Pluss 4/2012 by Nuotta.com Youth Media - Issuu\nVabana maailmas Mässumeelsest noorest pereelu eeskujuks / Kas kõik on lubatud? / Illusioon vabadusest / 7 müüti kristlastest / Identiteedikriis / Indrek Patte ja Bård Norheim / Batman /\nAvatud on veebilehekülg, kus võib anonüümselt uurida kristluse kohta.\nAMEERIKA PIIBLI VÄLJAKUTSE\nUus teleshow Ameerikas, mis esitab küsimusi Piibli kohta ja kus võidusummad antakse heategevuseks.\nTÄISSUURUSES NOA LAEV\nHollandis Dordrechtis valmis täissuuruses Noa laev, mis ootab ka külastajaid. Laeva ehitamine kestis neli aastat ning selle aluseks võeti Piiblis esitatud mõõdud.\nPAASTUPÄEV LEEVENDAB STRESSI\nMajanduslangusest hoolimata on meil veel võimalusi jagada enda omast neile, kellel ei ole midagi.\nEESTI LASTEAED HELSINGIS\nSoomes avab uksed eestikeelne lasteaed, kus õpetatakse ka soome keelt.\nmaalib Jumala Sõna Sündinud 29.07.1966 Kuressaares Isa oli kunstnik\nLõpetanud Tartu Kunstikooli COCA-COLAT POLE VAID KAHES RIIGIS\nTänaseks on Coca-Cola kanda kinnitanud peaaegu igas maailma riigis, välja arvatud vaid Kuubas ja Põhja-Koreas.\nJEESUS SAI AHVIKS\nJeesust kujutavat 102 aasta vanust freskot restaureerida üritanud naine muutis selle ahvinäoliseks.\nEuroopa keelepäeval selgus, et eesti digitaalset keelt see ähvardab.\nTaanist sai 11. riik maailmas, kus saab neid nüüd registreerida.\nSoomes tehtud uuringus leiti, et abort suurendab hilisemas elus riski enneaegse lapse sündimiseks. Risk on 1 abordi puhul 19% ja 3 puhul juba 278%.\n°C 2 Pluss 4 /2012 | www.plussmeedia.ee\nTekst Maria Savitskaya ja Ain Vares Foto Villu Vares\n1985 oli esimene personaalnäitus portreedest ja loodusmaalidest Alates 1993 tegelenud kristliku maalikunstiga Inimese eesmärk on tuua au Jumalale kogu oma eluga\nAin Vares väljendab enda sees olevat usku veidi teistsugusel viisil kui enamik kristlasi. Alates 1993. aastast on ta kristliku kunsti looja. Tema elu eemärk ja igatsus on maalida Jumala Sõna, et selle läbi puudutada vaatajate südant ja avada nende silmi tõelisusele siin maailmas. Kas oled saanud kristlikud väärtused kodust kaasa? Minu pere on olnud uskmatu, kuid emapoolne vanaema, kes oli kristlane, rääkis mulle tihti Jumalast ja Jeesusest. Mäletan, et kuulasin huviga vanaema lugusid Piiblist, õppisin isegi mõned kristlikud laulud selgeks, kuid kõik see läheb kuidagi kaduma, kui ei ole pidevalt asja juures. Alles siis, kui olin oma eluga ummikusse jõudnud, kui kõik mu ümber ja mu sees lagunes, kui olin ennast rentslisse joonud, hakkasin kisendama Jumala poole, et kui oled olemas, tõmba mind sellest välja. Ja Ta vastas. 27-aastaselt võtsin Jeesuse oma Päästjaks ja Issandaks vastu. Millal Sa maalimisega alustasid? Olen maalimise ja joonistamisega tegelenud nii kaua, kui mäletan. Pärast kunstikooli maalisin palju maastikke ja portreid, kuid päeval, mil sain päästetud, pani Jumal mu südamesse maalida Tema Sõna. Mis on "Painted word of God" eesmärk? Minu loomingu võiks võtta kokku lausega „Maalitud Jumala\nSõna”, sest mu eesmärk ja igatsus on anda Jumala Sõna edasi maali kaudu – maalida pilte, mis paneksid vaataja mõtlema vaimsetele asjadele. Need on inimestele, kes otsivad midagi enamat, kui nähtav maailm suudab pakkuda. Need on vaatajaile, kes janunevad tõe järele, otsivad seda õiget teed, mida mööda käia, ja tõelist elu, mida elada. See on evangeelium pildis.\nKas jagaksid mõne loo, kuidas Sinu maalid on inimesi puudutanud? Lugusid on mitmeid. Inimesed kirjutavad mulle sellest, kuidas nad on mu maale vaadates taastanud või uuendanud oma osaduse Jeesusega, vabanenud depressioonist, saanud julgustatud, inspireeritud, tagasi lootuse ja rõõmu Issandas. Milline salm Piiblist on Su hiljutine lemmik? Aga Jumalale, kes meis tegutseva väega võib korda saata palju rohkem, kui oskame paluda või isegi mõelda, temale olgu kirkus koguduses ja Kristuses Jeesuses igavesest ajast igavesti kõigi sugupõlvedeni! Aamen. (Ef 3:20-21)\nJ u htki r i\nVabana maailmas ühes filmis olid kolm sõbrannat suures\nkaubanduskeskuses. Neljandalt korruselt alla vaadates võis näha sadu ja sadu inimesi. Kes jalutas, kes kiirustas järgmisele soodusmüügile, kes parasjagu riidles oma lapsega – igatahes oli keskus inimestest pungil. Järsku üle ääre alla vaadates hüüdis üks neiudest kõva häälega kõigile "TERE!". Hetkega kogu inimmass seisatas ja kõikide silmad olid suunatud üles tüdrukute poole. Teised kaks sõbrannat tõmbusid näost punaseks ja olid juhtunust ülimalt kohkunud. Tundus, nagu oleks neil sõbranna pärast hirmus piinlik. Ruttu kutsusid nad teda korrale: "Mida sa teed? Mis sul viga on?". Seepeale päris neiu rõõmsalt: "Miks elada märkamatult?!"\npeeti Eestis esmakordselt\nta läheb jalgsi. Kohe olid mitmed autojuhid valmis teda ära viima. Loomulikult võis selle taga olla ka isiklik sümpaatia, aga tolle tüdruku jaoks oli niisugune reaktsioon midagi enneolematut. Paar nädalat hiljem tunnistas ta meile, et pole kunagi varem sellisel kristlaste sünnipäeval käinud. Harilikult on pidude lõpus ikka igaühe oma asi, kuidas ja kas koju saab. See armastuse tegu puudutas neidu nii sügavalt, et ka tema otsustas oma ellu vastu võtta Jumala, kes suudab inimesi nõnda armastusega täita.\nMäletan ühte mõne aasta tagust sünnipäeva. Külalisi oli palju ja õhtu kujunes pikaks. Kui üks tüdruk peo lõpus kodu poole sättides esikus riideid selga pani, selgus, et\neesmärk on aidata kiriku misjoni ülesannet meeles pidada ja kutsuda\nKäesoleval aastal on\n10 Lootuse küla 2\tPersoon: Ain Vares maalib Jumala Sõna 3\tJuhtkiri: Vabana maailmas 5\tHannes Hermaküla väärtustab perekonda ja suhteid 8\tSilmast silma: Kas kõik on lubatud? 9\tToimetajalt: Astumine välja mugavustsoonist 10\tMisjon: Lootuse küla toob paljude ellu lootuse 11\tSõbrakiri: Rumeenias kogudust rajamas 12\t3 lugu: Nüüd olen vaba\n16\tSeitse müüti kristlastest 17 Noortekas: Saaremaal tehakse noortetööd üheskoos 18\tVabadus - tõelisus või illusioon? 19\tGallup: Mis orjastab tänapäeva inimesi? 20\tPiibliõpetus: Kristlasena selles maailmas 22\tMind Map: Identiteedikriis 23\tRistsõna 24 Hea küsimus: Kuidas armastada patust ilma pattu aktsepteerimata? 26\tFilm: Batman - pimeduse rüütli taastulek! 27\tKoomiks: Jänesed 28\tIndrek Patte ja Bård Norheim - teekond rokist Jumalani ja Jumalast rokini 30\tDisciple teeb muusikat kirglikult, uudselt ja südamlikult 31 Plussmeedia uus lühifilm "Valikud" 32\tMasterGod\nLootuse külast on uue elu leidnud ka need inimesed, kelle teel väljapääs võimatuna näib. Tähtis ei ole võimalikult mugav elukeskkond, vaid see, millised inimesed Sind ümbritsevad.\n18 Illusioon vabadusest\nMis on orjus? Mis on vabadus? Kuidas neid eristada ja millele kindlaks jääda? Vaimne orjus, mida pakutakse vabaduse sildi all, on kõige hullem orjus.\n20 aastat tegutsenud bänd kuulutab head sõnumit just nii, nagu neile meeldib. Juba novembrikuus saab neid lives näha Soomes Maata Näkyvissä festivalil!\nTOIMITUS Päätoimittaja Mika Falk mika.falk@nuotta.com Toimituspäällikkö Tommi Hakkari tommi.hakkari@nuotta.com Kaanefoto SXC ja Joel Reinaru Yhteydenotot sähköpostilla\nToimitussihteeri Tea Ikonen TOIMETUS tea.ikonen@nuotta.com Peatoimetaja TätäReinaru lehteä tekivät Joel Maarit Alkula, Maija Anttila, Jegor Arsenjev, joel.reinaru@plussmeedia.ee Anastasia Artamonova, Olga Belan, Tegevtoimetaja Maria Dmitrieva, Anna Dokuchajeva, Sirli Lend Mikael Elmolhoda, Juha Heinonen, Sakari sirli.lend@plussmeedia.ee Heinonen, Mirkka Hirvikangas, Pekka Jauhiainen, Elina Jokinen, Maaria Keskitalo, Keeletoimetaja KarroKeskkooli, Fanni Vilma Keskitalo,Kaire Kadrina Koivusaari, Riikka Lautamo-Seppälä, Sirli Teoloogiline toimetus Marek Lend, Regiina Lopetaite, AnniRoots Lähteenmäki, Denis Mirgorodskij, Milla Nordström, Lassi Ajakirja koostasid Peltomaa, Lassi Pohjannoro, Olga Rogatkina, Iiris Kohv,Sarimaa, Maria Savitskaya, Villu Vares, Susanna Maria Savitskaja, Ain Vares, Peeter Karjus,Viktoria Eero Vabamägi, Tiinamariia Suopajärvi, Titova, Tiia Sakari Pille Toompuu, Helena Vartio Heinonen, ja Miska Vilhunen Lill, Madis Ehanurm, Klarika Feldberg, Hilla Ryösö, Anna Liisa Saavaste, Andrey Toimitusneuvosto Kaverzin, Sulger, Jegor Arsenjev, Mika Falk,Tarmo Tommi Hakkari, Juha Heinonen, Janos Jukka Peura, Leevi Usin, Helo, Viljar Sofia Roosimaa, Huolman, Jari-Pekka Joel Luhamets, Hanna Põldaru, Ilus Järvinen, Olli Lehmonen, SamuliVeiko Luomaranta, Heli Orre ja Tytti Vikström. Ulkoasu Tea Ikonen\nKannen kuva Toimetuse juhtkond Hannu Korpela Joel Reinaru, Sirli Lend, Tommi Hakkari Kujundus TILAUKSET JA Tea OSOITTEENMUUTOKSET Kalev Rodima, Ikonen Nuotta/Tilauspalvelu, PL 184, 00181 HELSINKI Puh. 040 7007 707 (ma – pe klo 9 –14) tilauspalvelu@nuotta.com  Sähköpostia lähettäessäsi mainitse lehden nimi. NORMAALIT TILAUSHINNAT Soovid toetada Plussi? kestotilaus 59,95 euroa, Toetamisvõimalus määräaikainen 3 kk 21 euroa, ulkomaille postitettaviinarveldusarvetele: lisämaksu SA EELK Misjonikeskuse 1120254269 Swedbank, SWIFT:HABAEE2X, IBAN:EE482200001120254269 MAINOKSET JA MEDIAKORTTI ilmoitukset@nuotta.com 10602016015008 SEB, SWIFT:EEUHEE2X, Mediakortti löytyy netistä: IBAN:EE551010602016015008 www.nuotta.com/mediakortti.html 113230-426398 Nordea Soomes ILMOITUSHINNAT Selgitusse: Pluss Katso mediakortista, hinnat alkaen 100 e TOIMITUKSEN OSOITE PL 184, 00181 HELSINKI, Lastenkodinkuja 1 (2. krs), puhelin: (09) 2513 9255\nsähköposti: toimitus@nuotta.com Toimetus Eestis etu.sukunimi@nuotta.com Tehnika 115, Tallinn 10139 www.nuotta.com pluss@plussmeedia.ee Toimitus ei vastaa tilaamattoman plussmeedia.ee materiaalin palauttamisesta. Toimetus JULKAISIJATSoomes PL 184, 00181 Helsinki, Suomen Luterilainen Lastenkodinkuja 1 (2. krs), Evankeliumiyhdistys, Telefon: 925139255 Suomen+358 Evankelisluterilainen toimitus@nuotta.com Kansanlähetys www.nuotta.com Suomen Ev. Lut. Opiskelijaja Koululaislähetys Väljaandjad EELK Misjonikeskus KUSTANTAJAT Sley-Mediat Oy, Agape Eesti toimitusjohtaja Hannu Kippo Kustannus Oy Uusi Tie, Soome Luterlik Evangeeliumiühendus toimitusjohtaja Raimo Raukko SuomenEvangeelne Ev. Lut. OpiskelijaSoome Luterlik Rahvamisjon ja Koululaislähetys, TRÜKK  Kirjapaino Uusimaa, pääsihteeri Jussi Miettinen Soome PAINO  Arkmedia\nteekond mässumeelsest noorest pereelu eeskujuks Tekst Peeter Karjus ja Joel Reinaru Fotod Eero Vabamägi\n“Minu elul on perspektiiv, ilma selleta ei viitsiks ma siin tiksuda.“\nHannes Hermaküla on mees kindla kutsumuse ning värvika minevikuga – tema tee kristluseni on kui seiklus põnevusromaanis. Teda võib kohata tele- ja raadiotöös, suhtekoolitajana, õhtujuhina. Ta on õnnelik pereisa ning teenib eri viisidel kaasa kristlikel üritustel ja kogudustes. Noorest mässumeelsest, läbipõlenud ja elus nüristunud alkohoolikust sirgus tänu Jumalale edukas multitalent, kes olnud õnnelikus abielus 21. aastat.\nPlaan elada 96. eluaastani\n„Nelja-aastasena olin vanemate lahutusest segaduses. Küll tassiti mind noorena kirikusse, kuid teismeeas tõukas see kammitsus mu hoopis eemale,” meenutab Hannes. Nõnda tegi ta varakult oma elule ise plaani: „Elan 96. eluaastani ning siis tiksun kirikus rahulikult surmani.” Kirikut ja usuelu nuusutanud noormees küll väärtustas seal pakutud sõnumit, ent arvas, et usule tulles topitakse kristlased väliselt justkui mingisse purki. Tema aga tahtis olla vaba. 18 aastasena, olles tülpinud ja tüdinud, toimus muutus, millest Hannes räägib täpsemalt Jumal.ee veebilehel. Pärast mitmepäevast järjestikust pidutsemist ja lällamist juhtus, et keegi mees tutvustas noorele elupõletajale Jeesust Kristust, tehes seda täiesti uuel viisil ja reaalse väega, mitte tühja monotoonse sõnavalanguga. „Taustal kärises kristlik hevimetall ning kollaste dressipükste, lokkis juuste ja ruudulise pintsakuga mehe suust tuli jutt, mida olin ennegi kuulnud: Jumal armastab sind, tahab sinuga suhelda jne ... Seekord aga oli neid sõnu kuulates täiesti teistsugune tunne. Minu sees käis klikk, tundsin midagi reaalset ja lahedat.” See oli uue teekonna algus. Muutused ei tulnud üleöö, vaid Jumala Vaimu töö tulemusena pikkamööda. Koguduses käima hakkamine ja sealne aktsepteerimine kinnitasid rahuldust otsivale noormehele Jumala armastuse tegelikku mõõdet ja olemasolu ning andsid võimaluse oma senise elu killukese haaval Jumala kätte usaldada. 1987. aastal lõpetas Hannes 22. Keskkooli (Jakob Westholmi Gümnaasium) ning asus õppima Tallinna Polütehnilisse Instituuti energeetika erialale. Pidutsemistega paralleelselt käisin ka koguduses. Koni lendas lumehange ja läksin noortekale kuulama-vaatama, mis neil öelda on. Kui keegi sealolijatest oleks siis hakanud oma kondist sõrme minu\nsuunas vibutama, et mees, lõika juuksed maha ja lõpeta suitsetamine, enne kui siia tuled, oleksin nad kindlapeale pikalt saatnud ja minema jalutanud.” Midagi niisugust aga ei juhtunud. „Hakkasin selles koguduses kogema armastust ja ükshaaval oma elust erinevaid asju välja praakima,” kirjeldab Hermaküla oma muutumisprotsessi.\n„Koni lendas lumehange ja läksin noortekale kuulamavaatama, mis neil öelda on.“ Kutsumuse leidmine\nUsuvabaduse puudumine NSV Liidus tipnes konfliktiga koolis, KGB ülekuulamiste ning survestamistega. 1989. aastal lahkus mässumeelne ning usus veendunud Hannes Iisraeli viisaga Euroopasse, veetes 4 kuud Austrias ja Itaalias, ning jõudis lõpuks kõigi võimaluste maale Ameerikasse. 1991. aastal liitus ta Rhema Bible Training Collage´iga. Samal aastal Hannes ka abiellus. Juba enne Ameerika mandrile sõitu tundis Hermaküla Jumala kutset, et tema elu ei piirdu lihtsalt kristlaseks olemise ja kirikus käimisega, vaid Jumalal on talle midagi enamat. Kuna tavakoolis usuõpetus valdavalt puudus, siis andis piiblikoolis õppimine Hannesele tugeva praktilise pagasi jumalariigi töö kutsele järgnemiseks. „Jumal on inimesse pannud nii suure ja võimsa potentsiaali, et ilma Temata me ei oskagi seda esile tuua.”\tPiiblikooli ajal tundis mees, et tema kutsumuseks on perekonna ja suhete teemad – need, millega ta on nüüdseks juba aastaid tegelenud. „Usun, et Jumal lõi inimese selleks, et ta suhtleks kellegagi.” Inimene on inimene ja suhteprobleemid on enamasti samad. Selle peale toob Hannes näite, kuidas Ameerikas rääkis üks õppejõud, et naine lahutas oma mehest ja võttis teise. Kui sõber uuris selle peale, kuidas nai-\nse elu uues suhtes on, vastas too, et ei midagi erilist – vahetasin ühed probleemid teiste vastu. „Hoopis midagi erilisemat on hoida pikaajalist suhet, mis peegeldaks head valgust, oleks positiivne ja eeskujuks,” tõdeb Hannes.\nPerekond kui ühiskonna vundament\nPärast 6 aastat ja 16 päeva välismaal viibimist jõudis Hannes koos abikaasaga 1995. aasta lõpul tagasi Eestisse. Juhtinud ETV-s „Pereelu” saadet, Kuku raadio saadet „Minu perekond” ja saateid kristlikus Pereraadios, on Hannes võitnud eestlaste südames koha kui „peremees”. „Peresuhted ja abielu on kõige kangem ja kõvem liit, mille Jumal on mehe ja naise vahele loonud. Näeme tänapäeval, kuidas just seda proovibki saatan kõige rohkem rünnata.” Kui peresuhe on korras, siis on ka paljud muud asjad paigas ja erinevatest probleemidest lihtsam läbi minna. Olles ise lapsena kogenud, mida tähendab lagunenud perekond ja kui oluline on, et laps saaks kasvada terves ja täisväärtuslikus peres muretult ning armastust kogedes, peab Hannes neid teemasid eriti südamelähedaseks. „Kristlikud väärtused hoiavad perekonda rohkem koos, kuid aeg-ajalt puudub sellel koosolemisel kvaliteet,” arvab Hannes ning lisab innukalt: „Mind võlub see täius ning potentsiaal, mille Jumal on mehe ja naise vahelisse suhtesse planeerinud. Tahan seda kätte saada ja kogeda.” Seda ei soovi Hannes ainult endale, vaid igatseb ilmselgelt, et kõik inimesed saaksid sellest täiusest osa ning võiksid inimsuhetes nautida Jumala loomingut ja headust. Seetõttu, lisaks kõigele muule, viib ta hetkel läbi PREP paarisuhtekoolitusi (Prevention and Relationship Enhancment Program – ennetav koolitus paarisuhte tugevdamiseks). See on paaridele, kelle suhtes on säde\nkadunud ning kes otsivad probleemidele mõlemapoolset rahuldustpakkuvat lahendust. „Tagasiside inimestelt on hämmastavalt positiivne, abi saavad nii noored kui ka vanad,” rõõmustab koolitaja ja lisab: „Heaoluühiskonnas Norras on see koolitus riigi poolt noortele esimese lapse saanud peredele lausa tasuta.” Riigijuhte julgustab Hannes endid kokku võtma ning tähtsustama perekonda, järgides Lennart Meri mõtet: nii tugev, kui on perekond, nii tugev on ka riik.\nHannes tunneb, et temasuguseid, kes ujuvad vastuvoolu ja on kõigile mõjutustele vaatamata õnnelikus abielus juba paarkümmend aastat, võib ühiskonnas üha enam nimetada justkui väljasurevaks liigiks. „See on üks mu eesmärke, et suudan oma olemise ja tõekspidamistega näidata positiivset eeskuju ning elada kahe lapsega, 21 aastat abielus ning olla seejuures ikka õnnelik ja rõõmus.” Hannes on teadlikult tagasihoidlik kristlane, kes ei puhu pasunat oma veendumuste ees. „Kui suudan oma elu ja olemisega teistele sümpaat-\n1987 Põrandaaluses Harta koguduses, millest osa muudeti hiljem Elu Sõna koguduseks. Esimene Hannese saade oli „Pereelu“ – 33 saadet 2007 alustas KUKU raadios peresaatega "Minu Perekond". 2009-2010 ETV-s saade "Tagatargemad" – 52 saadet täiskasvanud inimeste edasiõppest. 2010, 2011 otseülekanded Teadlaste Öölt. 2010, 2011 ETV-s saade "Tähelaev". Paar erisaadet Iisraelist ETV saates "Teeliste kirikud". Alates 2009 aeg-ajalt Vikerraadios nädalased hommikupalved. Hetkel juhib kord nädalas tervisesaadet "Terve Eesti". Igapäevaselt tegutseb saates „Ringvaade“. Töötab ka pulmaisana.\n6 Pluss 4 /2012 | www.plussmeedia.ee\n„Jumal on inimesse pannud nii suure ja võimsa potentsiaali, et ilma Temata me ei oskagi seda esile tuua.“ ne olla ning kui siis saadakse teada, et olen kristlane, on see nagu kirss tordil.” „Mäletan, et kui olin teismelisena koguduses, siis üks jutlustaja tuli ja rääkis: „Jumal ütles mulle …” See pani mu ajud ragisema, kuna ma ei saanud aru, miks Jumal talle ütleb ja mulle mitte. Nüüd olen mõistnud, et Jumal räägib mitmel erineval moel, aga inimene ei pane seda tähele. Kui veedad Jumalaga piisavalt aega, siis märkad, et on teatud reeglid – Tema Sõna, Püha Vaim – ja erilised viisid, kuidas Ta sõnumeid saadab.” Oma koha leidmisest rääkides kinnitab Hermaküla, et tema praegune töö on Jumala käest. „Ta näitas mulle juba peaaegu 20 aastat tagasi, mida ma tegema hakkan. Olen aru saanud, et ühel või teisel moel peab see tooma au Tema nimele,” kinnitab ta. „Minu elul on perspektiiv, ilma selleta ei viitsiks ma siin tiksuda. Jumalal on minu jaoks plaan olemas,” on Hannes veendunud.\nArmastatud saatejuht ja telemees peab lugu julgusest erineda ning seda mitte mässulisel ja destruk-\ntiivsel moel, vaid pigem enda veendumustele ja tõekspidamistele kindlaks jäädes. „Kui Jumal on Sind loonud, siis Sa pead olema see, kes Sa oled,” rõhutab Hannes. Kellegi teise teesklemine või kellelegi mulje avaldamine paistavad varem või hiljem välja. „See on minu jaoks üks suurimaid väljakutseid – olla aus enese vastu.” Noortele soovitab Hannes eelkõige otsida ja leida üles oma koht ning saada aru, miks oled siia loodud. „Läbi aegade on noor inimene olnud alati väga idealistlik ning mässumeelne valitseva korra vastu. Arvan, et see on Jumala viis ühiskonna värskendamiseks. Noored võiksid ja neil tulekski piire venitada ning tõstatada küsimusi ka kirikusiseselt, leidmaks uusi võimalusi evangeeliumi kuulutamiseks ja esitamaks väljakutseid traditsioonidele,” julgustab Hannes rõõmsalt. Nii Ristija Johannes kui ka Jeesus olid teistsugused, kui tol ajal oldi harjunud, ja nad mõlemad tõid uuendusi. „Ole see, kelleks oled loodud, ja naudi elu ning tunne rõõmu isiklikust suhtest Jumalaga. Otsige esiti Jumala riiki ja kõike muud antakse teile peale.”\ns ilm a s t s ilm a\nKristlane vs Kõike tohib -\n? d u bat u l n o ik õ k kas Tekst Sakari Heinonen, Tõlge Pille Toompuu Fotod Istockphoto\nMiks sa tahad täita niisugust seaduserägastikku? Et pääseksid taevasse?\nk õik e toh ib: Miks te, kristlas\ned, ei võta kõigest osa? Kri stl an e: Sest on asju\nkõik e toh ib: Piibel ütle b seda ja Piibel ütleb toda! Te vastate alati niiv iisi! Kas see siis ei loe, mida sa ise soovid? kõik e toh ib: Sellepä rast te,\nKri stl an e: Ma soovin\nkristlased, oletegi nii igavad! Miks sa tahad täita niisugust seaduserägastikku? Et pää seksid taevasse?\nkõik e toh ib: No mispär ast sa\nKri stl an e: Ega mu teo\nd aitagi mul taevasse\nKri stl an e: Meeldib sul\nle su isa?\nkõik e toh ib: Misasja ?\nl on lahe paps. Ta viib meid puhkusereisidele ja on muidu ka vahva!\nteha seda, mis on õige.\nsiis keeldud nii paljust?\nkõik e toh ib: Loomuliku lt! Mu\n, mille eest Piibel\nKri stl an e: Vasta liht\nsalt. Kas meeldib?\nKri stl an e: Mis tunne sul on, kui teed kodus midagi, mis kurvastab või pahandab su isa?\nkõik e toh ib: See pol e tore.\nkõik e toh ib: Aga kas Jumal\nmitte ei anna kõike andeks? Te ju ise ütlete, et Jeesus andestab.\nkõik e toh ib: No siis sa võid ju teh\na mida iganes!\nKri stl an e: Sama asi on minu ja Jumalaga. Ta on mu Taevane Isa. Kui tee n midagi halba, saab Jumal kurvaks. Sellepäras t tahangi teha nii, nagu on Piiblis kirjas. Kri stl an e: Tõesti, kui me toome oma halvad teod Jumala ette, siis Ta ann ab Jeesuse pärast kõik andeks. Kri stl an e:\nkõik e toh ib: Sulle või vad tun\nduda mõned asjad õiged ja teised valed, aga ei sinul ega mingil raamatul pole õigust tulla mu lle ütlema, kuidas ma peaksin elama.\nEga ikka ei või. Kui ma leia n, et võin teha ükskõik mida, siis ma ei näe enam pattu millegi halvana ja hakkan tasapisi Jumalast eemalduma.\nkõik e toh ib: Meil on riik, sea\ndused ja politsei.\nkõik e toh ib: Loomuliku lt pea\nvad mingid asjad olema keelatud. Kedagi ei tohi tappa. Aga need seadused ei puutu mu isik likku ellu!\nkõik e toh ib: Meie sea dus ei keela siis\nki alkoholi, a teeb Piibel.\npidutsemist jne, nagu sed\nan e: Kui keegi ei või öel da, mis on õige ja mis vale, siis sa ei tohiks seda inimest süüdistada, kes teeb sulle midagi halba, sest tema meelest on see täitsa ok.\nKri stl an\ne: Aga mõtle, kui ei ole kski mingeid seadusi. Kui kõik teeksid vaid seda, mida ise tahavad, tuleks sellest ana rhia.\nKri stl an e: Kes otsust ab, mida seadus peaks keelama ja mida mitte? Pea legi keelab seadus praegugi paljusid asju!\n8 Pluss 4 /2012 | www.plussmeedia.ee\nan e: Ega Jumal ei and nud Piiblis meile käske ja nõuandeid sell epärast, et elu oleks piiratud, igav ja nüri, vaid sellepärast, Ta tahab meid kaitsta.\nEga Jumal ei andnud Piiblis meile käske ja nõuandeid sellepärast, et elu oleks piiratud, igav ja nüri, vaid sellepärast, Ta tahab meid kaitsta.\nNoore inimesena on sõbrad saanud mulle väga tähtsaks, tihti tähtsa-\nmaks kui vanemad. Ka Õpetussõnade 17:17 ütleb: Tõeline sõber armastab igal ajal ja hädas tuleb ilmsiks, kes on vend. Seega tahaksin hoida enda läheduses tõeliselt häid ja toredaid inimesi, kes jagaksid samu põhimõtteid nagu mina. Just sel põhjusel ei soovinud ma pikka aega leida sõpru mittekristlaste seast. Mõtlesin, et nad niikuinii ei mõista minu usku ja armastust Jeesuse vastu, võib-olla teevad selle üle naljagi. Samuti on kergem sattuda kiusatusse, kuuldes teisi ropendamas või kedagi taga rääkimas. Arvasin, et käitun väga õigesti, hoides distantsi oma mittekristPean astuma välja oma lastest klassikaaslastega, mugavustsoonist ja lõhkuma jättes vahele kõik nende sünnipäevapeod ja veetes selle „püha mulli“, millega end nendega võimalikult vähe seni ümbritsenud olen. aega. Enne koguduse noortelaagrit esitati mulle ja ka kõikidele teistele koguduse noortele väljakutse – tuua laagrisse vähemalt üks mittekristlasest sõber. Sel hetkel mõistsin, et käitumismuster, mida olen seni järginud, on vale, kuna mul ei tulnud pähe ühtegi sõpra, keda laagrisse kutsuda, mitte kedagi, kellele Jumalast rääkida. Jeesus ütles Matteuse evangeeliumis, et tema järgijad on maailma valgus. Nii nagu valgusest on kasu vaid pimedas, on ka minul mõtet evangeeliumi kuulutada neile, kes Jeesust veel ei tunne. Kui oma elust kõik mittekristlased välja lõigata, ei jäägi üle kedagi, kes võiks näha minus Jumalalt pärit muutusi ja kellele mu elu võiks olla tunnistuseks. Tihti on raske ohverdada üks noorteõhtu selle nimel, et minna mõne mittekristlasest sõbra sünnipäevale, keda näiteks ammu ei ole näinud – eriti juhul, kui tean, et sealne keskkond on mulle ebamugav. Kui ma tahan järgida Jeesuse käsku armastada teisi enda ümber ja rääkida neile Jumalast, pean astuma välja oma mugavustsoonist ja lõhkuma selle „püha mulli“, millega end seni ümbritsenud olen. Muidugi pean enne seda olema kindel, et olen usus piisavalt tugev, panemaks vastu kiusatustele, millesse võin sattuda. Andes meile käsu kuulutada rõõmusõnumit kogu loodule, teadis Jeesus päris kindlasti, et see teekond ei ole alati lihtne. Sellega kutsus Ta meid astuma välja oma mugavustsoonist, olema mittekristlaste hulgas ja tegutsema Jumala kuningriigi laienemise nimel. See ju ongi misjon. Helena Lill\nPluss Pluss 4 /2012 4/2012\nLootuse küla -\nkoht, kust igaüks leiab lootuse Tekst ja Fotod Madis Ehanurm\nElus ei ole asjad kunagi must-valged ning enamasti on iga sõltlase taga üsna kaalukad põhjused ja sügavad hingehaavad, mis on ta juhtinud teele, kust väljapääs näib võimatu. Ainus võimalus tervenemiseks on näha teist põhjas käinud inimest elamas üdini eeskujulikku elu. Just see toob mehi Jumala juurde ka 2003. aastal Laitsesse ehitatud Lootuse Külas. SÜND\nIdee millestki Lootuse Küla taolisest oli rajajal Märt Vähil juba varem. Andnud üle oma kirikutöö EKNKs (Eesti Kristlik Nelipühi Kirik), sai ta Jumalalt selge sõnumi, et kõige suuremate hädalisteni ei olegi ta veel jõudnud. Kuulutustöö tänaval ja vanglates polnud päris see. Samal ajal oli tema poeg Andrew Kanadas narkootikumide küüsi langenud. Kord Kanadas autoga sõites vastas Andrew isale, kes ütles, et poeg ei pea vastu tahtmist jumalateenistustel käima, kuldsed sõnad: „Isa, ma kuulan huviga, sest paljud saavad hävitada, aga vähesed üles ehitada.” Auto peatati ning poeg andis sealsamas oma elu Jumala kätte. Sealt\nAbi kvaliteet ei sõltu sellest, kas sul on eurodirektiividele vastav elukeskkond, vaid sellest, millised inimesed sind ümbritsevad. tuligi Märdile mõistmine, kes on need hädalised, kelleni ta jõudnud ei ole. Laitsesse kolides olid algul olemas vaid väike telk ja ratastel ehitussoojak. Vett ega elektrit ei olnud, talvekülmaga pidi öösiti keegi iga paari tunni tagant är-\nkama ja puid tulle viskama, kuid sellest hoolimata oli hommikuks vesi jäätunud. Niisugustes tingimustes liitus programmiga ka Viljam Borissenko, kes on elav näide sellest, kuidas Jumal Lootuse Küla kaudu inimesi muudab – kunagine heroiinisõltlane on täna õnnelikus abielus pereisa. „Kui oled kaotanud kogu lootuse, haarad sa igast õlekõrrest. Abi kvaliteet ei sõltu sellest, kas sul on eurodirektiividele vastav elukeskkond, vaid sellest, millised inimesed sind ümbritsevad. Kuigi olud võisid vahel hirmutavad olla, pakkus alati tuge see, et su ümber olid mehed, kes kõndisid sinuga sama rada ja kelle teel seisid samad katsumused. Näha muutusi oma kaaslaste eludes andis jõudu ka endale, et muutuda,” meenutab Viljam.\nTänaseks on Lootuse Küla, nagu nimigi ütleb – küla. Algselt kaunile ojaga metsamaale on rajatud teed ja elumajad programmis osalejate ja töötajate tarvis ning lisaks ka administratiivhooned, kirikuhoone, suur puidutööstus ja vabatahtliku päästeseltsi keskus. Kohe-kohe on valmimas ka uus elumaja, millega koos saab programmi vastu võtta korraga umbes 25 meest. Vastu-\nInimestes taastatakse tasapisi usk sellesse maailma ja lootus paremale elule.\nkaaluks võib tuua statistika, mille järgi on Eestis hinnanguliselt 15 000 süstivat narkomaani. Siiski, iga muudetud elu on Jumala silmis väga tähtis ja Lootuse Küla täidab seda missiooni suurepäraselt. Kui Lootuse Küla Laitsesse kolis, koguti selle projekti vastu ligi 500 allkirja, sest inimesi hirmutas asjaolu, et nende lähikonda kolib paarkümmend tervenevat narkomaani. Tänasel päeval aga aitavad programmis osalejad kohalikke inimesi lihtsamate töödega ja nende vahel on hea läbisaamine.\nMUUTUS JA TEGEVUS\nProgrammi võetakse vastu vaid need, kes ise soovivad oma ellu muutust ning kes on selle nimel valmis tööd tegema, vaeva nägema ning oma südame kellegi vä-\ngevama jaoks avama. Mures vanemad või sõbrad tavaliselt muutuma ei motiveeri, see tahe peab tulema enese seest. Siiski ei ole Lootuse Küla põhimõte, et inimene peab enda muutmise nimel üksinda pingutama – kui lased end Jumalal aidata, läheb kõik palju lihtsamaks. Kuna Lootuse Külla tulevad enamasti need, kes on oma eluga täiesti põhja jõudnud, peab arvestama, et nad pole tükk aega tööl käinud, mistõttu on neil võimatu programmi eest ise maksta. Sel põhjusel ongi rajatud Küla juurde puidutsehh, lisaks aitab see osalejatel harjuda tööinimese elurütmiga ning hiljem ühiskonda tagasi integreeruda. Rootsi toetajate abiga soetati päästeseltsile uhke tuletõrjeauto. Idee päästeseltsi ra-\n10 Pluss 4 /2012 | www.plussmeedia.ee Lootuse küla elanikud ehitavad kõik ise\ns õ b r aki r i jamiseks sündis väga kehvast kokkusattumusest: neli aastat tagasi põles maha üks ehitussoojak, mis õnneks seisis tol hetkel tühjana. Kuigi kohale kutsuti ka päästeteenistus, ei jõudnud lähim ekipaaž piisavalt kiiresti sündmuskohale.\nProgramm, mille alusel inimesed tervenevad, koosneb 12 sammust. Viimane samm on anda edasi see, mille ise oled saanud. Mida kaugemale keegi programmis jõuab, seda suurem vastutus talle antakse. Inimestes taastatakse tasapisi\nRumeenias muusika kaudu inimestega suhtlemas Tekst Klarika Feldberg foto erakogust (vasakul Jana, paremal Klarika) Autor on kogudust rajamas Rumeenias Olen pärit Tallinnast ning kuulun väikesesse kogudusesse ni-\nMehed puidutsehhis tööhoos\nPaljud saavad hävitada, aga vähesed üles ehitada.\nmega Kiituse Kabel. Hetkel viibime koos kogudusekaaslase Janaga Rumeenias ja meie eesmärgiks on aidata rajada kogudust Bukarestis. See tähendab, et siin pole mitte midagi, kõik tuleb täitsa algusest üles ehitada. Paljudele võib tunduda utoopilisena, et proovime siin midagi niisugust teha, aga me usume, et kui Jeesus ütles: "Minge siis, tehke jüngriteks kõik rahvad, ristides neid Isa, Poja ja Püha Vaimu nimesse" (Mt 28:19), siis see on tõesti võimalik. Bukarestis oleme tundnud Jumala soosingut selle rahva keskel. Käime igal nädalal vähemalt kaks korda väljas kuulutamas. Muusika on siin väga suureks Muusika on siin väga suureks tööriistaks, sest Bukarestis ei tööriistaks, sest Bukarestis ei näe inimesi niisama pilli näe inimesi niisama pilli mängimas ja laulmas. See tõmbab mängimas ja laulmas. tähelepanu, nii et inimesed ise kogunevad meie ümber ning meie saame neile rääkida rohkem Jumalast. Paljud on juba Jeesuse oma südamesse vastu võtnud. Aga meie töö sellega ei piirdu. Järgmiseks tuleb teha seda, mida Jeesus kutsus meid tegema – jüngerdada. Oleme avanud inimestele oma kodud ja kui nad soovivad, võivad nad tulla koos meiega Piiblit lugema ja lihtsalt osaduses olema. Hiljuti alustasime ka kitarritundide andmisega. Inimesed on evangeeliumile avatud erinevates piirkondades erinevat moodi. Meile on väga abiks olnud kohalikud kristlased, kes tõlgivad meid, näitavad meile linna, veedavad meiega aega ja õpetavad rumeenia keelt. Oleme neile kogu südamest tänulikud. Usume, et Jumalal on selle rahva jaoks veel palju varuks!\nLOOTUSE KÜLA KUI MISJONIORGANISATSIOON\nusk sellesse maailma ja lootus paremale elule. 6-8 programmis osalejat on läinud edasi õppima piiblikooli. Mõned on leidnud tee tagasi Lootuse Külla, nagu näiteks Viljam Borissenko, kes on nüüd päästeseltsi eestvedaja. Peaasi on järgida oma kutsumust, mis iganes see ka ei oleks. Tänasel päeval on kaks endist programmis osalejat rajamas Paldiskis uut (EKNK) kogudust. Seega kuigi ametlikult tegutsetakse rehabilitatsioonikeskusena, siis vaimulikus mõttes on Lootuse Küla kui tugeva misjonisuunitlusega kogudus.\nNarkodiilerite sihtgrupiks on ka lapsed.\tNarkoturu seadused on halastamatud – iga uus klient tähendab lisasissetulekut. Diiler ja laps võivad kohtuda koolis, tänaval, diskol, sõbra juures. Kartus omandada memmeka või koputaja maine, ei luba lapsel õigel ajal rääkida\natsaottelu! K Märkame ja hoolime 11 st oma tulevasest põlvkonnast!\ta a h ALLIKAS: www.kool.ee õpetajale või lapsevanemale.\nPluss 4 /2012\nVabanesin hirmust maailma arvamuse ees Tekst Helena Lill, Foto Hilla Ryösö\nKuigi olen sündinud kristlikusse perre ning kasvanud koos vanusega ka usus, olen hakanud Kristuse ja üleüldse elu sügavama tähenduse üle mõtlema alles viimase paari aasta jooksul. Usus kasvades on kasvanud ka minu usaldus Jumala vastu. Olen hakanud tasapisi mõistma Tema suurust. Ta armastab mind ja hoolib minust, niisiis tahan armastada Teda ja järgida Ta seadusi. Varem mõjutas mind teiste inimeste arvamus. Nüüdseks aga olen mõistnud, et see, mis tegelikult loeb, on minu identiteet Kristuses. Tänase kirjakoha all Loosungite raamatus seisab Jörg Zinki tsitaat, mis ühtlasi võtab hästi kokku selle, mille järgi ma oma elu püüan elada: „Kui keegi tahab tegutseda koos Jeesusega ja siis muuta maailma, ei saa ta peatuda tavaarusaamade ja -seaduste juures. Ta võib olla sõnakuulmatu, kui teised kuulavad sõna, ja kuulab sõna, kui teised ei kuule mingit mõistuslikku käsku“. Ka Pauluse kiri roomlastele küsib, et kui Jumal on meie poolt, kes võib siis olla meie vastu. See kirjakoht on mind väga palju julgustanud ja kinnitanud. Tean, et Kristus suri minu eest, vabastades mind kartusest ja ebakindlusest. Ta vabastas mind ka hirmust maailma arvamuse ees.\n„Nüüdseks aga olen mõistnud, et see, mis tegelikult loeb, on minu identiteet Kristuses.”\n12 Pluss 4 /2012 | www.plussmeedia.ee\n„Ma ei tahtnud olla selline, soovisin, et ka mu sõnad austaksid Jumalat.”\nAndrey, 16, Peterburi:\nJumal võttis ära sobimatud sõnad Tekst Helena Lill, Foto Hilla Ryösö\nEsmakordne tõuge kirikusse minna tuli arvatavasti mu vanaemalt, kes oli tugev kristlane ja mõjutas sellega ka mind. Ma küll eriti ei mäleta oma elu enne Jeesuse vastuvõtmist, kuid arvan siiski, et see on üks parimaid otsuseid, mille olen langetanud. Kristlasena kasvades on mu elus ette tulnud ka igasuguseid probleeme, kuid Jumala abiga olen neist üle saanud. Näiteks oli mul ühel kindlal eluperioodil palju mittekristlastest sõpru. Mitmed neist ropendasid ja see jäi mullegi külge. Ma ei tahtnud olla selline, soovisin, et ka mu sõnad austaksid Jumalat. Seega palusin Teda, et ma võiksin saada ropendamisest vabaks ja olla selline, nagu Tema soovib, et ma olen. Olen õnnelik, et tänaseks on Jumal mult tõesti ära võtnud igasugused sobimatud sõnad, millest ma ise poleks suutnud vabaneda. Tahan, et inimesed näeksid minus midagi maailmast erinevat, ja usun, et nüüd olen ma seda rohkem kui varem.\n„Sain südamesse väga kindla teadmise, et isegi kui mul on palju probleeme, on mu Jumal minuga.”\nOlin sügavas stressis Tekst Helena Lill ja Hilla Ryösö, Foto Anna Liisa Saavaste\nOlen küll pärit kristlikust perest ja uskunud\nalati Jumala olemasolusse, ent sellegi poolest on mu elus juhtunud ootamatuid asju. Probleemid ei hüüa tulles ja ka kristlase elus ei saa alati nendeta. Ent usklikuna on probleemidega kergem toime tulla – tean alati, et ma pole üksi, sest mu Looja on ju minuga. Tõsisemalt hakkasin oma usku välja elama 13-aastaselt, siis alustasin ka Piibli lugemisega. Tekkis tunne, et pean Jumala armastusele midagi vastu andma. Võtsin enda kanda mitmeid kohustusi, mul oli palju hobisid. Lõpuks tundsin, et enam ei jõua, olin sügavas stressis. Kolme aasta jooksul käisin pidevalt psühholoogi juures abi saamas ja oma raskustest rääkimas, sest olin väga väsinud ja kurnatud. 17-aastasena mõistsin, et nii ei saa see enam jätkuda. Ühel lihavõtteteenistusel lasin enda eest palvetada. Kogesin Püha Vaimu väga võimsalt. Tundsin niisugust rahu ja vabadust, nagu ei kunagi varem. Sain südamesse väga kindla teadmise, et isegi kui mul on palju probleeme, on mu Jumal minuga. Temale võin alati toetuda ja panna oma lootuse. Temaga olen vaba.\n14 Pluss 4 /2012 | www.plussmeedia.ee\nPeeter | Avaleht |\nPraegu September August Juuli 2011 2010 Muuda tausta\n2009 2008 1997\nÕppis Elukool Elukoht Nõmme Sündinud June 22\nPeeter liitus grupiga Leerikool Peeter postitas 10. oktoobril\nMa ei suuda enam koos vanematega elada. Peaksin võimalikult kähku kodust jalga laskma. Meeldib\nToeta meediamisjonit! Soovid samuti olla osaline jumalariigi töös läbi Pluss-ajakirja? Nüüd on selleks võimalus: hakka Plussi fänniks. Meeldib\nMadis Mis sul seal siis juhtus, et enam läbi ei saa? 10. oktoober kell 12:32\nPeeter Meil on viimasel ajal kogu aeg ainult eriarvamused ja vaidlused, me absoluutselt ei mõista üksteist. 10. oktoober kell 13:01 Lauri Tunnen kaasa, mees, mul sama jama. Võib-olla peaks korraks kodust ära jooksma, siis saavad vanemad ise ka aru, et olid ebaõiglased, ja tulevad meile järgi andeks paluma.\n10. oktoober kell 13:15 Peeter Tundub hea mõte. Mida kiiremini selle ära teeme, seda parem, ma ei suuda juba praegu vanadega ühe katuse all elada.\n10. oktoober kell 14:07 Lauri Jess! Mul super koht olemas, millal tuled? Seda oleks vaja tähistada! 11. oktoober kell 09:11 Madis Milleks sellised radikaalsed muutused? Kas siis ei saa vanematega kuidagi rääkida, mingit lahendust otsida? 11. oktoober kell 12:11 Peeter Nad ei kuula mind. Nad isegi keelasid mul kirikusse minna, et oma usklike sõpradega kokku saada. Milleks mulle vanemad, kui nad ei suuda aru saada minu elu põhimõttest? 11. oktoober kell 12.30 Kristo Tervitused! Meil on homme kirikus noortekal teemaks just see, kuidas hakkama saada, kui perekonnas on probleemid. Astu läbi! 11. oktoober kell 12:48 Sa pead oma isa ja ema austama, et su elupäevi pikendataks sellel maal, mille Issand, su Jumal, sulle annab! (2Ms 20:12) Pluss 4 /2012\n1. Kristlased peavad alati õigesti käituma Kristlased on samasugused ekslikud inimesed nagu teisedki. Me kõik oleme patused, keegi maailmas ei ole patuta. Kristlased teavad, et Jumal armastab igaühte, nii usklikku kui ka mitteusklikku. Ka kristlased ei käitu alati õigesti, aga kui nad eksivad, tunnistavad nad oma vigu ja paluvad Jumalalt andestust. Jeesus aitab uskuval inimesel muutuda, isegi muuta oma iseloomu. Mitteusklike jaoks on tähtis teada, et Jumal armastab kõiki inimesi ja on valmis võtma igaühe enda juurde igavesse ellu. Ta tahab elu paremaks muuta.\n2. Kristlased on usufanaatikud Mitteusklikele võib näida, et usklikud istuvad lõpmatult kirikus, ei tegele millegi muuga ega oskagi midagi teha. See pole nii! Paljud usklikud on andekad ja huvitavad isiksused. Kirikutes on mitmeid noori, kes tegutsevad erinevatel aladel, mõni on professionaalne muusik, mõni õpetaja, kunstnik või ettevõtte juht. Iga koguduseliige rikastab ja teenib kogudust oma andega. Samuti võib ta olla valguseks maailmale oma töökohal. Usklikud käivad läbi nii teiste usklikega kui ka nendega, kes ei ole veel leidnud teed Jumala juurde. Usklikelt ei ole ära võetud oma arvamust ega isikupära.\n3. Ei mingit televiisorit! Mõned arvavad, et usklikud ei vaata televiisorit sellepärast, et see on „saatana silm“. Kristlased vaatavad televiisorit! Peamine on teada, milline saade või telekanal avardab silmaringi, annab vajalikku infot ja ei kanna endas viha ega labasusi – neid on televisioonis terve hulk. Tõsi, on ka sellisid kristlasi, kes ei vaata televiisorit. See on nende vaba valik ja keegi ei sunni neid telerist loobuma. Mõned kulutavad televiisori vaatamisele väga palju aega ja mõned ei suuda end ekraanist üldse lahti rebida. Aga sellesama aja jooksul oleksid nad võinud teha midagi kasulikku kas endale või siis lähedastele.\n16 Pluss 4 /2012 | www.plussmeedia.ee\nTekst Jegor Arsenjev, Tõlge Tarmo Sulger, Foto Sxc\nN OOR TE K AS\n4. Kirikutes kristlased vaid kummardavad pühakuid ja ikoone Me võiksime teada, et kõikides kirikutes ei leidugi ikoone. Ikoonid on õigeusu ning vähemal määral ka katoliku pühakodades. Need on pildid isikutest või sündmustest, mis on tugevalt seotud kiriku ajalooga, ning on kristlasele meeldetuletamise abivahendid. Inimesed ei kummarda ikoone endid, vaid annavad austust pühale inimesel või sündmusele, mida ikoonil kujutatakse. Paljudel on kergem palvetada või rääkida Jumalaga ikooni juures, see tekitab tunde, nagu räägiks kellegi nähtavaga.\n5. Kristlane ei või töötada baarmenina Kristlased peavad samamoodi töötama nagu kõik teised. Mille eest nad siis endale ja perele süüa ostavad? Kristlased saavad palka ikka oma töö eest. Kui oled õppinud baarmeniks, aga inimesed räägivad, et kristlasel ei sobi baarmenina töötada – kas peaksid siis kojameheks hakkama? Ei ole ametit, mida kristlus keelaks. Ka baarmen võib olla hea hingehoidja oma töökohal. Olulisim on see, kuidas inimene end üleval peab, ükskõik mis ametis ta siis ka ei töötaks. Jälgida tuleks hoopis seda, et Su töö Sind Jumalast eemale ei viiks.\n6. Kristlased teavad laule ainult Jumalast Maailmas on ääretult palju laule, täpsemalt hümne Jumalale, mida kogudustes ka rohkesti lauldakse. Neid saab saata erinevatel pillidel, karmozkast kuni kirikus kasutatava kõige suurema instrumendini – orelini – välja. Selleks et neid pille hästi mängida või laulda, peab õppima muusikakoolis või kursustel. Maailmas on ka mitmeid kauneid laule, mis ei räägi Jumalast – inimesed armastavad muusikat. Ka kristlased kuulavad raadiot, teavad pop-lugusid ja laulavad kaasa laulupidudel. Samuti kirjutavad paljud kristlikud bändid laule elust enesest ja oma läbielamistest, kontsertidel aga räägivad bändiliikmed nii oma argistest küsimustest kui elust koos Jumalaga.\nTekst Janos Usin, Foto Viljar Roosimaa\nNelipühi lugu Kuressaare noortest Kuna Kuressaare linn ei ole just kõige suurem, siis on viimastel aastatel kohalike koguduste noored hakanud üksteisega aktiivselt läbi käima – nii kirikusiseselt kui ka väljaspool kogudusi. Teenime ju kirikutena kõik ühte Jumalat ning oleme üks kogudus ja ühtne suur perekond. Seetõttu ei saa nelipühi koguduse noortest rääkides jätta puudutamata ka teiste koguduste tegemisi. Meie nädal algab esmaspäeval ühise palveõhtuga, kuhu saavad tulla kõik erinevate koguduste noored, et anda eelolev nädal Jumala hoole alla. Järgmiseks verstapostiks on kolmapäevane koduosadus, kus arutame selle üle, mida head on Jumal meie jaoks teinud ja kuidas saame Teda paremini tundma õppida. Külastame ka vanemaid inimesi ja oleme nendega osaduses. Neljapäeva ja pühapäeva õhtuid sisustame sageli spordiga. Nelipühi kirikul on oma spordisaal, seetõttu on seal võimalik tegeleda mitme erineva spordialaga. Reedeti ja laupäeviti leiavad kogudustes aset erinevates stiilides noorteõhtud. Nelipühi koguduses algab noortekas tavaliselt kolme küsimusega, mida kõik juba teavad. Esiteks, kas mobiilid on hääletu peal, teiseks, kas piibel on kaasas, ja kolmandaks, kes tahab teha alguspalvet. Õhtu jooksul ülistame Jumalat, toimuvad sõnavõtud ja mõnikord ka viktoriin. Noortekas lõpeb snäkiga või siis mängime hoopis võrkpalli. Kord kuus teeme oma noorteõhtu mõnes teises stiilis või kutsume kellegi külla. Näiteks kord külastasid meid nunnad. Vahel korraldame ka laagreid. Oktoobri lõpus on kavas üheöölaager, mis algab õhtul kella kuuest ja kestab järgmise päeva lõunani. Selle aja jooksul toimuvad erinevad võistlused ja viktoriin, vaatame ka ööfilmi ja järgmisel päeval korraldame ise pühapäevase jumalateenistuse. Kõik noored, kes kohale tulevad, saavad millestki osa võtta.\n7. Kõik kristlased paastuvad ja nälgivad nädalate viisi Peame aru saama, et paast on enese vabatahtlik piiramine, puudutagu see siis toitu, televiisori vaatamist või internetis surfamist. Eesmärk võib olla näiteks soov tekitada rohkem aega lähedaste abistamiseks, soov pöörata pilk (arvuti)ekraanilt ja vaadata, mis minu ümber toimub – võib-olla on keegi juba kaua minu abistavat kätt oodanud. Samuti võib paastu eesmärk olla see, et jääks rohkem aega palvetamiseks. Vähesega hakkama saamise traditsioon ehk paast algas tegelikult tavast, et sööki jagati nendega, kellel seda nappis. Aja jooksul muutus niisugune tegevus aga mõtteviisiks, et lihtsalt peab vähe sööma. „Eks ole ju mulle meeldiv paast […] murda oma leiba näljasele,“ ütleb Issand (Js 58:6-7).\npiibli õ pe tus\nIllusioon vabadusest Tekst Andrey Kaverzin, Tõlge Tarmo Sulger Fotod Jukka Peura ja Ivan Laptevi album\nPraegusel ajal kuuleme sageli isiksuse vabadusest. Praktikas aga näeme, et järjest rohkem inimesi satub sõltuvusse, olgu siis narkootikumidest või alkoholist, arvutist või televisioonist ning mõnikord isegi võõrastest mõtetest ja elulaadist. Evangeeliumis räägib Jumal sellest, et inimene saab vaba olla vaid siis, kui Jumala Poeg tema vabastab. Teemat käsitleb Ingeri kiriku pastor Ivan Laptev. Mis on orjus?\nAjaloost näeme, et orjus jaguneb kolme etappi. Antiikmaailma lahutamatu osa oli füüsiline orjus ehk ihu orjus. Tuli vaid veidi pingutada, et saada inimene oma valdusesse, seada temale ülevaataja ja sundida ta tööle. Sisemine inimene võis jääda vabaks ja kui ülevaatajat ei olnud silmapiiril, oli võimalik ka mitte töötada. Aja jooksul tuli ihu orjuse asemele vaimne orjus – ideoloogia. Tuntumad näited ajaloost võiksid olla Nõukogude Liit ja fašistlik Saksamaa. Inimhulkade juhtimiseks oli vaja ühte infokanalit ja väikest gruppi juhendajaid. See orjuse vorm oli efektiivsem. Paljud ideoloogiale allunud inimesed andsid selle eest oma elu. Tänapäeval räägitakse palju usuvabadusest ja maailmavaatest. Tahes-tahtmata inimene küsib, mida mina tahan ja millesse mina usun? Massiteabevahendite ja teiste allikate kaudu surutakse inimesele peale erinevaid ideaale, hoiakuid ja stereotüüpe, mida ohtralt ka järgitakse. Need saavad justkui omaks, kuigi neid aitasid luua näiteks reklaam ja muu info. Inimene hakkab nende järgi elama ja oma tulevikku kavandama. Vaimne orjus, mida pakutakse vabaduse sildi all, on kõige hullem orjus. Seda on praktiliselt võimatu ära tunda, sest selle poolt kujundatud eluhoiak oleks justkui inimese enda oma, inimene ise tahab nii elada. Tema soovid saavad inimvaimu enda võimusesse ja juhivad teda.\nVaimne orjus, mida pakutakse vabaduse sildi all, on kõige hullem orjus. Millised on orjuse põhjused?\nApostel Paulus ütleb, et orjuse põhjus on inimese hirm surma ees. Iga inimene teab, et ükskord ta sureb, ja see on esimene hirm, mis meid orjastab. Kuuleme sageli kõlavaid loosungeid „Võta elust kõik” või „Elame ainult üks kord”. Inimene muutub tarbijaks, ta mõtleb ainult ihulikule naudingule ja ei pööra tähelepanu vaimule. Kui inimene tuleb meeleparandusele, saab oma patud andeks ja pärib igavese elu. Niipea kui tema vaim saab vabaks, hakkab ta maailma teistmoodi nägema. Meid üritatakse veenda, et inimene on ainult ihu, aga ta on ka vaim. Kui inimene üritab oma vaimu täita materiaalsete asjadega, siis see ei õnnestu, vaid ta langeb aina enam ja enam orjusesse. Kui inimene saab andestuse Jumalalt ja igavese elu, siis saab ta ka vabaduse. Kirjutatud on:\n18 Pluss 4 /2012 | www.plussmeedia.ee\n„Ärge muretsege, mida süüa ja mida selga panna.” See on Looja tunnistus, et võime elada vabaduses, ilma muretsemata. Pealegi ei saa me taevasse niikuinii midagi kaasa võtta – inimene sünnib maailma paljana ja paljana ta siit ka lahkub. Meie kõige suurem mure peaks olema, kuidas olla jumalakartlik ja tänulik. Seesama tänulikkus vabastab meid ka maailma mallide järgimisest. Jumala kingitud vabadus aitab elada külluses, et jagada sellest ka meid ümbritsevatele inimestele.\nMeid üritatakse veenda, et inimene on ainult ihu, aga ta on ka vaim. Milline on tõeline vabadus?\nPiibel ütleb, et tõeline vabadus on tegelikult vabadus iseendast – oma tahtmistest, sõltuvustest ja pattudest. Kui tuleme Jumala juurde, räägib Ta meile, et ainus tee tõelisesse vabadusse on kahetsuse ja Jeesusesse Kristusesse uskumise kaudu. Esmalt tuleb meil teadvustada, et elame orjuses, sest siin maailmas on inimene patukoorma all, ilma et ta seda ise mõistaks. Ta ei näe, et orjuse põhjus on temas endas. Tarbimise ideoloogia, milles me elame, ei olegi iseenesest nii hirmus, kuid mõtteviis, et asjade omamine teeb meid õnnelikuks, viib egoismini. Orjusest leidub väljapääs. Selleks on usk, patukahetsus ja teadvustamine, et objektiivne tõde on siiski olemas – see on antud Jumala loometöö kaudu, mida me võime ka näha. Peab lihtsalt ära pöörduma nendest müütilistest maailmadest, mida näidatakse teleriekraanilt, ja vaatama oma südamesse. Jumal ütleb meile: „Tulge minu juurde kõik, kes olete vaevatud ja koormatud, ja mina annan teile hingamise!” (Mt 11:28).\ng a llu p Koostanud Helena Lill\norjastab tänapäeva inimesi? Pluss küsitles inimesi Haapsalu tänavail.\nAleksandra, 15: – Meeletu töötegemine, töönarkomaania.\nAlvaro, 23: – Alkoholisõltuvus, üldse sõltuvused.\nLaura, 16: – Tööl käimine.\nLaura, 17: – Kindlasti kool. Liiga palju koduseid töid.\nKristina, 18: – Kool, internetisõltuvus.\nP iibli õ pe tus\nKristlasena selles maailmas\nTekst Joel Luhamets Fotod Anna Liisa Saavaste ja SXC Autor on EELK Tartu Pauluse koguduse õpetaja ja EELK Tartu praostkonna praost\nPiibli esimestel lehekülgedel räägitakse sellest, et Jumal lõi inimese siia maailma ja pani ta selle eest hoolt kandma. „Ja Issand Jumal võttis inimese ja pani ta Eedeni aeda harima ja hoidma.“ (1 Ms 2:15) Kristlase koht on maailmas\nKa siis, kui inimene oli taganenud Jumalast ja langenud pattu, ei võtnud Jumal inimest maailmast ära, vaid just siin, pattulangenud maailmas, tahtis Jumal ta uueks luua ja puhastada kõigest patust. Jumal ise tuli siia maailma ja sai\nOn öeldud, et usu ja armastuse kadumiseks ei ole vaja midagi teha. Siin maailmas kaovad need iseenesest, kui me midagi ei tee. Jeesuses Kristuses inimeseks. Just selles maailmas andis Jumal oma armu läbi uueks loodud inimesele erilise ülesande. Oma jüngritele ütles Ta: „Minge siis, tehke jüngriteks kõik rahvad, ristides neid Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimesse.” (Mt 28:19) Ja veel: „Te saate väe Pühalt Vaimult, [...] ja te peate olema minu tunnistajad Jeruusalemmas ja kogu Juuda- ja Samaariamaal ning ilmamaa äärteni.” (Ap 1:8) Saadud ülesanne ei piirdunud mitte ainult kuulutustöö ja jüngrite tegemisega, vaid sellel oli langenud maailma jaoks palju avaram tähendus. Paulus kirjutab: „Sest loodu ootab pikisilmi Jumala laste ilmsikssaamist. Loodu on ju allutatud kaduvusele – mitte vabatahtlikult, vaid allutaja poolt –, kuid ometi lootusega, et ka loodu ise vabastatakse kord kaduvuse orjusest Jumala laste kirkuse vabadusse.” (Rm 8:19-21) Jumala rahval on mõju sellele maailmale.\nKüsimused Milline on mittekristlase osa selles maailmas? Millise ohu suhtes peaks kristlane valvel olema? Milline erinevus on uskliku võitlusel üksikisikuna ja Koguduse osaduses? Milles seisneb siin maailmas kristlase rõõm?\n20 Pluss 4 /2012 | www.plussmeedia.ee\nJeesus ütleb Mäejutluses: „Teie olete maa sool. Teie olete maailma valgus.” (Mt 5:13-14) Jeesus ei räägi, et usklikud peaksid püüdma olla soolaks ja valguseks, vaid et nad on sool ja valgus. Siiski on oht, et me kristlastena ei suuda seda ülesannet täita. Jeesus ütles, et sool võib tuimaks minna ja nii mõnigi kord pannakse süüdatud küünal vaka alla.\nSee maailm on kristlastele ohtlik\nJeesus kõneles reaalsetest ohtudest kristlaste jaoks. Ta ütles: „Vaata, ma läkitan teid nagu lambaid huntide keskele. Olge siis arukad nagu maod ja tasased nagu tuvid!” (Mt 10:16) Peetrus kutsus kristlasi üles valvsusele, öeldes: „Olge kained, valvake! Teie süüdistaja, kurat, käib ringi nagu möirgav lõvi, otsides, keda neelata.” (1Pt 5:8) Sellel maailmal on jõudu kristlast mõjutada. Täitmaks oma ülesannet Jumala tahte kohaselt, tuleb meil midagi teha. Selleks, et püsida usus ja et armastuse tuli põleks südames, tuleb midagi ette võtta. On öeldud, et usu ja armastuse kadumiseks ei ole vaja midagi teha. Siin maailmas kaovad need iseenesest, kui me midagi ei tee.\nUsku tuleb hoida\nTaaveti lauluraamatu esimene laul annab selge juhtnööri: „Õnnis on inimene, kes ei käi õelate nõu järgi ega seisa patuste tee peal ega istu pilkajate killas, vaid kel on hea meel Issanda Seadusest ja kes uurib ta Seadust ööd ja päevad.” (Ps 1: 1-2) Siin antakse selge vihje, et on oluline, millises keskkonnas me viibime. Meil tuleb valida, milline ümbrus meid mõjutab ja kust meie mõtted saavad toitu. Selle maailma meelsus, arusaamad ning hoiakud tahavad ka kristlasi vallutada. Paulus pidi kirjutama: „Ja ärge muganduge praeguse ajaga, vaid muutuge meele uuendamise teel, et te katsuksite läbi, mis on Jumala tahtmine, mis on hea ja meelepärane ja täiuslik.” (Rm 12:2) Paulusele tundus sellest veel vähe. Timoteosele tuli tal ka kirjutada: „Põgene noorusea himude eest!” (2Tm 2:22) Halbade mõjude eest soovitas Paulus korduvalt põgenemist: „Põgenege kõlvatuse eest!” (1Kr 6:18), „Mu armsad, põgenege ebajumalateenistuse eest!” (1Kr 10:14). Ta toob välja veel ühe ohu allika, mis võib tänapäeval olla vägagi aktuaalne: „Kõige kurja juur on rahaarmastus, sest raha ihaldades on mõnedki eksinud ära usust ja on ise endale val-\nmistanud palju valu. Sina aga, Jumala inimene, põgene selle eest!” (1Tm 6:10-11) Ka seksuaalsus on täis ahvatlusi. Vana Testament räägib Joosepist, kes hoidis puhast südant. Sellest kirjutatakse nii: „Pootifari naine haaras kinni Joosepi kuuest, öeldes: „Maga mu juures!” Aga Joosep jättis oma kuue tema kätte, põgenes ja läks õue.” (1Ms 39:12) Kurjast ja halvast tuleb hoida eemale. See on meie ülesanne. Ent sellest siiski veel ei piisa, et võiksime siin võidukana elada.\nMeil tuleb võidelda kurjuse vastu. Paulus käsib meil end varustada selleks vajalike relvadega: „Seepärast võtke kätte kõik Jumala sõjavarustus, et te suudaksite vastu panna kurjal päeval ja jääda püsima, kui te olete kõik teinud.” (Ef 6:13) Nende relvadena nimetab Paulus tõe vööd, õiguse soomusrüüd, jalanõusid rõõmusõnumi kuulutamiseks, usukilpi, päästekiivrit ja Vaimu mõõka, mis on Jumala Sõna. Võidelda tuleb aga õigesti, mitte nagu tuult tallates. Timoteosele kirjutab Paulus: „Võitle head usuvõitlust.” (1Tm 6:12) Võidelda tuleb kogu hingest, kõike välja pannes, lõpuni vastu pidades. Nii oli kästud juba Siiraki tarkuseraamatus: „Tõe pärast võitle kuni surmani, siis Issand Jumal sõdib sinu eest!” (Srk 4:28) Seda korratakse ka Ilmutuse raamatus: „Ole ustav surmani, ja ma annan sulle elupärja!” (Ilm 2:10) Mida rikutum on see maailm, seda selgema tunnistuse saavad anda need, kes on päästetud. Paulus ütleb: „Tehke kõik nurisemata ja\nMeil tuleb valida, milline ümbrus meid mõjutab ja kust meie mõtted saavad toitu.\n„Ma ei palu, et sa võtaksid nad ära maailmast, vaid et sa hoiaksid neid kurja eest.“ vaidlemata, et te oleksite laitmatud ja puhtad, veatud Jumala lapsed keset põikpäist ja rikutud sugupõlve, kelle seas te paistate nagu tähed maailmas.” (Fl 2:14-15)\nHoitud raskuste sees\nVõidu saab siiski Jumala hoolitsuse ja armu läbi. Jumal hoiab meid siin maailmas erilisel viisil. Esimene asi on see, et Jeesus palub meie eest. Ta ise ütles: „Ma ei palu, et sa võtaksid nad ära maailmast, vaid et sa hoiaksid neid kurja eest.” ( Jh 17:15) Juba vana laulik tundis Jumala erilist hoolitsust ja kirjutas: „Sa katad mu ette laua mu vastaste silma all; sa võiad mu pead õliga, mu karikas on pilgeni (vanemas tõlkes „ülevoolavalt”) täis.” (Ps 23:5) Laulik teadis, et Jumal ei hoidnud teda raskustest eemal, vaid hoidis teda raskuste sees. Samamoodi hoidis Jumal Taanieli lõvide koopas ja kolme heebrea meest tulises ahjus. Jeesus ise on lubanud olla meie juures iga päev kuni maailma ajastu otsani – just nii, nagu Ta oli tulises ahjus nende meestega Taa-\nnieli raamatust. Viimselt ei saa ka surm meile pisematki kahju teha. Veel tajus vana laulik, et halbade mõjude eest ei ole võimalik ennast kaitsta sellest maailmast eemaldudes või end isoleerides. Selle maailma mõju jõuab usklikeni ja ka kirikusse. Omal ajal õpetati tsiviilkaitse tunnis, kuidas end gaasirünnaku puhul kaitsta. Ei piisa sellest, et topime kinni kõik akna- ja uksepraod. Mürkgaasid tungivad hoonesse ikka. Kaitsmiseks on vaid üks meetod – ruumis tuleb tekitada ülerõhk. Siis ei pääse välised mõjud ligi. Jumal tahab meid siin täita oma Vaimuga. Ta tahab meie sisse teha allika, millest voolab välja jumalik headus. Nii oleme hoitud kurja eest. Siin maailmas saame oma osa täita siis, kui elame Jumala Vaimust täidetud elu.\nPüha, kõigeväline Jumal, ma tänan Sind kõikide Sinu tegude eest siin maailmas. Tänan elu eest, mille oled mulle andnud. Tänan, et võin koos Sinuga elada igat päeva. Tänan, et Sina mõtestad mu tööd ja vaevanägemised, Sina annad ka ebaõnnestumistele mõtte. Sa jälgid mind oma silmaga ja juhatad mind igavesele teele. Hoia mind kõige kurja eest. Hoia minu hinge, et miski mind Sinust ei lahutaks. Õpeta mind sirutuma igaveste väärtuste poole. Õnnista minu elu, et see kannaks seda vilja, mida Sina minult ootad. Jeesuse nimel. Aamen\nM ind m a p\nPlaneeri, unista, tegutse ja Jumal juhib Sind Su teel.\nKallilt ostetud 1Kr 6:19-20 Jumala laps Jh 1:12\nÄra karda eksida! Olge vahvad ja tegutsege, ja Issand olgu sellega, kes on tubli! 2Aj 19:11\nJumal teab, mis Sinu jaoks on parim, aga Ta ootab Sinult ka midagi.\nArmastatud Jh 3:16\nLooda Issanda peale kõigest südamest. Õp 3:5\nJumala näo järgi loodud 1Ms 9:6\nKeda ma usaldan?\nIDENTITEEDIKRIIS Mida te minust tahate? Sest head, mida ma tahan, ma ei tee, vaid paha, mida ma ei taha, ma teen. Rm 7:19\nMille järgi ma otsustan?\nKuidas ma käitun? Pidevalt meelt parandades Ap 2:38\nJa käsi neid, et nad elaksid laitmatult. 1Tm 5:7\nKes hangib enesele tarkust, armastab oma hinge; kes hoiab arukust, leiab õnne. Õp 19:8\nOlge vahvad ja tugevad, ärge kartke ja ärge tundke hirmu nende ees, sest Issand, su Jumal, käib ise koos sinuga, tema ei lahku sinust ega jäta sind maha! 5Ms 31:6\nSäilita arukus ja otsustusvõime. Pöördu elava Jumala poole.\nPalvetage püsivalt, valvake tänupalves! Kl 4:2\nKogu Pühakiri on Jumala sisendatud ja kasulik õpetamiseks, noomimiseks, parandamiseks, kasvatamiseks õiguses, et Jumala inimene oleks täiesti varustatud ja valmis igale heale teole. 2Tm 3:16-17\n22 Pluss 4 /2012 | www.plussmeedia.ee\nVeeda aega autoriteetidega\nRi s t s õ n a\n1.\t"Olge siis arukad nagu ...“ (Mt 10:16) 6.\t" ... head usuvõitlust" (1Tm 6:12) 8.\tJumal ja Saatan võitlevad selle pärast 9.\tInimene, kes usub Jeesust 11. Headuse vastand 13. Miski, mis koormab 15. „Sest minu päralt on kogu ...“ (2Ms 19:5) 16. Vastand sõnale kerge (mitmuses) 17. Saame temalt väe (Ap 1:8) – 2 sõna 20. Evangeelium 21. Varusta end selle vööga (Ef 6:14) 24. Maksis meie pattude eest 25. Mäejutluses Jeesus ütles, et teie olete.. (Mt 5:14) – 2 sõna 26. Efekt 27. Õpetuse järgija\n1.\t"Ja ärge ... praeguse ajaga" (Rm 12:2) 2.\tPole turvaline 3.\tEi hääbu kunagi (1Kr 13:8) 4.\tVarusta end selle soomusrüüga (Ef 6:14) 5.\t"Mu armsad, põgenege ... eest" (1Kr 10:14) 7.\t"Kõige kurja juur on ... " (1Tm 6:10) 10. Taevane Isa 12. Avalik tunnistus usust 14. Halastus 17. Lahutab meid Jumalast 18. Püha raamat 19. Koht, kust saab puhast vett 22. Nähtamatute asjade tõendus (Hb 11:1) 23. Otsus kahe asja vahel 24. Tugevus Pluss 4 /2012\nristlastena oleme samuti inimlikult ebatäiuslikud ega suuda täiuslikult armastada või täiuslikult vihata, see tähendab samal ajal pahatahtlikkust tundmata. Aga Jumal suudab mõlemat, sest Ta on Jumal,“ vastab Got Questions Ministries oma kodulehel küsimusele, kas peaksime armastama patuseid ja vihkama pattu.\n„Jumal suudab armastada patust kui oma loomingut ja isikut, keda Ta tahab päästa; sama hästi suudab Ta teda vihata tema uskmatuse ja patuse eluviisi tõttu,” jätkab Got Questions Jumala olemuse defineerimisega. Eelnimetatud veebileht vastab enda poolt esitatud retoorilisele küsimusele, kuidas patu vihkamine ja patuse armastamine täpselt toimib, järgnevaga: „Me armastame patuseid, tunnistades neile ustavalt andestusest, mis on saadaval Jeesuse Kristuse kaudu. Tõeline armastus ongi kellegi austav ja\nlahke kohtlemine, isegi kui too teab, et Sa ei poolda tema elustiili ja/või valikuid. Me vihkame pattu, keeldudes vaatamast sellele läbi sõrmede, ignoreerimast või vabandamast seda.”\nEelarvamuslik suhtumine võib olla õpitud\nLugedes Piiblist või kuuldes mõnest jutlusest kirjakohta, kus variser ja tölner läksid koos templisse, mõtlesin, et õpetlik lugu tõesti, aga küll on hea, et ma pole selles loos silmakirjatseja. Üks tüdruk\nTõeline armastus ongi kellegi austav ja lahke kohtlemine, isegi kui too teab, et Sa ei poolda tema elustiili ja/või valikuid. jagas mulle oma lugu, kuidas ta süüdistas alaealisi lapsevankreid kärutavaid emasid: „No vaevalt, et ta abielus on!” või mõtles tänava-\nnurgal täisjoonud inimesi nähes: „Vähem joomist, rohkem elu.” Tugevad suhtumised võivad olla kodust kaasa antud. Teinekord õpetatakse meid olema väga valvsad patu suhtes ja sellega võib kaasneda halvustav suhtumine neisse, keda näeme patu püünistes. Kui mitu inimest, keda Jeesus Piiblis viisakalt kohtles, olid oma patud enne Temaga kohtumist andeks saanud? Jeesuse sõnum patusele on: „Muutu!” Seetõttu pole põhjust arvata, et võiksime kristlastena pattu sallida, kuid Jeesuse viisid inimeste elude mõjutamiseks on minu omadest tunduvalt mõistvamad ja heatahtlikumad. Jõudsin kord selleni, et kujutasin ette, kuidas Jeesus inimestesse suhtuks. „Appi!” oli mu esimene reaktsioon. Võib-olla aitaks Ta noorel emmel tite mähkmeid vahetada ning ütleks: „Jumal on armastus, mida sa oma elus kogenud ei ole.” Ja seda kõike ootamata, et too juba\nPiibli järgi elaks. Joobes härra tõstaks Ta püsti ja kutsuks: „Tule kaasa, sul on siin igav!”\nJeesus vihkab pattu, aga austab inimest\nJeesus tundub Piiblis kuidagi uskumatult eelarvamustevaba. Üks põhjus, miks Tal oli lihtne säilitada olukordades viisakas suhtumine, on see, et Ta teab inimese tausta. Kaevul olnud naise poole ei pöördunud Ta sõimusõnaga, kuigi teadis, et too elas amoraalselt. Jeesus nägi, kuidas see naine ennast või oma elustiili võis vihata või milliseid väärkohtlemisi ta võis olla läbi elanud. Jeesus teab, milline on noorelt emaks saanu elu ja millise ebaaususe või elu keerdkäikude tõttu alkohoolikust vanamees töö kaotas. Teine põhjus, miks Jeesus oli alati heasoovlik, on see, et Ta teab inimeste tundeid. Kujuta ette, et Sa näed kellelegi näkku vaadates kõiki tema valatud kurbuse- ja viha-\nKuidas armastada Tekst Hanna Põldaru, Foto Istockphoto\nilma pattu aktsepteerimata?\nKristlaste seas klišeena kasutatav Mahatma Gandhi tarkus „Armasta patust, vihka pattu” on alati palju kõnepinda leidnud (tänapäeval eriti geisuhete aktsepteerimise küsimuses). Inimeste arvamused sellest, kas hoolimine patusest tema tegusid samal ajal aktsepteerimata on võimalik, lähevad lahku.\n24 Pluss 4 /2012 | www.plussmeedia.ee\npisaraid, masendusemõtteid, hüljatusetunnet, jõuetust elus edasi minna, mõistmise ja armastuse puudumist. Selline võime paneks ka vähem empaatilise inimese loobuma oma esialgsete hinnangute väljaütlemisest.\nJeesuse sõnum patusele on: „Muutu!“ Patuse inimese armastamisel ja patu vihkamisel on hea meeles pidada, et meil tuleb anda inimeste tegudele adekvaatne hinnang põhimõttel, et peame patuks seda, mida Piibel patuks peab. Jumal teadis, et inimese võitmisel üleolev suhtumine või käskiv kõneviis ei toimi. Tema nägemus armastusest on väga hooliv, niisiis hoidis sõrme vibutamisega tagasi ka Jeesus. Temast kiirgas tohutut austust ja mõistmist. Me pole piisavalt kõikenägijad, et inimesi ja nende tegusid lõplikult defineerida. Jumal teadis ka seda ning seetõttu jättis Ta kohtumõistmise täielikult enda hoolde.\nBatman – Pimeduse rüütli taastulek! Plahvatused raputavad Gothami linna, pannes kokku varisema ehitisi ja sildu ning vangistades kohalikud politseijõud maa alla. Kõige selle keskel annab peapaharet Bane käsu aktiveerida tuumapomm ja tappa ainus mees, kes võiks selle kahjutuks teha. Korralagedus, anarhia ja hirm võtavad linnas võimust ning plahvatuse ohu tõttu suletakse kõik väljapääsuteed. Paljude peas mõlgub küsimus: „Kus on Batman?”\nPärast esimest kokkupõrget ses on aitavaid käsi, neist üks teeb Bane’iga lamab Bruce Wayne vaim- ta selja terveks. Tänu füüsilisele selt ja füüsiliselt kurnatuna vang- harjutamisele hakkab jõud vähelas. Võimetuna isegi kõndima, on haaval taastuma ja põgenemise lootusetus käega katsuda, sest vaimne ettevalmistus võib alata. Pimeduses sedasi ei saa ta enam olla Baton Taevase Isa Lihtsaim lahendus oleks alla abistav käsi läman. anda ja lasta halval meeleolul hedal, Ta kutElus tuleb ette aegu, mil võimust võtta, sest elus ei ole sub enda juurde tundub, et meie ju enam mitte midagi head. kuulama, puhkama ja tervemaailm on hänema. Ka vaimvinud – kas siis ei taha sõbrad meiega tegemist teha, seid haavu ei saa parandada ilma puruneb suhe või tundub, et Jumal neid avamata ja puhastamata, mis on kaugel. Sisima vangla pimedus teeb haiget. Wayne’il jääb põgenemiskatse võib tunduda füüsilistest kannatustest palju kohutavam. Lihtsaim ajal mööda vangla seina ronides lahendus oleks alla anda ja las- ohtlik hüpe lühikeseks ja ta kukub ta halval meeleolul võimust võtta, alla, jäädes köie otsa rippuma. Ka sest elus ei ole ju enam mitte mi- eelmine katse oli nurjunud. Tema endise õpetaja, Ra’s al Ghuli lapsel dagi head. õnnestus põgeneda, miks tal siis ei õnnestu? Ühe eaka vangi nõuanne Võitlus Vanglas ei ole Wayne üksi, pimedu- on lihtne – tuleb ronida ilma köieta.\nTekst Sakari Heinonen Tõlge Pille Toompuu Fotod Warner Bros Entertainment\nTaas võtab Wayne põgenemise väljakutse vastu, kuid seekord juba köieta, mille otsa rippuma jääda, kui midagi valesti läheb. Samamoodi pannakse mõnikord proovile meie usk. Kas oleme valmis usaldama Jumalat, teades, et kui Tema ei aita, siis läheb kõik untsu? Kas oleme valmis andma enda omast või minema misjonitööle, kuigi tundub, et raha ei jätku? Kriitilisel hetkel Wayne’i hüpe õnnestub ja nii saab alguse tee uude, enesekindlamasse ja vabamasse ellu. Gothamis seisab Wayne sil-\nÜhe eaka vangi nõuanne on lihtne – tuleb ronida ilma köieta.\nPluss 4/2012 26 Pluss 26 4 /2012 | www.plussmeedia.ee\nkoo mik s mitsi uue võitluse, Bane’i ja tema jõugu vastase sõjaga. Sisim heitlus möödas, on Batman taas valmis võitlema Gothami elanike eest. Lõpuks ta lendab merele, pomm kaasas, ja horisondilt tõuseb seenekujuline suitsusammas vabaduse ja võidu märgina kõigile linna elanikele.\nKas oleme valmis usaldama Jumalat, teades, et kui Tema ei aita, siis läheb kõik untsu? Julgust!\nKas oleme siis pimeduses, võitluses või võidu tipul, on hea meeles pidada 139. psalmi sõnu: „Kuhu ma võiksin minna su Vaimu eest? Ja kuhu ma põgeneksin su palge eest? Kui ma astuksin taevasse, siis oled sina seal; kui ma teeksin endale aseme surmavalda, vaata, sina oled seal! Kui ma võtaksin koidutiivad ja asuksin elama viimse mere äärde, siis sealgi su käsi juhataks mind ja su parem käsi haaraks minust kinni. Ja kui ma ütleksin: „Katku mind pimedus ja valgus mu ümber saagu ööks!”, siis pimedus ei oleks pime sinu ees, vaid öö oleks nagu päev, pimedus oleks otsekui valgus.” (Ps 139:7-12)\nROKIST JUM JUMA\nKui Jumal annab meile elu, annab Ta meile ka kutsumuse. Mõne inimese kutsumus on nii selge, et sellele viitav anne särab temas juba maast madalast. See on lugu kahest andekast mehest, kelle kutsumuseks on muusika.\nIndrek Patte on siin maailmas veetnud ühtekokku 53 aastat. 47 neist on ta täitnud muusikaga. Kuueaastaselt astus Indrek esimest korda lavalaudadele. Selleks, et sinna jääda.\nVäikeses Antsla linnas oli 70ndate alguses uskumatul kombel koguni neli bändi, ühe neist moodustas Indrek koos oma klassivendadega 1974. aastal. „See sai naljakalt alguse niimoodi, et üks sõber ütles: „Mina mängiks näiteks trummi ja tema on varem natuke bassi mänginud. Ja sina? Sul on kodus klaver – sa võiksid siis klahvpille mängida”,” muheleb ta.\nPärast keskkooli suundus Indrek õppima Tallinna Tehnikaülikooli. Kooli kõrvalt jõudis ta aja jooksul kaasa teha mitmetes bändides. „Esimene tuntum bänd oli Proov 583. Samal ajal hakkasime ansambliga Linnu Tee tegema natuke keerulisemat, kompositsiooniliselt arendatumat muusikat.” Aastail 1987-1988 laulis Indrek Rujas ning 2003. aastast tegutseb ta ansambli Led R ridades.\n„Samal ajal hakkasime ansambliga Linnu Tee tegema natuke keerulisemat, kompositsiooniliselt arendatumat muusikat.“ UUS PROJEKT: JUMAL\n„Eks ma varem käisin ka kirikus ja uskusin Jumalat, aga ma ei olnud ristitud ega kuskil ko-\nTekst Anna Liisa Saavaste Fotod Veiko Ilus\nguduses liige. Olin Jeesusest natuke kaugele jäänud,” tõdeb Indrek. Nagu paljusid, pani teda mõtlema keeruline aeg elus, kui sisemaailm oli haavatud ja välismaailmaga konfliktis. Sel raskel perioodil sattus aeg-ajalt stuudiosse salvestama mitmeid kristlasi, kellega tuli kirikusse ja Jumala juurde tulemine ikka jutuks. „Olin skeptiline küll, aga läksin, ja seal pandi nagu asjad paika. Sain aru, et see on see, mis mind kuhjunud probleemidest päästab.” Aasta oli 2002, kui Indrek hakkas Olevistes teenistustel käima, 2004 sai ta ristimise kaudu koguduse liikmeks. Jumal muudab meid kõiki, nii ka Indrekut. „Mõned asjad muutusid päris järsku, aga mõned asjad on ajapikku paika loksunud. Kõige tähtsam, mille ma hetkega tagasi sain, oli sisemine rahu ning Püha Vaimu ligiolu, rõõm ja armastus. See on pidev protsess – sa annad küll kõik oma tegemised Jumala kätte, aga pead ikka\n5. juuli aastal 1973 oli õnnistatud päevaks ühele Norra perele. Siis nägi ilmavalgust Bård Eirik Hallesby Norheim, tulevane misjonär, pastor, estofiil ning loomulikult – muusik.\nMuusikalised eeskujud: A-Ha, U2, Johnny Cash\n28 Pluss 4 /2012 | www.plussmeedia.ee\nALANI, LAST ROKINI Muusikalised eeskujud: The Beatles, Yes, Genesis, Gentle Giant, Neil Morse, Transatlantic\nise tähelepanelik olema, et mitte astuda teelt kõrvale.\n„Kõige tähtsam, mille ma hetkega tagasi sain, oli sisemine rahu ning Püha Vaimu ligiolu, rõõm ja armastus.“ „CELEBRATION“\n2011. aasta oli Indreku jaoks eriline. Siis nägi ilmavalgust kriitikute poolt kiidetud album „Celebration”. See on vaimulik album ning lauludes olev sõnum on Indreku jaoks väga tähtis. „Ma olen kogenud nii selle plaadi lugude sisselaulmise kui ka esitamise hetkel väga tugevat Püha Vaimu osadust. Kuulasin kord ühte „Celebrationi” jaoks sisse lauldud lugu – ja hakkasin ise nutma. See on kirjeldamatu tunne!”\nTÕMME MUUSIKA POOLE\n„Kui ma olin kuuendas klassis, siis kirjutasin oma esimese loo,” seletab Bård perfektses eesti keeles. See lugu rääkis koolivägivallast ning leidis kõlapinda isegi raadios. Peale tõsiste teemade käsitlemise on Bårdile alati meeldinud panna muusikasse heatahtlikku huumorit. „Ma loodan, et Jumal annab mulle inspiratsiooni igal pool, isegi siis, kui teen nalja.”\n„Ma loodan, et Jumal annab mulle inspiratsiooni igal pool, isegi siis, kui teen nalja.“ BÅRD JA EESTI\nPärast keskkooli oli Bård päris kindel, et läheb õppima arstiks, enne veel aga tahtis ta ühe aasta vältel teha midagi muud. Siis ilmutaski end võimalus tulla Eestisse, et siin kristlikku noortetööd alustada. Aasta oli 1992, kui Bård ja veel kaks Norra noormeest kolisid väikesesse korterisse Mustamäel. „Tulime Eestisse suvel, kui oli tohutult ilus. Sain kohe alguses ka head eesti sõbrad, võib-olla oli see kõige olulisem.” Ühingu Ten Sing raames tehti koolides noortetööd, eesmärgiga olla sild koolist kogudusse. „See aasta Eestis muutis kogu minu elu – sain\nIndreku muusikaga saab tutvuda veebilehel www.myspace.com/indrekpatte\nkoos noortega uuesti avastada lugu Jeesusest. Nägin taas, kui vabastav see lugu on.” Ja Bård läks tagasi kodumaale, et õppida teoloogiat.\n„See aasta Eestis muutis kogu minu elu – sain koos noortega uuesti avastada lugu Jeesusest.“\nKUI KÜLASKÄIKUDEST JÄÄB VÄHESEKS\nSeda lubadust ma ei olnud kahjuks osanud hästi täita – isegi selleks sünnipäevaks olin unustanud lilled osta. Teadsin, et 15 minuti pärast tuleb ta koju – oli vaja midagi teha.” Nii sündiski lugu „Everytime I Tell You”, mille Bård koos Cruxiga Eurolaul 2006 finaalis ette kandis. Ka noortel muusikutel soovitab ta olla julge. „Jumal kutsub meid tegema seda, mida me teeme, võimalikult hästi ja täiega! Olla kristlane tähendab elada Jumala maailmas ja julgeda viibida seal, kus on inimesed.”\nBård sattus Eestisse aastas umbes 4-5 korda, kuid hing igatses enamat. „Mu abikaasa on ka pastor ja me aina mõtlesime ja palvetasime, kas oleks hea minna mõneks ajaks välismaale töötama.” Jõuti otsusele ning 2003. aastal tuli perekond Norheim Eestisse, seekord misjonäridena. Kui küsida, mis võiks iseloomustada kristlase elu, vastab Bård: „Kristlastel on Jeesus. Nende jaoks on see mitte ainult elu tugi, vaid ka elu eesmärk ning elu algus ja elu lõpp. Kui elu läheb keerulisemaks, juhib meid Jumala arm.”\nLILLEDE ASEMEL LAUL\nEestlastest fänne on Bård ehk Reverend B rohkelt kogunud, tehes koostööd Cruxiga. Sel aastal ilmus koostöös Daniel Reinaruga album „Practicing Baptism”. Bård on kätt proovinud isegi Eurovisioonil. „Mu abikaasa sai 30-aastaseks ja ma olin lubanud, et kui Eestisse kolime, siis ostan talle kogu aeg lilli.\nBårdi muusikaga saab tutvuda veebilehel www.cruxmedia.ee/reverend b või Facebooki lehel nimega „Reverend B and Daniel”\nDisciple jagab evangeeliumi, mängides valju metalset muusikat\nTekst Iiris Kohv Foto Disciple Promo\nBändi koosseis: Kevin Young laul Micah Sannan kitarr Israel Beachy basskitarr Trent Reiff trummid\nDisciple külastab meie põhjanaabrit Soomet Maata Näkyvissä festivalil Turkus 17.11.2012.\n30 Pluss 4 /2012 | www.plussmeedia.ee 30 Pluss 4 /2012 | plussmeedia.ee\nDisciple´i kohta öeldakse, et nad teevad puhast raevu vaid kitarri, bassi ja trummidega, aga samas peitub selles kõiges kirglikkus, uudsus ja südamlikkus. Nüüdseks 20 aastat tegutsenud bänd jätkab hea sõnumi kuulutamist just nii, nagu neile meeldib.\n„On imeline kuulda, kuidas sinu muusikal võib olla kellelegi nii suur mõju.“ „Iga kord, kui kirjutame laulu, on meie eesmärk kedagi sellega puudutada. Mitte ainult kadunud hingi, vaid ka usklikke, keda tuleb pidevalt julgustada, juhatada ja karjatada,” räägib Disciple´i laulja Kevin Young. Kristlik hard rocki/heavy metali bänd Disciple moodustati 1992. aastal keskkooli sõpradest ning selle algsest koosseisust on alles jäänud vaid üks – laulja Kevin Young. Aastate jooksul on grupp välja andnud väga erinäolisi ja uuenduslike albumeid, aga sõnum usust ja lootusest selles kannatavas maailmas on nende lugudes püsinud. See puudutab kaasajalgi kuulajate südameid ja kutsub üles meeleparandusele, et tagasi pöörduda Isa juurde.\nKevini sõnul on ta kristlikku rokkbändi tahtnud alati teha, kuna noore teismelisena, kui ta läks läbi rasketest aegadest, muutsid rokk-kontsertidel kuuldud sõnumid Jeesusest tema elu jäädavalt. Tänu oma kogemusele suhtub Kevin bänditegemisse tõsiselt, sest ta teab, et see mõjutab paljusid. „Kord tuli mu juurde üks kutt ja ütles: „Hei! Mina olen isa ja ma kasutasin uimasteid ning olin kadunud. Siis tulin ühele teie kontserdile ning sain innustust, et muuta oma elu. Ma ei tarbi enam narkootikume. Mul on töö ja ma hoolitsen oma naise ning laste eest, mitte ei varasta enam nende tagant.” On imeline kuulda, kuidas sinu muusikal võib olla kellelegi nii suur mõju,” räägib Young innustunult.\nKevin Youngi meelest on kõige olulisem isiklik suhe Jumalaga. Laulja julgustab neid, kes igatsevad Loojat paremini tundma õppida, ning toob huvitava võrdluse: „Kui ma tahaksin kellegi kohta palju teada saada, siis ma ei peaks temaga tingimata vestlema. Aga kui ma soovin kedagi tundma õppida, siis prooviksin temaga rääkida. Alusta suhtlemist Jumalaga ja kuula Teda.”\nTegelikkuses ajame kõik midagi taga ja tunneme, et meie elust on miskit puudu. „Me aina otsime midagi. Keegi ei taha olla näljane. Keegi ei taha olla üksik. Kõik tahavad oma elule eesmärki. Kõik tahavad olla õnnelikud. Keegi ei taha olla viga või õnnetus. Jumal vaatab meid ja lausub tasa, et see, keda otsid, olen MINA!” võtab Young oma mõtte kokku.\n20 aastat tegutsemist\nBänd on oma 20 tegutsemisaastaga jõudnud muusikamaastikul nii mõndagi korda saata ja tundub, et nende hoog ei ole raugemas. Juba selle aasta novembris ilmub nende 10. album „O God Save Us All” (Jumal, päästa meid kõiki), bändil on selja taga edukas tuur Ameerikas ning jõutakse külastada ka meie põhjanaabrit Soomet Maata Näkyvissä festivalil Turkus 17.11.2012. Edukast karjäärist annavad tunnistust võidetud muusikaauhinnad, muuhulgas 2 Dove´i aasta rokkalbumite „Scares Remain” ja „Horseshoes & Handgrenades” eest. Bänd jätkab positiivsuse külvamist ka tulevikus, sest just seda nad Kevin Youngi sõnul ongi tegema kutsutud.\nPlussmeedias uus lühifilm „VALIKUD“ 28.-29. augustil toimusid Haapsalus uue noortefilmi võtted. See oli osa Plussmeedia rahvusvahelisest meediatööst, mil nädalapikkuse laagri jooksul pandi kokku uus ajakiri ja vändati lühifilm. Näitlejaid oli nii Eestist, Soomest kui ka Venemaalt ja film ilmub kõigis kolmes riigis. Lugu räägib õest ja vennast, kes kunagi käisid koos pühapäevakoolis, kuid kelle elud on nüüd läinud väga erinevaid radasid. Poiss veedab aega oma gängiga linna peal hängides ja pättusi tehes. Tüdruk käib kiriku noorteõhtutel ja on oma venna pärast mures. Ühel päeval toimub aga gängi elus muudatus..\nVaata filmi plussmeedia.ee/valikud\n„Kõik tahavad oma elule eesmärki. Kõik tahavad olla õnnelikud. Keegi ei taha olla viga või õnnetus.“\nalbumid What Was I Thinking (1995) My Daddy Can Whip Your Daddy (1997) This Might Sting a Little (1999) By God (2001) Back Again (2003) Disciple (2004) Scars Remain (2006) Southern Hospitality (2008) Horseshoes & Handgrenades (2010) O God Save Us All (2012) Pluss 4 /2012\nAnti r e kl a a m 32 Pluss 4 /2012 | www.plussmeedia.ee\nOktoobrikuu Pluss-ajakiri pealkirjaga "Vabana maailmas" - kas tänapäeva maailmas on meil vabadusest vaid illusioon, noorte enda tunnistused...


Mäletate Janine 'Payne majast'? Viimases videos on ta nüüd 38 ja stardib õmblusteta ülikonnas - Muud\nMäletate Janine 'Payne majast'? Viimases videos on ta nüüd 38 ja stardib õmblusteta ülikonnas\nDemetria McKinney, keda enamus meist tuntakse kui “Payne maja” narkomaanist pöördunud karjäärinaine, pani oma kadestamisväärse kõvera ekraanile, kui ta uues videos poseeris. Ta saab täna 38-aastaseks, kuid McKinney pääseb noorematest inimestest kergesti.\n#kapsatsioon see #tagastuspilt minu jaoks ... #hustle #näitleja #singer #naturalhair #bawdy #driven #Houseofpayne #Saintsandsinners\nPostitus, mida jagas Demetria McKinney (@ demetria4real) 8. juulil 2018 kell 11:21 PDT\nMcKinney tekitas tormi, kui kaamera jäädvustas kõik tema nurgad 360-kraadise manöövri abil. Ta seisis “Musta muusika autasude” taustal ja uimastatud õlarihmaga mustas ülikonnas, mis kallutas tema kõveraid täpselt paremale.\nMusta siduriga palmitanud näitlejanna, kes mängib filmis “Saints & Sinners” “Tamara Calloway”, näitas videos oma mängulist isiksust, kleepides oma keelt välja ja libistades salvestuse ajal erinevatel aegadel küljega pühitud lokke.\n#girlie hetk #pressi tehes! #sundress #lips #BlackMusicHonors #singer #näitleja #slay #nashville\nPostitus, mida jagas Demetria McKinney (@ demetria4real) 15. augustil 2018 kell 12:49 PDT\nKUIDAS KÕIK KASUTAB?\nVaatamata hõivatud ajakavale laulja ja näitlejana ning lisaks sellele, et ta on ka üksikemana, tunnistab McKinney tasakaalu saavutamise olulisust:\n2017. aasta intervjuus Chicago Kaitske, kui ta oli muusikalisel ringreisil, nõustas näitlejanna “Ebausk”:\n'See on naljakas; see on lihtsalt tunnistus sellest, mis Jumala ajal teie jaoks on. See seisneb ka selles, et asjade pärast ärrituda ega neile stressi pöörata - see on inimene. Kuid sa pidid mingil viisil laskma asjadel minna. ”\n#BlackMusicHonors #RepostSave @dallasthestylist with @repostsaveapp ・ ・ ・ Lil press press @ demetria4real Dress & Kimono: @lgestylestudio Shoes: @stuartweitzman #wardrobestylist #atlantawardrobestylist #fashionckstylede #womensfestivale\nPostitus, mida jagas Demetria McKinney (@ demetria4real) 16. augustil 2018 kell 9.59 PDT\nMIDA MCKINNEY ÕPPIS MUUSIKA LEGENDIST, MICHAEL JACKSONIST?\nRääkides lähemalt sellest, kuidas ta säilitab tasakaalu oma karjääri ja isikliku elu vahel, selgitas McKinney:\n“Mul oleks tõesti tore see parukas maha võtta ja istuda peatoele, justkui see oleks mu parim. … Aga need hetked, kus ma harjumuspäraselt suutsin välja jalutada, otsides igasuguseid võimalusi, olles igasuguseid viise ja käitudes avalikult tobedalt, pean ma seda teadma. Selle tagajärgede mõistmiseks ja kõige sellega, mis kuulsusega kaasneb, tuleb ka tagajärg. Selle ümber ei saa kuidagi olla. Michael Jackson elas sel põhjusel väga eraelu. Beyoncé on oma elu suhtes privaatne põhjusel, et soovite ikkagi kaitsta neid asju, mis on teie jaoks ülitähtsad. '\nJa “Lihtne” laulja teab, millest ta räägib. Ta on hoidnud oma 19-aastase poja avalikkuse kontrolli alt eemal, postitades temast harva sotsiaalmeedias fotosid ja videoid.\n# ilovethisman Minu lil poiss on kõik üles kasvanud. # mu süda #minime #mom #firstlove #proudmom @yung_nike_slide p.s. Miks ta teeb seda oma silmaga ?! #lol Ta lihtsalt ei lase mul olla tore !!!! #silly\nPostitus, mida jagas Demetria McKinney (@ demetria4real) 8. augustil 2018 kell 19:35 PDT\nMIDA JAGAB MAAILMAga?\nPrivaatsus on sellest hoolimata McKinney alati olnud avatud võitluste kohta, mis viisid ta eduteele eesmärgiga julgustada oma fänne ja teisi noori tüdrukuid. Alates kasuisa seksuaalsest ahistamisest kuni kodutuna ja poiss-sõbra poolt füüsiliselt väärkohtlemiseni teab “Bobbi Kristina” staar, mida on visadust ja ülesaamist.\nKuna ta on mänginud filmis “The Paynes” “Janine”, ta on osalenud teistes lavastustes ja muusikukarjäär on taastunud, on Demetria McKinney jaoks vaid lähtepunkt.\nPealkiri sellest .... #dreaminblack #BlackMusicHonors #naturalhair #protectivestyle #slay\nPostitus, mida jagas Demetria McKinney (@ demetria4real) 18. augustil 2018 kell 11:02 PDT\nPalju õnne sünnipäevaks McKinney!\nangela simmons bikiinid\nMatthew gubleri maalid


Kasiinomängud – Vikipeedia\nKasiinomängud on mängud, mida mängitakse kasiinos.\nKasiinomängus teevad mängijad panuseid mitmele juhuslikule arvule või arvude grupile, asetades mängumärgid vastavale mängulaual asuvale alale. Kasiinomänge pakub ka internetikasiino, juhul kui seadusandlus neil sellist teenust pakkuda lubab. Kasiinomänge saab mängida ka väljaspool kasiinot meelelahutuseks, selleks on mänguautomaadid, mis jäljendavad hasartmänge, kuid neis ei ole võimalik rahalisi ega muid auhindu võita.\n1 Kasiinomängude kategooriad\n2 Tavalised lauamängud\n2.2 Täringumängud / klotsidega mängud\n2.3 Juhuslikud numbrid\n3 Tavalised mittelauamängud\n3.1 Mängud automaatidel\n3.2 Juhuslikud numbrid\n4 Maja eelis mängija suhtes\nKasiinomängude kategooriad[muuda | muuda lähteteksti]\nKasiinomängud jagunevad kolme peamisse kategooriasse: lauamängud, elektroonilised mänguautomaadid ning juhuslike numbritega pileteid kasutavad mängud, nagu näiteks Keno. Mänguautomaadid (kutsutakse ka "slotid") ja pachinko masinad on tavaliselt mõeldud korraga ühele mängijale kasutamiseks ega vaja kasiinotöötajate abi mängu läbiviimisel. Juhuslike numbritega mängud põhinevad juhuslike numbrite valikul kas arvuti või muu hasartmängu läbiviimise vahendi poolt. Juhuslike numbrite valikuga mänge võidakse mängida mängulaual (näiteks rulett), või on vaja mängimiseks osta vastav kaart või pilet (näiteks Keno või Bingo).\nTavalised lauamängud[muuda | muuda lähteteksti]\nKaardimängud[muuda | muuda lähteteksti]\nTäringumängud / klotsidega mängud[muuda | muuda lähteteksti]\nJuhuslikud numbrid[muuda | muuda lähteteksti]\nTavalised mittelauamängud[muuda | muuda lähteteksti]\nMängud automaatidel[muuda | muuda lähteteksti]\nMaja eelis mängija suhtes[muuda | muuda lähteteksti]\nKasiinomängud pakuvad tavaliselt ette teada (pikaajalist) eelist kasiinole ehk "majale" ning kliendile pakutakse samal ajal lühema aja jooksul tehtavaid suuremahulisi väljamakseid. Mõnedes kasiinomängudes omab oskus suuremat kaalu kui teistes, kusjuures mängija teeb ise oma otsused edasise tegevuse kohta; selliseid mänge kutsutakse inglise keeles random with a tactical element (juhuslike tulemustega, taktikalise elemendiga mängud). Kuigi oskusliku mänguga on võimalik "maja eelist" vähendada on siiski väga harv juhus, et mängijal on piisavalt teadmisi selleks, et kasiinomängudes oma eelist "maja" suhtes parandada (ingl house edge või house vigorish). Taolised oskused tulevad aastatepikkuse treenimise järel kusjuures eelduseks on väga hea (numbri-) mälu ja/või suurepärast visualiseerimise võimet mida läheb vaja näiteks ruletis ketta ja kuuli liikumise vahemaa läbimiseks kulunud aja jälgimisel.\nMängija kehvem seis "maja" suhtes tuleneb sellest, et kasiino ei maksa võitvaid panuseid välja reaalsete koefitsientide järgi (true odds), mis põhinevad sellel, millise tõenäosusega üks või teine sündmus toimub/toimumata jääb. Näiteks: kui mängus panustatakse vaid ühe täringuveeretuse tulemusele oleks reaalne võidukoefitsiendi järgi väljamakse 5 x panustatud summa kuna on vaid 5:1 võimalus ühe numbri tulekuks. Samas maksab kasiino võitva panuse välja suhtega 4:1 (4 x panustatud summa).\nMaja eelis mängija suhtes (house advantage ehk HE, tuntakse ka kui vigorish) defineeritakse nii: kasiino eeldatav kasum mida väljendatakse protsentides mängija esialgse panuse suhtes. (Sellistes mängudes nagu Blackjack või Spanish 21 võib lõplik panus olla mitmeid kordi suurem esialgsest panusest, juhul kui mängija duubeldab või splitib).\nNäide: Ameerika rulett, kus kasutatakse kahe nulliga ketast (0, 00) ning 36 numbrit (18 punast ja 18 musta). Kui mängija panustab $1 punasele värvile on tema võiduvõimalus $1 võita 18/38 ja tema võimalus $1 kaotada on sel juhul 20/38.\nMängija eeldatav kasum (expected value ehk EV) = (18/38 x 1) + (20/38 x −1) = 18/38 – 20/38 = -2/38 = -5,26%. Seega, on "maja" eelis mängija suhtes 5,26%. Peale 10 mänguringi kus igal korral on panuseks $1 oleks maja teoreetiline kasum mängija pealt 10 x $1 x 5,26% = $0,53. Loomulikult ei ole kasiinol võimalik võita täpselt 53 senti – see number näitab kasiino teoreetilist kasumit mängija kohta juhul kui mängijaid oleks miljoneid ning nad kõik panustaksid 10 mänguringi $1 panusega.\n"Maja" eelis varieerub kasiinomängudes päris palju ning see sõltub mängust. Kenos võib "maja" eelis olla kuni 25%, mänguautomaatidel kuni 15%, samal ajal kui enamusel Austraalia Pontooni mängudes on "maja" eeliseks 0,3–0,4 %.\nRuleti mängu "maja" eelise arvutamine oli ülimalt lihtne harjutus kuid näiteks teistes mängudes ei ole see tavaliselt üldse nii lihtne. Selleks, et ülesannet lahendada peaks seda tegema arvutisimulatsiooni ja/või kombinatoorika analüüsi kasutades.\nMängudes, kus oskuste osa loeb rohkem, nagu näiteks Blackjack või Spanish 21 määratakse "maja" eelis mängija suhtes kui optimaalse mängu tulemus (ilma, et arvesse oleks võetud arenenumaid tehnikaid nagu näiteks kaardilugemine), esimese jaotuse järel mis kaardikingast (shoe ehk kaarte koos hoidev plastikust kest, millest neid mängijatele jagatakse) jagatakse. Kõigi optimaalsete mängude kogu kuidas mingit kindlat "kätt" mängida tuntakse "basic" strateegiana ja see sõltub suurel määral kasiino seatud spetsiifilistest mängureeglitest ning kasutatavate kaardipakkide arvust. Headel (kliendi jaoks) Blackjacki ja Spanish 21 mängude "maja" eelis on alla 0,5%.\nStandardhälve[muuda | muuda lähteteksti]\nÕnnefaktori osa kasiinomängudes väljendatakse standardhälbena (standard deviations (SD)). Lihtsas mängus nagu näiteks rulett, arvutatakse standardhälvet binoomjaotust (binomial distribution) kasutades. Binoomjaotuses on standardhälve (SD) = sqrt (npq ), kusjuures n = mängitud jaotuste arv, p = võitmise tõenäosus ja q = kaotamise tõenäosus. Binoomjaotus oletab, et ühe ühiku võitmise tõenäosust väljendatakse 1-ga ja kaotuseid 0-ga, selmet arvestada kaotust −1-na kuna see kahekordistab võimalike tulemuste ulatust. Seda enam: juhul, kui me panustame mänguringi jooksul ühe ühiku asemel 10 ühikut, suureneb võimalike tulemuste ulatus kümnekordselt. Seega,\nSD (rulett, even-money panus) = 2b sqrt(npq ), kus b = samasuur panus mänguringi kohta (flat bet per round), n = mänguringide arv (number of rounds), p = 18/38, ja q = 20/38.\nNäiteks, pärast 10 mänguringi, kus olete panustanud $1 ringi kohta on standardhälve 2 x 1 x sqrt(10 x 18/38 x 20/38) = $3.16. Pärast 10 mänguringi on eeldatav kaotus 10 x $1 x 5,26% = 0,53 dollarit. Nagu näete, on standardhälve tihtipeale samas suurusjärgus nagu eeldatav kaotus (expected loss).\nUlatuseks on kuuekordne standardhälve: kolm üle keskmise ning kolm alla keskmise. Seepärast on pärast kümmet mänguringi, kus igas on panustatud $1 sinu tulemus kusagil -$0.53 – 3 x $3.16 ja -$0.53 + 3 x $3.16, ehk -$10.01 ja $8.95 vahel. (Ikkagi on 0,1% tõenäosus, et sinu tulemus ületab 8,95 dollari kasumi ning 0,1% tõenäosus, et sa kaotad rohkem kui 10,01 dollarit.) See näitab kuidas õnne osa on võimalik koguseliselt mõõta; me teame, et kui kasiinosse läheme ja panustame terve õhtu jooksul $5 mänguringi kohta, ei lahku me kasiinost 500 dollariga taskus.\nStandardhälve Pai Gow pokkeris on kõigist kasiinomängudest kõige väiksem. Paljudel mängudel, eriti mänguautomaatidel on väga suured standardhälbed. Potentsiaalsete väljamaksete suurenemisega kaasneb ka standardhälbe kasv.\nKuna mänguringide arv muutub suuremaks, ületab eeldatav kaotus ühel hetkel standardhälbe ja seda mitmekordselt. Valemist näeme, et standardhälve on võrdeline ruutjuurega mängitud mänguringide arvu kohta ning samal ajal kui eeldatava kaotuse arv on võrdeline mängitud mänguringide arvuga. Mida suuremaks muutub mänguringide arv, seda kiiremini kasvab eeldatava kaotuse suurus. See ongi põhjuseks miks mänguril ei ole võimalik pikemas perspektiivis võitvaks mängijaks jääda. See, mis hasartmängijaid segadusse ajab ning neid suurest kasumist unistama paneb, on just nimelt suur lühiajalise standardhälbe suhe eeldatavasse kaotusse.\nKasiino jaoks on tähtis teada kõigi oma mängude "maja" eeliseid ja variatsioone. "Maja" eelis ütleb neile millist kasumit nad käibest protsentuaalselt teenivad ning variatsioon ütleb neile kui palju neil on vaja kassas raha, et katta võimalikud võidusummad mida võib väljamaksmisel vaja minna. Matemaatikuid ja programmeerijaid, kes sellist tööd teevad, kutsutakse õnnemängude matemaatikuteks ja hasartmängu analüütikuteks (gaming mathematicians / gaming analysts). Kasiinodel ei ole firmas selle ala eksperte, seega ostavad nad analüüsitöö sisse näiteks sellistelt selle ala ekspertidelt nagu Mike Shackleford, kelle hüüdnimeks on "Wizard of Odds".\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kasiinomängud&oldid=5823583"


Lennupiletid Jasper (Amerika Ühendriigid (USA))-s, odavad lennupiletid Jasper (Amerika Ühendriigid (USA)) / Tickets.ee\nLennupiletid järgnevasse sihtkohta: Jasper, Amerika Ühendriigid (USA) kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid > Amerika Ühendriigid (USA) > Jasper\nLennupiletid linna Jasper (APT)\nBroneerige internetis kõige soodsamad piletid linna Jasper. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad pakkumised ning saate kergesti osta lennupiletid linnast Jasper. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid linnast Bridgeport.\nLisaks saate meie kodulehel alati kontrollida aktuaalset lendude reisigraafikut linna Jasper, Amerika Ühendriigid (USA) ükskõik millisest lennujaamast maailmas ning tutvuda allahindluste, kampaaniate ja viimase hetke pakkumistega kodust väljumata, et soetada lennupileteid sobivale reisile.\nKui palju maksab lennupilet linna Jasper\nLennupiletite hind linna Jasper linnast Bridgeport sõltub päevast, kuust ning väljalennu ajast, kuid ka lennufirmast. Me võrdleme hindu otsereisidele ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma pakkumiste seast. Kasutage lennupiletite otsingut, et kontrollida hindu ning väljalennu kuupäevi teie linnast.\nKui mitu lennujaama on linnas Jasper? Millised lennujaamad on linnas Jasper?\nLinnas Jasper on järgnevad lennujaamad: Marion County.\nPopular flight destinations to Jasper and back\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 2109294678


Hyperloopi reisikapsli disainikonkursi võitsid MIT tudengid | Digigeenius\nHyperloopi reisikapsli disainikonkursi võitsid MIT tudengid\nElon Muski välja mõeldud Hyperloopi transpordisüsteem muutub iga kuuga aina reaalsemaks. Kui esimesed firmad tahavad hakata selle jaoks varsti vajalikke radu ehitama, siis SpaceX korraldas tuleviku transpordisüsteemi kapsliledisaini leidmiseks konkursi. Parima kavandi auhind läks Massachusettsi tehnoloogiainstituudi tudengite võistkonnale.\nTexase A&M ülikoolis korraldatud konkursist võttis osa enam kui 115 inseneridest koosnenud võistkonda. Kõigil paluti esitada oma nägemus Hyperloopi reisikapslist ja kavandeid hindasid eksperdid SpaceX-ist, Teslast ja A&M ülikoolist.\nMIT tudengite poolt disainitud ja konkursi võitnud kapslit katabsüsinikkiudja polükarbonaatning selle eeldatav kaal on250 kg. Kapslit hoiab raja kohal 15 mm kõrgusel hõljumas 20 neodüüniummagnetit. Ohu korral suudab kapsel end ise peatada ja vajaduse korral rattaid kasutades reisijad aeglaselt ohutusse kohta toimetada.\nKoos võitjatega pääsesid konkursil edasi veel 21 võistkonda. Kõiki neid kapsleid plaanitakse sel suvel Californiasse ehitataval 1,6 km pikkusel SpaceX-i testrajal katsetada.\nKonkursil pidas kõne ka Elon Musk ise, kes jagas oma rõõmu, et Hyperloop on saamas reaalsuseks. "Ma arvan, et niipea kui [Hyperloop] kuskil valmis ehitatakse ja inimesed näevad, et see tõesti töötab, levib see üle kogu maailma,"ütles Musk.\nMärksõnad: arendus, hyperloop, inseneriteadus, Massachusettsi tehnoloogiainstituut, teadus, tulevik, ülikool


Itella ostab SmartPOSTi pakiautomaatide võrgu - Logistikauudised\nEestisse pakiautomaatide võrgustiku loonud SmartPOST sõlmis müügitehingu Soome logistikafirmaga Itella Corporation siinse võrgustiku müügiks.\nSmartPOST plaanib edaspidi keskenduda oma põhitegevusele - pakiautomaatide terviklahenduste tarkvara- ja riistvara arendamisele ning nende müügile välisriikidesse, teatas ettevõte.\nViimase kahe aastaga Eestisse rajatud pakiautomaatide võrgu omanikuks saab Itella, kellele läheb üle SmartPOSTi kaubamärgi kasutusõigus Eestis. Samuti jätkavad Itella koosseisus tööd pakiautomaatide teenuse pakkumisega seotud SmartPOSTi töötajad. Itella jätkab Eestis pakiautomaatide võrgu teenuse pakkumist firmas OÜ Itella SmartPOST.\nSmartPOST rõhutab, et klientidele ning koostööpartneritele ei muutu tehinguga midagi – pakiautomaadid töötavad edasi nagu seni ning asjaolu, et Eesti pakiautomaatide uueks omanikuks saab Itella, tähendab, et areng Eestis võib jätkuda veelgi suurema kiirusega\nEttevõtte nõukogu liikme Peep Kulla sõnul on ettevõtte juhtkond täitnud oma esimese eesmärgi ja tõestanud Eesti põhjal oma äriidee edukust.\n"Logistikateenustest loobumine ja ekspordile keskendumine on meie plaanitud samm. Eestis pakiautomaatide võrgu loomise peamine eesmärk oli meie ekspordiplaanide toetamine ja tänaseks on see eesmärk täidetud. Eesti pakiautomaatide võrk on väga edukalt käivitatud ning see on peamine meie tehnoloogia müügiargument välisturgudel. Pärast pakiautomaatide võrgu müümist Itellale, saame seda endiselt demonstreerida oma tehnoloogiaostjatest klientidele,“ rääkis Kuld.\n„Itellal on juba praegu hea positsioon Itella Logistics OÜ ja Itella Information ASi pakutavate teenuste näol. SmartPOSTi tehingu kaudu lisanduv jaeklientidele suunatud pakisaatmisteenus on heaks täienduseks juba pakutavale. Tehingu järel saab Itellal olema Eestis umbes 170 töötajat,“ kommenteeris tehingut Itella ekspress- ja pakiteenuse valdkonna direktor Aku Happo.\nItella vedas pakimaatide võrgu veerandi võrra suuremaks


Autorent puuetega isikutele. Käsijuhtimisseadis – nautige liikumise vabadust!\nAutorent puuetega isikutele. Käsijuhtimisseadis – nautige liikumise vabadust.\nÄrge laske oma puudel piirata reisiplaane. Ainuüksi füüsiline puue ei tähenda, et te ei saa nautida isikliku auto rentimise vabadust.\nNüüd on ka puuetega inimestel võimalik rentida autot Eestis ja Balti riikides. Sixt autosid, millel on käsijuhtimisseadis.\nKäsijuhtimisseadist on lihtne paigaldada ja kasutada igas automaatkäigukastiga autos. Tänu seadmele võib juht, kellel muidu oleks jalgade abil sõitmine raskendatud, juhtida autot ja kasutada gaasi ja piduri vajutamiseks ainult käsi.\nKäsijuhtimisseadise broneerimiseks helistage palun +372 6058148 või saatke e-mail [email protected] Käsijuhtimisseadise saadavuse kohta saate infot ainult telefoni või e-maili teel.\nNautige sõitu – mmeie hoolitseme teie ohutuse eest!\nPalun pange tähele, et käsijuhtimisseadist on võimalik paigaldada ainult automaatkäigukastiga autodesse. Hetkel pakume ühte tüüpi käsijuhtimisseadist ning seega palume hinnata teil oma sõiduvõimet antud seadisega.\nPalun vaadake videot meil saada olevast käsijuhtimisseadisest ja selle seadise abil sõitmisest.\nErinevaid auto marke ja mudeleid automaatkäigukastiga, millele saab paigaldada käsijuhtimisseadise\nVastavate teadmiste ja väljaõppega personali, kes varustab auto vastavate seadistega ning aitab teid mugavalt autosse\nAuto kohaletoimetamist teie poolt valitud ajal valitud kohta\n24/7 abi telefoni teel või vajadusel ka kohapeal\nKäsijuhtimisseadis. Autorent puuetega isikutele.\nHelistage: +372 6058148\nKirjutage: [email protected]\nBroneerides pidage palun meeles, et käsijuhtimisseadist saab paigaldada ainult automaatkäigukastiga autodele. Sixti meeskond vastutab seadise paigaldamise eest teie poolt valitud sõidukisse ning vajadusel aitab ka pagasi paigutamisel ja teid mugavalt autosse. Antud teenus on saadaval ilma igasuguse lisatasuta! Sixt paigaldab seadise rendiks valitud autosse. Teenus on saadaval puuetega inimestele, kes saavad sõita autoga käsijuhtimisseadise abil ja kellel on kehtiv juhiluba. Kehtivad Sixti üldised renditingimused.\nKäsijuhtimisseadis on kaasaegne ja mugav seade, mis võimaldab valmistada auto sõitmiseks ette lihtsalt ja kiirelt. Käsijuhtimisseadise kasutamine on palju lihtsam juhil, kellele valmistaks probleeme jalgadega gaasi ja piduri kasutamine. Käsijuhtimisseadise eemaldamine on lihtne, kui tekib soov anda juhtimine üle füüsilise puudeta inimesele.


14:39 24. Oktoober 2020\n12:30 20.06.2019 lühendatud link\nTALLINN, 20. juuni — Sputnik. Kultuuriminister Tõnis Lukas tegi valitsusele ettepaneku lisada istungi päevakorda täiendav punkt, millega Kultuuriministeerium teeb valitsusele ettepaneku suurendada toetusmeetme Film Estonia mahtu ühekordselt kuni 5 miljonit eurot seoses filmistuudio Warner Bros. Entertainment Inc. filmi "Tenet" võtetega Eestis, edatas valitsuse kommunikatsioonibüroo.\nAudiovisuaalsektori välisproduktsioonidele suunatud tootmistoetuse tagasimaksefondi loomise kiitis valitsus heaks 2016. aastal kui majandust elavdava toetusmeetme.\nSummat ei maksta tagasi enne, kui filmitegijad esitavad täpsed kulud, mis Eestis on tehtud. Tagasimakse eeldus on, et filmiprojektis kasutatakse Eesti filmitegijaid, näitlejaid ja tootmisbaasi, tegemist peab olema Eesti looga või peab Eesti olema filmis kujutatud kui loo sündmuspaik. Kui need tingimused pole täidetud, siis hilisemat tagasimakset tootjale ei toimu.\nTagasimaksefond on maailmas väga levinud ja selle loomisel arvestati rahvusvahelise praktikaga. Filmitööstust toetavad sarnasel põhimõttel peaaegu kõik Euroopa Liidu liikmesmaad, samuti Põhja- ja Lõuna-Ameerika riigid.\nTallinnast sai tänavu filmikompanii Warner Bros tuntud režissööri Christopher Nolani uue linateose, tööpealkirjaga "Tenet" võttepaik. Filmi sündmustik tiirleb "ülemaailmse spionaaži ümber". Filmi esilinastus on kavandatud 2020. aasta 17. juulile.\nTallinna linnapea Mihhail Kõlvart rääkis eksklusiivintervjuus Sputnik Eestile oma suhtumisest Hollywoodi võttegrupi ultimaatumitesse, mis esitati läbirääkimistel Tallinna tänavate sulgemise üle. Hollywoodi võttegrupi katsed Tallinnale oma tingimusi ette kirjutada ei vii kuhugi, ütles linnapea Mihhail Kõlvart.\nMihhail Kõlvart: Hollywoodi ultimaatumid siin ei maksa >>\nLaagna tee, Tallinn, Eesti, Hollywood, film