Vooremaa Mentorlus on mõtteviis\nMentorlus on mõtteviis\nKüsisin hiljuti ühelt tuttavalt mentorilt, miks ta endale sellise lisakoormuse on võtnud. Ta jäi mind üllatunult vaatama ja raputas naerdes pead, kinnitades, et mentoriks olemine on nagu spordiga tegelemine, mis annab energiat ja hoiab ettevõtjat reipana, andes pidevalt õpikogemust, kuidas töös ette tulevaid takistusi lahendada. Seega teevad mentorid seda tööd suuresti oma mõtete korrastamiseks, enda vormis hoidmiseks.\nAlustavate ettevõtjate teadmised ja kogemused on väga erinevad. Igaühel neist on erinevad murekohad, kus nad abi või julgustust vajavad. Seetõttu on mentor nende jaoks nagu hingehoidja, kes ulatab käe seal, kus eneseusaldus lõpeb.\nMentorklubide koolitusprogramm annab küll hea teoreetilise põhja, kuid reaalseid olukordade lahendusi tuleb ikka teistelt praktikutelt küsida, kel ettevõtluses juba mitu puuda soola ära söödud. Klubilises vormis on aga võimalik mitme ettevõtja kogemusest õppida ning ka mentorid saavad omavahel kogemusi vahetada.\nPiirkondlikus mentorklubis käib korraga koos 15-20 alustavat ettevõtjat, keda nõustab vähemalt kolm kogenud ettevõtjat, lisaks saab alustaja ettevõtjalt ka isiklikku nõu küsida. Piirkondlikkus aitab arvestada kohaliku ettevõtlusmaastiku eripäradega, tegutsemine toimub samades tingimustes.\nEAS on mentorprogrammi vedanud 2004. aastast. Selle aja jooksul on umbes 200 kogemustega mentorilt abi saanud üle 500 alustava ettevõtja. Tänaseks on nii mõnestki kunagisest abisaajast ise mentor saanud. Mentorlus on kahtlemata mõtteviis, iga mentor teeb seda tööd naudinguga. Võrdlen neid õpetajaks olemisega – ka selleks on kutsumust vaja, iga inimene ei taha ega oska õpetada. Meie ühiskonnas on mentorlusel kui mõtteviisil veel kõvasti arenguruumi, aga tasapisi hakkab ka meie ettevõtluskeskkond küpsema tasemele, kus kogemustest õppimist ja kogemuste edasiandmist üha enam väärtustatakse.\nKui täna teatakse mentorlusest, eriti alustavate ettevõtjate poolel, suhteliselt vähe, siis võib julgelt oletada, et tulevikus saab mentorlusest väga oluline, kui mitte peamine alustavate ettevõtjate abistamise vorm.\nHetkel on mentorite arv meil piiratud, kuna meie turumajanduse ajalugu ei ole olnud väga pikk, aga iga aastaga olukord paraneb ja lähema kümne aasta jooksul on oodata olukorra hüppelist paranemist.\nMilles siis seisneb mentori peamine kasu? Aga selles, et ta on kõike seda, mida alustav ettevõtja täna plaanib, juba ise teinud.\nRiigi võimalused alustavate ettevõtjate toetamisel on piiratud. Otsesed rahalised toetused on suhteliselt kallid ning sageli on teise ettevõtja nõu alustavale ettevõtjale väärtuslikumgi kui raha, millega “kasutusjuhendit” ei kaasne. Just seetõttu on riiklik tugisüsteem viimasel ajal otseste toetuste andmiselt pigem nõu ja sisulise abi pakkumise suunas liikunud: koolitused, konsultatsioonid, mentorlus, õppereisid, kontaktüritused jms.\nMilles need teadmised siis seisnevad? Need ei pea sugugi sama valdkonna ega isegi sama suurusega ettevõtted olema, sest mingid küsimused on universaalsed. Julgustus oma mõtteid katsetada, julgustus teatud maani riske võtta, julgustus väärtusahelas kasvada – need on peamised asjaolud, kus alustaja oma mentorile küsivalt otsa vaatab. Vajadused on väga praktilised ja teatud asju oskabki vaid teine ettevõtja öelda.\n12. aprillil lõpeb kandideerimine Tartu- ja Jõgevamaad ühendavasse piirkondlikku mentorklubisse ning juba aprillis lähebki klubiline tegevus lahti. Kel alustamisel nõu vaja või tahab seda omalt poolt ise pakkuda, jõuab veel avalduse EASi saata.\nDMITRI BURNAŠEV, EASi alustavate ettevõtete divisjoni direktor


GUILLAIN BARRé SüNDROOM (GBS) - NEUROLOOGIA-ONLINE\nGuillain Barré sündroom (GBS)\nÄge idiopaatiline polüradikuloneuriit\nidiopaatiline polüradikulo- neuropaatia\nEesti keel: Guillain-Barré sündroom, äge põletikuline demüeliniseeriv polüradikuloneuropaatia (AIDP)\nGuillain-Barré sündroom on neuroloogiline häire, mis põhineb närvikiudude demüelinisatsioonil.\nUmbes 25-aastaste ja 60-aastaste seas on kaks esinemissagedust. Mehi mõjutab see sagedamini kui naisi.\nGuillain-Barré sündroomi esinemissagedus on 1-2 / 100 000 / aastas.\nHaiguse kiiresti progresseeruv vorm koos raskeima halvatusega ühe või kahe päeva jooksul jalad, vaene, Kael ja Hingamislihased kirjeldas seda juba 1859. aastal Jean-Baptiste-oktaavi Landry de Thézillat (1826 - 1865).\nTa kirjutas raporti kümne patsiendi kohta äge tõusev halvatus. Sel põhjusel, kui Guillain-Barré sündroomi rasked kulutused arenevad eriti kiiresti, on Landry halvatus räägitud.\nErnst von Leyden (1832-1910) eristas juba 1880. aastal "ägedaid ja alaägedaid mitut neuriidi" kui närviprotsesside primaarseid põletikulisi haigusi ja seljaaju primaarseid haigusi, eriti poliomüeliit (Poliomüeliit).\nGuillaini-Barré sündroom peaks tegelikult Guillaini-Barré-Strohli sündroom kutsutakse. 1916 kirjeldasid Georges Guillain, Jean Alexandre Barré ja André Strohl esimesena Guillain-Barré sündroomi tüüpilist suurenenud valgu tase normaalse rakkude arvuga (tsütoalbuminaalne dissotsiatsioon) im Närvivesi (Liköör) patsiendil, kes põeb ägedat radikuloneuriiti (närvijuurte põletik).\nNärvivee kogumine (vedeliku punktsioon) nn CSF-i diagnostika leiutas 1891. aastal saksa internist Heinrich Irenaeus Quincke.\nEsimese suurema ülevaate Guillain-Barré sündroomi / GBS anatoomilis-patoloogilistest muutustest avaldasid W. Haymaker ja J.W. Kernohan kokku pandud.\nPõhjuse üle peetud vaidluses räägiti juba varakult mõistest “nakkav” või “reumaatiline”. Alfred Bannwarth (1903–1970) ja Heinrich Pette (1887–1964) toetasid 1940. aastate alguses allergilist-hüperergilist põhjust. Nii et te kahtlustasite juba olulist Immuunsussüsteemi kaasamine.\n1956. aastal kirjeldas Kanada miller Fisher teist haiguse vormi. Ta teatas haiguse käigust kolmel, ägedal patsiendil Silma lihaste halvatus, sihtliigutuste häire (ataksia) ning käte ja jalgade lihasreflekside puudumine.\nÜhel patsiendil oli ka halvatus Näo lihased. Kõigil kolmel patsiendil paranes spontaanselt.\nKaks aastat hiljem kirjeldas J. H. Austin ühte krooniline vorm haigus, mida nüüd tuntakse kroonilise põletikulise demüeliniseeriva polüneuriidi (CIDP) all.\nGuillaini-Barré sündroom (GBS) on neuroloogiline häire, mis on tingitud demüeliniseerumisest Närvikiud põhineb. Siin nad kaotavad Närvirakk nende isoleerkiht, mis on võrreldav toitekaabliga, mille tõttu närvirakk kaotab teabe edastamise funktsiooni.\nPõhjus pole täielikult teada. Arutatakse autoimmuunreaktsiooni ja neuroallergilisi reaktsioone varasemate infektsioonide suhtes.\nPõhimõtteliselt võib Guillain-Barré sündroom esineda igas vanuses, kuid eriti umbes 25. ja 60. eluaastal.\nTavaliselt algab haigus 2–4 nädalat pärast ülemiste hingamisteede või seedetrakti nakatumist.\nEsimesed sümptomid on Seljavalu, Tuimus ja ebanormaalsed aistingud piirkonnas Jalad. Sellele järgneb enamasti jalgade sümmeetriline motoorne nõrkus, Lihased valutavad, Kõndimis- ja seismisraskused.\nAltpoolt tõusev halvatus võib põhjustada hingamisteede halvatust ja südame seiskumist, mistõttu ventilatsioon ja a Südamestimulaator võib osutuda vajalikuks.\nDiagnoositakse intensiivse küsitlemise, füüsikalise neuroloogilise uuringu ja närvivee punktsiooni kaudu (CSF-i diagnostika) poseeris.\nRavi on sümptomaatiline intensiivse meditsiinilise järelevalve all. Ülekaalus on soodsad kalded.\nVanematel ja pika ventilatsiooniperioodiga (üle ühe kuu) patsientidel on kehvem prognoos. Kuni 4% patsientidest kannatab kuude või aastate jooksul retsidiivi ja haigestub taas.\nGuillain-Barré sündroomi põhjus pole lõplikult kindlaks tehtud. Tundub, et toimub autoimmuunne reaktsioon, see tähendab, et enda immuunsussüsteem ründab keha enda kudesid.\nGuillain-Barré sündroomi (GBS) korral tuvastatakse koeproovide mikroskoopilisel uurimisel närvide medullaarses ümbrises põletik ja infiltratsioon teatud immuunrakkudega (sealhulgas makrofaagidega).\nMedullaarse kestaga Axon, mida rünnatakse GBS-is\nLisateavet närvirakkude struktuuri kohta meie teema all: närvirakud\nSelle tagajärjeks on medullaarse kesta lagunemine kõõluse eesmisest ja tagumisest juurtest Selgroog (Polüradikuliit) ja sellega seotud perifeersed närvid (polüneuriit), mis vastutavad lihaste ja tundlikkuse eest.\nLisateavet leiate meie teema alt: Selgroog\nGuillain-Barré sündroomi (GBS) veel üks võimalik seletus on neuroallergiline reaktsioon varasemale viirusele (nt. Epsteini-Barri viirus, Varicella zosteri viirus) või bakteriaalsed (nt Campylobacter jejuni, mükoplasma, leptospira, rickettsial) nakkused.\nSageli algab 2-4 nädalat pärast ülemiste hingamisteede või seedetrakti nakatumist\nennekõike keha keskelt eemaldatud paresteesia (distaalne paresteesia)\nsiis jalgade motoorne sümmeetriline nõrkus (kõndimine on keeruline või võimatu)\nNärvijuurtest tulenev valu ja halvenenud koordinatsioon seismisel ja kõndimisel sügava tundlikkuse puudumise tõttu (ataksia).\nHalvatus suureneb alt ülespoole kuni kõrge paraplegiani (tetraplegia), mille korral ei saa käsi ega jalgu liigutada. Kui see on seotud diafragmaga, ei õnnestu ka hingamist ja patsient peab olema ventileeritud.\nHingamishalvatus esineb umbes 20% -l patsientidest. Samuti võivad osaleda kraniaalnärvid (kraniaalneuriit) ja põhjustada neelamishäireid ja näo halvatust (näo halvatus). Näo halvatuse tagajärjeks on rääkimis- ja närimisraskused, samuti pisaravoolu vähenemine ja sülje sekretsiooni vähenemine. Silma liikumise häired on samuti haruldased.\nSamuti on mõjutatud tahtmatu (autonoomne, vegetatiivne) närvisüsteem. Vegetatiivseteks sümptomiteks on higi sekretsiooni häired, südame rütmihäired, vererõhu ja temperatuuri kõikumised, õpilaste liikumishäired (pupillomotoorne süsteem), liiga kõrge veresuhkru tase (hüperglükeemia) ning põie ja soolestiku tühjendamise häired.\nHaiguse haripunkt on 90% patsientidest 3-4 nädala jooksul.\nAjalugu (anamnees): Eelkõige mängivad siin rolli hingamisteede või seedetrakti eelnevad, mittespetsiifilised nakkused.\nUurimine alates Närvisüsteem : lihasvaegused (halvatus, parees), reflekside puudumine (arefleksia) ja sensoorsed häired on märgatavad.\nNärvivee kogumine ja uurimine (CSF-i punktsioon CSF-i diagnostika jaoks): selge närvivesi, normaalne või pisut suurenenud rakkude arv, normaalne suhkur, suurenenud valk> 100 mg / dl tõkkehäire tunnustega (tüüpiline on nn tsütoalbuminaalne dissotsiatsioon).\nNärvi juhtivuse kiirus (NLG) aeglustatakse osaliselt juhtivuse blokeerimise punktini.\nElektromüograafia (EMG), millega saab lihase aktiivsust registreerida, näitab närvisignaalidega lihaste ebapiisavat või puuduvat varustamist (denervatsioonimärgid).\nKoest närvist eemaldamise abil (närvibiopsia) saab mikroskoobi abil tuvastada närvide demüelinisatsiooni (histoloogiline / patoloogiline).\nPatogeeni tuvastamine (Campylobacter jejuni, Epstein-Barri viirus, Varicella zosteri viirus, Mycoplasma, leptospira, rickettsia) veres õnnestub mõnel juhul.\nRavi on sümptomaatiline intensiivse meditsiinilise järelevalve all. St peamiselt funktsioon süda ja Kopsud neid jälgitakse pidevalt.\nVajadusel a Südamestimulaator ja a Ventilatsioon vajalik. toitumine võib olla vajalik toitainete ja vedelike andmise kaudu veeni (infusioonid).\nLisaks on füsioteraapia, psühholoogiline abi ja profülaktilised meetmed survehaavade ennetamiseks, Verehüübe moodustumine (Tromboos), Liigeste jäikus (Kontraktuurid) ja kopsuinfektsioon (Kopsupõletik) olulised terapeutilised komponendid.\nmeditsiiniline teraapia koosneb antikehade (7-S immunoglobuliin G 0,4 g / kg kehakaalu kohta päevas) suures annuses manustamisest veeni kaudu 5 päeva jooksul.\nKortisooni preparaadid kasutatakse ainult Guillain-Barré sündroomi kroonilises vormis.\nKui haigus progresseerub ja kõndimisvõime on tõsiselt piiratud (jalutuskäik vähem kui 5 m ilma abita), tehakse plasmaferees 5 korda iga 2 päeva tagant.\nin Plasmaferees verevedelik (plasma) eraldatakse vererakkudest. Seejärel saab plasma puhastada ja koos rakkudega patsiendile tagasi anda.\nTeise võimalusena saab rakke tagasi saata koos võõra plasma, plasmaasendajate jne. Plasmaferees viib sümptomite kiiremini lahenemiseni ja lühema ventilatsiooni ajani.\nTaastumine kestab Nädalaid kuudeks.\nNeuroloogiline defitsiit taandub vastupidises järjekorras. Surmavus (letaalsus) sõltub hooldusest ja on tänapäeval vähem kui 5%.\nPrognoos on ebasoodne, kui vajate ventilatsiooni rohkem kui kuu. Ligikaudu 70% juhtudest paraneb Guillain-Barré sündroom motoorsete nõrkuste ja refleksidefitsiidiga, kuid ilma igapäevast elu takistamata. 5-15% -l säilivad puudega inimesed.\nLigikaudu 4% -l puhkeb haigus uuesti (retsidiiv) kuude või aastate pärast.\nSelle Südame seiskumine (Asüstool) on Guillain-Barré sündroomi komplikatsioon, mis on põhjustatud südame närvirakkude juhtivushäirest.\nSpetsiifiliste närvikiudude (autonoomne neuropaatia) patoloogiliste muutuste tõttu, mis vastutavad olukorrale vastava pulsi eest, väljub süda rütmist. Tagajärjed on Südame rütmihäiredkus süda lööb liiga kiiresti (tahhükardia), liiga aeglaselt (bradükardia) või lõpetab peksmise üldse (asüstool). Selles olukorras südamestimulaator või elustamine (elustamine) olema vajalik.\nKuna spetsiaalsete närvikiudude patoloogiline muutus (autonoomne neuropaatia) mõjutab mitte ainult neid kiudusid, mis tõmbuvad südamesse, vaid ka nt. need, kes lähevad kopsu tõmbamine, võib esineda ka hingamisteede halvatus. Sel juhul peab patsient olema ventileeritud, et tagada piisav hapnikuvarustus.\nHalvatus (parees), mis ilmneb Guillain-Barré sündroomi korral, võib põhjustada Verehüübe teke / tromboos ja Kopsuemboolia tulevad, sest vähene liikumine kipub verd hüübima.\nTreeningu puudumine soodustab ka survehaavade (lamatised, lamatised), liigeste jäigastumise (kontraktuurid) ja kopsupõletiku teket.\nAlternatiivsed põhjused, mis põhjustavad võrreldavaid sümptomeid / kaebusi (meditsiinilised diferentsiaaldiagnoosid):\nÄge poliomüeliit (lastehalvatus)\nPolüneuropaatia toksilised vormid\n2021 © https://publichealthglobal.org Guillain Barré sündroom (GBS)


Euroopa Kohus tegi otsuse: Uberit tuleb käsitleda kui taksofirmat\n22:27 30. Oktoober 2020\n11:24 20.12.2017 (Uuendatud 12:03 20.12.2017) lühendatud link\nTALLINN, 20. detsember — Sputnik. Nn sõidujagamisteenust pakkuv firma on varem väitnud, et tegu on tehnoloogiaplatvormiga, mis viib kokku reisijaid ja iseseisvaid sõidukijuhte, mitte aga transpordiettevõttega, mis tuleks allutada samadele reeglitele nagu taksofirma, vahendas ERR viitega Bloomberg-ile.\nEuroopa Kohus pole oma otsuse näol aga sellise seisukohaga nõus ning varem on ka ECJ kohtujurist andnud hinnangu, mille kohaselt on Uberi näol tegemist teenusega transpordi valdkonnas, mistõttu võib Uberit kohustada hankima transporditeenuse litsentse ja tegevuslube.\nUberi teenus on Eruoopa Kohtu kohtujuristi hinnangul tellimuse alusel toimuva linnatranspordi täieliku süsteemi korraldamise ja juhtimise teenus, vahendas Pealinn maikuus. Lisaks ei paku Uber kohtujuristi sõnul autojagamisteenust, kuna reisijad valivad sihtkoha ja juhid saavad selle eest tasu summas, mis kaugelt ületab lihtsat kulude hüvitamist.\nUber langes hiiglasliku andmevarguse ohvriks >>\nUber ütles siis, et on rahul, et asi kohtusse jõudis, kuna ei soovi olemasolevaid reegleid rikkuda. Juhul kui Uberi teenus määratletakse infoühiskonna teenuseks, siis on riikidel raskem selle tegevust piirata. Kui kohus otsustab, et Uber pakub transporditeenust, siis võidakse firmale esitada karmimaid turvalisuse tagamise ja tegevusloa hankimise nõudeid.\nsõidujagamisteenus, tehnoloogiaplatvorm, taksofirma, takso, Uber, Euroopa Kohus, EL, Eesti


Kobra | Pilguheit otsing\nSputnik · 16 nov · Tallinnas avati fotonäitus, mis on pühendatud Eesti 2019. aasta loomale — koprale. Spetsialistid tunnistavad, et reguleerimata koprajaht on probleem, mis tuleb kuidagi lahendada.\nkultuur.postimees.ee · 4p · Pragunenud foto ja keeruline elukäik. Polegi nii kummaline, et Konrad Mägi on siiani [torinolaste jaoks] tundmatu olnud; nüüd aga on Palazzo Chiableses avatud näitus, mis räägib temast, ja mitte ainuüksi tema ajast, vaid ka meie omast.\nleht.postimees.ee · 1p · Rohkem kui poolesajast Konrad Mägi maalist, portreest ja visandist koosnev näitus on kunagises uhkes kuningapalees avatud Torino külastajatele. Eesti kunstniku suurim isikunäitus Euroopas sai tõeks.Eesti Kunstimuuseumi ja Musei Reali ühistööna ning see langeb samasse aega, mil täitub sada aastat Kon...\nepl.delfi.ee · 5p · Reedel avati Torino ühes tuntuimas muuseumis, Musei Realis näitus „Konrad Mägi. Põhjamaa valgus“. Näituse avas president Kersti Kaljulaid, kohal oli teiste seas ka Torino linnapea Chiara Appendino.\nSirp · 11 nov · Avamine 11. novembril kell 18.00. Konrad Mägi Ateljee Selts MTÜ, mis tegutseb Tartus, Raekoja plats 8 IV korruse ruumides, (samas, kus kunagi maalis Konrad Mägi!), on Tartu ja Eesti kunstielus osalenud nüüdseks 30 aastat. Selts on välja kasvanud Pallase ühingu maalistuudiost. Vabaateljeena tegutsev ...\nilm.ee · 16 nov · Kopra tegemised 16.11.2018. Mustjõe roheala Foto: Koidula Kliimann Päevarekordeid: Kõige külmem Tallinnas -18,8°C (1852) Tartus -16,6°C (1965) Kõige soojem Tallinnas +9,4°C (2013) Tartus +9,6°C (1920)\nKARMO TÜÜRI SUPIPÖIAL | Café Peccadello Pärnus - mis kuramuse sööklalik-hoolimatu värk see on, ma küsin?\ntoidutare.ohtuleht.ee · 6 nov · Suur osa Pärnu kesklinna kunagisest funktsioonist ehk kaubandusest on ära kolinud. Muu hulgas Kaubamajaka nimelisse kobarpoodi, kus teise korra peal on kenasti pead-jalad koos samamoodi kobaras ka umbes neli-viis söögipesa.\nmajandus24.postimees.ee · 2p · Sandor Liive ja Konrad Hanschmidti asutatud virtuaalse elektrijaama ettevõtte Gridio 2.0 OÜ kaasas investoritelt kapitali ja plaanib laieneda välisturgudele.\nmaaleht.delfi.ee · 15 nov · Nelisada koolilast üle Eesti kirjutas luuletusi kobraste kohta, mõndagi vahvat saab nüüd ja kohe Maalehe veebist lugeda. Leidub nii klassikalisi luuletusi, aga ka vemmalvärssi, räppi ja refrääniga laulu sõnu.\nwww.pealinn.ee · 8 nov · Kahepäevane konverents toob Tallinnasse mitmekesise esinejateringi, kelle seas on ajaloolasi, ühiskonnateadlasi ja vabakondlasi nii Eestist kui ka välismaalt.Selle nädala lõpus tähistatakse Tallinnas 30 aasta möödumist Berliini müüri langemisest, mis murdis 1989. aasta hilissügisel raudse eesriide j...


PARIM LAPSEVANEMAKS SAAMINE - VANEMAD - 2022\nSelleks, et lapsed kasvaksid õnnelikeks inimesteks, kes teavad, mida nad elust välja kasvades tahavad, peate neilt küsima küsimusi, mille nad lapsendavad, ja küsima neilt hiljem, kui nad on täiskasvanud. Siin on mõned küsimused, mida peaksite oma lastelt küsima.\nEnne voodisse minekut küsi lapselt, milline päevaosa oli talle parim. Sel moel õpetate oma last enne magamaminekut positiivsetele asjadele mõtlema ja negatiivseid asju unustama. Hiljem, kui laps kasvab, mõtlevad nad enne magamaminekut ainult headele asjadele.\nTeie lapse õnnelikuks tegemiseks küsige temalt iga päev, mille eest ta sel päeval on tänulik. Tänulikkus ja õnn on tihedalt seotud, nii et ärge jätke seda küsimust lahtiseks.\nKui teie laps tuleb mõne probleemiga teie juurde ja küsib teie abi, peate te küsima lapselt, kuidas ta probleemi lahendab. Te ei tohiks kunagi lahendada oma lapse nimel tema nimel olevat probleemi, kuna see ei aita teda mingil moel. Kui teie laps ei tea, kuidas probleemi lahendada, pakkuge talle lahendust, kuid proovige teda alati probleemi lahendamisse kaasata, sest see muudab ta vaid enesekindlaks.\nKui teie laps ütleb teile, et temaga on juhtunud midagi halba, siis ärge lohutage teda kohe ega tõmba tema tähelepanu millelegi muule unustamiseks, vaid küsige temalt, kuidas ta sel hetkel tundis. See küsimus aitab teie lapsel teadvustada oma emotsioone ja õppida, kuidas nendega hakkama saada.\nKüsige lapselt iga päev, mis tema arvates tema sõber või vend tunneb. See tekitab teie lapse suhtes kaastunnet, aidates tal suureks saades paremaks meheks saada.\nIga päev õpetate lapsele, kuidas vaadata elu rõõmsama poole pealt, isegi kui temaga juhtuvad halvad asjad. Kui teie lapse jaoks juhtub halb olukord, aidake tal olukorral võimalikult hästi hakkama saada.\nÕpetage oma lapsele, et iga päev ja iga olukord on uus õppimine, nii et kui laps vaatab koomiksit või filmi, õpite mõnda uut, mida te pole veel teinud.\nAutor: A.Z., Foto: Yaruta Igor / Shutterstock\nSuspense: Tree of Life / The Will to Power / Overture in Two Keys (Juuni 2022)\nlapse kasvatamine, lapse kasvatamise näpunäited, väikelapse kasvatamine, vanemate näpunäited


Primend | Power BI hind\nMillal? 30. oktoober 2019\nPower BI on mõne aastaga kujunenud kõige populaarsemaks analüüsi-töövahendiks. Igal kuul lisandub Power BI tooteperesse uut funktsionaalsust ning mitmed funktsionaalsused on seotud tasuliste Azure’i teenustega. Power BI tooteperes on kesksel kohal Power BI veebiteenus, mis võimaldab andmemudelitel põhinevad graafikud teha nähtavaks brauseris ja nutiseadmes. Mõned neist veebiteenustest on tasuta ja mõned tasulised. Microsofti enda Power BI lehe järgi tundub nagu Power BI koosneks ainult kahest tasulisest teenusest.\nNii on sageli raske aru saada, kui palju tooted Power BI tooteperes maksavad.\nÄrianalüütika on teekond teadmiste juurde\nPower BI hinnastamisest tasub mõelda kui teekonnast. Teekond teadmiste juurde algab uudishimust ja vajadusest seda uudishimu rahuldada. Uudishimu algab küsimustest:\nMillised andmed on mul olemas?\nKuidas on need andmed omavahel seotud?\nKuidas ma saaksin andmete vahelisi seoseid visualiseerida?\nSellise uudishimu rahuldamiseks sobib Power BI Desktop rakendus. Power BI Desktop on töövahend andmete kokku toomiseks, puhastamiseks ja teisendamiseks, seoste loomiseks ja aruannete kujundamiseks. Power BI Desktopi saab igaüks omale paigaldada Microsoft Store’ist ja see on tasuta.\nKui aruanded on valmis, tekib vajadus neid regulaarselt uuendada ning vaadata teisest arvutist ja nutiseadmest. Selleks tasub valmis tehtud aruanded avaldada Power BI teenuses. Kui aruande andmekogud on veebis kättesaadavad, saab Power BI veebiteenuses seadistada andmete regulaarse uuendamise. Selleks on vaja minna andmekogu seadistusse (dataset) ning logida sisse seotud veebiteenustesse. Seejärel hakkab Power BI ise automaatselt andmeid uuendama ning uuendatud aruandeid saab vaadata nii brauserist kui nutiseadmest. Ka see teenus on tasuta ja selle pärast on selle teenuse nimi Power BI Free.\nSelleks hetkeks oleme aruandlusest juba päris palju kasu saanud ja ei ole pidanud Microsoftile veel sentigi maksma.\nVäärtus luuakse koos asju tehes ja koostöö kaudu rohkem saavutades. Kui liigud Power BI Free teenusest tasulisse Power BI Pro teenusesse, avanevad aruannete jagamise ja jagatud aruannete vaatamisega seotud võimalused. Vaat nüüd, kus koostöö kaudu hakkad kõvasti rohkem kasu saama, pead hakkama Power BI eest maksma. Power BI teenuses on tasuline aruannete ühiskasutusega seotud funktsionaalsus:\nAruannete kolleegidele jagamine\nJagatud aruande vaatamine\nJagatud andmekogu (dataset) kasutamine\nJagatud andmeühenduse kasutamine\nJagatud andmevoo kasutamine\nÕiguste põhine filtreerimine (row level security)\nPower BI Pro litsents peab olema nii aruande jagajal kui ka jagatud aruande vaatajal. Näiteks kui finantsjuht teeb aruande ja viis juhatuse liiget peavad seda aruannete nägema, siis on vaja kuus (1+ 5) Power BI Pro litsentsi. Kui soovid aruannet jagada 100 kolleegiga, on vaja 100+1 litsentsi.\nPower BI Embedded ja Power BI Premium\nSuurtele ettevõtetele, pakub Microsoft ka mahupakette Embedded ja Premium. Neist on põhjust rääkida siis kui jõuame enam kui 100 Power BI kasutajani. Neist räägikski pikemalt mõnes teises blogis.


eestlane: detsember 2009\nHommikud on minu. Enne hommikusööki olin tagasi liivadüünide vahel, kuulamas Põhjamere kohinat. Hirmus tahtmine oli pildistada aga kahjuks oli liiga pime. Meri oli natuke teistmoodi kui meie oma – raevukam. Nägin ka ilmselt maailma kummalisemat suusarada, paarsada meetrit pikk ja meenutas porimatti, ainult selle vahega, et see oli lumivalge. Kahju hakkas neist inimestest, kes peavad suusatama sellistes tingimustes. Pärast hommikusööki oli piisavalt valge, et fotskar taskus tagasi düünide vahele joosta. Tõeliselt ilus rand ja hästi kahju, et pildistamiseks nii vähe aega jäi.\nTagasi jõudsin täpselt 0900 ja veid lõõtsutavas oleksu algas tööpäev. Käisime läbi Weseli õppuse, esitasin ettekande läbi hindaja silmade ja olin muidu asjalik. Meie projektiga ei ole asjad head, Brüssel nimelt jälgib seda eriti tähelepanelikult. Klaus arvas, et see on ääretult kehvast algusest tingitud. Sai ju kogu asi ümber tehtud. Pean tunnistama, et olen sattunud väga tarkade inimeste seltskonda.\nÜhine lõunasöök kujunes kurvaks. Rob tegi teatavaks, et lõpetab töö „siniste vilkurite“ all ja läheb juhtima mingit kõrgemat ametikooli. Ta küll üritas selgitada, et see oli tema vaba tahe (milles ma ei kahtle) aga tunda oli juba ette meeletut igatsust vana elu järgi. Jah, kunagi peab see juhtuma ka minuga, kui kellad enam ei helise, vilkurid ei vilgu ja sireenid ei üürga. Parem on selle peale mitte mõelda, klimp võib kurku tulla.\nÜrituse lõppedes otsustasime, et viimane juhtkomitee kohtumine saab toimuma 2010 märtsis Tallinnas.\nKultuurinurk: hollandlased kirjutavad number 8 vastupidises suunas\nposted by Gert | 8:31 AM\nSelle aasta viimane käik. EU-USAR projekti juhtkomitee kolmas kohtumine. Seekord Hollandis Haagis. Tegelikult on hakanud meeldima see paikne elu ja oli päris palju vaeva, leidmaks mõistlikku motivaataorit. Viimasest hullust perioodist on liiga vähe aega möödas ja ausalt öelda ei ole ma päris kindel, kas pärast Floodexit Holland mulle meeldib või mitte. Samas EU projekti raames on reisimine kerge, piletid ostetakse ära, lennujaamas on transport vastas, hotelli pannakse magama, antakse süüa ja tööd. Mis veel tahta? Seekordseks peamotivaatoriks oli üks raamat. Tellisin nimelt Petelt ühe Inglismaa tuletõrjetehnika albumi (ajaloolise), selle järgi ilmselt olingi teel. Kõik ilus ja positiivne kukkus kokku juba Tallinna lennujaamas. Sain hollandlastel SMS-i, kus oli kirjas, et lennujaamas ei ole transporti vastas. Paluti sõita Schipolist rongiga Haagi ja rongijaamast taksoga hotelli. See tähendas ühte väga tüütut asjade ja süsteemide avastamist. Holland kustus, minu maailma kaardilt. Igaks juhuks sõin Tallinna lennujaamas kõhu täis, mine tea kuna jälle selline võimalus avaneb. Õnneks minu ärritunud olekut ei süvendanud rahvusvaheline lennundus. Selles osas kõik klappis. Amsterdamis läks rongiga ka kõik hästi ja Haagi taksojuhid tunnevad linna. Miinuspoolde peab kirjutama 20 EUR, mis jäi taksojuhile, sest unustasin talt arve küsida. Hotell jättis endast väga kummalise mulje. Sisenesin küll peauksest, kuid ei mingit fujaeed ega retseptsiooni. Lõpuks pääsesin läbi imepisikese baari check-in´i tegema. Seisin seal leti taga koos kolme roobades tuletõrjujaga. Hotellis oli nimelt käimas tuletõrjehäire ja kogu see nõgine trio üritas koos hotelli personaliga alarmi juhtpulti vakka saada. Tuttav pilt. Õhtusöögini oli tunnike aega ja sellist aega tasub alati kasutada ringi vaatamiseks, kuidas kohalikud elavad. Selgus, et hotell on peaaegu otse mere kaldal. Lained olid suured ja tuul tugev. Pilkase pimeduse ajasid minema restoranide tuled, mis palistasid randa nii pikalt, kui silm võttis. Kogu see sümbioos mõjus väga võimsalt ja ilusalt. Leppisin Hollandiga ära. Jalutuskäigult tagasi tulles oli hotelli fuajee tunduvalt suurem ja avaram. Selgus, et tuletõrjehäirega seoses olid alla kukkunud tuletõkkeseinad, muutes fuajee imelikult väikeseks labürindiks. Kogu juhtkomitee oli ka vahepeal kogunenud. Rõõm oli näha Pete, Pieterit, Jörgi ja Klausi. Puudu olid Rob, kes elab samas linnas ja Rabea, kes oli hotelli basseinis ujumas. Õhtusöögilaud oli üli pidulik ja lõpuks avanes võimalus piiluda hollandi kööki. Palju kala aga muidu ei midagi erilist. Asi, mis meelde jäi oli tervitussupp, mida pakuti viina pitsist.\nJuttudest jäi meelde kaks teemat. Üks oli Klaus, kes tahtis mind juba varem kutsuda ühte järgmisse töörühma. Selle ülesandeks on välja töötada süsteem, kui EL peaks tekkima massilised põgenike hulgad. Hetkel kuulub sinna töörühma keegi naisterahvas meie Välisministeeriumist aga Klausi jutu järgi on selle taseme inimeste kõrvale hädasti vaja praktikuid. Elame näeme. Teine ja palju olulisem oli Pieter. Tema on kohalik ja rääkis palju maast enesest ja lõputust võitlusest pealetungiva merega. Pieter näiteks elab 2,5 m allpool merepinda.\nKultuurinurk: hollandlased käivad 01.01 meres ujumas ja söövad pärast seda hernesuppi


Kuidas leitakse siiani igapäevaselt tuhat inimest, kellele koroonatest tehakse? | Tervisegeenius\n19. juuni 2020 kell&nbsp15:21\nJuba pikemat aega on terviseameti väljastatavast COVID-19 statistikast näha, et keskmiselt tehakse koroonaviiruse test pea tuhandele inimesele päevas. Terviseameti sõnul on selleks väga hea põhjus, miks on testide arv püsinud suur.\nHaiglates testimine ja teadusuuringud\nAprilli lõpust saadik jätkasid haiglad üle Eesti plaanilise ravi osutamisega, kuid sellega kaasnes ka üks suur muudatus. Nimelt testitakse kõiki haiglasse ning ka erakorralise meditsiini osakonda suunduvaid inimesi koroonaviiruse osas.\nSee on terviseameti pressiesindaja Eike Kingsepa sõnul ka üks põhjustest, miks on juba pikemat aega igapäevaselt Eestis testitud keskmiselt 1000 inimest koroonaviiruse osas.\n“Sinna hulka lähevad teadusuuringud, suuremad testimised hooldekodudes, perearsti saadetud ning ka haiglatesse pöördunud. Teadusuuringutest ja haiglatesse pöördunutest on tulnud välja juhuleide. Kui märtsis testiti põhiliselt neid, kel olid sümptomid, siis täna on viiruse sümptomite testimise arv väiksem,” ütles Kingsepp.\nTA on töös eraldi statistika, kus on toodud välja osakaal sümptomitega testi andnutest, teadusuuringutes osalejatest ning ka haiglatesse pöördunutest. Täpsema statistika avaldamist enne järgmist nädalat ei ole oodata.\n“Juhuleide on tuvastatud näiteks nii, kui inimene on pöördunud käeluumurruga EMOsse ning tema test on olnud positiivne. Täna oli suure joobeastmega patsient, kellel tuvastati samuti koroonaviirus,” lisas ta.\nTartu Ülikoolis on käimas kaks teadusuuringut, mille käigus testitakse viiruse osas ligikaudu 9000 inimest.\nMärksõnad: Eesti, koroonaviirus, terviseamet, testimine


Mõmmitoloogia ehk kahe nädal jooksul 6 karu. - Matkafoorum\nPostitus Postitas Jyrgenson » 14 Mai 2014, 08:59\nOlen Eesti metsades viimase 15 aasta jooksul päris palju kolanud, aga kokkupuuteid karudega pole peaaegu olnudki. Esimene kohtumine karuga oli kusagil aastal 2000 kui pidin teed ületavale mesikäpale Kose juures peaaegu autoga otsa sõitma ja teine oli Soomaal Öördi juures, kui mesikäpp tuli seale matkaonni juurde.\nNüüd aga peale rohkem kui 10 aastast pausi on kohtumisi karudega olnud tavatult palju. Aprilli viimastel päevadel sattusin kokku emakaruga kellel kaks poega, see juhtus Selisoo lähistel. Sõitsin sealsesse laagripaika ja eelviimase pöörde peal nägi üle tee lipanud karupere tagumikke puude vahele kadumas.\nLaupäeval 10 mail liikusin Endla LK allikate juurde ja Tõivere kandis oli üksik väike karupoeg üksinda põllu peal nii umbes 30m autost. Seda armast looma sain ka pildistada ja filmida. Tema liikumust põllul oli võimalik jälgida päris tükk aega. Nunnumeeter läks üsna punaseks.\nJärgmise päeva ennelõunal olles telkimas Võlingi allikate telkimisplatsil jalutas lagendikult läbi kaks suurt karu. Lähim telk oli neist vast ka nii 30m kaugusel ja osad meist veel pikutasid telkides. Karud suundusid allikatele viivale matkarajale kuhu oli 5min eest just läinud meiega kaasas olnud pere.\nKuna karud olid laagrile ohtlikult lähedal, siis kamandasin seltskonna igaks juhuks autode juurde varju. Selle peale kargas telgist välja alasti matkasell, ühes käes käterätt ja teises jope olles valmis karudega ihualasti võitlusesse astuma nagu Boewulf.\nKuna meie kaaslased olid just rajale läinud, siis haarasime kaasa mõned terariistad millega saaks karudele maniküüri teha ja läksime lärmates sõpru otsima.\nAsjaolu, et meie seltskonnas oli kolm relvaloaga inimest, aga mitte ühtegi relva pani natuke mõtlema, et äkki ikkagi peaks igaks juhuks loodusesse minnes hakkama tukki kaasa vedama.\nPostitus Postitas mrWilson » 14 Mai 2014, 12:42\nKarude invasioon. Ega neil eraldusmärke küljes ei olnud?\nPostitus Postitas reigo130 » 14 Mai 2014, 15:14\nMõni mees kannabki metsas konnates väikest relva vööl. Kindluse mõttes. Aga selle karu laskmisega on ka vist keeruline..ehk ole mees ja tõesta ametnikele, et sind karu ikka ründas ja et sa talle ise jahti ei pidanud. Soovitan tungivalt rahumeelseid kohtumisi. Või kandke mõnda paugutajat või karudele mõeldud pipragaasi gaasas. Selle pipragaasiga peaksid ka suurema seltskonna suht teovõimetuks saama\nPostitus Postitas Mait » 14 Mai 2014, 22:15\nÜmberjutustus anekdoodist: Silt USA lääneranniku rahvuspargi väravas: "Kallid külastajad! Meie pargi territooriumil elab sadu karusid, peamiselt pruunkarusid ja grislisid. Kuigi karud on üldiselt inimesele ohutud, võib ootamatu kohtumine matkajaga neid ärritada ja hirmutada ning tuua kaasa karude poolt agressiivse käitumise, eriti on seda täheldatud grislide puhul. Seetõttu peame vajalikuks teavitada matkajaid, et parim viis karusid endast eemale peletada, on matkajal kanda riiete või seljakoti külge kinnitatuna väikesi kellukesi, mille helid võimaldavad karudel eemale minna ja vältida soovimatuid kontakte külastajatega. Samuti tasub igaks juhuks kanda endaga kaasas pipragaasibalooni - õhku pihustatud pipragaas on karudele talumatult eemaletõukav ning sunnib isegi ründava looma inimestest eemale hoiduma. Lisaks eelevale on kasulik kui matkajad teavad ise üht-teist karude ja nende käitumise kohta. Parim viis karudega kontakti vältida on otsida radadelt värskeid karu väljaheiteid (alles auravad) ja nende leidmisel vältida piirkonda sisenemist. Üldjuhul tunneb pruunkaru väljaheited ära selle järgi, et need inimväljaheiteid meenutavad hunnikud sisaldavad suures koguses poolseeditud marju. Grislide märgatavalt suuremad hunnikud tunneb ära tugeva pipralõhna ja seedimata kellukeste järgi."\nPostitus Postitas polarbear » 15 Mai 2014, 07:56\nreigo130 kirjutas: Mõni mees kannabki metsas konnates väikest relva vööl. Kindluse mõttes.\nMõne marutõbise rebase või kähriku ehk võtab maha pisikese käsirelvaga, karu kaliiber on 338 Winchester Magnum. Seda toru niisama keegi kaasas ei tassi.\nPigem panustaks valju pauguga stardipüstolisse ja usinale palvetamisele\nPostitus Postitas Jyrgenson » 15 Mai 2014, 08:15\nMa millegi pärast arvan, et isegi tavaline 9X19 moonaga püstol on karu vastu parem kui mitte midagi. Enamus püstoleid on salve mahuga 15 padrunit, sellest kogusest peaks piisama karu peatamiseks. Relvapoes on müügil ka poolmatel kuuliga moona, mis kahjustab lihaskudesid ja organeid rohkem kui tavaline kuul.\nPostitus Postitas Andrus » 15 Mai 2014, 08:33\nVeidi teemaväline, aga tundub, et ei toimu mitte karude invasioon vaid üldine metsloomade (sisse)ränne. Oma 36 eluea jooksul pole õnnestunud enne metssigadega kohtuda, siis sel kevadel kolm korda trehvanud, millest 2 korda sel nädalal.\nPostitus Postitas tripp » 15 Mai 2014, 13:55\nÄrge palun promoge relvaga matkal käimist. Ma Tõnu enda kohta ei ütle midagi. Aga metsad täis matkajaid, kel on soovitatud loomade ehmatamiseks päris moonaga tulistada... Ei aitäh!\nPostitus Postitas mrWilson » 15 Mai 2014, 14:27\nAlternatiiviks võiks tasku pista mõned lihtsad paugutajad, sellised millega poisikesed aastavahetuse eel sind akna taga närvi ajavad. Pole kohanud ühtegi karu kes pauku ei kardaks.\nPostitus Postitas Jants » 15 Mai 2014, 15:36\nNeid paugutajaid pole juba aastaid ametlikult müügis...\nÜldiselt on metsaelanikel oma maailm ja oma elu, kuhu inimene ei kuulu, sellepärast pole neil ka suurt huvi inimestega tegemist teha...võtke asja rahulikult!\nPostitus Postitas Frank » 15 Mai 2014, 22:03\nVaadake, karu eest ei lähe keegi ära, kui karu seda ei taha. Ja paljud jahimehed ei taha karu lasta, sest kui esimese pihtas pauguga loom kohe maha ei jää, siis on ta sul kallal. See, et loom pooltundi hiljem hingeheidab sind juba ei aita. Nii, et enne karu laskmist tuleb laskma õppida, teada oma võimeid ja relva võimekust.\nVõi nagu eelnevalt kirjutati, kellukad külge.\nPostitus Postitas reigo130 » 19 Mai 2014, 12:15\nHäguselt ja poolselgelt meenub, kuidas mu vanamees ikka ütles, et karu peatavad haavlid paremini kui kuul, sest haavlitest tekkiv šokk kehale on suur. Ma muidugi ei mõtle partide haavleid. Kas see ka tapab ei tea ja vb järgnes mingi jutt veel. Uurige marandi.fie.ee foorumist kel soovi.\nPostitus Postitas udusiil » 26 Mai 2014, 09:13\nmrWilson kirjutas: Alternatiiviks võiks tasku pista mõned lihtsad paugutajad, sellised millega poisikesed aastavahetuse eel sind akna taga närvi ajavad. Pole kohanud ühtegi karu kes pauku ei kardaks.\n..ja mitut karu Sa kohanud oled?\nPostitus Postitas Jyrgenson » 26 Mai 2014, 10:01\nPiisab kui 100 aasta jooksul kohata yhte kes on söömata ja saamata.\nIse kavatsen kyll endale peale selliseid elamusi yhe suurema magnumi soetada.\nPostitus Postitas scabere » 26 Mai 2014, 11:05\nPead endale kaamera ka pähe paigaldama nagu venelastel autodes ja ameeriklastel sõdades. Siis on pärast mõningasi järjekordseid loomkohtumisi alust populaarse videokanali loomiseks.\nPostitus Postitas mrWilson » 26 Mai 2014, 11:13\nIsiklikult ühte ja sedagi kaugelt. Aga loom on loom. Pauku kardab ikka.\nPostitus Postitas Baltroon » 26 Mai 2014, 15:01\nMis püssi või pauku teil vaja on? Habe kasvatage endile ja kurja pilku harjutage.\nhttp://www.youtube.com/watch?v=z2XUgE6g7XU" onclick="window.open(this.href);return false;\nPostitus Postitas polarbear » 26 Mai 2014, 15:07\nChuck Norris nalja ei mõista, naljad mõistavad Chuck Norrist!\nPostitus Postitas svahi » 29 Mai 2014, 17:29\nEndla LK lähedal on koguaeg karusid olnud ja inimesed neid näinud. Korra või paar on karu seal ka inimest rünnanud, kuid see juhtus jahipidamise käigus ja ründajaks oli haavatud loom. Tegelikult meie metsades elav pruunkaru on üpris pelglik loom ja inimest üldjuhul niisama ei ründa. Mina küll ei näe põhjust, miks peaks metsa minema, püstol või revolver igaks juhuks vöövahel.\nPostitus Postitas pilving » 29 Mai 2014, 19:28\nAmeeriklased soovitavad pipragaas kaasa võtta. Väidetavalt pidavat hästi mõjuma. Kuigi Ameerika metsades elavad teist tüüpi karud kui meil ei näe ma põhjust, miks ei peaks toimima. Ameerikas soovitatakse muidugi lisaks gaasile ka relv kaasa võtta aga arvestades selle riigi relvalembust, siis jah.... Kaliiber peab igal juhul suur olema, sest uuringute järgi suurendab väike kaliiber rünnaku intensiivsust ja lugu lõppeb sellega, et Homo Sapiens jääb tavaliselt ilma peata. Kõige parem pidavat pumpüss, korralike haavlitega olema.\nArvestades, et normaaloludes on Skandinaavias sajandi jooksul registreeritud 3 surmaga lõppenud karurünnakut, siis tõenäosus kodus infarkt saada on tunduvalt suurem kui karu käpaall siit ilmast lahkuda. Minu soovitus oleks karurikkas piirkonnas liikudes pisut lärmi teha, et mõmmikud kuuleks inimest lähenemas ja igaks juhuks pipragaas taskusse. Relvaga ringijooksmist ei poolda, sest mets on ikkagi nende kodu ja kes sooviks, et meil kodus mingi partisaniarmee ringi liigub.\nPostitus Postitas blackwhite » 06 Juun 2014, 17:26\nhttp://www.keskkonnainfo.ee/failid/2006 ... m_koht.pdf" onclick="window.open(this.href);return false; Karu käitumine inimesega kohtumisel -väike uuring\nPostitus Postitas Metavo » 17 Okt 2014, 14:57\nEile õhtul, käisin oandu ikla raja peal ning olin ardu ning napu lokkekoha vahel. Kuna vaikseltjuba pimenes, võtsin koti lahti et üles otsida pealamp. Avastasin enda meelehärmiks, et kondenspiima pakk oli lekkinud ja kogu varustus kenasti kondenspiimaga kaetud. Mis seal ikka, hakkasin puhastama sealsamas raja peal ning ühel hetkel kuulen miskit ragistamas aeglaselt võpsis enda ees. Mõnda aega puhastasin edasi aga kui tuli lähemale siis ajasin end püsti ja köhatasin, arvasin et ehk põder, kuid ei. Karu raisk, lähemal kui 10 meetrit. Kiirelt viskasin kondenspiimapaki maha ja haarasin koti, asjad endiselt laokil mööda rada. Ei teagi, kas miski käes kolises või kotis igatahes metallikolinat kuuldes pööras otsa ringi ning jalutas minema. Pakkisin kiirelt koti kokku, jätsin kondenspiima mõmmikule, pistsin kondenspiimase pealambi pähe ning matšeete käes jätkasin oma teekonda. Kuna olin üksi siis ei andnud rahu lokkeplatsile laagri seadmine, kogu varustus siiski magustatud kpiimaga. Otsustasin liikuda lisaks algsele veel 12 km ja ööbida valgehobusemäe vaatetornis.\nPostitus Postitas mrWilson » 17 Okt 2014, 16:21\nKrt, see võtaks junni jahedaks küll.\nPostitus Postitas scabere » 17 Okt 2014, 17:56\nMõnus kondenspiima-batoonike kahe puu vahel rippumas.\nPostitus Postitas Metavo » 18 Okt 2014, 00:19\nJep, jätsin kondenspiima ka sellele mõmmile et saaks maitse suhu...\nJunn oli väga jahe kuni jõudsin tornini kus ööbisin\nTänane kuupäev on 20 Juul 2018, 07:48


Autor: Jourdain, Hervé\nNoore uurija Zoé Dechaume’i unistus täitub, kui ta pääseb viimaks tööle kriminaalbrigaadi, kuigi selle ülem võtab ta vastu tõrksalt. Peagi hakkavad Pariisi südames Cité saarel asuvas Kohtupalees ja selle lähiümbruses toimuma mõrvad, Zoé satub sündmuste keerisesse ning noore naise oskused pannakse pr..\nAutor: Vine, Barbara\n”Lapse laps” on neljateistkümnes teos, mille kuulus inglise krimikirjanik Ruth Rendell on avaldanud Barbara Vine’i nime all. Seda pseudonüümi kasutab autor tõsisemate ning psühholoogilist sügavust nõudvate konfliktsemate teemade puhul. Teose tegevus toimub kahel ajatasandil: kaasaegsel Inglismaal ni..\nAlasti laip kiigel. Teine koolnu köögis, pea läbi lastud. Eradetektiiv Jussi Vares palgatakse lahendama mõistatust, mis polnud terve talve kestnud juurdluse jooksul seletust leidnud. Töö viib Varese Turu allmaailma armutu aadli pikkade laudade taha ja hämaratesse tubadesse. Algab veider pimesikumäng..\nAutor: Durrant, Sabine\nRomaani peategelane Gaby Mortimer on noor edukas televisiooniajakirjanik, kes on rahul oma perekonnaelu ning suhtluskonnaga. Ent ühel hommikul lööb algul kõrvalisena näiv juhtum tema suurepärase tasakaalu ja turvalisuse segamini ning Gaby kistakse sündmuste keerisesse, kus naine, keda hakatakse kaht..\nCARMEN ZITA JA SURM\nVäike poiss upub paisjärve. Hetk tähelepanematust, ja juhtuski see kõige hullem. Noored vanemad on meeleheitel ja paistab, nagu oleks tegemist õnnetusega. Vanemkomissar Konrad Sejeris tekitab aga kahtlusi asjaolu, et lapsel oli Downi sündroom ja ema ei leina päris nii, nagu võiks oodata. Rom..\nAutor: Thiéry, Danielle\nDanielle Thiéry komplitseeritud kriminaalromaan viib lugeja tänase Pariisi ääremaile, Versailles’sse. Kripo major Revel, kelle tervist õõnestavad liialdamine söögi ning alkoholiga ja ohtlik haigus, kelle isiklik elu ja suhe oma ainsa tütrega igapidi logiseb, näeb ainsat elumõtet oma ametis. Aga seal..\nPalaval suvisel esmaspäeval helistab politseisse dr Christa Erni kohkunud abiline ja nõuab komissar Hunkeleri, sest komissari perearst lamab tapetuna oma kabineti põrandal. Kõigepealt hakatakse kahtlustama rühma uimastisõltlasi, kellele liberaalne arst muretses Methadoni. Aga komissar Hunkeleri ps..\nStockholmis Skanseni loomaaias leiab ahmipuuris vääritu lõpu kriminaalse sündikaadi käsul Rootsi saabunud Kreeka gängster. Samal ajal kaovad Slagsta põgenikekeskusest kaheksa Ida-Euroopast pärit naist ja Stockholmi Lõunakalmistult leitakse jõhkralt mõrvatuna juudi emeriitprofessor aju-uurija Leonard..\nAutor: Benacquista, Tonino\nÜhel ilusal päeval kolib Normandias asuvasse Cholong-sur-Avre’i linnakesse tavaline Ameerika perekond: isa, ema, kaks last ja koer. Kes nad on? Pereisa Fred peab end memuaarikirjanikuks, kuid teeskleb miskipärast, et tal on käsil raamat Normandia dessandist. Pereema Maggie on ületamatu grillipidude ..\nLondonis Notting Hilli linnaosas on vana lagunev maja, mille perenaine Gwendolen Chawcer ei pane tähelegi, kuidas tema kodu tasapisi tondilossiks muutub. Raamatute maailm ja noorusmälestused tunduvad talle reaalsemad kui tegelikkus. Ka tema üüriline Mix Cellini elab omaenda maailmas, pühendades oma ..\nTooted 37 kuni 48, kokku 84 tootest (7 lehekülge)


Meest õpid tundma lahku minnes ehk õpetlik lugu ühest Eesti jobust | Buduaar\nMeest õpid tundma lahku minnes ehk õpetlik lugu ühest Eesti jobust\n2015. aasta 19. august 08:11\n“Mäletan hästi neid aegu, kui hakkasin Andresega käima. Ta jättis minu pärast maha oma tolleaegse naise ja pooleaastase lapse. Ta tegi otsuse rutakalt, tundes mind vaid kaks nädalat. Tol ajal meeldis mulle see väga, et ta ei mänginud kahe naisega samaaegselt, vaid lõpetas eelmise suhte konkreetselt ja selgelt ära,” kirjutab Maria Buduaarile ja räägib oma õpetliku loo, mille moraal seisneb selles, et enne tõsisesse suhtesse astumist tasub uurida, kuidas on mees oma eksnaisi kohelnud. Tõenäoliselt ootab sind sama tulevik!\n“Eks see on ju omamoodi lugupidamine mõlema naise vastu, kui mees jätab ühe naise maha, enne kui teise naisega suhtesse läheb. Väidetavalt ei olnud Andres kunagi seda naist armastanud ja rasestumine ning kooselu said alguse üheöösuhtest. Neli kuud pärast saatuslikku ööd teatas naine talle, et on Andresest rase ja aborti enam teha ei saa ning Andres aumehena kolis kokku ning hakkas 25selt vastu tahtmist pereisaks. Naine olla olnud meeletult rahaahne ja omakasu peal väljas ning Andres jõuka noormehena kahtlustas, et naine tegi lapse sihilikult. See oli tema versioon ja ausalt öelda ei tea ma tänaseni, kas see vastab tõele või mitte.\nMäletan ka seda, kuidas see eksnaine piinles, nuttis ja isegi minuga kohtus, et kindel olla, et tema ja Andrese vahel on kõik läbi. Ta üritas ka mind veenda meest maha jätma lapse pärast, aga ma olin seisukohal, et oma elu otsuseid peab Andres siiski ise vastu võtma. See naine rääkis mulle, et Andres on ennegi naistega alatult käitunud, kui tal tunded üle lähevad. Ühte tüdrukut sundis ta aborti tegema, et mitte raseduse eest vastutust kanda ning üldjuhul korjab ta lahku minnes kokku kõik kingitused, mis ta suhte jooksul teinud on. Kuna ma uskusin Andrese versiooni, et tegu on omakasupüüdliku bitch’iga, siis võtsin ma info teadmiseks, aga ei uskunud teda. Kuna naine oli Andrese soovitusel paari aasta eest töölt ära tulnud ja kooli läinud ning Andres oli see, kes tema õppimise kinni maksis, siis üritas naine lisaks lapserahadele ka endale paariks kuuks mingit toetusraha küsida. Andres jäi enesele kindlaks ja teatas, et maksab lapse kulud kinni vastavalt kuludokumentidele ning rohkem ta midagi katta ei plaani ega nendega tegemist teha ei soovi. Nad kirjutasid naisega notaris ka vastava paberi alla (kuigi hiljem selgus, et naisel oleks tegelikult olnud õigus nõuda palju enamat) ja pärast seda viis ta mu restorani tähistama oma võitu, mida ta ise nimetas “hullust vabanemiseks”. Enamgi veel, ta võttis päeva pealt ära ka auto, mis oli naise kasutuses, ja andis talle kuu aega, et leida endale oma kodu, elades samal ajal minu juures. Andres oli selle naise vastu külm ja südametu, samal ajal, kui mina sain töö juurde lillesülemeid ja kommikarpe. Kuna naine ei saanud väikese lapse kõrvalt korralikult tööl käia, et endale korterit lubada, ning emapalk oli miinimum, siis kolis ta lapsega vanemate juurde elama. Kui aeg-ajalt see eksnaise teema meie vestlustest läbi käis või ma ühe kõrvaga kuulsin, mis sellel rindel toimub, siis oli mul tõtt-öelda sellest naisest kahju, aga ma mõtlesin, et see pole minu asi ja tõenäoliselt on selles suhtes mingisuguseid detaile, millest mina teadlik pole. Sest miks muidu peaks nii normaalne ja tore mees oma eksnaist nii halvasti kohtlema. Ma saan aru, kui tegu oleks suvalise pruudiga, aga antud juhul kasvatas see naine Andrese poega.\nNaine võttis aeg-ajalt ikka Andresega ühendust, aga mees lõpetas alati kõne ära ja ütles, et neil on tingimused kokku lepitud ja kui naisele need ei sobi, siis andku laps talle ja ta kasvatab ise poega, aga et koos või ühiselt ta seda teha ei soovi.\nEsimesed kaks aastat ei saanud Andres kordagi oma pojaga kokku. Teda lihtsalt ei huvitanud see, kuidas pisipojal läheb. Ta ütles, et ta on inimene, kelle jaoks kõik on kas must või valge, sest nii on tal endal kergem elada. Seega jätab ta poja ema kasvatada või kui ema seda ei soovi, siis võtab ta poja endale ja on talle hea isa, kuid sunnib ema loobuma kõikidest õigustest lapsele. “Mina hulluga oma elu jagada ei soovi,” oli tema kommentaar naise kohta.\nMe olime Andresega koos kolm aastat. Õnneks meil ühiseid lapsi ei sündinud, sest muidu oleksin mina täna täpselt samasuguse rongaisa ohver. Ta jättis mu maha päeva pealt ja ütles, et leidis kellegi teise. Ütles, et meie vahel ei olnud siiski seda õiget armastust, mis heleda leegina jalust niidab. Et ma oleksin pidanud sellest juba ammu aru saama, sest kui mees armastab, siis palub ta ka naise kätt. Ta tegi väga palju sõnadaga haiget ja mulle meenus kõik see, mida ma nägin kunagi teda ühele teisele naisele tegemas. Vaatamata sellele, et ta käitus nii halvasti selle teise naisega, ei osanud ma oodata, et sama võib juhtuda minuga. Minu meelest oli meie suhtes kõik korras. Me seksisime paar korda nädalas, käisime palju koos väljas ja elasime tavalist pereelu koos oma ühiselt võetud koeraga.\nLabrador jäi Andresele, sest ka kodu oli tema oma ja kuna mulle anti aega lahkuda ja asjad tagastada kolme päeva jooksul, siis ilmselgelt ei olnud mul esialgu kuskile koera võtta. Kui ma keeldusin ehete tagastamisest, siis näitas ta mulle asjade ostuarveid ja ähvardas, et kui ma need kaasa võtan, siis teeb ta politseisse avalduse varguse kohta. Ta süüdistas mind rahaahnuses. Õnneks midagi muud peale oma kingituste tal minult ära võtta ei olnud, sest ma olin tol hetkel töölkäiv iseseisev naine, kuigi meie suhte jooksul tegi ta mullegi korduvalt ettepanekuid, et miks ma lasen end orjastada tööandjal ja võiksin selle asemel tema elukaaslasena enesearenguga tegeleda, sest tema on nõus kõik kulud katma. Pakkumine oli ahvatlev, aga õnneks ei võtnud ma seda vastu. Ju sisetunne aimas halba.\nNädal pärast lahkuminekut nägin teda ühel uhkel terrassipeol uue pruudiga ümbert kinni jalutamas. Mulle ta tere ei öelnud, vaatas nagu võõrast. Aga mul ei olnud enam üldse valus, sest ma teadsin, et asi ei olnud minus vaid selles katkise hingega isekas mehes. Ainus mõte, mis mu peas liikus, oli see, et kuidas saaks seda naist hoiatada, et ta on armunud tõelisse jobusse. Ma olin õnnelik, et kohtumine minu esimese lapse isaga on mul elus veel ees …


Müüa maatükk, elamumaa, Aiba tee 16, Haabersti, Tallinn, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maatükk, elamumaa - Aiba tee 16, Haabersti, Tallinn, Harjumaa\nAadress enne haldusreformi Aiba tee 16, Haabersti, Tallinn, Harjumaa\nKrunt 1 554 m²\nMüüa 1554 m2 suurune maatükk Harkus, Tallinnast vaid 17 km kaugusel!\nKinnistu juurde kuulub 2-toaline korter mis asub 2-korruselise maja teisel korrusel. Majas on kokku 4 korterit. Majas on puukütte, kuiv WC. Vee- ja kanalisatsioonisüsteemiga liitumise võimalus (300-400 eur). Igaastane maamaks 21 euro. Maja asub rahulikus ja loodusrikkas piirkonnas, Tallinnast vaid 17 km kaugusel. Helistage ja tulge kindlasti vaatama!\n27 900 € 18 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa maatükk, elamumaa - Aiba tee 16, Haabersti, Tallinn, Harjumaa Vastust ootama jäädes\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: http://www.kv.ee/3074336 Kommentaar:


Astangule kavandatakse ärihooneid | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nTallinna linnavalitsus teeb linnavolikogule ettepaneku kehtestada Astangu asumisse neli ärihoonet rajada võimaldav detailplaneering.\nAstangu tn 35, 35a, 66a ja 72b kinnistute ning lähiala detailplaneering hõlmab 2,03 ha suuruse planeeringuala. Moodustatavatele ärimaa kruntidele määratakse ehitusõigus kuni nelja ärihoone ehitamiseks. Samuti on detailplaneeringuga lahendatud ala heakorrastus ja haljastus, juurdepääsud, parkimine ning tehnovõrkudega varustamine.\nPlaneeringuala asub Haabersti linnaosas Astangu asumis Harkumetsa tee ning Astangu tänava äärsete korterelamute vahelisel alal, Astangu asumi kuni 5-korruseliste korterelamute ja Mustamäe linnaosa Kadaka asumi Kadaka tee ning Harkumetsa tee vahelise tootmishoonete piirkonna vahel. Piirkonnas asuvad hooned on valdavas osas rekonstrueeritud.\nTallinna üldplaneeringu kohaselt on planeeritava ala idaosa juhtotstarve metsade, parkide ja looduslike haljasalade ala, mis on mõeldud avalikuks kasutamiseks ning alale on lubatud ehitada üksikuid väiksemaid spordi- või puhkeehitisi. Planeeritava ala lääneosa juhtotstarbeks on korruselamute ala ehk põhiliselt kahe- või enamakorruseliste korterelamute ala, kus võivad paikneda kõik elurajooni teenindavad asutused, kaubandusettevõtted, garaažikooperatiivid jm.\nKehtestatav detailplaneering muudab Tallinna üldplaneeringut planeeringuala maakasutuse juhtotstarbe osas metsade, parkide ja looduslike haljasalade alast ja korterelamute alast ettevõtluse segahoonestusalaks.\nÜldplaneeringujärgse maakasutuse juhtotstarbe muutmine teeb piirkonna polüfunktsionaalsemaks ning tagab töökohtade paiknemise elurajoonide läheduses; Haabersti linnaosa üldplaneeringu kohaselt on ala määratud ettevõtlus- ja tootmisalaks, seega vastab planeeringuga kavandatav Haabersti linnaosa üldplaneeringu eesmärkidele ning ala heakorrastamine väärtustab ümbritsevat keskkonda.\n„Planeeringulahendus võimaldab seni kasutamata ala korrastada ja uuesti kasutusele võtta; ütles abilinnapea Taavi Aas. „Detailplaneeringuga kavandatav heakorrastab piirkonda ja suurendab töökohtade arvu. Planeeritavad krundid sobivad suurpäraselt ärihoonete ehitamiseks, kuna planeeringuala asub magistraaltänava ääres ning kesklinnaga on hea transpordiühendus.“\nDetailplaneeringus planeeritud hoonestuse kavandamisel on järgitud piirkonnale omast hoonestusviisi ja olemasolevate hoonete mahtusid, on tagatud piisav kaugus olemasolevatest naaberhoonetest ning kavandatavad hooned on mahult ja arhitektuurselt lahenduselt piirkonda sobivad.\nDetailplaneeringu koostas Privaat Arhitektuur OÜ. Detailplaneering võeti vastu Tallinna Linnavalitsuse 6. veebruari 2013 korraldusega ning oli 11. märtsist kuni 8. aprillini 2013 avalikul väljapanekul. Avaliku väljapaneku kestel ei laekunud detailplaneeringu lahenduse kohta ühtegi pöördumist ning Harju maavanem andis detailplaneeringule planeerimisseadusest tuleneva heakskiidu.\nKuna käesolev detailplaneering sisaldab Tallinna üldplaneeringu muutmise ettepanekut, kuulub detailplaneeringu kehtestamine Tallinna Linnavolikogu pädevusse.\nTags: arhitekt, AT Arhitektuur, detailplaneering, ehitis, ehitus, elamu, elurajoon, Haabersti, Harku, hoone, kaubandus, keskkond, Kesklinn, kinnistu, korter, krunt, linn, linnaosa, loodus, maa, Mustamäe, õigus, parkimine, piirkond, planeerimisseadus, planeering, seadus, Taavi Aas, Tallinn, Tallinna Linnavalitsus, Tallinna Linnavolikogu, tehnovõrk, üldplaneering, väärtus, valitsus\nUuem uudis: Tõrva linn ostab tagasi ajaloolise Tõrva kinohoone ››\n‹‹ Vanem uudis: III kvartalis keskmise brutokuupalga tõus veidi kiirenes


Eesti Rahvarõivad > Harju-Madise naine\nHarju-Madise naise rõivad 19. sajandi keskel\nPõhja-Eestile iseloomulike käiste kandmine üldiselt kadus Harju-Madise mail 19. sajandi keskpaiku ning varem käiste all kantud varrukateta särk (millist 20. sajandi alguses Harju-Madisel enam ei mäletatudki) asendus selleks ajaks pikkade varrukatega särgiga. Seda kanti siis ka piduliku kostüümiga. Sellist särki allpool kirjeldataksegi.\nSeelikud olid 19. sajandi keskel kodukootud pikitriibulised, hiljem ka ruudulised. Seelikud olid ülaosas volditud, voldid pressiti sisse soojade leibade all. Allääres seeliku seespool oli valgest linasest riidest toot, mis pidi seeliku alläärt seestpoolt kaitsma määrdumise eest. 19.sajandi lõpus hakati seelikutoodi jaoks riiet värvima. (EA 216)\nAllservas oli seelikutel vanasti ilustuseks villasest riidest veer, mis värviline ja korten (1/4 küünart) lai oli (Piiri 2000:74)\nH.Kurriku raamatus „Eesti rahvarõivad“ (1938) on avaldatud Harju-Madise seeliku värvitriibustik (tahvel XI, 9). Kahjuks on originaalseelik hävinud II Maailmasõja ajal.\nH.Kurriku raamatus „Eesti rahvarõivad“ (1938) on avaldatud Harju-Madise kirivöö muster punaste, roheliste ja kollaste villaste lõngadega (tahvel XVII, 5).\nKuna Harju-Madiselt pärit põllesid muuseumides ei ole, siis analoogia põhimõttel on kirjeldatava kostüümi juurde pakutud mujalt Põhja-Eestist pärit põllesid.\nArgipäevadel oli põll enamasti valge. Valgeid põllesid kaunistati nii volangide kui poepitsiga. Põllekandmise mood säilis Harju-Madise kihelkonnas ka 20.sajandi alguses. (EA 216)\nKaela- ja õlarätik\nKaelarätik oli 19. sajandi keskpaigaks muutunud tavapäraseks rõivastuse lisandiks. Rätte oli nii kodukootud sinise-valge ruudulisi, ühevärvilisi kui ostetud trükimustrilisi sitsist. (Piiri:2000)\nÕlgadel kantav rätik oli 19. sajandil kindel riietuse osa. Rätte olnud nii kodukootud sinise valgeruudulisi või päris valgeid linaseid, kui ka ostetud ruudulisi (nn rootsiruudulisi) ja trükimustrilisi sitse. (Voolmaa 1988:16). Harju-Madiselt on pärit ka väga omapärase räti kirjeldus: “Ühevärviline villane ruudukujuline riidetükk lõigati diagonaalselt pooleks ja õmmeldi kolmnurksena kokku. Nii sai kitsast kangast sobiva suurusega rätik. Saadud kolmnurga haarad ääristati villaste narmastega. Sellised rätid võeti ümber külma ja sajuse ilmaga.”\nÜlerõivasteks olid Harju-Madise naistel, nagu Põhja-Eestis üldiselt, seljal kahe vööst algava voldikimbuga, nn händadega pikk-kuued. Sajandi kolmandal veerandil tulid moodi voldidtud alaosaga kaapotkuued. (Voolmaa 1988:17)\nHarju-Madise kihelkonna kaapotkleidid olid täis- või poolvillased, suveks tehti need sinise-valgeruudulised linased, talveks villased või poolvillased rohkemate värvidega.\nNaiste sukad olid Harju-Madisel potisinised või lambamustad, vahel ka valged.\nKülma ilmaga kanti jalas enamasti kaks paari villaseid sukki. Sukad kinnitati põlve alt kalasabaliste säärepaeltega.\nSärgi kaelus kinnitati hõbedast (ka vasest) vitssõle ERM 12745, või väikse (tavaliselt õiemotiivilise) preesiga ERM 12758, mis oli 2-4,5 cm läbimõõduga.\nPidulikul puhul seati keset rinda (rinnaräti peale) hästi nähtavale silmadega prees või kuhiksõlg. Kuhiksõled on 6-10 cm läbimõõduga, vt Lisa 1 (teksti lõpus). Silmadega preesid on neljast või kuuest punasest või läbipaistvast klaastahukast „silmaga“, kuuesilmalise preesi näidis Harju-Jaanist ERM 5115. Preesi külge võib olla lisailustuseks kinnitatud hõberubla, näidis selliselt kaunistatud neljasilmalisest preesist ERM A 509:646.\nKaela, rinnaräti peale seati piduülikonnaga klaashelmed kaelarahadega. Kaelarahad olid nii kodaratega rahad kui kannaga rahad (hõbetaalrid ja -rublad), mida oli kee küljes tavaliselt üks või kolm. Rahadega kee on piduliku ehtekomplekti põhielement just kaapotkleidi juures, sest sõlgesid ja preese oli kleidi külge raskem kinnitada ja praktilist funktsiooni neil enam polnud.\nSõrmused olid sel perioodil enamasti abielusõrmustena kasutatud vitssõrmus ja harisõrmus, mida kandsid nii mehed kui naised, vt Lisa 2. Harisõrmus Harjumaalt: ERM 12800. Vitssõrmuse näide: ERM A 509:382.\n1) Astel, E. 2006 Taskud vööle, kotid kätte rahvariideid kandes.\n2) Manninen I. 2009 Eesti rahvariiete ajalugu\n3) Kaarma, M; Voolma, A 1981 Eesti rahvarõivad\n4) Piiri, R 2006 Rahvarõivaid Eesti Rahva Muuseumist\n5) Kurrik, H 1938 Eesti rahvarõivad\n6) Piiri, R. Kuidas Harjumaal 19. sajandil riides käidi? – Rmt.: Rahvast, luulest ja meretuulest. Harjumaa uurimusi 5. Keila:Harjumaa Muuseum, 2000, lk. 70-87\n7) Voolmaa A. Lääne-Harjumaa rahvarõivastest. – Harju kärajad 2.-3. juulil Sauel (koost. V. Sarv) . Tallinn 1988, lk. 14-28


ruhnu päevik: June 2017\nat 21:17 Labels: külapilt, Ruhnu kivid\nRuhnu laste kontsert\nTäna esitasid Kultuuriaidas Ruhnu rahvamuusika Emma,Kathrin, Maribel ja Karli! Küllap saab noori muusikuid kuulda sel suvel veelgi.\nat 19:34 Labels: Ruhnu lapsed, üritused\nSadama kohviku avamine!\nKuhu reedel minna!\nEks ikka sadama uue kohviku lahtiste uste päevale. Alates kella 17.00 tutvustab Nöpsu Teele kohvikut ja kõike sinna juurde kuuluvat. Saab süüa ja juua, on ka muusikaline eeskava. Lahtiste uste päevad jätkuvad ka laupäeval.\nSadama kohviku kollektiiv\nat 22:56 Labels: kuhu minna\nat 07:42 Labels: kool, kuhu minna\nLiise talu järgmine rookatus.\nat 16:14 Labels: külapilt, päevapilt\nSaku muusikakooli kontsert neljapäeval\nat 09:26 Labels: Ruhnu lapsed, üritused\nat 09:21 Labels: kalapüük\nNagu poe seinale tekkinud teatest lugeda võib, maksab Ruhnus sissepääs pühakodadesse ehk kohtumine Kristusega 5 eurot. Jääb vaid loota, et jumal on andnud vanakuradile piisavalt inimlikkust et vähemalt põrgusse tasuta sisse lastaks.\nat 12:09 Labels: külarahvas teatab, varia


Milline viimistlus täispuidule valida: õli-vaha või lakk - Moodne Kodu\nMilline viimistlus täispuidule valida: õli-vaha või lakk\nIkka tekib küsimus, millega puit viimistleda, mis kestab kauem, mida on lihtsam hooldada jne. Uurisime veidi kahe peamise valiku kohta - kas lakk või õli-vaha. Arfuni spetsialistide sõnul pole kahtlustki, et tegemist on neile kõige rohkem esitatud küsimusega. Kumb siis ikkagi on parem?\nSoovitav on kasutada tooteid, mis koosnevad looduslikest taimeõlidest ja vahadest ning mida võib kasutada isegi laste mänguasjade puhul.\nTihtipeale arvatakse, et õli-vahatatud pind ei paku eriti kaitset puidule ning kaunis mööbel võib ruttu muutuda plekiliseks õudusunenäoks. Tegelikkuses õigete toodete ning õige pealekandmise tulemusena sellist asja ei juhtu. Õli-vahatatud pinnad tõrjuvad erinevaid vedelikke väga edukalt ning tavaliselt piisab kuiva või õrnalt niiske lapiga pühkimisest, et pind puhtaks saada. Küll aga peaks silmas pidama paari olulist nüanssi, kui omad täispuitmööblit, olgu see siis õli-vahaga töödeldud või lakitud.\nÄra jäta kunagi niiskeid või märgasid esemeid pinnale pikaks ajaks seisma. Vedelik läheb alati kergemat teed pidi ning lõpuks jõuab ta ikka puiduni pinnale sattunud vedelikud kõrvalda võimalikult kiiresti. Mida kauem vedelik pinna peal seisab seda tõenäolisem on, et ta võib ükshetk kahjustada pinda. Siinkohal kannatavad õli-vahatatud pinnad ka edukalt veini plekke, kui nendega koheselt tegeleda ära aseta kuumasid esemeid otse pindadele. Kui vedeliku pinnale sattumise korral piisab lihtsalt selle pühkimisest siis kuuma kahjustuse korral tuleb juba rohkem tööd teha, et pind korda saada.\nlihtsasti hooldatav. Ei maksa karta õli-vahatatud pindade hooldamist, see on tavaliselt väga lihtne ning võtab olenevalt tööpinna suurusest ca 1h\nlihtne kodustes tingimustes teostada hooldus-ja parandustöid\ntuleb regulaarselt hooldada, st õli-vahatada 1-2 korda aastas või olenevalt kasutusest ja mööblist.\nVõrreldes õli-vahaga on lakitud pind tugevam ja peamiselt hooldusvaba. On ütlus, et parim kaitse puidule on lakk.\nLevinud arvamus on, et lakitud pind on veekindel. Laias laastus jääbki pind veekindel, kuid pikalt pinnal püsiv vedelik võib ikkagi lõpuks leida tee puiduni ja kui tegemist on värvilise vedelikuga on seda võimatu kätte saada, ilma üleni lihvimata. Lakitud pindade puhul soovitame jälgida samu nüansse, mida peaksid jälgima ka õli-vahatatud pindade puhul.\ndefekti parandamine lokaalselt on keeruline\nkui tuleb aastate jooksul hetk, kus sooviks pinda uuendada on seda kodustes tingimustes keerukas teha\nToonitud pindadel on valik viimistluste puhul pisut erinev. Lakitud pindu toonime enamasti peitsiga ning õli-vahatatud pindu spetsiaalsete toonitud õli-vahadega. Kui on soov kindlasti mingit tooni saada, siis küsi selle kohta juba täpsemalt spetsialistilt.\nKa vannitoas võib julgelt kasutada nii lakitud kui ka õlitatud pindu. Õli-vahatatud ja lakitud pinnad näevad välja suhteliselt sarnased. Seega meie arvamus on, et viimistluse valik tuleks teha silmas pidades enda eelistusi. Kui tunned, et ei soovi muretseda sellepärast, millal peaks pinda uuesti õli-vahatama, vali lakitud pind. Kui sulle aga meeldib nokitseda aeg-ajalt ja looduslik on sinu meele järgi, siis vali õli-vaha.\nTegelikult see valik nii lihtne ongi ning enamasti selle põhimõtte järgi ka valik tehakse.


Koduomaniku kiusajaks 2014 valiti Vabariigi Valitsus - ärileht.ee\nKoduomaniku kiusajaks 2014 valiti Vabariigi Valitsus\nSeitsmendat aastat järjest valib Eesti suurim kodanikuorganisatsioon Eesti Omanike Keskliit koduomanike sõpra ja kiusajat. Sel aastal sai rahvahääletuse tulemusena Koduomanike sõbraks telesaade „Kodutunne“ ja kiusajaks Vabariigi Valitsus.\nVarasemalt on sõbra tiitliga pärjatud Maksumaksjate liidu juhti Lasse Lehist, Konkurentsiameti juhti Märt Otsa, Rae, Jõgeva ja Harku valdasid, õiguskantsler Indrek Tederit ja Allar Jõksi ning Eesti Õigusjärgsete Omanike Liidu esindajaid. Kiusaja tiitli saajateks on osutunud Eesti Gaas Tallinna Vesi, Eesti Energia, Euroopa Liidu kliimapoliitika ning puuküürnikud.\nEesti Omanike Keskliit on 1994. aastal asutatud Eesti Õigusjärgsete Omanike Liidu järglane, kellega on liitunud üle 64 500 korter- ja eramaja omaniku.\nTäna toimub Salme Kultuurikesuses Koduomanike Kongress, mille avab kongressi patroon president Arnold Rüütel ja esinevad Eesti Omanike Keskliidu esimees Priidu Pärna, 2015.a eluasemeturust räägib kinnisvaraspetsialist Tõnu Toompark, KredEx-i energiatõhususe projektijuht Kalle Kuusk elamute rekonstrueerimise toetusest , Eesti Kindlustusseltside Liidu juhatuse liige Andres Piirsalu kodukindlustamisest.\nVastu võetakse Koduomanike manifest ning pärjatakse ka Energiasäästliku Kodu 2014 laureaate.


Klaaspärlimäng: Aprilli tuul ja päike. Viimased pildid...\nPostitaja: klaaspärlimäng kell 00:17\nKrentu 14. august 2012 00:38\nSu venna kampsun on supermõnus! Värv kah lahe!\nMulle jäi ka see kamps VK-st tookord silma ja on siiani hingell :) Kilo Nepali on ka ära ostetud juba ammu, ootavad kudumist.\nJa tegelikult, minu meelest on nii meeste kui ka naiste kui ka laste puhul tõsi see, et lihtsuses peitub ilu. Ma tahaks järjest lihtsamaid ja lihtsamaid asju kududa :)\nIngi 18. august 2012 18:40\nMõlemad väga toredad tööd! Huvitav vest, mõnusa mustriga ja meestekampsuneid näeb blogides tõesti vähe, isegi olen viimase teinud aastaid tagasi.\nMonika 22. august 2012 15:31\nTõesti, lihtsuses peitub ilu. Väga ilusad kudumid!


Hobuste salvi palsam ja geel liigeste abistamiseks - populaarne ravimite hinnang Roheline Balsam liigestele\nRoheline Balsam liigestele. Haiõliga soojendav kreem-balsam liigestele ja lihastele\nKondroitiiniga geeli-palsamite kasutamine võimaldab liigestel jõulisemalt liikuda. Homme lähen apteeki!!\nLisaks ravib ravim veenilaiendid, parandab veenide väljavoolu ja vereringet. Pärast kasutamist muutub nahk elastseks. Geel vähendab ka jalgade valu ja turset. Kasutajad ütlevad, et pärast Roheline Balsam liigestele kasutamist ei teki kindlasti probleeme jalgadega.\nJalgades oli kerge tunne, ta lõpetas paistetuse ja valu. Salvipudelit tarbitakse säästlikult, see kestab kaua. Negatiivsed ülevaated hobuse geeli kohta "Hobujõud" liigestele vähe. Mõned neist on seotud ravimi terava lõhnaga, mida mitte ainult patsiendid ei rahulda, vaid ka nende perekondi. Teised kasutajad ja salvi eelised viitavad sellistele puudustele nagu üsna kõrge hind, põletustunne, kleepuvus, väga tugev mentooli lõhn ja esteetiline pakend.\nNähes, et ravimil olev hobune kujutab endast kõige enam, arvan, et need on Denas artroosi ravis loomadele. Esialgu oli see nii, et intervjuus ütles see Saksa firma Horse Force asutaja, kes toodab Horsepower kaubamärgi all tooteid.\nLisaks üldtuntud "Hobujõududele" on populaarsed hobuste ja teiste ettevõtete ettevalmistused, kuid inertsuse tõttu nimetavad inimesed seda loomade kujutist samamoodi, eriti palutakse neil müüa neile hobukreemi, mis Roheline Balsam liigestele puudub ja seega segadust ja segadust.\nKäesolevas artiklis püüame välja selgitada, millised vahendid on turul olemas ja kas neid on ohutu kasutada. Kuumus parandab vereringet ning aitab väsinud ja valutavaid jäsemeid lõõgastada. Vannivette võib lisada ka mineraalsoolasid, et aidata kaasa keha puhastumisele. Higher Nature toidulisandid liigestele Higher Nature on kvaliteetne toidulisandite sari Suurbritanniast.\nToodete loomisel kasutatakse parimat saadaolevat toormaterjali ning lähtutakse uusimatest teadusalastest saavutustest. Tahtsin küsida, kas ta ravib ainult liigeseid või on võimalik ka jalad Ka teie jalad võivad olla.\nGeelil on positiivne mõju ka pehmetele kudedele.\nAitäh, Vladimir! Homme jooksen veterinaarhaiglasse, proovin oma eesmärgi täita. Kasutasin Alezani, valu põlvedes kadus esimesest minutist. Proovin oma sõpradele öelda. Roheline geel aitas mind! Sõber jagas, tõi selle Soomest. Öelge mulle, kui palju see geelhobujõuline palsam maksab? Rublades või eurodes! Kogu tervis! Nadežda, eurodes umbes pudeli kohta. Varem, ägenemise ajal, ei saanud ma üldse magada, kuid nüüd on mul palju parem Lihtsalt ära määri liiga palju!\nTäna õhtul ärkasin sellest, et kõik määrdunud kohad mu jalgadel põlesid! Jooksin geeli maha pesema! Üldiselt olen ma väga õnnelik! Kas see küünarliigese epikondüliidi geel võib aidata?\nKuna mõju on lausa "maagiline", aitäh. Öelge mulle, kuidas hobuse salvi nimetatakse?\nMäärin igal õhtul selga ja valud hakkasid mööduma - tunnen end jälle paindliku ja kergena. Kannatasin liigesevalu väga kaua. Nad virisesid pärast pingutust ilmade pärast. Ostsin "Hobusepalsam" sõbra nõuandel ja kahe nädala pärast hakkas valu vabanema. Tõhus ravim - leevendab valu hästi. Lisaks on see koostise järgi otsustades valmistatud looduslikest koostisosadest.\nPõhiline Lülisammas Liigeste ja selgroo patoloogiate sümptomite kõrvaldamiseks kasutatakse vahendeid välispidiseks kasutamiseks. Eriti nõutud on palsamid, millel on larkspur - ravimtaim, millel on tuimestav, põletikuvastane ja ödeemivastane toime. See bioloogiliselt aktiivne lisaaine BAA on ette nähtud artriidi, artroosi, emakakaela, rindkere, nimmepiirkonna osteokondroosiga patsientidele.\nÜtle mulle, kes teab? Tõsi, saatmine läheb kalliks maksma.\nOriflame'i kataloogi nr 2-2021 teise tellimuse ülevaade\nOtsige kedagi, kes saaks sealt kaasa võtta. Ja lõpetage mõtlemine, et see "hobuse" liin on mõeldud hobustele, kuid äkki tekkis inimestel mõte seda enda jaoks kasutada. Seda lõõgastavat geel-palsamit kehale suus vahuga vuukide piirkonnas reklaamisid paljud mu sõbrad ja ostsin eeskuju järgides ka selle. Pärast esimest rakendust suutis ta painutamata jalgadega sõrmedega põrandale jõuda.\nVerevalumi saab hõlpsasti eemaldada, kui hõõruda sibula lõikega 20 minutigatehes uue lõigu iga minuti tagant. Kuid 40 aasta pärast peaaegu samal viisil hakkas see kõrvaldama nii vigastuste kui ka artriidi valu: öösel sibulast saadud soe kompress. Tulemus hommikuks. Ärge unustage mulle öelda "Aitäh, Valentine!\nMul on hobujõuline lõõgastav palsam. Valude leevendamiseks kasutan seda põlvedel. Palsam aitab kiiresti, alguses on kerge jahedus Lisa kommentaar Tühista vastus Minust ja saidist Head päeva!\nMinu nimi on Vladimir Koval, sellel saidil kogun retseptide kogu liigeste ja liigesevalu raviks.\nKogun vähehaaval, filtreerides välja tarbetut ja tühja teavet. Osaliselt proovin neid soovitusi ka ise. Lõppude lõpuks on inimese elu, eriti 30 aasta pärast, täis üllatusi seljakaadrite, põlvede ja küünarnukkide valude näol. Tavaliselt on need vahemikus 18 kuni 24 kuud. Pärast plasttoru avamist on soovitatav kasutada toidulisandeid nädala jooksul. Toodet tuleks hoida toatemperatuuril otsese päikesevalguse eest kaitstult.\nKRÄUTERHOF HOBUSEPALSAM EXTRA STRONG ML\nÄrge kandke seda nahale, kui värvus, lõhn või konsistents muutuvad. Väikestel lastel ei tohiks olla juurdepääsu bioaktiivse toidulisandi ladustamisalale. Apteekidest väljastamise tingimused ja ravimikulud Kõik larpspur palsamid on saadaval käsimüügis. Nende maksumus sõltub tootjast, tootmises kasutatavatest tehnoloogiatest ja komponentidest. Kodumaiste toidulisandite hind ületab harva rubla.\nApteegis saate osta palsami Doctor Tays Zhivokost hinnaga rubla. Ravimi analoogid Liigeste või lülisamba põletikuliste ja degeneratiivsete-düstroofsete haiguste raviks kasutatakse vahendeid liiniltSophia, Dikul palsamid.\nKasutatakse ka Artro-Active, päästjat, Guardianit. Zhivokosta salv Dr. Likarska vorm Peamine füüsikaline ja keemiline jõud: iseloomuliku lõhnaga helerohelise värvi ühtlane mass.\nFarmakoterapeutiline rühm Preparaadid, mis võivad liigeste ja lihaste valu tõttu seisma jääda. Farmakoloogilised asutused Ravimi Diya koosneb komponentidest, mis tuleks lattu kaasa võtta. Larkspuri juure peamised häälsõnad on alatoiin, limaskestade ja tanniini kõne.\nHais zumovlyuyut tulevastane, haigusi tekitav toime, toimub kalluse kujul. Alantoiini regenereeritud toit, valu muutus. Farmakokineetilisi ettevalmistusi Roheline Balsam liigestele tehtud. Klіnіchnі omadused Näidatud Bil nõlvadel, seljal, radikuliidi, osteokondroosi, artriidi korral.\nSport, vigastused - vasardatud, venitatud kõõlused, tsüstide tihedad murrud. Kuivus, shkiri ületamised. Prototüüp Tundlikkus ravimi komponentide suhtes on kohandatud. Ladustamise omadused Kogu päeva jooksul on ravimi tarbimine lastel ja kuni aastastel vastunäidustatud. Eriti kehtib see punase pipra ekstrakti sisaldavate toodete kohta.\nJuhend hoiatab, et niiske nahaga palsami ja punase pipra puhul võib see põhjustada tõsist põletust ja ärritust. Näidustused seeriat saab kasutada ägeda või kroonilise valu leevendamiseks mitmesuguste liigeste, seljaaju ja lihastega seotud probleemide korral.\nEnamik neist on seotud peamise, kõige aktiivsema komponendiga. Kasutusjuhised näitasid, et selle seeria Roheline Balsam liigestele ei tohi kasutada: Mis tahes kompositsiooni komponentide individuaalse talumatusega. Kui manustamiskohal tekib nahakahjustus või põletik. Mesilaste mürgisöödet tuleks kasutada ettevaatusega, kui see on mesilaste suhtes allergiline.


“ Pakkumuse muutmiseks loetakse ka seda, kui soovitakse lisada mõnele dokumendile puudu olnud digiallkiri või parandada mõni arvutusviga pakkumuses. ”\nKardo Karon, Advokaat, advokaadibüroo LINDEBERG\nMaksu- ja tolliamet selgitab stipendiumi, toetuse ja preemia sisulisi erinevusi.\nStipendium on tulumaksuseaduse tähenduses tulevikku suunatud toetus, mida makstakse teadmiste või oskuste omandamise, võimete arendamise ning loomingulise või teadusliku tegevuse soodustamiseks. Stipendiumina ei käsitata väljamakset, millega tunnustatakse või tasustatakse mingit tegevust või mille tegemisega väljamakse tegija omandab õigused teosele.\nStipendiumi saab näiteks maksta haridusasutus oma õppurite nimekirjas olevale õpilasele või üliõpilasele ning sellist stipendiumi tulumaksuga ei maksustata. Stipendiumi määramise või stipendiumilepingu sõlmimise ajal peab õpilane või üliõpilane olema stipendiumi maksva kooli õpilane, et saaks maksuvabastust kohaldada. Töötajale ei saa koolituste tarbeks stipendiumi nimetuse all tasu maksta. Kõik töötajale makstavad rahalised tasud maksustatakse palgatulu maksustamise põhimõtetel.\nTulumaksusoodustusega nimekirja kantud ühingu makstava stipendiumi puhul peab olema korraldatud avalik konkurss ning konkursi tulemus peab olema avalikustatud. Sel juhul stipendiumi ei maksustata tulumaksuga. Ühinguga seotud isikule makstavale stipendiumile maksuvabastus ei kohaldu.\nToetust ehk abiraha ei maksustata tulumaksuga, kui selle maksmise aluseks on seadus või valla- või linnavolikogu määrus. Maksuvabastus ei kohaldu asendusteenistuja toetusele, reservväelase toetusele ja Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seaduse alusel makstava toetusele.\nPreemia või auhind on tasu inimesele tema eelneva tegevuse tunnustamiseks. Preemia eristub stipendiumist ühtlasi selle poolest, et stipendium on tulevikku suunatud, kuid preemiat makstakse tagantjärgi. Tulumaksuga ei maksustata rahvusvahelisi ja riiklikke kultuuri- ja teaduspreemiaid ning Vabariigi Valitsuse poolt antavaid spordipreemiaid.\nTulumaksuvabasid stipendiume, toetusi ning preemiaid ei pea inimene oma tuludeklaratsiooni märkima ning neid inimese aastatulu hulka ei loeta.\nKohalike algatuste vahel läheb jaotamisele 1,44 miljonit eurot\nMajandusministri ja ettevõtlusministri määruste muutmine: korterelamute rekonstrueerimise toetus\nRahandusministri määruse muutmine\nRiik laiendab toidu turustamisvõimaluste toetuse saajate ringi\nEluasemelaenu intresside maksuvabastus kaob unustusse\n16.09.2021 Pensioniraha väljamakse ja maksuvaba tulu\n16.09.2021 Raamatupidaja ja isikuandmed\n17.09.2021 Sagedased puudused aastaaruannetes ja kuidas neid vältida\n16.09.2021 Teenuse osutamine töövõtulepinguga\n17.09.2021 Töö ja maksud kahes riigis\n16.09.2021 Kiik: vaktsiinivastased jäävad hüvitisest ilma\n17.09.2021 Leppetrahvi anatoomiast\n16.09.2021 Elektrimüüjate hinnad erinevad kuni 22 protsenti\n16.09.2021 RAB: äriühinguteenuse pakkujad vähendavad ärikeskkonna läbipaistvust\n17.09.2021 TTJA hakkab seirama avaliku sektori veebilehtede digiligipääsetavust


Mis me Kreekast sai? – @marimell.eu\n10. juuli 2020 25. juuli 2020 by marimell\t24 kommentaari\nKui ma juuni alguses Go Travelist uurisin, kas jaanideks kuskile minna ei saa, siis oli selge, et piirid on veel kinni mis kinni ja ei saa siit kuskile. Vahetult enne jaane kirjutasid nad mulle, et alates 1.07 alustavad Kreeka tšarterid ja kui meie oleme huvitatud.. Muidugi olime. Polnud küsimustki. Saatsin neile lihtsalt enda eelarve, millesse reis võiks mahtuda.\nPärast jaane tuli hotellipakkumine, mille ma kinnitasin, et jah, meile sobib. Samal õhtul laivi tehes ei suutnud me ju ometi oma õnne varjata, et me lõpuks reisile saame, maksku mis maksab, eks. Rääkisime kuhu, millal, kellega..\nJa teate, mis nali juhtus..?\nKõik see mees läks TezTouri lehele ja bronnis endale korralikult reise Kreetale (sest muud võimalust ju polnud laual). Esmaspäeval selgus, et Tez polnud jõudnud meie nimesid veel sisestada ja.. me ei mahu sellele lennule. Kõik välja müüdud. Ilma meieta. Nad ootasid, et äkki keegi tegi emotsiooniostu ja loobub, aga ei. Seega, 15ndal väljub see lennuk Tallinnast ilma meieta. Hea uudis on see, et nädal hilisemale lennule on meil nüüd kohad kinnitatud. Ja ka hotellikinnitus on olemas.\nSee oli Tez Touri valik meid sinna saata, nagu ikka, mina andsin Go Travelile meie eelarve ja nemad koostöös Teziga siis tegid pakkumise. Hotellivalik on alati reisifirmadel nii suur ja lai ja ajab mu pea hulluks, nii on palju mugavam kui pakutakse kohe midagi konkreetset ja ma ei pea vaagima ja kaaluma ja mõtlema, mida võtta, mida jätta. Meie peatuspaik nädalaks on Aldemar Knossos Royal Beach Resort 5*.\nMa ei ole kunagi Kreetal käinud, aga juttude järgi asub see Royal Mare Thalasso & SPA keskusest viieminutilise jalutuskäigu kaugusel, keskusest 2km (hea jalutuskäik) ja lennujaamas 23km kaugusel, mis tähendab, et ei ole kõige pikem transfeeri aeg.\nHedonile korralik väljakutse:\nHotellis kehtib dresscode – restoranide ja baaride külastajatel ei ole lubatud kanda lühikesi pükse ja rannariideid. Meie jalkariietefänn saab šoki kui kuuleb, et peab korralikud riided selga panema..\nEhk siis suures plaanis keegi sind ülikonna ja ballikleidiga seal sööma ei oota, aga viisakas võiks ikkagi olla ja läbipaistva rannakleidiga sööma mitte minna.\nMa aga avastasin just, et.. mul pole ka suurt midagi selga panna.. Seega viskasin suure hunniku riideid meie e-poodi müüki ja ostan saadud raha eest Paavlist mõne uue hilbu :)\nLennureis saab olema..\nTänu koroonale mõnus. Maskid on lennukis kohustuslikud. Mina viirust ei karda. Kui ma surema pean, suren nagunii, telliskivi võib ka mind tabada.. Aga kõige kurvem on asja juures see, et maksid on idiootselt kallid ja ma keeldun neid ostmast sellise hinna eest. Väiksemaid pakke kui 50tk pole ja maksta selle eest 45€ tundub mulle ajuvaba. Ma ilmselt kolm meditsiinilist maski leiaks ka kodustest varudest (Taist peaks alles olema..), aga tellisin kolm uut Votexist ka juurde. Need on samamoodi filtritaskuga. Vast ei öelda, et pardale ei saa kui sinist maski pole..\nPS! Mask peab endal olemas olema, lennukis neid keegi ei jaga nagu keegi kommentaarides ütles.\nKui keegi teab kedagi..\nMõnd eestlast, kes elab Kreetal, kes viitsiks meiega paar päeva hängida, olla nats lapsehoidja/fotograafi eest, kes poleks meist väga kaugel (oleme Heraklioni lennujaamast ca 20km kaugusel), saame vajadusel ka ise liikuda kuskile poole.. Ühesõnaga, ma tulin liiga hilja mõttele, et eelmine kord juba rääkisime, et lapsehoidja-fotograaf tuleb kaasa võtta.. Lend on jälle välja müüdud :) Niiet loodetavasti leiame kellegi koha pealt.\nKui oskate ka lihtsalt soovitada mõnd kohalikku fotograafi, siis jätke kommentaaridesse.\nMida teha, kuhu minna? Must have Kreetal?\nKui keegi on seal hotellis olnud, siis jagage nippe ja trikke, sest tundub suuruselt nagu Sharmi Rixos kus tegevust oli nii palju, et nädalaga ei jõudnud kõiki nurgataguseid avastadagi.\nKes on Kreetal käinud, siis soovitage, mida teha, mida kindlasti külastada.. Aga arvestage asjaoluga, et meil on kaasas viieaastane basseinihull, keda on keerulisem kui üks päev saja jäätisega motiveerida kuskile minema.. Ja kui täitsa aus olla, siis tahaks nautida 5* mõnusid ja puhata.\nJumal teab, millal jälle saab. Kui sügisel peaks teine laine tulema, siis teadagi mis piiridega juhtub.. Siis tuleb juba beebi ja.. loogiline, kui saaks tõmbaks kuuks ajaks titega Taisse, aga noh.. Ei tea mis elu toob, elada tuleb päev korraga ja nautida, sest keegi ei tea, mis saama hakkab :)\nJa nagu ikka – reisi ajal teeme take overi Go Traveli Instagrami kontole :)\nGoTravel, kreeka, Kreeta, marimell, perereis, puhkusereis, teztour\n24 arvamust: “Mis me Kreekast sai?”\n12. juuli 2020, 09:55\nSoovitan minna Seitan Limania beach. Väga kaunis ja ei ole nagu tavaline rand. Võinoh vähemalt minu jaoks. Sinna sõit on veidike küll hirmutav. Natuke tuleb autoga mäest alla sõita ja auto parkida järsu kaldega teeservale. Ning mäest alla tuleb natuke seigelda. Esimese hooga ehmatasin ära kui järsk alla minek, aga tegelikult polnud nii hirmus kui tundus. Muidugi lapsega see teekond on kaheldav.. ei tea kui kuulelik ja ettevaatlik Hedon on. Kuid nägin ka teisi lastega seal.\n12. juuli 2020, 11:48\nLennukis antakse sulle ümbrik, kus sees on mask ja käte puhastamiseks salvrätik\n12. juuli 2020, 13:13\n12. juuli 2020, 17:45\nMis hinnaga paketi saite?\n12. juuli 2020, 20:38\nMe reisime koostöös Go Traveli ja Tez Touriga, me saime meie eelarvesse sobivas summas, mis ei vasta letihinnale.\n12. juuli 2020, 20:45\nKäisin eelmine aasta peiksiga suht samas kandis ja teile suhteliselt lähedal on veepark nimega Acqua plus (vist oli nii). Veepark asub mäe otsas ja me kaks hullu tudengit läksime sinna jala (ei soovita ja lapsega ilmselt võimatu), aga üldiselt saab sinna vist taksoga. Koht ise oli ülilahe nii meile kui ka kujutan ette, et lastele veel rohkem. Lisaks ei kontrollitud seal kotte vms seega oleks ka oma söögiga v snäkiga hakkama saanud, kuid budgetiga minek.\nVäikestest linnakestest oli bussisõidu kaugusel Agios Nikolaos, mis on tõeliselt armas ja tore koht (aga see vb rohkem paaridele töllamiseks).\nViimasena tegime me kaasa atv-safari, mis oli ka lahe, kuna nägi rohkem mägist loodust ja mandrit. Peiks sõitis ja ma istusin tema taga, giid oli kohalik vanem mees ja tegu oli ka väga audentse ja vahva kogemusega.\n12. juuli 2020, 20:59\nVõid poliitikasse küll minna, hea ümmargune jutt :P\n13. juuli 2020, 07:54\nEi saa su kommentaarist eriti aru.\nKui sa pead silmas hinda, mida ma välja ei ütle, siis suures plaanis polegi vahet, kas me maksime 500€ nägu või 1000€ nägu või 2000€ per pere, mis vahet sel on palju meie eelarve oli? Letihind meie hotelli meie kuupäevadel on 1378€ täiskasvanule hetkel. Ja nagu ma ütlesin, seda hinda meie ei maksnud ehk et saime soodsamalt kui 3000€ perele (25.07 väljumisele 2 täiskasvanut + laps hetkel 2959€).\n12. juuli 2020, 23:15\nDinosauruste park ja akvaarium (asuvad väga lähestikku) meeldis lastele väga.\n13. juuli 2020, 08:25\nMinu esimene reis Kreetale oli aastal 2000. Siis oli linnaks Agios Nikolaos ja võrratu linn. Seal on poode, seal on restorane/kohvikuid.\nLisaks käisime Zeusi sünnikoopas. Ma sain eesli seljas sõita mäkke üles ja ema kõmpsis kõrval. :D\nKindlasti ürita leida klaasi sees olevaid säravaid karamellkomme. See on omaette elamus. Vanasti müüdi neid vabalt korvides, aga EU ühinemisega muutus kõik. Üleeelmine aasta otsisime taga neid tükk aega. Need pole tavalised kommid. Näiteks on roosimaitselisi. See on omaette elamus. :)\n13. juuli 2020, 13:17\nMina olen käinud akvaariumis ja see oli väga igav, ma ootasin rohkem sellist nn Sea Worldi, aga tegelikult olidki lihtsalt akvaariumid ja kalad, keegi pea kohalt ei ujunud jne soovitan väikestes kohvikutes kohvi juua ja päris Kreeka salatit proovida jne, valige just neid kohti, mis pole nn turistikad, oleks hästi vahva kui teil keegi kohalik tahaks natuke teid ringi vaatama viia :) kui auto rendite, sõitke üles mägedesse ja sinna väikestesse küladesse, saab 1 päevaga hakkama täitsa ja seal on väga ilusad pisikesed kirikud (ma pole üldse mingi vaatamisväärsuste turist muidu), ja kitsad tänavad jne, täitsa vahvad :) imelik et keegi Knossos Palace pole soovitanud, see ka päris kena koht. Üldiselt sellisele vaatamisele kuluski 2päeva, ma ei seisa ühe pildi v seina ees kauem kui 10 SEK tavaliselt ja ülejäänud 5 päeva nautige basseini, head sööki aa ja! Veini vms ostke poest, sest hotelli omal on äädika maitse\n13. juuli 2020, 13:59\nMa ei ole suurem veinisõber rasedana :D Ja Meelisel on ilmselt suht suva.\n13. juuli 2020, 16:51\nIssand täitsa loll, ma unustasin korraks ära :)\nKoruna järv ja selle piirkond. Kui õnnestub võib näha järvel kilpkonni, mööda järve saab vesirattaga seigelda. Seal lähedal on Lappa küla kus müüakse avokaado kosmeetikat ja väga mõnus Taverna Arhaia Lappa. Alati Kreetal olles külastame seda söögikohta. Mõnusalt kodused ja väga head toidud. Parim on nende Lappa salat, juba selle pärast tasub tagasi minna. Väike külake Margarites. Seal on erinevaid pottsepa töökodasid ja hinnad…\n13. juuli 2020, 17:58\nAasta 2020 parim nali.Tänu teie livele osteti kõik tezi reisid ära !! Bravo\n13. juuli 2020, 18:41\nNo ilmselt mitte lennukitäis, aga allesjäänud kohtadele avaldas see kindlasti mõju. Meie reisid on alati kedagi influentsinud :)\n13. juuli 2020, 18:00\nKas Kreeka lendudel on mingi eriline reegel, et peab just mask olema? Saksamaa lendudel ja ka lennujaamas peab suu ja nina kaetud olema. St võid kasvõi siidsalli ümber näo siduda. Torusallid on ka hea variant.\nMa tean, et Eestis on maskiteema ebapopulaarne ja inimesed suhtuvad sellesse teatava põlgusega. Aga mis mõttes mask antakse sulle lennukis? Kas tõesti on asi nii jabur, et mask tuleb Tallinnast minnes ette panna alles lennukis? Lennujaamas, kus on inimesi igast ilmanurgast tuia rahus niisama, sabata turvakontrollis, ootesaalis jne, kus puutud kokku ka kõigile teistele lendudele minejatega, aga, oh imet, viirus hakkab levima siis alles lennukis? Uskumatu. Ülejäänud Euroopa on asjale pihta saanud, kõikjal transpordis ja avalikes kohtades kantakse maske, mõnes riigis, kus seis kehvem, on koguni tänaval kohustuslikud. Ja Eesti teeb jälle mingit absurditeatrit.\n13. juuli 2020, 18:43\nKogu see keiss on korralik absurdikomöödia. Ma näiteks ei saa aru, miks Bulgaariasse reisida ei saa, aga sealt välja saab vabalt reisida kuigi haigestunute % on üks suurimaid. Nemad Kreekasse minna võivad.. Ajuvaba veits, ei? Nüüd ongi seis, kus Kreekas tõusis nakatunute arv rekordkõrgeks.. Jälle tagasi alguses.. Kuigi ma justkui ei karda seda ja telliskivi võiks ka pähe kukkuda, siis samas see meedia ajupesu teeb oma töö kui aus olla..\n14. juuli 2020, 23:19\nPraegusel hetkel lennujaamas ikka ei sabata. Distantsi tuleb hoida ja käsi desinfitseerida. Lennukis tuleb maski kanda eelkõige seetõttu, et õhuvahetus on aeglasem ning lähedal olev inimene on sinuga nö kontaktis kauem kui on seda suvaline mööduja tänaval, lennujaamas, kaupluses. Ma muidugi ei tea kuidas opereeib tšarter aga liinilendudel on vähemalt üks kolmandik tühjaks jäetud, et inimesi hajutada. Lennul ( Emitates, Klm, AirFrance, Lufthansa) jagatakse kinnises ümbrikus maske ja kummikindaid, mida tuleb kasutatada wc külastades ning seejärel hiljem ära visata. Seda kõike selgitatakse lennukis. Lennujaamas on kord karm ning selle jälrgimist jälgitakse.\nMina sellel aastal lastega ei reisi. Eelkõige selletõttu, et ebamugav on. Abikaas läheb töö asjas Lähis-itta ja üldse kohe ei kadesta.\n14. juuli 2020, 23:42\nMida lähemale see kõik tuleb, seda enam ma aru saan kui keeruline see on. Tallinna lennujaamas polnud kellelgi maske kui jaanide ajal Saaremaale lendasime. Lennuk on nagunii nagu kilukarp ja see oli täiesti täis. Eks näis kuidas tšarteril see lahendatud on jah. Eks ta omamoodi põnev seiklus saab olema!\n15. juuli 2020, 08:28\nOleme hetkel Kreetal. Ilm on võrratu! Lend oli pilgeni inimesi täis, maskid tuli ette panna lennukisse sisenemisel ja tuli hoida ka lennureisi vältel. Peab tõdedma, et kõik seda 100% ei teinud ja kutsuti korrale. Kuid siiski…alati leidub neid, kes ka siis vilistasid sellele.\n15. juuli 2020, 11:15\nNädal tagasi ootasid inimesed 2 päeva Ateenas lendu, et Frankfurti kaudu Eesisse saada. Lufthansa lihtsalt otsustas, et nad pootühja lennukiga ei lenda. Inimesed said seda teada alles oma lennu väravas ja siis pakuti päris suurt raha neile, kes olid nõus vabatahtlikult maha jääma. Kes sai peale, kes jäi maha, kes jäeti maha. Inimesed saadeti Ateenasse tagasi ja ülejärgmisel päeval topiti Frankfurt-Tallinn servani täis. Inimesed paigutati nii, et pered ei saanud isegi kõrvuti istuma. Tellitud oli suur lennuk, mis tavaliselt mandrite vahel lendab. Maskid olid kohustuslikud. Tuttavad, kes sealt tulid, ütlesid, et nad pole kunagi nii turistivabat Kreekat näinud.\nMa ise olen üks neid inimesi, kes kevadel sulguvate riikide piiride vahel rabeles, et koju saada. Karm oli.\nMuidugi on arusaadav, et inimesed soovivad varasemat elustiili jätkata – kõik vast soovivad. Lihtsalt, et me oleme Eestis eriolukorraga väga hästi toime tulnud ja kui välissuhtlust pole, siis hakkabki tunduma, et mis need teised tõmblevad, küll meie juba teame, kuidas asjad käivad. Mu Lääne-ja Kesk-Euroopa kolleegid ei suuda ära imestada, kui hästi meil läheb. Seal on asi ikka üsna tõsine.\nKui vaadata, kuidas Kreeka majandus toimib, siis nende nakkuskordaja pole tõsiselt võetav. Need on need inimesed, kes lasid riigi pankrotti, seal on täiesti toimiv korruptsioon. ECDC-le ja WHO-le edastatud nakkuskordajate näit sõltub sellest, kuidas testitakse, kuidas andmeid edastatakse ja kas üldse testitakse. Eks mäletame enda eriolukorra rabedat algust ka. Riigis, kus majandus elab sularahast ja sellest, et keegi kusagil tunneb kedagi ja teab, kellele peab maksma, ei ole statistilised näitajad tõesed.\n17. juuli 2020, 22:55\nKreeta on suurepärane! Kahjuks praegu on suht pooled kohad kinni seal.. ma mõtlen neid nö turismimagneiteid. Aga kui auto rendite, siis soovitan külastada Rethymno linna, väga ilus koht ja super rannad. Muidu on jah see nädalake suht lühike ja sellises suures heas hotellis on palju tegevusi niigi :).\nMeie Kreeta reis jääb kahjuks see aasta ära :(.\n18. juuli 2020, 11:15\nKäisin ka paar aastat tagasi, ise veepargis ei käinud, aga sõbrad soovitasid seda väga. Tänava pealsed minimarketid on väga mõnusad. Ühte asja, mida ise enam ei teeks oleks erinevate linnade tuur ùhe päevaga, minu arust kõik olid nii sarnased, et rannapäev selle asemel tundub parem.


Adventistide Kogudus - Valmistume koos palvenädalaks\nValmistume koos palvenädalaks\nAvaldatud 19.10.2017, autor Mervi Kalmus\n„Adventliikumise alguses tutvustasid koguduse rajajad palvenädala ideed, mille eesmärk oli kõigis kogudustes üheaegselt eriliselt palve jaoks aega võtta. See initsiatiiv tõi nii suurt vaimulikku abi ja õnnistust, et seda hakati läbi viima igal aastal. Üsna pea sai sellest adventkoguduse elu tavapärane osa – igal pool maailmas, kuhu meie misjonitöö ja kogudus on jõudnud, peetakse hilissügisel palvenädalat. Samamoodi nagu iidses Iisraelis olid igal aastal erilised pühad ja perioodid, mil kogu rahvas pidi kogu südamest Jumalat ja Tema tahet otsima, samamoodi soovime kogu kogudusega võtta selle eraldi aja, et ühiselt Püha Vaimu juhtimist otsida. Kui Jumala rahvas vajas selliseid vaimuliku värskenduse aegu vanadel aegadel, siis päris kindlasti vajame selliseid aegu ka praegu.\nPalvenädal, kui see oma südameasjaks võtta, võib olla koguduse elu jaoks suureks õnnistuseks. See nädal võib kinnitada nõrkenud hingi, suitsevad tukid taas lõkkele puhuda ja tuua lootust ning kinnitust kahtlevatele inimestele. Palvenädala edu ja mõju sõltub suuresti kohaliku koguduse juhtidest. Kui nad võtavad eraldi aega, et seda hoolikalt ja palvemeelselt ette valmistada ning kui selle läbiviimisse on kaasatud nii noori kui ka vanemaid koguduseliikmeid, võib see nädal olla suurepäraseks sündmuseks koguduse elus. Siinjuures tuleb ka meeles pidada, et selle nädala esmaseks eesmärgiks ei ole materjalide läbilugemine, vaid võimaluse andmine koguduseliikmetele tulla oma siiraste palvete ja anumistega Jumala ette.\nLeidsin sellise artiklikese ajakirja The Ministry arhiivist. See artikkel on küll kirja pandud enam kui pool sajandit tagasi, aga kõlab päevakohasena ka praegu. Põhimõtted, mis on selles välja toodud, ei ole ju aegunud.\nJuba mõne nädala pärast, 4.-11. novembril, toimub selle aasta palvenädal. Soovin, et see oleks meie koguduste elus ajaks, mil kõigil koguduseliikmetel on võimalus ja igatsus end rohkem palvele pühendada. Ükskõik kas teeme seda koguduseruumides kogunedes, kodus pere keskel või tehnoloogia vahendusel sõpradega ühendust hoides, toogem palvenädala jooksul oma kiitus, eestpalved ja anumised uue innuga Jumala ette. Tema kuuleb ja vastab oma armus, kui Tema lapsed Teda koos paluvad.\nPalvenädala loengud ilmuvad novembrikuu Meie Ajas ning advent.ee materjalide all.


Kullamäe ja Palma kaotasid otsustava kohtumise, eestlasel oli kehv viskepäev - Delfi Sport\nKullamäe ja Palma kaotasid otsustava kohtumise, eestlasel oli kehv viskepäev\nEesti korvpallikoondise tagamängija Kristian Kullamäe ja Palma kaotasid Hispaania esiliiga veerandfinaalseeria otsustava kolmanda mängu Breoganile 68:80. Sellega on Palma jaoks tänavune hooaeg lõppenud.\nFavoriidi rollis olnud Breogan tegi otsustava vahe sisse viimasel veerandajal, mis võideti 24:10.\nKolmapäeval Palma eest 24 punkti paugutanud Kullamäe hea hoog laupäeval ei jätkunud. Eestlase arvele kogunes 27 minutiga kaks punkti (vabavisked 2/2, kahesed 0/4, kolmesed 0/2). Tema kontole jäi kaks lauapalli, üks resultatiivne sööt, neli pallikaotust ja viis viga.\nPalma resultatiivseim oli Pol Figueras Lopez 18 punktiga. Breogani poolelt vastas Adam Sollazzo 14 punktiga.\nKullamäe tegi lõppenud hooajal Palma särgis kaasa 31 mängu. Keskmiselt kogus ta 16 punkti, 3,3 lauapalli ja 2,3 resultatiivset söötu.\nSügisest kuulub Kullamäe eeldatavasti juba Hispaania kõrgliigasse. Nimelt sõlmis ta eelmisel suvel kõrgliigaklubi Burgosega kolme aasta pikkuse lepingu, kuid tänavuse hooaja veetis ta veel laenul Palmas.\nNo more words needed @KKullamae siempre en nuestro equipo❤ pic.twitter.com/VMHGOaxddd\n— Palmer Alma Mediterránea Palma (@BahiaSanAgustin) May 29, 2021


Miks ma ei ole isekas tõbras | Jane blogi\nMa ütlen ausalt, veebruaris mõtlesin ka mina, et pssh, eks see mingi tavaline gripilaadne värk ole, köha ja nohu, energiapuudus jne, ja mis see siis ära ei ole eks. Nüüd ma muidugi arvan väheke teisiti.\nMa ei ütle, et oleksime mingis suures hirmus või paanikas. Ei-ei. Samuti iga aevastamise peale ei hakka endamisi mõtlema, kas mul on nüüd koroona või ei. Kui tunneme ennast kehvasti, ravime. Kui ei, on kõik ju hästi, kuid….\nAlati ei keerle kõik meie ümber. Mõtleme natuke kaugemale. Vaatame laiemat pilti. Meie ümber on niiii palju inimesi, kellel on nõrk immuunsüsteem, kes on vanad või kellel on mingi muu haigus.\nMa jagan humoorikaid postitusi, mis on seotud koroona või vetsupaberi hullusega, aga see ei tähenda, et ma ei suhtuks asja tõsiselt. Muidugi ma suhtun. Mina ise ei karda seda viirust nii palju, aga ma saan aru, miks paljud kardavad – see on uus, see levib väga kiiresti, keegi ei tea, mida see endaga kaasa toob, millised on tüsistused ja tagajärjed. Kõik uus ja tundmatu on hirmutav. Ma mõistan seda.\nMeie püsime võimalikult palju kodus. Jah, me käime ka õues värskes õhus liikumas, kuid üritame vältida kontakti teiste inimestega. Lapsed on koolist/lasteaiast kodus, peseme käsi veel rohkem kui enne ja tõesti-tõesti – ka meie käisime oma toiduvarusid täiendamas.\nOstsime koju üsna suure koguse toitus, mis säilib kauem. Vetsupaberit võtsime ka, nii igaksjuhuks. Ja kuigi ka mu meelest on see ostuhullus veits overreacted, siis samas ma ka mõistan seda. Mu meelest on just väga motiveeriv näha, et eestlased suudavad kriisiolukorraks valmistuda ja pigem las nad siis lähevad ja ostavad. Nad ei tee seda ju selleks nagu oleks maailmalõpp tulemas vaid nad on valmis olema vajadusel pikemalt kodus ja see on üks suurimaid asju, mida me hetkel teha saame, et mingigi piir viirusele panna.\nKui oli see saade… eesti ilma elektrita, vms, siis vinguti, et eestlane pole kriisiolukorraks valmis ja nüüd, kui paljud on selleks valmis, siis on ka jama. 😀\nMuidugi see poodlemine, kus mängu tuleb ka füüsiline vägivald, on hoopis teine teema. Nii hulluks tõesti ei tasu minna, et me üksteist maha tapaks mingi vetsupaberi või tatrapaki pärast. Selge see.\nMe oleme valmis olema kodus. Me oleme selleks valmis ja teeme seda nende jaoks, kelle tervis on meie omast nõrgem. Ma teen seda enda laste pärast, sest kui mul on hirm, siis just kõige rohkem nende suhtes. Eelkõige Adeele, sest tal on immuunsüsteemi haigus, mida ravib ainult aeg, st ta kasvab sellest välja.\nMa olen liitunud päris mitme koroona-teemalise grupiga ja pean tõdema, et vist peaks nendest lahkuma ja jälgima ainult Terviseameti lehte, sest need grupid sisaldavad nii palju seda “ma sealt kuulsin” infot, mis asjatult inimestes paanikat tekitavad. Lisatakse mingeid välismaa artiklite linke, millel pole mingit kindlat tõepõhja, ehk siis seda negatiivset ja väära infot jagatakse hullult palju. Ja inimesed lähevad paanikasse. Ja paanikas inimesed on rohkem haavatavamad.\nValitsuses olen ma natuke pettunud. Et ei võetud varem ette midagi. Oleks võinud ju juba alguses piirid kinni panna. Lasta muidugi need eestlased tagasi, kes siin elavad, aga siiski piiril neid testida. Kuidagi kergekäeliselt võeti seda alguses. Nagu minagi nt.\nKes mind kõige rohkem hetkel närvi ajavad, on need tõprad, kes postitavad facebooki või kuhugi, et nad on välismaale reisimas ja nemad mingit koroonat ei karda, sest nad tugevad ja terved inimesed. Sorry, not sorry, aga sa oled isekas tõbras. Kui sa enda nina otsast kaugemale ei suuda mõelda, siis… 🖕\nJa no ühe inimese üllitisest ei tasu üldse pikemalt rääkida, kopin siia ühe lause ja juba võite aimu saada, et mõistus flipib praegusel perioodil ikka täiega: “Seni kuni pole isiklikult näinud, et minu lähedane sellesse sureb on kõik võrdväärne nohu või köhaga.”\nEks ma vahel ikka mõtlen tuleviku peale, aga seda ma pigem surun alla, sest pähe tikub sada mõtet ning küsimust, kuid ma natuke kardan neid vastuseid ja üritame päev korraga selle koroona-teema suhtes elada. Meie elame ikka tavapärast igapäevaelu edasi, ainult, et oleme rohkem kodused, külalisi ei kutsu, ise kellelegi külla ei lähe ja naudime seda kvaliteetaega oma pere seltsis. Geit käib edasi tööl ja mul on lõpuks reaalne põhjus kodus lösutamiseks – koroona. 😀\nPeske käsi, säilitage rahu, olge terved ja ärge muretsege üle! ❤\nJa mõelge ka lastele – kui meie, täiskasvanud paanitseme, mida siis need väikesed inimesed tegema peavad?\n15. märts 2020 at 08:35\nMa ei jälgi üldiselt blogijaid, aga täpselt minu mõtted viimase nädala jooksul! Igapäevaselt vihastan korra vähemalt selliste inimeste peale.