, 50% või 75% maksumäärast.\nEsitatav määruse eelnõu käsitleb maamaksu korrigeerimist Läänemaa Suursoo maastikukaitsealal ( kehtestatakse 25% maamaksumäär 1,2 tuh. hektaril ja 50% maksumäär 2,4 tuh. hektaril, täielik maamaksuvabastus kehtib 5,8 tuh. hektaril) ning Nõva maastikukaitsealal ( 25% maamaksumäär 830 hektaril ja 50% maksumäär 361 hektaril, täielik maamaksuvabastus kehtib 275 hektaril).\n10.\tHaldusterritoriaalse korralduse muutmine\nEsitajad: Olari Taal, Peep Aru\nKommentaar: Otepää Linnavolikogu ja Pühajärve Vallavolikogu otsustasid 12.10.98.a. taotleda Otepää linna ja Pühajärve valla ühendamist üheks omavalitsusüksuseks, mille nimeks saab Otepää vald.\nÜhinemise põhjusteks on kahe omavalitsusüksuse vahelised tihedad teenindamisalased sidemed, põhiliste infrastruktuuride koondumine Otepääle, tugevad töö- ja omandialased sidemed, ühine kultuurilis- ajalooline taust ning territoriaalne ühtekuuluvustunne.\nMoodustatava Otepää valla piiriks kehtestatakse senise Pühajärve valla piir ja valla keskuseks jääb Otepää. Uue valla elanike arv on ca 4500 inimest.\nÜhinemisel moodustuva Otepää Vallavolikogu liikmete arvuks on määratud 17 liiget.\n11.\tLennuliiklustasude maksmise korra ja määrade ning maksmisest vabastamise tingimuste kinnitamine\nKommentaar: Eesti tsiviillennundus on alates 1991.a. iseseisvumisest üle elanud põhjalikud muutused. 1992.a. sai Eesti Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) liikmeks ja 1995.a. Euroopa Tsiviillennunduse Konverentsi (ECAC) liikmeks. Sellest tulenevalt on Eestis järjekindlalt rakendatud vastavaid rahvusvahelisi põhimõtteid.\nRahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni järgi peavad kõik liikmesriigid tagama oma territooriumil rahvusvahelisele lennuliiklusele ICAO standardite ja soovitatava praktikaga määratletud lennuvälja- ja lennujuhtimisteenuse osutamise. Lennuliikluse korraldamise süsteemi arendamine Eestis on toimunud vastavuses Euroopa lennuliikluse juhtimise süsteemi harmoniseerimise ja integreerimise programmiga.\nEestis on toimunud areng lennunduse infrastruktuuri ettevõtete sügavama kommertsialiseerumise suunas. Seejuures tahavad kliendid olla kindlad, et hinnad ja tariifid oleksid mõistlikud ja õiglased. Seepärast on nii Teede- ja Sideministeerium kui ka Lennuamet tulenevalt lennundusseadusest välja töötanud vastavate teenuste tariifide rakendamise ja kontrolli põhimõtted.\n"Rakendatavad tariifid põhinevad selgelt, ausalt ja mõistlikult väljendatud tegevuskuludel ja nende struktuur võimaldab kajastada tulusid ja kulusid vastavalt Euroopa Liidu riikides ja ICAO poolt tunnustatud põhimõtetele," kinnitab ministeerium.\nVõttes arvesse, et RE Eesti Lennujaamad lõpetas tegevuse ja selle varade baasil moodustati viis erinevat äriühingut: AS Tallinna Lennujaam, AS Tartu Lennujaam, AS Pärnu Lennujaam, AS Kärdla Lennujaam ja AS Kuressaare Lennujaam, on ministeeriumi hinnagul otstarbekas viia lennuväljatasude maksmise kord ja määrad vastavusse praeguseks välja kujunenud olukorraga.\n12.\tTöölähetuse kulude hüvitiste määrade ning nende maksmise tingimuste ja korra kinnitamine\nKommentaar: Esitatava määruse eelnõus nähakse palgaseadusest tulenevalt ette lähetuskulude hüvitamise ja päevaraha alammäärad, samuti nende hüvitiste erisoodustusena maksustamisele mittekuuluvad piirmäärad vastavalt tulumaksuseadusele. Välislähetuse päevaraha määrasid ei muudeta. Riigisisese lähetuse korral nähakse ette päevaraha alammäära tõstmine seniselt 40 kroonilt 50 kroonile ning maksuvaba piirmäära tõstmine 60 kroonilt 80 kroonile. Sõidu- ja majutuskulude hüvitamise korras ja määrades muudatusi ei ole kavandatud, välja arvatud isikliku sõiduauto kasutamine lähetustel, mille puhul ei loeta erisoodustuseks hüvitise maksmist arvestusega 2 krooni läbisõidu kilomeetri eest.\nLähetuse korral välisekspeditsioonile või -uuringule, kus töötajatel puuduvad tavapärased majutustingimused, nähakse ette kuni 50% suurendatud päevaraha maksmise võimalus.\n13.\tVabariigi Valitsuse 13. juuli 1993.a määruse nr 216 "Õigusvastaselt võõrandatud vara eest kompensatsiooni määramise korra kohta" muutmine\nEsitaja:\tMart Opmann\nKommentaar: Eelnõu on esitatud vajadusest viia määrus kooskõlla Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kohtuotsusega ning Riigikogu poolt 17. veebruaril 1999. aastal vastuvõetud õigusvastaselt võõrandatud vara kompenseerimisega seonduvate õigusaktide muutmise seadusega.\n14.\tVabariigi Valitsuse 18. juuli 1995.a määruse nr 270 "Õppemaksu kehtestamine riigiülikoolides õppivatele välismaalastele, kes ei ela alaliselt Eestis" kehtetuks tunnistamine\nKommentaar: 15.02.1999 jõustus ülikooliseaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise seadus. Ülikooliseaduse põhiline muudatus seisneb finantseerimispõhimõtete muutmises - seadusega reguleeriti riikliku koolitustellimuse mehhanism. Sellest tulenevalt muutusid välismaalastest üliõpilaste õppemaksude kehtestamise põhimõtted. Ülikooliseadusest lähtuvalt võib ülikool nõuda õppekulude hüvitamist üliõpilastelt, kes õpivad väljaspool riiklikku koolitustellimust\nSisseviidud muudatused tagavad, et Eesti kodanikel ja välismaalastel on võrdne õigus konkureerida õppima asumiseks nii riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohale kui ka väljaspool riiklikku koolitustellimust.\nÜlikooliseadus on kaotanud ülikoolide õppemakse mõiste ning lähtub ideest, et ülikool õpetab üliõpilast omal kulul ja üliõpilane hüvitab ülikoolile tema õpetamiseks tehtud kulutused vastastikusel kokkuleppel.\nÜlikool kehtestab väljaspool riiklikku koolitustellimust õppivate üliõpilaste poolt õppekulude hüvitamise tingimused ja korra. See õigusakt on edaspidi üliõpilastega sõlmitavate lepingute aluseks. Välisüliõpilastega seni sõlmitud lepingud kehtivad nende tähtaja lõpuni.\n15.\t1998. aasta sisserände piirarvu ületamine 1999. aasta piirarvu arvel\nKommentaar: Välismaalaste seaduse paragrahvi 6 lõike 1 alusel kehtestab Vabariigi valitsus aastase sisserände piirarvu. Vabariigi Valitsuse 10.02.1998 korralduse nr 124-k kehtestati 1998. aasta välismaalaste sisserände piirarvuks 506. Kodakondsus- ja Migratsiooniametil ei ole õigust Vabariigi Valitsuse poolt 1998 kehtestatud sisserände piirarvu ületada.\nKuna 1998.aasta sisserände piirav oli 17.11 1998 täitunud, kuid tuli ilmsiks vajadus anda elamisluba veel kolmele isikule teeb Siseministeerium valitsusele ettepaneku ületada 1998.a. eraldatud sisserände piirarvu 1999.a. piirarvu arvel 3 välismaalase võrra.\n16.\tErandina elamisloa andmine (3 korralduse eelnõu)\nKommentaar: välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud välismaalaste ja nende perekonnaliikmete poolt esitatud elamisloa taotluste läbivaatamiseks moodustatud valitsuskomisjon teeb valitsusele ettepaneku anda erandina tähtajaline elamisluba 33 isikule.\n17.\tElamisloa pikendamise taotluse erandina esitamise lubamine\nEsitaja: Olari Taal, Andra Veidemann\nKommentaar: Siseministeerium edastab valitsusele otsustamiseks korralduse eelnõu elamisloa pikendamise taotluse erandina esitamise lubamise kohta viiele isikule.\n18.\tElamisloa andmisest keeldumine\nKommentaar: välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud välismaalaste ja nende perekonnaliikmete poolt esitatud elamisloa taotluste läbivaatamiseks moodustatud valitsuskomisjon teeb valitsusele ettepaneku mitte anda elamisluba 1 isikule.\n19.\tElamisloa tühistamine\nKommentaar: välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud välismaalaste ja nende perekonnaliikmete poolt esitatud elamisloa taotluste läbivaatamiseks moodustatud valitsuskomisjon esitab valitsusele ettepaneku 1 isiku elamisloa tühistamiseks .\n20.\tVabariigi Valitsuse 2. juuli 1996.a korralduse nr 616-k "Elamislubade andmine" muutmine\nKommentaar: välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud välismaalaste ja nende perekonnaliikmete poolt esitatud elamisloa taotluste läbivaatamiseks moodustatud valitsuskomisjon esitab valitsusele ettepaneku muuta otsus 1 isiku suhtes, kuna ta ei ole välisriigi relvajõududes kaadrisõjaväelasena teeninud välismaalase perekonnaliige .\n21.\tVabariigi Valitsuse 11. juuli 1996.a korralduse nr 653-k "Elamislubade andmine" muutmine\n22.\tVabariigi Valitsuse 22. septembri 1998.a korralduse nr 921-k "Erandina elamisloa andmine" muutmine\n23.\tRaha eraldamine:\n1)\tSiseministeeriumile (Sotsiaalse Rehabilitatsiooni Keskuse ja Sisekaitseakadeemia majandamiskuludeks - 230 000 krooni)\n2)\tKultuuriministeeriumile (projekti "Eesti lipp ümber maailma 1999 - 2000" toetamiseks - 920 000 krooni)\nVabariigi Valitsuse tagatisfondist:\n3)\tpankrotistunud aktsiaseltsi Virko töötajatele (saamata jäänud palga, puhkusetasu ja töölepingu lõpetamisel hüvitise väljamaksmiseks ning sotsiaalmaksu tasumiseks)\n24.\tKohtus asjaajamiseks volituste andmine:\n1) majandusministri taotlusel\nKommentaar: Vabariigi Valitsus volitab Majandusministeeriumi kantslerit Margus Leivot esindama Eesti Vabariiki hagejana kõigis kohtuinstantsides AS Vavekor ja AS Meretehas kohtuasjas.\nKommentaar: Vabariigi Valitsus volitab Päästeameti peadirektori Harry Heina esindama Eesti Vabariiki kostjana kõigis kohtuinstantsides Aleksander Bernjakovi hagis Eesti Vabariigi vastu tervisekahjustusega tekitatud kahju hüvitamise nõudes.\n3) sotsiaalministri taotlusel\nKommentaar: Vabariigi Valitsus volitab Sotsiaalkindlustusameti peadirektori Külli Pedaku esindama Eesti Vabariiki kostjana kõigis kohtuinstantsides Elfriede Heinsalu hagis Eesti Vabariigi vastu pensioni suurendamise nõudes.\nKommentaar: Vabariigi Valitsus volitab Teede- ja Sideministeeriumi kantsler Ruth Martinit esindama Eesti Vabariiki kostjana kõigis kohtuinstantsides Tanel Järveti hagis ASi Eesti Telekom aktsiate avaliku müügi tühisuse tunnustamiseks.\n5) justiitsministri taotlusel\nKommentaar: Vabariigi Valitsus volitab Justiitsministeeriumi kantsler Mihkel Oviiri esindama Eesti Vabariiki kostjana kõigis kohtuinstantsides Mare Haava hagis Eesti Vabariigi, Indrek Raspeli ja Tõnu Värsi vastu enampakkumise korraldamise akti ja ostu-müügilepingu kehtetuks tunnistamise ning omandiõiguse tunnustamise nõudes.\n6) justiitsministri taotlusel\nKommentaar: Vabariigi Valitsus volitab Justiitsministeeriumi kantsler Mihkel Oviiri esindama Eesti Vabariiki kostjana kõigis kohtuinstantsides Elmar Kubra hagis Eesti Vabariigi vastu 5 200 krooni hüvitamise nõudes.\n7) justiitsministri taotlusel\nKommentaar: Vabariigi Valitsus volitab Justiitsministeeriumi kantsler Mihkel Oviiri esindama Eesti Vabariiki kostjana kõigis kohtuinstantsides Aleksander Lavrentjevi hagis Eesti Vabariigi vastu omandiõiguse tunnustamise ja vara arestist vabastamise nõudes.\n8) sotsiaalministri taotlusel\nKommentaar: Vabariigi Valitsus volitab Sotsiaalministeeriumi kantslerit Hannes Danilovit esindama Eesti Vabariiki kõigis kohtuinstantsides Eesti Kohtuarstliku Ekspertiisibüroo ja ASi Täpselt Kell Viis vahelises kohtuvaidluses.\n25.\tEesti Infrastruktuuri ja Transiidi Arendamise Sihtasutuse asutamine\nKommentaar: "Eesti Vabariigi soodsat geograafilisest asendist lähtuvalt on transiidikaubandus kujunenud üheks Eesti perspektiivsemaks ja majanduskasvu soodustavamaks valdkonnaks. Eesti praeguse liidripositsiooni säilitamine meie otseste konkurentide ees (Läti, Leedu, Soome) on võimalik vaid hetkel kehtivate transiiditeenuste nõudmise-pakkumise vahekorras," selgitab Teede- ja Sideministeerium.\nTransiitkaubanduse edasiseks arenguks on ministeeriumi arvates vajalik luua organisatsioon, mis tegeleks otseselt transiitkaubanduse arendamisega, informatsiooni hankimisega ja edastamisega transiitkaubanduse liikumise kohta nii riiklikele struktuuridele kui ka potentsiaalsetele investoritele. Asutus tegeleks ka Eestit läbiva transiidi strateegia ja taktika alaste uurimis- ja arendustööde koordineerimisega, Eesti infrastruktuuri ja Eesti ettevõtete maine tõstmisega välisturgudel, Eesti transiitkaubandust soodustavate projektide finantseerimise ja toetamisega ning koostöös regionaalsihtasutustega toimivatele jaotuskeskustele potentsiaalsete kaubavoogude leidmisega, käivitamisega ja suunamisega läbi Eesti.\nMinisteeriumidevahelise komisjoni moodustamine\nKommentaar: Eelnõus nähakse ette alustada Vabariigi Valitsuse ja põllumajandustootjate vahelisis läbirääkimisi. Läbirääkimistel lepitakse kokku põllumajandussaaduste ja -toodete turu korrastamise seaduse paragrahvi 3 lõigetes 11-5 toodud küsimustes, võttes arvesse nimetatud seaduse paragrahvides 3,4 ja 5 sätestatud.\n27.\tPõllumajandusministeeriumi määramine Eesti Ühistegelise Liidu juhtivministeeriumiks.\nKommentaar: Seletuskirjast: "Eesti Ühistegelisel Liidul on pikaajaline koostöö Põllumajandusministeeriumiga, mis seisneb seaduseelnõude ettevalmistamises ja parandusettepanekute tegemises, osalemises töörühmades, komisjonides ning ministeeriumi korraldatud seminaridel. Suur osa ühistuid on seotud maa ja põllumajandusega ning ette on nähtud riigieelarveline toetus põhistegevuse arendamiseks, mis on Põllumajandusministeeriumi haldusalas. Ministeeriumi määramine juhtivministeeriumiks aitaks kaasa paremale koostööle EÜL-ga ning nimetatud toetuste jagamise korraldamisele."\n28.\tVabariigi Valitsuse 16. juuni 1998.a. korralduse nr 537-k "Kaitsepolitsei peadirektori ametisse nimetamine" muutmine.\nKommentaar: Vabariigi Valitsuse 10.02.1999 määrusega nr 55 on kehtestatud Kaitsepolitseiameti politseiametnike palgaastmetele vastavad diferentseeritud palgamäärad politseiametnike töö tasustamiseks 1999.a. Sellest tulenevalt on ette valmistatud Vabariigi Valitsuse korralduse eelnõu Vabariigi Valitsuse poolt ametisse nimetatava kaitsepolitsei peadirektori Jüri Pihli ametipalga muutmise kohta alates 1. jaanuarist 1999.\nVolituste andmine haridusministrile hääletamiseks ASi Imanta Hariduskeskus aktsionäride üldkoosolekul.\nKommentaar: AS Imanta Hariduskeskus asutati Vabariigi Valitsuse 23.01.1996 korraldusega nr 73-k "Riigivara paigutamine aktsiaseltsi algkapitali". Aktsiaseltsi loomise eesmärgiks oli kaasata erakapital õppehoone parendamisse ja leida võimalus õppepersonali vabastamiseks majandusprobleemide lahendamisel. AS Imanta Hariduskeskus loomisel jagunesid aktsiad riigi ja Eesti Kõrgema Kommertskooli vahel vastavalt 75% ja 25%.\nVabariigi Valitsuse 27.10.1998 istungil tehti ettepanek müüa AS Imanta hariduskeskus kogu riigipoolne osalus. Aktsiaseltsi Nõukogu otsustas ettepanekut mitte toetada. Haridusministeerium toetab nõukogu seisukohta. Tulenevalt eeltoodust teeb Haridusministeerium ettepaneku, arvestades Vabariigi Valitsuse nõupidamisel tehtud ettepanekuid, volitada haridusminister Mait Klaassenit hääletama riigi esindajana AS Imanta Hariduskeskus aktsionäride üldkoosolekul aktsiakapitali suurendamise ja aktsiaseltsi põhikirja muutmise poolt. Riik tasub uute aktsiate eest riigivaraga mitterahalise sissemakse näol.\nAastast 2000 on kavatsetud alustada AS Imanta Hariduskeskus riigipoolsete aktsiate võõrandamise Eesti Vabariigis akrediteeritud haridusasutustele ja kuni aktsiate võõrandamiseni riik aktsiakapitali täiendavalt enam ei suurendaks.


Keskerakonna esimeheks kandideeriv Kadri Simson: minu soov Edgar Savisaart säästa on siiras | Õhtuleht\nSIIRAS: «Soov Savisaart säästa on siiras,» ütleb Keskerakonna esimeheks kandideeriv Kadri Simson. Foto: Tiina Kõrtsini\n"Inimesed, kes utsitavad Savisaart ka pärast rasket aastat täiskoormusega mitut ametit pidama, ei ole nii siirad kui mina oma mures," ütleb Keskerakonna aseesimees Kadri Simson, kes on põhjendanud Edgar Savisaare kõrval erakonna esimehe kohale kandideerimist viimase tervise säästmisega.\nKadri Simson kirjutab kirjas erakonnakaaslastele, et kandideerib selleks, et Savisaare koormat vähendada ja anda talle viimase aja läbielamisi arvestades rohkem vabadust oma tervisele pühenduda.\n"Me ei taha teda kõrvale tõrjuda, me tahame, et ta oleks kaasatud, aga samas säästetud igapäevasest pingest ja tegevusest," on Simson öelnud Delfile.\nToomas Vitsut: Kandideerin Kadri Simsoni toetuseks (14)\nSavisaare õlult koormuse võtmine on valdavalt ka erakonnaliikmete soov ja et ta näeb Edgar Savisaart erakonna auesimehe kohal.\nSavisaar ütleb Tallinna TV-le antud intervjuus, et jutt sellest, nagu oleks vaja teda päästa ja tema koormat kergendada, ei ole väga tõsine jutt. "Aga igaüks teeb oma kampaaniat nii, nagu ta paremaks peab," ütleb Savisaar telekanalile.\nKeskerakondlane Yana Toom on öelnud, et mõistab Kadri soovi olla esimees, kuid tema toetab Edgar Savisaart ja kutsub ka teisi seda tegema. Kuigi Simsoni kandidatuuri tõstis üles peamiselt venekeelse valijaskonnaga erakonna Narva ringkond, väidab Toom, et erinevalt Savisaarest on Simson venekeelsele valijaskonnale võõras. Kadri Simson ütleb, et Narva piirkonna juhatus ei oleks teda üksmeelse otsusega esimehekandidaadiks üles seadnud, kui tema senine tegevus poleks neid kõnetanud. "Mis puutub Yana Toomi seisukohta, et võrreldes Savisaarega pole ma piisavalt tuntud, siis arvan, et tagasihoidliku inimesena oleks ta seda väitnud iga Eesti poliitiku kohta, kes ei ole Savisaar," lausub Simson.\nKas põhjendus säästa Savisaart oli siiras või oli selles oma osa ka valimiskampaanial? "Ma ei pea Keskerakonna esimehe valimisteks tegema meediakampaaniat, mida eeldaks tavapärased valimised. Kongressile koguneb 1092 erakonnakaaslast ja võin liialdamata öelda, et valdavat osa neist tunnen ning neil on juba väljakujunenud vaated ja ootused Keskerakonna tulevikule. Soov Savisaart säästa on siiras. Inimesed, kes utsitavad teda ka pärast rasket aastat täiskoormusega mitut ametit pidama, ei ole nii siirad kui mina oma mures. Ma nõustun Yana Toomiga, et Savisaar on väärt poliitik isegi siis, kui töötab vaid neli tundi päevas. Tema prioriteet on olnud pikemat aega Tallinn ja ilmselt kulub ka ametisse naastes jõud sinna," räägib Simson.\nPolitoloog Rein Toomla ütleb, et lähtudes Edgar Savisaare tervislikust seisundist ja ka ligihiilivast vanusest, tuleb tal paratamatult hakata mõtlema selle peale, kuidas endale vääriline mantlipärija leida. Toomla hinnangul sobiks Kadri Simson kui piisavalt võimekas poliitik ja avaliku esinemise sarmi omav noor daam esimeheks hästi. "Edgar Savisaarele oleks praegu kõige parem väärikalt lahkuda. Selles pole midagi häbiväärset ja seda ei paneks talle keegi pahaks. Oleks ilus, kui ta ise loobuks oma kandidatuurist ja kutsuks erakonnakaaslasi üles Simsonit toetama. Ta peab mõtlema mitte enda kui liidri, vaid erakonna kui terviku peale. Erakonnasisene lõhe on praegu viimane asi, mida Keskerakonnal vaja oleks," räägib Toomla.


Cookies • Go Kinnsivara\n1.1.Andmete töötlemise põhimõtted kehtivad AS GoProperty veebilehe Kasutajatele.\n1.2. Andmete vastutav töötleja on AS GoProperty, registrikood 10786964, asukoht Toompuiestee 37, Tallinn 10133\n1.5. AS GoProperty võib anda andmete kasutamiseks õiguse volitatud töötlejatele. Volitatud töötlejad on koostööpartnerid, kelle andmed on edastatakse päringule, mis edastatakse emailile: info@go.ee\n1.6. Andmeid kasutatakse AS GoProperty või volitatud töötleja poolt:\n1.7. Volitatud töötleja võib andmeid töödelda üksnes AS GoProperty poolt antud konkreetsete ülesannete täitmiseks.\n1.8.AS GoProperty säilitab andmeid nii kaua, kui neid on vaja andmete kasutamise eesmärgi saavutamiseks või seadusest tulenevate nõude aegumistähtaegade saabumiseni ja seadusest tuleneva dokumendi säilitustähtaja saabumiseni (vastavalt käibemaksuseadusele ning raamatupidamise seadusele 7 aastat).\n1.9. Kliendil on õigus saada AS GoProperty teavet enda andmete kasutamise kohta seaduses sätestatud korras ja ulatuses;\n1.10. Kliendil on õigus nõuda AS GoProperty enda andmete kasutamise lõpetamist ning andmete parandamist, sulgemist ja kustutamist;\n2.1. Kasutajate paremaks teenindamiseks kasutavad AS GoProperty veebilehed küpsiseid ehk cookie’sid.\n2.2. AS GoProperty kuuluvad domeenid võivad muuhulgas sisaldada elementi, mis salvestavad küpsiseid kolmandate isikute nimel.\n2.3.Kasutajal on õigus keelduda küpsiste salvestamisest arvutisse. Vastava soovi korral peab Tellija muutma oma veebilehitseja seadeid. 2.4.Eri tüüpi veebilehitsejad kasutavad küpsiste keelamiseks erinevaid meetodeid. Täpsem informatsioon on kuvatud veebilehel aki.ee/et/kupsised. 2.5.Küpsiste blokeerimisel peab Kasutaja arvestama, et kõik veebilehe funktsioonid ei pruugi pärast küpsiste blokeerimist enam Kasutajale kättesaadavad olla.\n2.7.Küpsised võimaldavad jälgida veebilehe kasutusstatistikat, rubriikide populaarsust ning muid veebilehel tehtavatest toiminguid. Küpsisest saadavat teavet kasutatakse veebilehe kasutusmugavuse ja sisu parandamise eesmärgil.\n2.8.Püsiküpsised on hädavajalikud veebilehel ringi liikumiseks ja selle funktsioonide kasutamiseks. Püsiküpsiste puudumisel ei saaks Kasutaja kasutada kõiki veebilehe funktsioone. 2.9.Sessiooniküpsised võimaldavad veebilehel meelde jätta Kasutaja poolt tehtud varasemaid valikud (näiteks kasutajanimi, keelevalik jne) ning seeläbi pakkuda tõhusamaid ja isikupärasemaid funktsioone.


Õpetajate koolitus Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumis :: KPK kaasav kool\nEsileht - Õpetajate koolitus Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumis\n6. novembril külastasid Kärla kooli õpetajad Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumi, kus direktriss Kersti Nigesen viis läbi koolituse „Õpilase arengukeskkond ja arengu suunamine. Koostöö lapsevanemaga. Erivajadusega õpilane koolis VHK näitel“.\nVHK-s on iga õpilase arendamisele pööratud suurt tähelepanu. Kõigepealt on vaja lasta iga lapse eeldustel välja kujuneda. Pidevalt toetatakse abivajavat last, ületamaks ja tasakaalustamaks tema arenguraskusi (individuaalsed õppekavad, õppimine väikeklassis, koduõpe jt). Tihe koostöö on lapsevanematega. Kaks korda aastas saavad vanemad tagasiside lapse arengust ja õpitulemustest. Toetatakse vanemaid lapse kasvatamisel arvestades nende veendumusi. Meeldiv koostöö lapsevanematega sõltub õpetajatest, juhtkonnast, kogu kooli kollektiivist.\nVHK-s on olulisel kohal kaunid kunstid, sest need arendavad lastes loovust kõige paremini. Traditsiooniks on saanud omaloomingukonkurss, kus õpilased esitavad teoseid kunsti, muusika ja kirjanduse vallast. Samuti on palju erinevaid võimalusi huvitegevuseks muusika- või kunstimajas, samuti teatrikoolis.\nKoolituse tulemusena saime aru, et oleme paljusid asju teinud samamoodi ja õigesti. Me oleme olnud tublid, aga alati saab paremini. Suur tänu heade mõtete eest direktor Kersti Nigesenile!\nÕppealajuhataja Anne Pildre


Evapay - maksesüsteem\nEvapay – tuleviku maksesüsteem\nDigitaalne raha ja digitaalsed maksed, Blockchain-i tehnoloogia kasutamisel.\nEvapay maksesüsteem on üks kolmest parimast finantsmaailmast\nHankige kõik avatud plokiahela tehnoloogia võimalikud eelised, elektroonilise ja traditsioonilise valuuta, mis teile saab pakkuda anonüümne maksesüsteem Evapay.\nEvapay teisendab traditsioonilise valuuta digitaalseks.\nEvapay süsteemiga saate olla täiesti kindel kõigi tehingute turvalisuses ja läbipaistvuses.\nEvapay, tänu plokiahela toele tagab maailmatasemel finantstehingute turvalisuse ning vastab rahvusvahelistele standarditele ja määrustele.\nTraditsiooniliste maksesüsteemide eelised ja plokiahelate tehnoloogiate innovatsioon\nEvapay maksesüsteem teisendab sularaha digitaalseks valuutaks. Meie reservid on alati stabiilsed ja 100% tagatud sellise valuutaga nagu dollar ja euro.\nEvapay süsteemi aluseks on Ethereumi plokiahela tehnoloogia, mis tagab kõigi finantstehingute läbipaistvuse ja turvalisuse.\nEvapay süsteemi detsentraliseerimine võimaldab klientidel kontrollida oma kontosid igal kellaajal ja kõikjalt maailmast.\nBlockchaini tehnoloogia pole ainult turvalisus, kuid kõigi rahvusvaheliste standarditele ja eeskirjadele vastatus ning ohutusmeetmete järgimine maailmatasemel.\nhallake oma veebi rahandusega\nPaljutõotav maksesüsteem Evapay võimaldab teil makseid kiiresti ja mugavalt vastu võtta, kasutades erinevate pankade kaarte, oma kontot täiendada ja raha välja võtma igal teile sobival viisil - kasumlik ja probleemideta. Meie klientidel on alati võimalus oma kontot täiendada, vaatamata asukohast.\nPangakaardid ja ülekanded, internetipank, evaluutad - kõik see kuulub Evapay teenuste hulka. Pakume sisesed ülekanded madala komisjonitasuga, vaid 0,5%, ja kaartide kiire täiendamise. Ja meie peamine uhkus on läbimõeldud turvasüsteem, mis siiski ei nõua klientidelt oma konto kinnitamiseks keerukaid samme.\nEvapay maksesüsteem - Meie võimalused\nTe ei pea enam esitama täielikke makse üksikasju, sõpradele või perele raha saatmiseks. Vajate ainult saaja e-posti aadressi\nSoovite näha suunamiste mahaarvamisi või ülekandeid lähedastelt teie kontol koheselt? Anonüümne maksesüsteem Evapay teeb selle võimalikuks\nLähedalt või äripartnerilt ülekande taotlus Evapay kaudu on nüüd ka väga lihtne - peate lihtsalt sisestama antud inimese e-posti aadressi.\nAktsepteerida mased saidil või väljastada kaupade ja teenuste eest arve vajaliku regulaarsusega nüüd Evapayga veelgi mugavam.\nKõige usaldusväärsem maksesüsteem Evapay\nEvapay on kaasaegne vaatepilt traditsiooniliste maksete peale. Maksesüsteemi standardsed põhimõtted nutikalt ühendatud plokiahela tehnoloogiaga. Tegelikult Evapay pole lihtsalt veebipõhine maksesüsteem, vaid platvorm, mis ühendab tavapäraseid makseid pangandussüsteemide kaudu, krüptoraha tehingud ja elektroonilised maksed. Peamine eelis konkurentide ees on meie väljatöötatud kaasaegsete maksevahendite kogum.\nMeie ettevõte on paljude aastate praktika tulemus võrgus ja väljaspool finantsteenuseid. Evapay meeskonnal on laialdased kogemused elektrooniliste makseteenuste, pankade ja finantstehingute osas kogu maailmas, samuti krüptovaluutade osas. Meie klienditoe spetsialistid on saadaval ööpäevaringselt ja kõige kõrgemal tasemel.\nEvapay maksesüsteemi eelised\nkõik maksed Evapay süsteemiga on nüüd lihtsad ja mugavad!\nPaljude aastate kogemustega finantssektoris meie meeskond on välja töötanud maksevahendite kogumi, mis oma omaduste ja iseloomude järgi saab võistelda või isegi ületada kõige populaarsemaid veebipangandussüsteeme.\nAnonüümne maksesüsteem Evapay töötati välja selleks, et ühendada e-kaubanduse kõigi valdkondade positiivsed küljed ja saavutused ning vältida kõiki tuvastatud puudusi.\nEvapay meeskond on välja töötanud sidusprogrammi, mille raames saate kuni 40% vahendustasu uutelt kasutajatelt, keda te meelita süsteemi. Sotsiaalvõrgustike populaarsuse tõttu saate lihtsalt Evapay kohta oma sõpradele ja jälgijatele rääkida ja saada vastutasuks kasumit.\nMugav Merchant API edendab lihtsat, kiiret ja kõigi rakenduste tõhuse koostoimimise Evapay süsteemiga, ning hõlbustab ka maksete saatmise automatiseerimist ja nende vastuvõtmist.\nMaksesüsteem Evapay - usaldusväärsus ja tõhusus!\nSalvestage, saatke ja saage turvaliselt ja tõhusalt digitaalset valuutat erinevatest börsidest, platvormidest ja rahakotidest. Evapay maksesüsteem on:\nPiiramatud rahalised võimalused\nStabiilne lahendus digitaalse valuuta jaoks\nLihtne registreerimine ja verifitseerimine\nInfrastruktuuride täielik tugi\nAnonüümne maksesüsteem Evapay\nAnnab teile võimaluse pääseda juurde elektroonilistele maksetele mugavas kohas ja igast seadmest. Peame kinni turvalisuse, kiiruse ja detsentraliseerimise põhimõtetest.\nKlientide isikuandmed on Evapays absoluutselt kaitstud ning kõik finantstehingud tehakse kiiresti ja lihtsalt. Minimaalne vahendustasu kohese tehingu eest ja kõrge turvalisuse tase on see, millel põhineb Evapay ettevõtte poliitika. Nüüd meie kliendid saavad hõlpsalt ja turvaliselt raha oma kontole sisse kanda, saada ülekanne või kanda vajaliku summa iseseisvalt mõne klikiga teisele kontole.\nEvapay kliendid saadavad ja saavad raha igast asukohast. Meie professionaalide meeskond tagab teile maksimaalse tehingute kiiruse ja uskumatu kaitse tase. Finantstehingute turvalisus ja minimaalsed vahendustasud süsteemi üksikklientidele - see kõik on anonüümne maksesüsteem Evapay. Kõik toimingud - valuuta ostmine ja müümine, ülekandmine ja vahetamine - viiakse läbi kiiresti ja kõrge turvalisuse tasemega. Isegi registreerimine Evapays on kiire ja väga mugav protsess.\nMeie kliendid teostavad tehinguid süsteemis, saadavad ja saavad raha vastu riigisiseselt ja välismaal, olenemata valuutast ja elukohariigist. Garanteerime tehingute turvalisuse, võimaldades klientidel seitsmel päeval nädalas kontrollida oma kontol olevaid rahalisi vahendeid, 24 tundi päevas nutitelefonist, sülearvutist või tahvelarvutist.\nEvapay anonüümne maksesüsteem - piiranguid pole!\nMeie kliendid pole enam piiratud pangasiseste süsteemidega, kuna neil on juurdepääs kõikidele elektroonilistele makseteenustele maailmas. Raha ülekandmine sugulastele või sõpradele saab toimuda igas maailma riigis ja mis tahes saadaolevas valuutas ning konverteerimine toimub minimaalse tasu eest.\nMeie kliendid saavad ka vastu võtma makseid igal viisil, ja ostud nende veebipoodides ja teenuste eest tasumine, saavad nüüd olla mugavad ja saadaval kogu maailmas.


Tööstusvolinik: massimõrv Euroopa tööstuses - Tööstusuudised\nAutor: Sirje Rank • 9. september 2013\nTööstusvolinik: massimõrv Euroopa tööstuses\nEuroopa Komisjoni tööstusvolinik Antoni Tajani kritiseerib teravalt olukorda, milles peab toime tulema Euroopa tööstus - ühelt poolt kõrged energiakulud ambitsioonikate kliimaeesmärkide pärast, teisalt liiga tugev valuuta.\n"Me ole silmitsi tööstuse süsteemse massimõrvaga," ütles Tajani Suurbritannia ajalehele The Telegraph.\nTajani hoiatas, et liiga aktiivne rohelise energia tagaajamine on Euroopas elektrienergia hinna talumatult kõrgele ajanud. Seda ajal, mil kildagaasi buum USAs on seal maagaasi hinda 80% vähendanud.\n"Ma toetan rohelist agendat, kuid me ei saa siin religioossed olla. Meil on vaja uut energiapoliitikat. Me peame lõpetama nägude tegemise, kuna me ei saa Euroopa tööstust ohvriks tuua ebarealistlikele kliimaeesmärkidele, mida ülejäänud maailm eirab," ütles Tajani Itaalias Como järve ääres toimunud maailma poliitikakujundajate foorumil.\nÜlemkogu president Herman Van Rompuy kordas samal Ambrosetti foorumil samuti seisukohta, et energiakulude ohjamine on Euroopa Liidu jaoks üks olulisemaid ülesandeid. "Võrreldes konkurentidega USAs maksab Euroopa tööstus elektri eest kaks korda kõrgemat hinda ning gaasi puhul on vahe neljakordne. Meie ettevõtted ei saa selle eest midagi, et on efektiivsemad," ütles ta.\nNäiteks nendib Ameerika Keemianõukogu raport, et kildagaas on andnud USAle kemikaalide ja plastmasside ning seotud tegevusaladel põhjapaneva ja püsiva konkurentsieelise.\nTajani kritiseeris ka Euroopa Keskpanga rahapoliitikat, mis pole suutnud lahendust leida Itaalia, Hispaania ja euroala ääreriikide väikefirmade tõsistele probleemidele laenuraha hankimisel.\n"Euro on kaugelt liiga tugev ning teeb konkureerimise hiinlastega meie firmade jaoks väga raskeks," ütles Tajani. "Meil on vaja tõelist keskpanka, nii nagu on USA Föderaalreserv või Suurbritannia keskpank, mis on valmis kasvu ergutama," ütles ta. See on volinikult tavatult otsene kriitika ELi institutsiooni pihta.\n"Euroopa Keskpank peaks väikefirmadele laenu andma, nii nagu teeb Suurbritannia keskpank. Meil ei ole võimalik tööpuudust vähendada ega riigi võlakoormat kärpida, kui pole tugevat tööstuspoliitikat, mis toetaks väikeettevõtlust," ütles Tajani.\nEuroopa liberaalide liider Guy Verhofstadt ütles, et on aeg Euroopa Keskpanga mandaati laiendada, et sinna kuuluks lisaks hinnastabiilsuse tagamisele ka majanduskasvu ergutamine. Vastasel juhul riskib Euroopa kroonilise stagnatsiooni ja "Jaapani talvega".\nEuroopa Keskpanga endine juht Jean-Claude Trichet ütles, et keskpank on juba teinud piisavalt. Nüüd on aeg, et ELi valitsused teeksid ära vajalikud reformid ja ehitaksid valmis lubatud pangandusliidu.


Kaja Kallas lükkas euroskeptikust erakonnakaaslase Gräzini väited ümber - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKaja Kallas lükkas euroskeptikust erakonnakaaslase Gräzini väited ümber\nReformierakonna juht Kaja Kallas lükkas ümber euroskeptikust erakonnakaaslase Igor Gräzini väited Euroopa Parlamendi ALDE fraktsiooni tegevuse ja Reformierakonna liikmete Euroopa Liidu skeptilisuse kohta.\nEuroopa Parlamendi liikmeks siirduv Gräzin ütles Postimehele, et Kaja Kallas on Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu ehk ALDE fraktsiooni juhtkonda nimetanud «tagatoadiilide juhtkonnaks, kellel puuduvad aated». Kaja Kallas nimetas seda väidet valeks.\nKallas ei jaganud ka Gräzini ütlust, mille kohaselt on vähemalt pooled Reformierakonna liikmed euroskeptikud. «See on Gräzini hinnang, mida mina ei jaga. Reformierakond on alati olnud Euroopa-meelne,» ütles Kallas Postimehele.\nGräzini intervjuus oli teisigi vastuolusid. Poliitik kinnitas, et on veendunud vaba majanduse pooldaja ja igasuguste turupiirangute ning protektsionismi vastane. Samas ütles ta, et Euroopa Liidus kehtiv kapitali vaba liikumine on viga ja kapitali liikumist tuleks suunata sinna, kus on halvem olukord. Gräzin väitis, et Euroopa Liit peaks ka tsentraliseerima energeetika, et pidada selles valdkonnas tõhusamalt läbirääkimisi Venemaaga ja Ameerika Ühendriikidega.\nEuroopa Liit on põhjendanud kapitali vaba liikumise poliitikat sellega, et ühel turul tegutsemine võib majanduse tsüklilise arenemise tõttu olla riskantne ja turvalisem on investeerida mitmele turule.\nGräzin nimetas Euroopa Keskpanka «naljategemiseks» ja tõi eeskujuks Ameerika Ühendriikide Föderaalreservi ehk sealse keskpanga. «Kujutage nüüd ette, et elame riigis, kus on stabiilne Euroopa raha ja stabiilne Euroopa energeetika ning kõik ülejäänu on absoluutselt vaba. See oleks minu ideaalne ühiskond,» rääkis Gräzin.\nUSA Föderaalreservi funktsioonideks on muuhulgas tagada riigi rahapoliitika kujundamise kaudu finantssüsteemi stabiilsus, stabiilsed hinnad, mõõdukad intressimäärad ja maksimaalne tööhõive. Euroopa Liidu rahapoliitika eest vastutav Euroopa Keskpank peab tagama hinnastabiilsuse euroalal, hoidma mõõdukat inflatsiooni ja määrama baasintressid.\nIgor Gräzin asub septembrist Kaja Kallase asemel Euroopa Parlamendi liikmeks, aprillis Reformierakonna juhiks valitud Kallas on tagasi Eestis ja keskendunud eelkõige partei valimiskampaaniale.


NordenBladet.ee | Search results Põhjala\nSearch Results for "Põhjala"\nPõhjala kirjanduse nädal kutsub lapsi, noori ja täiskasvanuid mõtlema selle üle, mida tähendab olla maailmakodanik\nNordenBladet — Kirjandussõbrad juba teavad, et novembri teisel nädalal on põhjust süveneda põhjamaade autorite teostesse. 9.-15. novembrini on lapsed, noored ja täiskasvanud oodatud tutvuma Põhjala kirjandusega. Põhjala kirjanduse nädal toimub igal aastal koos kolme valitud raamatuga ning kõik valitud raamatud\nNordenBladet — Kaheksanda Põhja- ja Baltimaade rändekonverentsi viimases paneelis arutleti nii üldisemate kui ka COVID-19st tingitud väljakutsete üle, mis puudutavad piirideülest koostööd ning inimeste ja ettevõtete vaba tegevust Põhjala riikides. Eesti päritolu rändeuurija Olle Järv rääkis paneelis transnatsionaalidest – inimestest,\nNordenBladet — Pikaajalise diplomaatilise töö kogemusega Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindaja Jonas Wendel rääkis sellest, kuidas Põhjamaade-vaheline tihe koostöö aitab luua usaldust ning kõrvaldada takistusi inimeste ja kaupade vabale liikumisele riikide vahel. Põhjalas on mõistetud piirialade rolli heaolu kasvu juures –\nNordenBladet — Saksa sõjalaev rikkus laupäeva, 18. jaanuari õhtul Soome merepiiri. Laev oli Raahe lähedal Põhjalahes ja piiririkkumine kestis lühikest aega. Asjast teatas Soome kaitseministeerium ja asja uurib piirivalve. Saksa laev rikkus Soome merepiiri ka 2017. aasta märtsis, kui teaduslaev\nNordenBladet – Loode-Eestisse ning Läänemaale satun ma väga harva, ent seda põnevam on uusi kohti avastada. Võtsin lastega ette ühepäevase autoreisi trajektrooril Tallinn – Ääsmäe – Laitse – Riisipere – Turba – Risti – Palivere – Taebla – Linnamäe –\nNordenBladet — Põhja-ja Baltimaade rändekonverentsi Baltikumi rändepaneelis osalesid rändeuurijad Eestist, Lätist ja Leedust. Läti Ülikooli professor Zaiga Krisjane andis ülevaate Läti olukorrast, Donatas Burneika Vilniuse Ülikoolist kõneles Leedu viimaste aastate rändetrendidest ja Tartu Ülikooli akadeemik Tiit Tammaru rääkis lähiminevikus Eestis\nNordenBladet — 2.–18. juulini 2020 toimub Ida-Virumaal festival „Seitsme linna muusika“. Festivali raames on avatud näitus „Põhjamaade kestlikud linnad“, mida saab külastada 3. augustini 2020. Eakate üksindusest üleujutuste ja õhusaasteni – kõik maailma linnad seisavad silmitsi sarnaste probleemidega. ÜRO tegevuskava\nPõhja- ja Baltimaade rändekonverents “Piiriülene liikuvus Põhja- ja Baltimaade piirkonnas” tuleb taas 18.septembril\nNordenBladet — Põhjamaade Ministrite Nõukogu esinduse eestvedamisel leiab 18. septembril 2020 Eestis aset järjekordne Põhja- ja Baltimaade rändekonverents teemal “Piiriülene liikuvus Põhja- ja Baltimaade piirkonnas”. Põhjamaade Ministrite Nõukogu peab piiriülest koostööd endiselt üheks oma tähtsamaks prioriteediks. Teemaga seonduvalt kirjutas peasekretär


Kas proovite pääseda Netflixi parimale sisule ja ei saa seda teha? Proovige ühendada parim VPN-teenus parima voogedastusteenusega. See on õige, proovige ExpressVPN Netflixi kombinatsiooni ja avage täielik Netflix USA või teie riigi mis tahes raamatukogu. Tutvuge meie juhendiga ja vaadake, kuidas saate ExpressVPN-ist voogesitust nautida või Netflixi VPN-i kõiki võimalusi kasutada. Contents1 Netflixi geograafiliste piirangute […]\nKas proovite pääseda Netflixi parimale sisule ja ei saa seda teha? Proovige ühendada parim VPN-teenus parima voogedastusteenusega. See on õige, proovige ExpressVPN Netflixi kombinatsiooni ja avage täielik Netflix USA või teie riigi mis tahes raamatukogu.\nTutvuge meie juhendiga ja vaadake, kuidas saate ExpressVPN-ist voogesitust nautida või Netflixi VPN-i kõiki võimalusi kasutada.\n1 Netflixi geograafiliste piirangute teegid\n2 Expressvpn Netflixi töötavad serverid\n3 Kas ExpressVPN piirab Netflixi geo piiramist? Päris testimine\n4 ExpressVPN Netflixi vead\n4.1 1. IP-aadressi konflikt\n4.2 2. DNS-i probleem\n4.3 3. Vale puhverserveri konfigureerimine\n4.4 4. ExpressVPN-serverid ei tööta / ei reageeri\n5 ExpressVPN Netflix ei tööta\n5.1 1. IP-aadressi konflikt\n5.2 2. DNS-i probleem\n5.3 3. Vale puhverserveri konfigureerimine\n5.4 4. ExpressVPN-serverid ei tööta / ei reageeri\n6 Netflix ExpressVPN Reddit ülevaated\n7 Expressvpn Netflix blokeeriti 2018. aastal\n8 Kuidas Netflixi jaoks ExpressVPN-i osta ükskõik kust\n9 Kas ExpressVPN töötab koos Netflixiga?\nNetflixi geograafiliste piirangute teegid\nNetflix pole populaarne ainult selle sisu kvaliteedi tõttu, vaid pakub ka mitmesugust sisu.\nAmerican Netflixil on suurim filmi- ja telesaadete kogu, kus on 4593 filmi ja 1 157 telesaadet ning mis loendavad.\nVaatamata sellele, et kogu maailmas on sisu, on USA Netflixi teek geograafiliselt piiratud ja sellele pääseb täielikult juurde ainult USA-s ning saate teada, millist saadet peaksite netflixi kaudu vaatama.\nIgas riigis, kus Netflix tegutseb, on autoriõiguse probleemide tõttu erinev raamatukogu. Regioonidele, nagu suured Aasia riigid ja muud Euroopa riigid, on kogu raamatukogule juurdepääs vaid 5–25%. Selle geopiirangu peamine põhjus on erinev autoriõiguseeskirjade ja -eeskirjade vahel, mis piirkonniti erinevad. Varem privaatse Interneti-juurdepääsuga Netflixi serveritest möödus see piirang hõlpsalt. Kuid asjad on muutunud ja ExpressVPN-il läheb üsna hästi, olles parim Netflixi VPN.\nExpressvpn Netflixi töötavad serverid\nPaljud VPN-teenused väidavad, et mööduvad Netflixi piirangutest, kuid need väited ei ole alati päris tõesed ja sageli osutuvad eksitavaks. Kasutajad, kes on voogesituse maailmas uued, satuvad sellistesse eksitavate väidetesse ja ostavad lõpuks VPN-i teenuseid, mis pole piisavalt võimelised Netflixi teegi piirangutest mööda minema.\nExpressVPN-serverite juurdepääsuvõimaluste kinnitamiseks võtsime ühendust nende tugiteenuste pakkujaga ja nad kinnitasid meile, et nende serverid töötavad.\nOotan Netflixi voogesitust? ExpressVPN deblokeerib Netflixi geopiirang. Netflixi USA, Suurbritannia või mõne muu riigi raamatukogu juurde pääsemiseks. Kõigi Netflixis saadaolevate voogesituse jaoks soovitame kasutada VPN-i ja muuta oma asukoht soovitud riigiks.\nKas ExpressVPN piirab Netflixi geo piiramist? Päris testimine\nOtsustasime testida ExpressVPN-i väiteid, et nende serverid pääsevad juurde Netflixi geopiirangutele ja pakuvad juurdepääsu Netflixi USA raamatukogule. Seega meie ostis ExpressVPN-i paketi plaan, mis oli ühendatud USA serveriga ja pääses juurde Netflix.com ning meil oli juurdepääs Netflixi USA raamatukogule. ExpressVPN on voogesituse jaoks väga usaldusväärne pakkuja ja saate seda hinnata juba tõsiasjast, et isegi Kodi kasutajad nimetavad seda üheks parimaks Kodi VPN-iga.\nKui soovite juurde pääseda Thor Ragnarokile või mõnele oma lemmikfilmist USA raamatukogust väljastpoolt USA-d, kuvatakse järgmine teade.\nSee allpool näidatud pilt tähistab populaarset filmi “Thor Ragnarok”, mis on saadaval ainult USA-s ja vabastatakse teisest piirkonnast ülemise VPN-i kaudu.\nExpressVPN Netflixi vead\nNetflixile ExpressVPN-iga pääsemisel võib ilmneda teatud tõrkeid. Siin on nimekiri ExpressVPN Netflixi vigadest:\n1. IP-aadressi konflikt\nVõimalik, et võite selle tõrkega silmitsi seista, isegi kui olete ühendatud VPN-serveriga. Mõnikord ei muutu teie IP pärast serveriga ühenduse loomist. Mõnede tõrgete ja tehniliste tõrgete tõttu ilmneb peaaegu kõigis VPN-teenustes tavaline tõrge. Sel juhul, kui teie IP-d ei maskeerita ega muudeta ning proovite juurde pääseda Netflixile, ei anta teile juurdepääsu.\n2. DNS-i probleem\nMõnikord tõmbab sait, millele proovite juurde pääseda, oma Interneti-teenuse pakkujalt DNS-i, kuna see jääb teie seadme vahemällu ja tekitab teie jaoks vaeva. Netflixi tulemüür ja serverid on väga nutikad ja tuvastavad teie DNS-i ja IP-ahelad väga hõlpsalt. Seetõttu ei saa sellised vead lasta teil Netflixi piirangutest mööda minna.\n3. Vale puhverserveri konfigureerimine\nTeie brauseri puhverserveri konfiguratsioon ei pruugi olla ajakohane või võib see olla valesti konfigureeritud, põhjustades teile probleeme. Kui teie puhverserver pole õigesti konfigureeritud, ei pääse te juurde Netflixi USA teeki.\n4. ExpressVPN-serverid ei tööta / ei reageeri\nKõigi VPN-teenuste tavaline probleem on serverite vastutustundetus, mis võib igal ajal juhtuda. See, et Netflix hakkas VPN-e ja puhverservereid blokeerima, tekitas paljudes VPN-teenustes suurt probleemi. Ainult mõned VPN-teenused on suutnud piirangutest mööda minna ja sellistes olukordades, kui serverid ei tööta, peab kasutaja kannatama.\nExpressVPN Netflix ei tööta\nSee on tavaline viga ja seda saab hõlpsalt parandada. Taaskäivitage lihtsalt ExpressVPN rakendus ja proovige uuesti ühendada soovitud VPN-iga. Seejärel kontrollige, teie IP-d muudetakse.\nKui kasutate Windowsi, saate selle tõrke parandada järgmiste juhiste abil.\nMinge arvuti menüüsse Start > Klõpsake valikul Kõik programmid > Klõpsake valikul Tarvikud.\nValige siit funktsioon Käivita või kui kasutate usinf Window 8 või 10, siis vajutage lihtsalt klahve “Windowsi klahv + R ” funktsiooni Käivitamine avamiseks.\nTippige nüüd “cmd”Dialoogiboksi käsuväljal.\nKui käsuviip avaneb, tippige “ipconfig / flushdns” ja vajutage sisestusklahvi.\nTeie DNS loputatakse nüüd ja teil on juurdepääs Netflixi USA teeki.\nPuhverserveri ja brauseri ühendusseadete konfigureerimine on natuke keeruline ja keeruline. Seetõttu on igal brauseril abijuhendis selliste juhtumite jaoks täielik tõrkeotsingu protseduur. Kui teil on mõni selline probleem, klõpsake lahenduse leidmiseks vastaval brauseril:\nKui teil on selline probleem, kui serveriga ühenduse loomine ebaõnnestub, võtke kohe ühendust ExpressVPN reaalajas tugiteenusega. Kui see ei aita, proovige uuesti DNS-i severiga uuesti käsitsi luua. Oleme pakkunud allpool linki ExpressVPN DNS-serveri konfiguratsioonile, klõpsake sellel lisateabe saamiseks:\nDNS-serveri konfigureerimine Windowsi jaoks\nDNS-serveri konfiguratsioon Maci jaoks\nDNS-serveri konfiguratsioon Linuxi jaoks\nNetflix ExpressVPN Reddit ülevaated\nÜlemaailmsed kõõmuvaatlejad on kasutanud ExpressVPN-i Netflixi voogesitamiseks ja tundub, et neil on sellega tore olla. Sõna “näib” oleme kasutanud põhjusel, et Redditis on saadaval kasutaja arvustusi. Vaata siit:\nKommentaar arutelult BlindSini kommentaar arutelult "mis on ExpressVpn USA serverid, mis töötab endiselt Netflixiga ?".\nSee teema oli küsimus töötavate serverite kohta ja kasutaja on üksikasjalikult vastanud ning on ExpressVPN tuge komplimenteerinud.\nSiin on veel üks teema, seda lõime alustanud inimene näib olevat väga romantiline ja tundub, nagu oleks ta viinud termini “Netflix ja chill” täiesti uuele tasemele. Igatahes vastati tema esitatud küsimusele väga täpselt ja inimene on ExpressVPN-i Netflixi eest kiitnud.\nExpressvpn Netflix blokeeriti 2018. aastal\nNetflix tuvastas suure hulga kasutajate juurdepääsu VPN-teenuste ja puhverserverite kaudu USA raamatukogule. See tekitas Netflixi jaoks ilmselgelt suurt muret ja seetõttu hakkasid nad plaanima neid VPN- ja puhverserveriteenuseid blokeerida.\nNetflix on juurutanud ainulaadse VPN-i tuvastussüsteemi, mis blokeerib VPN-serverite kaudu tuleva liikluse.\nSee on põhjus, miks paljud kasutajad, kes proovivad VP-teenustega Netflixile juurde pääseda, ebaõnnestuvad.\nAlguses ei pääsenud paljudel juhtivatel VPN-teenustel, sealhulgas ExpressVPN-il, Netflix USA-le juurde pääseda, kuid ExpressVPN-i puhul on kõige parem see, et see leidis Netflixile juurdepääsu ja nüüd on selle USA serveritel võimalik rakendatud piirangutest väga hõlpsalt mööda minna.\nSee kassi ja hiire tagaajamine jätkub aga n ja Netflix võib jälle proovida ExpressVPNi alla viia, kuid seda pole veel näha. Kui see juhtub, võib juhtuda, et kasutajad peavad mõnda aega ootama, kuni VPN-serverid taas tööle hakkavad, või peaksid nad valima mõne muu VPN-teenuse, mis võimaldab neil Netflixile juurde pääseda.\nKuidas Netflixi jaoks ExpressVPN-i osta ükskõik kust\nExpressVPN ostmine Netflixi jaoks on väga lihtne protseduur ja saate ExpressVPN-i osta ükskõik millisest maailma piirkonnast, toimides lihtsalt järgmiselt.\nMinge ExpressVPN veebisaidile ja klõpsake vahekaardil Hangi ExpressVPN.\nAvaneb uus leht, kus kuvatakse kõik paketiplaanid.\nValige soovitud paketi plaan.\nEsitage registreerimiseks oma e-posti aadress.\nValige oma makseviis.\nSisestage oma andmed ja teave ning klõpsake nuppu „Liitu kohe”.\nPärast nupul „Liitu kohe” klõpsamist saate e-kirja, kus on kirjas teie sisselogimismandaadid.\nLaadige nüüd alla rakendus ExpressVPN ja installige see oma seadmesse. Konfigureerige rakendus ja logige sisse antud mandaatidega.\nValige ühenduse jaoks eelistatud USA server ja avage netflix.com.\nSeal on see lihtne!\nKas ExpressVPN töötab koos Netflixiga?\nJah, ExpressVPN töötab koos Netflixiga ja teiste kasutajatega ning ka teenusepakkuja on seda kinnitanud. Oleme seda ka testinud, et veenduda teenusepakkuja väidete tõesuses.\nNetflix on meelelahutustööstuses juhtiv voogedastusteenus ja sarnaselt on ExpressVPN juhtiv VPN-i pakkuja. Nende kahe teenuse kombineerimine liigseks vaatamiseks on kindlasti ilu asi, kuna see annab teile juurdepääsu täielikule Netflixi raamatukogule, mis teil ei pruugi olla, kui olete pärit muust piirkonnast peale USA. Oleme esitanud teile täieliku ülevaate ExpressVPN Netflixi kombinatsioonist ja loodame, et teil pole nüüd probleeme. Hoidke voogesitust ja olge turvaline!


Uudised - Ilmar Kullam 100!\nTreeneritööga alustas Kullam juba paralleelselt mängijakarjääriga 1940ndatel. Veerandsaja aasta jooksul dirigeeris hiilgavaks taktikuks kujunenud mees nii legendaarset Tartu Kalevit kui ka meeste ja naiste rahvuskoondisi.\nTema käe all on tipp-palluriteks kasvanud Mart Laga, Anatoli Krikun, Aleksei Tammiste, Heino ja Arvo Lill, Jaan Lentsius, Jaak Salumets, Valdu Suurkask, Priit Tomson, Tõnno Lepmets, Jaak Lipso ja paljud teised.\nAastatel 1966-1993 oli Ilmar Kullam Tartu ülikooli kehakultuuriteaduskonna õppejõud, 1973-1983 ka sportmängude kateedri juhataja. Ta koostas korvpallialaseid õppevahendeid ja avaldas artikleid, peamiselt ajakirjas Kehakultuur ning ajalehtedes Spordileht ja Edasi.\nKunagine kuulus spordiväljaanne Sovetskii Sport kasutas tihtipeale väljendeid „korvpalliprofessor arvas” või „korvpalliprofessor ütles”, jättes lisamata nime või muud laadi täpsustused tsiteeritud isiku kohta. Polnud vajadustki – kõigile natukenegi korvpalliteemat valdajaile oli arusaadav, et silmas peeti eestlasest korvpallitreenerit, suurepärast taktikut ning strateegi Ilmar Kullamit.\nLoogilise spordimeheliku jätkuna võttis Ilmar Kullam ka naiseks korvpalluri – Ukraina ja NSVL naistekoondise liikme Valentina Nazarenko, kellega kohtutigi Berliini üliõpilasmängudel. Nende tütar Oksana mängis Eesti tasemel korvpalli, abiellus odatreeneri Heino Puustega ning nende poeg Alan Puustegi tegeles odaviskega.\n1951. aastal pälvis Kullam NSV Liidu teenelise meistersportlase aunimetuse. Aastal 1965 ka Liidu teenelise treeneri tiitli. 2010 valiti Ilmar Kullam esimeste seas Eesti korvpalli kuulsute halli.\n2011. aasta hingedepäeval lahkus 89-aastane legend taevastele korvpalliväljakutele.\nOma värvikast eluteest pajatas 85-aastane korvpalliprofessor pikemalt intervjuus ajakirjale Basketball (Kaupo Torim, Rasmus Rekand):\n„Omale on kõige armsam ikka olümpiahõbe,” kaalub Kullam oma korvpallurisaavutuste väärtust. „Aga Pariisi EM (1951), mille finaali saatuse otsustas minu vabavise, on samuti hästi meeles. Mängisime tšehhidega finaalis edukalt ja olime vahepeal 10 punktiga ees. Palli valdamise piirangut (praegune 24 sek määrus) toona veel polnud ning otsustasime venitada. Mehed läksid aga üha enam närvi ning pallikaotuste ja ebaõnnestunud pealevisete tulemusena said tšehhid viigi kätte ja lõpus ka võimaluse rünnata. Nende pealevise ei tabanud, mina hankisin lauapalli ja tahtsin põrgatusega rünnakule asuda, kui üks tšehh tegi ikka korraliku vea – kohe ümber haaras kinni just siis, kui mänguaeg lõppes,” kirjeldab Ilmar Kullam oma elu ühte närvesöövaimat hetke.\n„Alguses olin lausa tusane, et no miks see just nii pidi minema, et kõik edasine oleneb minust. Meil olid paljud mehed nelja veaga juba pingil (vigade limiit oligi siis neli, mitte viis viga nagu praegu) ning lisaaeg tähendanuks kindlat kaotust. Treeningutel olin ma korralik vabaviskaja – 50 järjest oli „kukepea“, ka 88 olen järjest visanud. Visketehnika noil aegadel käis ikka kahe käega alt, tehti nn saianaist. Sobitasin jalad paika, püüdsin närvitsemist alla suruda ja viskasin. Kui tabasin, siis alati puhtalt aga tookord kukkus pall lauapõrkest korvi!”


Mizon Vegan Eyeliner @ Mizon Korea kosmeetika\nTootekood: 8809663753221 Kaubamärk: Laoseis:Laos\nPeenikese ja ülitäpse elastse otsaga veekindel silmalainer, mis kestab terve päeva, ei valgu laiali ega määri. Kuivab kiiresti, dermatoloogiliselt testitud, sobib veganitele. Väga mugav maha pesta - tuleb kergesti maha sooja veega.\nRaputage 2-3 korda enne kasutamist. Hoiustage horisontaalselt. Kui ots ei joonista, siis hoidke mõnda aega vertikaalselt. Puhastage otsa niiske salvrätikuga.\nWater, Acrylates Copolymer, Carbon Black (CI 77266), Butylene Glycol, Styrene/Acrylates Copolymer, Acrylates/Ethylhexyl Acrylate, Copolymer, Alcohol, Phenoxyethanol, Ammonium Hydroxide, Benzyl Alcohol, Ethylhexylglycerin, Simethicone, Ceteth-10, Laureth-21\nMizon Shake It Brow [Black]


Ergonoomika - Ergonoomilise töökoha rent - MedCare Eriarstid OÜ Tallinn.\nbyAdmin in posted19 mai, 2019\nErgonoomika ja ergonoomiline töökoht.\nErgonoomika on oluline tänapäeva elu osa. Ergonoomikaalane nõu ja koolitused on need teenused, mida me saame pakkuda töökeskkonna parandamiseks. Meie kliinikus on näidisruum, kus on ergonoomiline mööbel. Koostöös partneriga Ergoway saame Teil aidata luua endale kaasaegne ergonoomiline töökeskkond. Ergonoomi teenust ja ergonoomikalist töökohtade hindamist pakume koostöös Euroopa sertifitseeritud ergonoomi Triinu Sirge’ga.\nErgoway OÜ pakub: sadultoole, toole reguleeritavaid laudu ja muid ergonoomilisi sisustus- ja töövahendid. Hiired, klaviatuurid ja muud abivahendid mugava töökoha loomiseks: kuvarihoidjad, käetoed, dokumendihoidjad, sülearvuti alused, valgustid jm.\nMeie partneriga koostöös saame Teile pakkuda: töökohtade ergonoomilist hindamist. Ergonoomilise töökoha kujundamist ja ergonoomikaalaseid koolitusi ettevõttes.\nErgonoomilise töökoha rent.\nKui Sa soovid proovida, kuidas on töötada ergonoomilises kontoritöökohas, siis seda saab teha meie juures. Võimalik on proovida ergonoomilist töökohta, kus on elektrilise mootoriga reguleeritavad töölauad, ergonoomilisi hiiri ja kolme sorti sadultoole. Üks laud on sirge servaga ja teine on eest kaares sisselõikega. Sul on võimalik tulla vaadata millised näevad välja Ergoway tooted. Samuti on võimalik rentida ergonoomilist töökohta kas mõneks tunniks, päevaks, nädalaks või pikemaks perioodiks.\nKui Sa töötad teises linnas ja vajad vahel kontorit kas arvutitööks või kohtumisteks Tallinnas, siis meie juures on mugav rentida töökohta.\nErgonoomilises töökohas on võimalik proovida kolme erinevat tüüpi sadultooli ning samuti on võimalik proovida ergonoomilist hiirt.\nKui Sind hakkas huvitama töökoha rent või ergonoomiline töökoht ja soovid tulla seda vaatama, siis võta meiega ühendust. Kontakt\nTöökoha ergonoomika, ergonoomilised tooted\nKui Sind hakkasid huvitama teised ergonoomilised tooted ja teenused, siis nende kohta leiad rohkem informatsiooni meie koostööpartneri kodulehelt.\nVaata täpsemalt töökeskkonna ergonoomika kohta Ergoway kodulehelt siit.\nTöötaja tervisekontroll ja töötervishoid – kellele ja milleks?\nDiabeet ja diabeetiku toitumine. Nõu annab toitumisterapeut.


Kuidas on nii, et kuningas Philippi sõda laastas koloniste nii palju, kuid koloniste ei tõrjutud välja?\nKing Philipsi sõda või Metacomi sõda, kui soovite, oli USA-eelse kirde kolooniatele üsna laastav - kuid ka pärast seda võisid hõimud mõista, et inglased ja teised kolonistid olid oht, mida ei makstud kunagi mingil olulisel viisil kätte. Ma tean, et paljud Kirde kohalikud hõimud olid juba varasemast kokkupuutest teiste eurooplastega hävitanud, kuid läheduses oli palju hõime, kes oleksid võinud sisse kolida pärast rahu sõlmimist. Arvestades, et paljud hõimud võtsid teistelt nõrkadelt maad ja saaki, oleks võinud tulla uus hõim, kes oleks võinud ülejäänud kolonistidega võidelda ja tõenäoliselt märkimisväärset kahju teha.\nSee tundus suurepärane aeg tagasi võtta. oli nende oma ja ma mõtlen tihti, et miks mitte. Kui kontrollimiseks on kohalikke allikaid, siis pange need tähele. Ma elan USA kirdeosas, et saaksin seda kontrollida, kuid see pole midagi, millest ma pole kunagi palju kirjutanud ja mis on mulle sageli huvi pakkunud.\nNendel uutel hõimudel, kes sisse kolivad, poleks põhjust koloniaalasukaid rünnata. Kolonialistide lähedal elamisest tulenevad hõõrded ei kehti nende suhtes ja nad ei armastanud vähe või üldse mitte konkureerivat hõimu, kes lihtsalt hävitati asunike vastu võideldes.\nKirde-indiaanlased olid muutunud äsja soositud relva, tulekivist musketi jaoks palli ja pulbri tarnimisel kolonistidest sõltuvaks. Nende varud ületasid harva hooaja väärtust ning sõja ettevalmistamiseks ei olnud nad varunud täiendavaid reserve.\nEhkki esialgne pealetung oli kolonistid oma äärealadelt ja suurematesse linnadesse välja ajanud, muutus sõda seejärel hõõrdumiseks, kus vaenulikud indiaanlased said laskemoona täiendada ainult samade kulutuste abil, harva puhaskasum ja mitte kunagi suur. Kolonistide miilitsad täiendasid ka väljaõpet ja võtsid kasutusele taktika, moodustades koos India liitlastega kombineeritud rahvusest lahingumeeskonnad.\nEhkki kolonist kannatas esimestel rünnakutel tõsiselt, ületas nad India põliselanikke siiski mitu korda. Hinnanguliselt oli Uus-Inglismaal 1676. aastal 80 000 kolonisti võrreldes ainult 10 000 ameeriklasega (kellest paljud olid sõbralikud), umbes 20% kolonistidest ja 25% ameeriklastest olid vastavalt miilitsad / sõdalased.\nSee kolonistide suurenenud lahingutõhususe kombinatsioon, vaenulike ameeriklaste varude ammendumine ja tohutu arvukus oli mässulistele hukule määratud.\nPõhjuseid oli mitu. Esimene oli see, et enamik kohalikke (Massachusettsi ja Connecticuti osariiki) indiaanlasi oli olnud seotud kuningas Philipiga ja said lüüa või vastupidi, olid asunikkudega liitlased ja jagasid sõjasaaki. Teine põhjus on see, et suurem osa kahjust tehti üksikute asulate vastase sõja algusosas. Sõja tagajärg oli see, et paljud asulad jäeti maha ja inimesed kolisid suurematesse linnadesse, kus valvasid miilitsad.\nKolmas küsimus võib olla põhjus, miks indiaanlased mujalt riigist ei tulnud aastal ja proovige asukaid välja ajada. Transport (ja side) oli neil päevil kehv ja erinevad India hõimud tegid omavahel harva koostööd. Ei olnud mõtet, et "põlisameeriklased" võtaksid tagasi "ameerika" maa. Enamik hõime hoolis vaid nende vahetus läheduses toimuvast (nt tänapäeva Ameerika osariigis).\nKas teil on selle kohta allikaid? Enamiku sellest olin ma juba mõelnud, kuid mitte midagi selle vastu.


Nädalalõpu pikk lugemine: Mahakantud poolaka revanš - Eesti Ekspress\nNädalalõpu pikk lugemine: Mahakantud poolaka revanš\nVähestel eurooplastel on nii lühikese ajaga läinud elu nii palju paremaks kui poolakatel. Just seepärast arutlevad paljud, miks poolakad hääletasid võimule tagurliku valitsuse. Maciej Zaremba otsib seletust ning leiab linna ja küla vahelise kultuurisõja.\nTUTTAV VAATEPILT: Noored juubeldavad parteilased ümbritsevad valimispeol hallipäist liidrit Jarosław Kaczyńskit. PAWEL KOPCZYNSKI/REUTERS/SCANPIX\nMustanahaline mees kupees, kes räägib viies keeles kolme moblasse, on Kongost. Ta ütleb, et on „kergendaja“. Tuleb välja, et ta aitab Poola ärimeestel Aafrikas kaevanduslube saada.\n„Valged ei taipa, et nad ei saa lihtsalt niisama paluda ministriga kokkusaamist. Algul tuleb teha kingitusi tema sugulastele. Siin tulen mina pildile. Ma tunnen kõiki.“\n„Seda ütlete teie siin, Euroopas. Ent mina töötan Aafrikas. Minister vajuks häbi pärast maa alla, kui ei suudaks oma suguvõsa ülal pidada.“\nMe oleme kupees isekeskis ja ma kasutan juhust, et küsida altkäemaksude kohta Poolas.\n„Oh ei, sellega on lõpp. Kõik on hirmul.“\nFinantspolitsei ees ?\n„Nende ees ka. Aga enamjaolt ajalehtede pärast.“\nRong, mis meid Wrocławist Varssavisse viib, on parem ja mugavam kui Rootsi X2000-kiirrongid. Reisi vältel koristatakse tualette. Konduktor, kes teatab, et jääme kaks minutit hiljaks, peab end ülal nii, nagu oleks tegemist surmateatega. Poola kaugrongid on nimelt Rootsi omadest täpsemad. Need on ka Deutsche Bahnist punktuaalsemad.\nKui rahva mõnusa tunde tase oleneks mõõdetavast statistikast, peaks Poola olema Euroopa kõige tervem mees. Kaheksa aastat on maal olnud Euroopa kõrgeim majanduskasv, eksport on kasvanud üle kahe korra, vaeste hulk kahanenud poole võrra, töötute hulk niisama palju. Ka härra Kergendaja mulje peab paika. Kuritegevus (korruptsioon kaasa arvatud) alaneb kiiremini kui teistes maades. Ja kui küsida eluga rahulolu kohta, siis rahulolijate hulk on kasvanud 60 protsendilt (1991) 80-le (2015). Sama lugu on tervisega. Kolm inimest neljast on oma keha ja hingega rahul, kaks aastakümmet tagasi vaid kolm viiest.\nLubatagu lisada sedagi, millest ei anna tabeleid teha. Esimest korda sajandite jooksul on Poolal sõjalised tagatised oma suveräänsusele. Usutavasti pole ühelgi teisel maal olnud nii ilmset kasu Euroopa Liidu liikmeks olekust. Poola kasseerib sisse kõikidest teistest suurema ELi toetuse, aastail 2014-2020 võib rehkendada mitmesuguste tugitoetuste kogusummaks 85 miljardit eurot. Rahvuslik enesetunne sai samuti kauaigatsetud silituse, kui poolakas (Donald Tusk) valiti Euroopa Ülemkogu eesistujaks.\nVõiks ju arvata, et valitsus, kes saab suure osa sellest aust enda arvele kanda, võib rehkendada usalduse kestmisega. Ent valijad arvasid teisiti. 1.oktoobril jahmatasid poolakad maailma. Nad valisid püünele Seaduse ja Õigluse partei (PiS), kes väidab Euroopa Liidu olevat ohuks poolakate moraalile. Et majandus olevat kokkuvarisemise äärel, salakaval „eliit“ on röövinud ja reetnud kodanikud ning riik on läbinisti mäda. Kogu krempel tuleb maha lõhkuda ja otsast peale üles ehitada – see oli võidu toonud sõnum.\nKolm kuud hiljem jahmatas PiSi valitsus tervet hulka oma poolehoidjaid. Partei programmis polnud kuskil kirjas, et Poola tunneks end õdusalt, kui see muudetakse politseiriigiks. Ent veebruaris 2016 on see juhtunud, esialgu küll vaid paberil.\nKOOS MAAILMA MÕJUKATEGA: Euroopa Ülemkogu alaline eesistuja Donald Tuski paremal käel on Prantsusmaa riigipea Francois Hollande, vasakul Saksa kantsler Angela Merkel, kelle taga USA president Barack Obama.\nProkuratuuriseadus annab poliitikule (justiitsministrile) õiguse sekkuda igasse kohtuasja.Ta saab nõuda prokurörilt kodaniku kinnipidamist, eeluurimise alustamist, telefonide pealtkuulamist, kuriteo matkimise korraldamist ja süüdistuse esitamist. Ministril on vaba voli teavitada sündmuste käigus meediat sellest, mida kahtlustatav tema arvates on toime pannud. Ja kui juhtub, et kohus teeb ikkagi õigeksmõistva otsuse, siis ministrit laimamises süüdistada ei saa. Järgmise sammuna lubab valitsus ministrile anda õiguse nõuda asja uuesti läbivaatamist, juhul kui too leiab, et kohtud pole õiglaselt toiminud.\nJuba samal päeval, kui seadus vastu võeti, sai Poola aimu eesootavast õiguskultuurist. Parlamendi kõnepuldis vihjas asejustiitsminister Patryk Jaki ühele opositsioonipoliitikule, kes pidavat oma korteris lõbumaja. Ta nimelt oli seda kuulnud. Kas see võiks tõsi olla?\nEi, see pole tõsi, ja seda teadis ka Patryk Jaki. Parlamendi eesistuja sundis teda kõnetoolist lahkuma, opositsioon nõudis, et minister vahetataks välja. Ent peaminister Beata Szydło keeldus: „Ta on kõva kaart.“\nVaieldamatult. Teise kõva kaardi nimi on Witold Waszczykowski. Vaevalt jõudis Poola uus välisminister ametisse asuda, kui ta valgustas maailma (Bild-Zeitungi kaudu), et Poola traditsioonidega ei sobi kokku ei jalgratturid ega taimetoitlased ning „ rasside segunemine“. Teises intervjuus tituleeris ta Euroopa parlamendi eesistujat, sotsiaaldemokraat Martin Schultzi „harimatuks“ ja „vasakäärmuslaseks“.\nTervel real Poola ja Saksa valitsustel võttis 25 aastat, üksjagu julgust ja palju vaeva, et rajada sõbralikud suhted. Nüüd on Beata Szydło valitsusel kahe kuuga õnnestunud suur osa sellest usaldusest murendada. Tema ministrid jätavad harva kasutamata juhust, et seostada Saksamaad natsismiga või suurkapitaliga – sellega, millest Szydło lubas Poola vabastada. Hiljuti võttis tema partei juht Jarosław Kaczyński uhkelt vastu ajakirja „Wprost“ tiitli „Aasta inimene“. Nädal enne seda oli sama väljaanne kujutanud esikaanel Angela Merkelit Adolf Hitleri riietuses. Samal ajal õpetas justiitsminister Zbigniew Ziobro ELi energeetikavolinikku Günther Oettingeri. Kuna viimane on sakslane, peaks ta hoidma enda teada, et ei saa aru Poola meediaseadusest. Igaks juhuks lisas Ziobro, et ta oma vanaisa „ võitles sõja ajal Saksa kontrolli vastu“.\nRIKUB SUHTED SAKSAMAAGA: peaminister Beata Szydło.\nNeed pole mingid tööõnnetused. Tooni andis isevalitsuslik PiSi juht Kaczyński juba detsembris, kui teatas, et välismaal käies valitsust kritiseerivad poliitikud kuuluvad „geneetiliselt viletsamate“ hulka, omades kalduvust kodumaad reeta. Misjärel üks parlamendiliige lisas, et need on „juudi pankurid“, kes maksavad kinni valitsusvastased meeleavaldused tänavatel.\n„Otsekui oleks keegi käsigranaadi peldikusse heitnud“, lasub üks välisministeeriumi kõrge ametnik Varssavis. „Kõik me oleme pasaga täis pritsitud.“\nMida poolakad on teinud, et säärast saatust ära teenida? Üksjagu, tahan öelda. Ent lubatagu esmalt hajutada kartused. Ei, Poolat pole tabanud igatsus Putini ega Orbáni järele. Isegi see vähemus, kes PiSi võimule aitas, ei soovinud muuta riigitelevisooni partei hääletoruks ega prokuröre selle politseiks. Neid meelitasid lubadused suurematest pensionidest, lastetoetustest ja tasuta ravimitest pärast 60ndat eluaastat. Lisaks veel midagi raskesti defineeritavat – suurem eneseväärikus.\nSiin-seal tuleb siiski veel ette sisulist poliitilist vaidlust. Ent enamasti tähendab poliitika peaaegu eranditult ähvardamist, reetmist, laimu ning raiskamist ja pettusi.\nPraegu toimuvat võib kirjeldada röövimisena – algul rööviti valijate tahte ja hiljem kogu riik. PiSi demokraatlik tugi koosneb vaid 19 protsendist hääleõiguslikest kodanikest. Et sellest piisas riigi üle piiramatu võimu saavutamiseks, peaks olema mõtlemisaineks ka kaugelt väljaspool Poolat.\nOn veelgi põhjuseid, miks Poolas toimuv peaks korda minema meile kõigile. Osa neist poliitilistest eksimustest, mis palistasid PiSi teed võimule, on kaheldamatult väga poolalikud. Ent laiemalt on selles paljugi ühist Rootsi Demokraatide edulooga Rootsis.\nOn olemas „itaaliapärane“ selgitus möllule Poolas. Reportaažiraamatus „Oh, Euroopa!“ (1987) märgib Hans Magnus Enzensberger, et ei näi mängivat mingit rolli, kui palju asju valitsus kihva keerab, Itaalia tõttab sellest hoolimata edasi, näiliselt poliitikast sõltumatult.\nSellisest tõlgendusest johtuvalt vahetasid poolakad liberaalse valitsuse autoritaarse vastu välja puhtast tüdimusest. Nende elu-olule ei tohiks see kuidagi mõjutada.\nTegelikult võib see paljude jaoks nii ollagi. Veel viisteist aastat tagasi leidis iga neljas poolakas, et oma parema elujärje eest tuleb tal riiki tänada. Täna on inimesed palju jõukamad, ent vaid viis protsenti kirjutavad selle mingilgi moel poliitikute arvele. Enamik arvab, et selle eest tuleb kas ennast, saatust või teisi inimesi tänada.\nSee on dramaatiline tulemus, iseäranis siis, kui see esitatakse koos küsimustega usalduse kohta. Poolakad ei usalda eriti kedagi. Pea iga teine rootslane lähtub sellest, et teised tahavad talle head, poolakatest vaid iga kümnes. Päris veider, eriti kui arvestada, et enamus (78%) samaaegselt teatab, et öistel jalutuskäikudel tuntakse end turvaliselt. Nii et ilmselt pole see tänavavägivald, mis paneb oma ligimesi umbusaldama.\nPiisab, kui lehitseda ajalehti või teha lahti telekas, et taibata, millega on tegemist. Siin-seal tuleb siiski veel ette sisulist poliitilist vaidlust. Ent enamasti tähendab poliitika peaaegu eranditult ähvardamist, reetmist, laimu ning raiskamist ja pettusi. Seda, millise ropu sõnaga parlamendiliige A teotab kolleeg Bd. Kas C on kodumaa reetnud ning D antisemiit. Kuidas E kavatseb File kätte maksta, kas Gl on õnnestunud H kõrvale tõugata. Või mida sebis K Mile, et too annaks valetunnistusi Ni vastu. Ja nii edasi tähestiku lõpuni.\nMuidugi, kõiki maid tabavad aeg-ajalt skandaalid. Ent Poola omad ei saa kunagi otsa. Viisteist aastat vanad juhtumid on otsekui uued, pisiasjadest saavad järjejutud. Ükski kuuldus ei tundu olevat liiga mannetu, et mitte nõuda läbiotsimist ja nuhtlemist.\nÖeldakse, et poolakad elavad kahes maailmas.Väliselt tundub pea kõik minevat õiges suunas. Rongid väljuvad õigel ajal, heaolu kasvab, noored loovutavad istekoha vanadele, torujüri ei soola arvele juurde. Ent poliitikamaailmas – meedias nähtavas – valitseb ahnus, onupojapoliitika, kahekeelsus ja tüngategemine. Alarmeerivalt suur hulk, 65 protsenti küsitletutest vastas 2013. aastal läbiviidud ankeedis, et nende jaoks pole ühtegi parteid, kellele oma hääl anda.\nOn’s tegemist meedia veaga, kes on poliitika seebiooperiks labastanud? Jah, ent üksnes osaliselt. Tegelikult on poliitilise klassiga juhtunud avarii. Mitte et nad oleksid nii korrumpeerunud, nagu näidatakse – kaugel sellest. Poliitikud on tahtmatult loonud säherduse pildi, kuivõrd poliitiline väitlus on asendatud vastase leeri kujutavate õuduspiltide maalimisega. Neist poolakatest saab aru, kes eemale tõmbuvad. Märksa raskem on taibata, kuidas see kõik sai juhtuda maal, kus poliitikud vaid üks inimpõlv tagasi näitasid üles võrratut nutikust, et Poola Nõukogude haardest lahti nakitseda. Mälestus sellest hiilgeajast teeb uue olukorra talumise loomulikult raskemaks.\nMidagi pole lihtsamat kui ex posteriori näägutada poliitikute kallal, et nad ei taibanud, mida tegid. Ometi tahan tähendada, et Poola liberaalne Kodanike Platvorm, mis pärast kaheksa-aastast valitsemist PiSile kaotas, tegi suure vea. Nagu sotsiaaldemokraadid Rootsis, uskusid ka nemad, et tumedaid jõude saab kammitseda pelgalt näidates, kui mustad need on.\nTeine pool Poolat – alevites ja külades, kus inimesed vajavad üksteist ja kus pole võimalust seniseid kombeid hüljata – ei tundnud iseennast enam ära. Kas nii lugupidamatult tohib kõnelda jumalast, perekonnast ja Poola kangelastest?\nKui öeldakse, et üks maa „kistakse lõhki“, mõtleb rahvas majandusele. Ent need pole elamistingimused, mis tegid Poolast kõige katkisema maa Euroopas. Põhjus on kultuur. Ehk veel täpsemalt: tunne, et sa oled vähemväärtuslik, on uues tõlgenduses viinud kultuurisõjani. Poola liberaalide (samuti vasakpoolsete) viga seisnes selles, et nad lasid end meelitada võltsi saatusedraamat etendama.\nMa palun vabandust, kui keegi arvab, et see tekst tundub keerutamisena. Nii see kipub olema, kui püütakse kirjeldada protsessi, mis ei sobi ühtegi tuntud skeemi.\nNeid kutsutakse „purkideks“. Kui tudengist „purk“ ei häbene oma seisundit (nagu tavaliselt), aitavad kursusekaaslased ta järje peale: kritiseerivad sõnavalikut, irvitavad häälduse, riiete valiku ja lauakommete üle. Või teevad näo, et teda pole olemas. Purkideks nimetatakse neid selle järgi, et nad võtavad kodunt ehk maalt moosi ja muu sissetehtud söögipoolise ülikooli kaasa.\nMäletan oma kunagist hämmastust, kui avastasin Rootsis tudengite omakandiühendused. Kas inimene uhkustab Uppsalas, et on pärit Morast? Poolas maalt pärinev tudeng varjab seda, sest „maa“ tähistab seal üksnes harimatust, kitsarinnalisust ja tahumata kombeid. Kui tahad poolakat alandada, ütle talle cham – mats. Poola tavaline sõimusõna nõretab klassipõlgusest. Nii kutsus maa-aadel oma pärisorje.\nSõnakasutus peegeldab sünget tegelikkust. Pärisorjuse (kaotati 1815) ja Poola juutide hävitamise tulemusel on kultuuriline distants suurlinnade keskklassi ja külainimeste vahel kaugelt suurem kui paljudes teistes maades. Klassidevaheline teekond põllult kõrgkooli, mille nii paljud rootslased võtsid ette 19. sajandi algul, oli veel üsna hiljuti Poolas peaaegu mõeldamatu.\nMa tõstan seda esile, sest just kultuurilõhe mürgitaski poliitika. Veerand sajandit pärast kommunismi kokkukukkumist on majanduslik kuristik linna ja maa vahel tunduvalt ahenenud. Samal ajal on vaimne lõhe laienenud.\nMuutused kultuuris võtavad aega. Geiparaad Pride on Varssavis peaaegu sama cool kui Stockholmis, ehkki see polnud kümme aastat tagasi Poolas mõeldav. Aga vaid 200 kilomeetrit eemal Białystokis on see sama võimatu kui Rootsis aastal 1969, mil ma siia tulin.\nPoola õnn ja õnnetus on selles, et alates 1989. aastast hakkas aeg tormama. Sama teekonna modernsusse, milleks Rootsil kulus 70 aastat, tegid poolakad 20ga. Õieti tegi seda pool Poolat: haritud ja enesekindlad linlased. Teine pool Poolat – alevites ja külades, kus inimesed vajavad üksteist ja kus pole võimalust seniseid kombeid hüljata – ei tundnud iseennast enam ära. Kas nii lugupidamatult tohib kõnelda jumalast, perekonnast ja Poola kangelastest? Loopida poriga kirikut ja rahvast? Propageerida homoseksuaalsust? Ja kes maksab kõikide nende filmide eest, kus jumalakartlikke talupoegi kujutatakse vihatud jõhkarditena ?\nJust seda halvakspanutunnet Jarosław Kaczyński lõkkele puhub ja ekspluateerib. Tema kampaania võtmesõnaks oli põlgus.Öeldi, et „vasakliberaalidest eliit“ põlgab oma rahvast: nad kujutavat perekonda, usku ja traditsioone kaitsvaid poolakaid kui alaarenenuid, primitiivseid ja ohtu demokraatiale. Aga me ei pea tundma häbi, et me ei talu ei homosid, moslemeid ega feministe. Ja me ütleme seda otse ning keerutamata välja. Meie oleme ju rahvas, õiged poolakad, vastupidiselt neile seal – ja siis kerkib esile üks vastik sõna. Wyksztalciuch on isik, kes tänu oma diplomile arvab alati teadvat kõike paremini kui tõeline rahvas. See on tõlkimatu sõna. Tuupurhoor? Seminarililla? Midagi selles laadis.\nTUTTAV VAATEPILT: Noored juubeldavad parteilased ümbritsevad valimispeol hallipäist liidrit Jarosław Kaczyńskit.\nSäherdune retoorika ei läheks peale, kui tegu poleks tõelise alandamisega. Naiivsusega löödud poola liberaalid – mida saab omakorda seletada upsakusega – valisid tagurlike vaadete vastu võitlemiseks väljanaermise ja häbimärgistamise tee. Samasuguse häbistamise, mida Rootsis prooviti kasutada Rootsi Demokraatide valijate suhtes: me ei pea nendega rääkima, piisab häbistamisest. Ent taktika, mis Rootsis osutus lihtsalt valeks, rabas Poola jalust. Seal väljendab keel peaaegu automaatselt klassivahesid, teeb selgeks, mis on kohane ja mis häbiväärne.\n„Päästke demokraatia! Peitke vanaema eest valimissedelid ära!“ kõlas 2007. aasta valimiskampaania ajal. Üleskutset täiendasid memmede pildid, kel peas mohäärvillast kootud baretid. Poola erisuseks on, et ükski feminist ei hakanud vastu, kui naisi kujutati nii totakatena, kellele ei tohiks usaldada valimisõigust. Kuivõrd nad on vanad, kirikuskäijad ning maalt.\nUsun, et taibul, kes loosungi välja mõtles, on põhjust kahetseda. „Mohäär“ on saanud veelahkmeks Poola kultuurisõjas. Liberaalide jaoks kehastab see kõike taunitavat: homofoobiat ja rahvalikku vagadust, rassismi ja vastuseisu abortidele, kitsarinnalist natsionalismi ja lihtsaid kombeid, ka nõukaaja nostalgiat, kõike ühes pakis.\nVastuseks sellele said needsamad baretid (tihti puna-valged) PiSile eheda ja rahvaliku Poola sümboliks. Just nemad kaitsevad sündimata elu ja kivisöekaevandusi, seda tõelist usku ja Poola kangelaste mälestust, traditsioone, maa sõltumatust ja kohalike poodide allesjäämist – nihilistide, ökoloogide, euroliidu, liberaalide, feministide ja suurte turgude eest. Kõigi nende halbade ja ebapoolalike nähtuste eest, mille liberaalid on manduvalt Läänelt üle võtnud.\nMa ei usu, et PiSil oleks õnnestunud mobiliseerida rahvas „eliidi“ vastu, kui heade kavatsustega liberaalid ja vasakpoolsed poleks neid sadulasse aidanud. Kui Rootsis keegi räägib, et homofoobia on vaid pööblile omane, siis ühelegi grupile ei lähe see korda. Kui aga Poolas nii öeldakse, kõnetab see miljoneid. Sealhulgas suurt osa tudengeid, kel on külmikus klaaspurgid koduste hoidistega.\nNäib nii, et Poola liberaalid ei mõistnud: nad võtsid üle klassiühiskonna. Või et kibestumine on päritav.\nSuhteliselt võrdõiguslikul maal nagu Rootsi saab terve tööstusharu kinni panna (kaevandused, laevaehitus, terase tootmine), ilma et vallandatud tunneksid end täielikult lugupidamisest ilmajäetuna. Poolas on teisti: langemise kõrgus, näiteks kohalikust tegijast öövahini, on mõõtmatult suurem.\nPoola kaevurite piduriie on nii uhke (kukesulis kiivrid, hõbenööbid), et välismaalased arvavad tegemist olevat ihukaitseväega. Kommunismi ajal olid rasketööstuses viletsad töötingimused, ent palk teistega võrreldes kaunis kõrge, lisaks eelised defitsiitse kauba kättesaamisel, oma puhkekodud, eelkõige aga austus. Nemad olid ju need, kes rajasid sotsialismi – tänukõned, medalid, vastuvõtud, fotod ajalehtedes. Demokraatia ajal said neist pea üleöö armetud üleliigsed statistid porises ja kahjumlikus tööstusharus.\nPaaril miljonil inimesel tuli sotsiaalsel redelil allapoole minna, maa sool muutus ühtäkki hädapärast töökõlblikuks. Ilmselt oli see vältimatu. Ent pidi see toimuma nii räigelt, üldsegi arvesse võtmata kukkumise tagajärjel tekkivat valu? Nüüd esitatakse aga arve. Nendeks on rasketööstuses kasutuks muutunud inimesed ja nende lapsed, kes näivad olevat valmis hääletama ükskõik milliste parempoolsete eest, peaasi, et nad lubavad „liberaalidega“ lõpu teha.\nMiks nad ei hääleta selle asemel vasakpoolsete eest? Hea küsimus. Pärast oktoobrivalimisi on Poola parlament Euroopas ainukene, mille pinkidelt ei kuma ei punast, roosat ega isegi rohelist. Seimi vasaktiib algab poliitikutega, kellel on Anne Lööfi vaated (Rootsi Keskpartei ehk endise maainimeste partei juht, praegu on nende kepphobuseks madalamad palgad tööturule sisenevatele muulastele – tõlk). Valimistel osales kuus vasakparteid, ükski ei pääsenud parlamenti. Nende ligi kaks miljonit kaotsi läinud häält on peamine põhjus ja seletus, et natsionalistid PiSist said oma 37 protsendiga enamuse. Kuid see ei tähenda, et klassikalised vasakküsimused on päevakorrast maas.\nKui PiS täidab oma lubadused, on kõigi päralt tasuta lasteaed. Vanainimesed saavad kõrgema pensioni ja tasuta arstirohud, õpetajad suurem palga ning paremad töötingimused. Lõpp on polikliinikute erastamisel ja ajutistel töölepingutel. Raudtee riigistatakse taas ning riigitelevisoon tehakse reklaamivabaks. Ning pankadele kehtestatakse erimaks. Lastetoetus tõuseb ja rohkem raha läheb kultuurile.\nTerve hulk neid nõudmisi oli ka lõhestatud vasaktiiva parteide programmides. Ent need uppusid lärmi sisse, mis käis kunstliku viljastamise, kooselu, sookvootide ja kiriku poliitikasse sekkumise ümber. Kõik tähtsad küsimused, ent lahtilastud dokitöölise vaatevinklist ilmselt mitte põletavad. Tagantjärele tundub, et see oli otsekui PiSi taktika: provotseerida vasakpoolseid pidevalt vastama just neile küsimustele.\nVahel pole mingit provokatsiooni vajagi. Üht teatrijuhti nörritas, et kardinal Bergoglio valiti paavstiks. Naine oli nimelt kuulnud, et Bergoglio toetas 1970. aastatel Argentiina huntat. Ta ristis paavsti Facebookis kõige labasema sõimusõnaga, mis poolakal on. Kui asi tuli avalikuks, ütles ta, et ei, ta polnud joonud, et see on eraeluline, et ta kahetseb, aga jääb oma sõnavaliku juurde. Ta ei paindu silmakirjalike katoliiklaste ees. See veel puuduks!\nMuidugi järgneksid reaktsioonid, kui Rootsi teatrijuht sõimaks mõnda sama austusväärset isikut – näiteks Anna Lindhi (mitme Rootsi sotsiaaldemokraatliku valitsuse minister, viimati välisminister, kes 200. aastal Stockholmis tapeti – tõlk) – samamoodi seksistlikult. Nagu võis arvata, tõsteti häält, et teatrijuht lahkuks oma postilt. Selle järel kirjutasid kakssada kultuuritegelast pika kaitsekirja. Nad kaitsesid teatrijuhi väljendusvabadust, mis muidugi on hädavajalik. Ent neil polnud mingit arvamust tema sõnakasutuse kohta. Nüüd sai täiesti vabalt levitada arvamust, et „eliidile“ pole miskit püha ja et väljendusvabadus on eliidi eesõigus irvitada lihtrahva üle.\nSee on tänase Poola traagiline dünaamika.\nÖeldakse, et ajalugu on juhtumite summa, mida oleks saanud ära hoida. See oli Jarosław Kaczyński, väike, pilkuvate silmadega mees, kes pea kakskümmend aastat tagasi alustas kultuurisõda. Teda tundvad inimesed kahtlevad, kas ta isegi seda kõike usub, mida räägib (Näiteks et need olid poola liberaalid, kes Putiniga kokku mängides korraldasid aastal 2010 Smolenski lähedal lennuõnnetuse. Või et 50 Rootsi omavalitsust juhitakse šariaadi seaduste järgi). Ent tema kinnisideedes on jõud ja ta on meister tüli norima. Tema meetodiks on maksimaalne vastandumine.\nKahjuks ma arvan, et see on õige diagnoos. Ise võin lisada, et Kaczyński saab kõikidest teistest paremini aru, millised on Poola psühhoosid ja kompleksid. Nii hästi, et tal tegelikult õnnestus provotseerida terve hulk ausaid poliitikuid poriloopimisest osa võtma. Tema sünge muinasjutt näeb välja järgmine.\nTUNNEB POOLAKAT: Jarosław Kaczyński saab kõikidest teistest paremini aru, millised on Poola psühhoosid ja kompleksid\nPoola pole kunagi kommunismist välja saanud. Salapakti kaudu „liberaalidega“ (mille nad sõlmisid juba 1989) jätkavad kommunistid Poola juhtimist, nüüd vahendjate abil. Nende agenda: säilitada võim, et hästi elada ja vältida vastutust. Nende vahendid: intriigid ja mahhinatsioonid (kes teab,vahest ka mõrvad) ning rahva enesetunde ja kultuuri õõnestamine. Tööriistad: neoliberaalne teooria, Pride’i paraadid, feminism, „sugude ideoloogia“, ateism ning Poola ajaloo, kiriku ja traditsioonide laimamine.\nJärelikult on liberaalide viga selles, et nad on tegelikult Poola vastu. Vast on nad Saksamaa teenistuses? See seletaks, miks nad tõstavad kilbile Jedwabne, kus poola talumehed mõrvasid aastal 1941 oma juutidest naabreid. Kas nad tegelikult tegid seda?\nPiSi programmi kohaselt oli tegemist „maailmamõõtu“ skandaaliga, kui Poola riiklik televisioon rahastas mängufilmi „Pokłosie“ („Järellõikus“), mis seda lugu kujutas. Nüüd olgu lõpp säherdust sorti laimul! Televisoon toetagu selle asemel õpetlikku kultuuri nagu klassikaline kirjandus, teater ja rahvatants.\nNaine, keda kohtasin Varssavis, ütles, et tasus küll tulla valitsusevastasele demonstratsioonile Poola lipuga. Kas lipu kandmist saab valesti mõista? Viimati, kui ta sellega vabaduse tähistamiseks lehvitas, oli aasta 1989. Pärast seda on vaid neonatsistid ja jalkahuligaanid rahvusvärvidega vehkinud. Ja nüüd siis Kaczyński toetusrühmad. Naise mõõt sai täis.\nTuli välja, et paljud teised mõtlesid samamoodi: „Me ei saa neil lasta lippu kaaperdada!“ Nüüd on sümbolite sõda täies hoos. (Mõelge selle peale, kui näete lippudega lehvitavaid poolakaid. Võib-olla nad demonstreerivad natsionalismi VASTU.) Peaminister Szydło markeeris oma patriotismi sellega, et võttis hoonelt maha Euroopa Liidu lipu. Kui Szydło alustas kõnet mõttega, et televisooni tuleb nimetada rahvuslikuks, mitte avalik-õiguslikuks, deklareeris näitleja Krystyna Janda, et ta on Poola, aga mitte „rahvuslik“ artist.\nSee ennustab halba, sest eesliidet „rahvus-“, mis pikka aega on Poolas olnud neutraalne (näiteks „rahvusmuuseum“), hakatakse täitma religioosse-etnilise sisuga.\nKuhu on Poola minekul? Tegelikult just praegu tundub, et minnakse õiges suunas. Massimiitingud repressiivsete seaduste vastu on mitte üksnes demonstratiivselt rahumeelsed. Need on lausa ülemeelikud. Relvitukstegevad plakatid („Jarosław, võta üks klähv!“), ei mingit sõimu, rohkem nalja kui kurje sõnu. Rahvas otsekui tahaks distantseeruda tervest kultuurisõjast. Just see võib osutuda Jarosław Kaczyński suureks valearvestuseks. Kes teab, tema saatuseks võib saada võimult mahanaermine. Poola on üks väheseid maid, kus midagi säherdust on võimalik.\nViis muutust, mis õõnestavad Poola demokraatiat\n1. Konstitutsioonikohus jäeti mängust välja. See organ otsustab, kas seadus on põhiseadusega kooskõlas. Seadusemuudatusega, mille PiSi enamusega parlament jõulupühade ajal vastu võttis, halvati kohtu töö. Kohtunikud ei saa enam otsustada asjade arutamise järjekorda nende sisu alusel, vaid peavad lähtuma nende laekumise ajast. Sealjuures peab arutamise ja kohtukutse väljasaatmise vahel olema vähemalt kuus kuud. See tähendab, et läheb paar aastat, enne kui kohus saab otsustada, kas see sekkumine nende töösse (või mingi muu uus seadus) on põhiseadusega kooskõlas.\n2. Riigimeedia politiseerimine. Kaks päeva hiljem, vana aasta õhtul, võeti vastu uus seadus, mille eesmärgiks öeldi olevat korraldada riigi eetrimeedia (16 TV- ja 4 raadiokanalit) objektiivsemaks ning edendada „rahvuslikku ühtsust“. Sihi saavutamiseks määrab ringhäälingujuhi kohale rahandusminister.\nSellele kohale sai Jacek Kurski, parempoolne poliitik, kellelt kohus on kahel korral mõistnud välja kahjutasu laimamise eest ja kes 2005. aastal peaaegu otsustanuks valimiste tulemuse, valetades, et Donald Tuski vanaisa oli Hitleri armees vabatahtlik. „See on võltsing, aga rumal rahvas neelab selle alla,“ olevat ta lausunud (kolme nimelise tunnistaja ütluste kohaselt). Päev pärast ametisseasumist alustas Kurski programmijuhtide vallandmist. Suveks lubab valitsus esitada parandatud meediaseaduse.\n3. Varjatud jälgimine ja kontroll. Pärast muudatuse sisseviimist politseiseadusse saab politsei (samuti toll ja maksuamet) õiguse jälgida telefonisidet ja andmeedastust: kellele kodanik helistab või meili saadab, milliseid veebsaite vaatab ning võtmesõnu sisestab. Enam pole kohtu luba nõutav.\nLuba on alles siis vaja, kui politsei soovib telefone pealt kuulata, meile lugeda või ruumi „lutikad“ panna. Luba saab küsida ka kergete kuritegude toimepanemise kahtluste puhul. Puudub igasugune sõltumatu organ, mis kontrolliks sekkumise põhjendatust. Kõik kirjaliku seisukoha esitanud instantsid (sealhulgas kõrgemate kohtute esimehed) olid seaduse vastu.\n4. Politiseeritud riigihaldus. Märtsis kaotab töö ligi 1600 riigiasutuste ja -ametite tippjuhti. Nende järeletulijad nimetab minister ametisse omal äranägemisel, mitte nagu varem – avalduse ja asjatundlikkuse hindamise alusel. Uues seaduses pole nõuet varasema töökogemuse kohta riigiameti juhtimisel ega parteisse mittekuulumise kohta. Siiski peab kohale nimetatu loobuma partei liikmelisusest hiljemalt päev enne ametikohale asumist.\n5. Minister võib süüdistada. Vaata artiklit. Justiitsminister saab õiguse sekkuda kõigisse prokuröri menetluses olevatesse asjadesse. Kohustada teda alustama eeluurimist, kohaldama sunnivahendeid, esitama süüdistust või sellest loobuma.\nTõlkinud Eimar Rahumaa. Lugu ilmus esmakordselt Rootsi ajalehes Dagens Nyheter 20. veebruaril.


Tööturg pidas kriisile vastu, tööjõupuudus ei ole kuhugi kadunud - Ärileht\nTööturg pidas kriisile vastu, tööjõupuudus ei ole kuhugi kadunud\nPaljudele on võib-olla tundunud, et mullu alanud koroonakriis pööras tööturu täiesti pea peale.\n2016. aasta sügisest alustas Eesti Töötukassa tööturu uuringuga, mida nimetatakse tööjõuvajaduse baromeetriks. Selgitatakse välja, millistel ametialadel on maakondade kaupa üle- ja puudujääk ning millistes ametites valitseb turul hetkel tasakaal.\nTööjõuvajaduse baromeetrit koostatakse iga aasta aprillis ja oktoobris, tulemused saadakse kokku mõne kuuga.\nPrognoosi koostavad töötukassa maakondlike osakondade tööandjate konsultandid, kaasatud on sealjuures ka eksperdid väljastpoolt töötukassat. Näiteks maakondlikud arenduskeskused, kutse- ja kõrgkoolid, tööandjad ning ka töövahendusportaalid.\nViimases hindamises ei saa täheldada küll revolutsioonilisi muutusi, ent üht-teist põnevat torkab kriisijärgsel tööturul silma.\nEestis on endiselt suur tööjõu puudujääk\nTöötukassa esindaja Livia Laas toob välja, et kuigi kriisi valguses on palju olnud juttu tööpuudusest, on järjest selgemini näha, et tagasi on kriisieelne mure – tööjõupuudus.\nSarnaselt eelmise aasta uuringuga on tööturul ka praegu suur audioloogide ja logopeedide ning tarkvaraarendajate puudus. Laas selgitab, et Eestis küll on IT-taustaga inimesi, kuid suur osa neist on keskastme spetsialistid, vähe on tippspetsialiste ja neid, kes teeksid mõnevõrra kergemaid IT-töid.\nTervishoiuasutustes on väga suur puudus näiteks hooldajatest. “Seda näitas meile väga tugevalt ka eelmise aasta lõpp, kui koroonaviiruse levik laienes ja hooldekodudes nakatusid nii töötajad kui ka elanikud – tööjõu leidmine oli raske siis ja on ka praegu,” selgitab Laas.\nSamuti on üldises plaanis tööjõupuudus oskustööliste hulgas, näiteks on vähe keevitajaid. “Me räägime teatud valdkondades väga suurest tööjõu puudujäägist Eestis. Eelmisel sügisel, kui töötus hakkas taas kasvama, kutsusime igal võimalikul juhul tööandjaid üles meie poole pöörduma, sest just siis oli saada palju vajalike oskustega motiveeritud tööjõudu, praeguseks on paljud tööandjad jäänud juba hiljaks, aga mitte veel lootusetult. Võtke töötukassa maakondliku osakonnaga ühendust ja leiame koos lahenduse,” julgustab Laas.\nLaasi sõnul on töötajatele positiivne uudis see, et tööjõu tohutut ülejääki tänavusel hindamisel ei tekkinudki. “Näiteks mullu sügisel läbi viidud baromeetrist selgus, et toona said tugeva löögi turismi- ja reisisektor, neid ametimehi oli üle. Tänavu meil sellist ülejääki õnneks ei ole,” räägib Laas.\nKüll aga on mõnes sektoris raskem tööd leida, sest neis on väike tööjõu ülejääk. Peamiselt puudutab see administratiivseid ametikohti, mida on järk-järgult üle võtmas tehnoloogia. “Näiteks andmesisestajad, raamatupidajad ja sekretärid – seal teeb suure osa tööst ära juba arvuti. See tähendab, et ei ole vaja enam niivõrd palju inimtööjõudu,” lisab ta.\nMaakohtades on suur probleem transport\nEi tule üllatusena, et tööandjal on raskem leida töötajat kohale, mis asub kehva transpordiühendusega piirkonnas. Eriti mõjutab see väiksemaid maakohti, sest isiklik sõiduvahend mõningatel\njuhtudel puudub ja ühistransport ei sõida piisavalt sagedasti.\nHea näide on hetkel suures tööjõupuuduses vaevlevad hooldekodud. Kui hooldekodu asub keskusest väljaspool, on tihtilugu suur murekoht tööpaika jõudmine. Seda eriti juhul, kui on tegemist öise vahetusega, kui bussid enam ei sõida.\n“Siiski on üha enam tööandjaid hakanud probleemile lahendust otsima. Üks lahendus on näiteks töötajate bussid, mis viivad ja toovad inimesi tööpaika. Kahjuks ei ole kõik tööandjad võimelised sellist teenust pakkuma, mistõttu on inimesi raske tööle leida,” räägib Laas.\nKas koroonakriis keeras tööturu tõepoolest pea peale?\nPaljudele on võib-olla tundunud, et mullu alanud koroonakriis pööras tööturu täiesti pea peale. Laasi sõnul ei näe me baromeetri põhjal ega ka tööandjate poolelt metsikut ja tohutut segadust.\n“Loomulikult on töökohtade arv vähenenud ja tööandjad on kannatada saanud, aga selliseid drastilisi raputusi, mis olid 2008. aastal, eelmise kriisi ajal, kindlasti ei ole. Kuigi meil on hetkel võrreldes eelmise aastaga 20 000 töötut rohkem, on see arv hakanud viimase paari kuuga uuesti kahanema ning tööturg järk-järgult taastub,” selgitab Laas.\nMillistel ametialadel on töötajate ülejääk ja millistel puudujääk, saab vaadata töötukassa kodulehelt