KUIDAS VABANEDA TORKEST KURGUS - HAIGUSED\nKuidas vabaneda koomast kurgus kodus\nKes meie seas ei tundnud kurgu koomas, mis on võimatu neelata või köha? Kõige sagedamini esineb see nähtus tugeva emotsionaalse kogemuse - stressi, hirmu, hirmu, pisarate, tagajärjel. Reeglina kaob enamasti torkekiht mõnda aega pärast häire põhjuse eemaldamist. Kuid mõnikord viibib ja piinab inimene mitu päeva või kuud. Sellisel juhul peate otsima ebamugavuse põhjust ja olukorrast väljapääsu.\nKõrvalekalle kurgus on kaasas täiendavad sümptomid, inimene ei saa normaalselt süüa, hingamine on mõnikord raske. Sageli on kurgus koomast kuivus, põletamine, janu, kõdistamine. Mõnikord muutub isegi hääl. Aga kust see ühekordne tuli ja millisel põhjusel see meie kurgus tekib?\nPsühholoogiline põhjus. Nagu märgitud, esineb neuroloogilistel põhjustel kõige sagedamini torkekiht. Tugeva emotsionaalse murrangu ja kogemuse - eksami, intervjuu, avaliku kõne - tõttu võib inimene kurgus kinni jääda. Koos üksikisikuga võivad käed higistada, ta väriseb, pea on ketrus, ta on haige. Kõik need sümptomid kaovad pärast ärritava aine kadumist. Kui inimene kogeb kurgus mingit pingelist olukorda, peaks ta suutma ennast rahustada - hingamisõppused ja autoõpe. Sageli tekib neelu neuroosi tõttu kõri tükk. Sel juhul on hädavajalik, et näete neuroloogi.\nOrofaründi tervis. Teine tavaline ebamugavustunne kurgu piirkonnas võib olla mitmesugused infektsioonid ja bakterid. Peamised haigused, mis võivad põhjustada kooma tunnet, on kurguvalu, bronhiit, farüngiit, larüngiit ja tonsilliit. Kui infektsioon või bakter siseneb kõri ja kõri, algab põletikuline protsess. Tonsillid, mandlid võivad paisuda, tekitades ebamugavustunnet ja kurguses “midagi ekstra”. Sageli muutub haigus ägedaks, kui põletik muutub mädanevaks. Valged mullid, millel on mäda, on samuti väga olulised ja neid tuntakse torkes. Sel juhul määrab pesemine ja soojenemine ENT spetsialisti poolt. Kodus on vaja regulaarselt haarata erinevaid desinfektsioonivahendeid ja põletikuvastaseid lahuseid.\nKilpnääre. Teist meditsiinilist põhjust, mille tõttu kõri on ühekordne, võib nimetada kilpnäärme probleemiks. Mõned kilpnäärmehaigused on seotud ka võõrkilpide tundlikkusega kõri, näiteks nodulaarse struuma. Siiski tuleb märkida, et sel juhul ei ole patsiendil neelamisprobleeme.\nVälised tegurid. Mõnikord tekib ärritus väljastpoolt. Näiteks kui sa sõid midagi tahket, mitte närimist toitu hästi. Sageli on kurk liiga kuuma põletamise tõttu kahjustatud. Mõnikord võib põletamine olla keemiline - kui sa jõid klaasi tugevat alkoholi ühes käes. Sellisel juhul võib kahjustatud limaskesta põletada. Ja kui infektsioon satub avatud haavasse, siis on olemas pustulid, mis võivad põhjustada ka torkehaigust. Mõnikord võib kurgus põletada, kui võõrkeha selles on kinni jäänud. Tavaliselt tulevad nad arsti juurde koos kala luuga, mida on väga raske välja tõmmata. Nendes olukordades on ette nähtud antibiootikumid, mis pärsivad põletikulist protsessi, loputamist ja säästvat dieeti - mitte midagi külma, kuuma, hapu ega vürtsikat.\nOn mõistlik märkida, et pärast põhjuse väljaselgitamist peate järgima arsti juhiseid. Aga kuidas mõista, et torkekonks on haiguse tagajärg?\nMillisele arstile pöörduda, kui kurgus on ühekordne\nKui kurgu ühekordne esinemine on sagedane või püsiv, tuleb teha palju teste ja paljud arstid külastavad, kes määravad ebamugavuse tõelise põhjuse.\nEsiteks peate terapeutile pöörduma. Ta määrab täieliku vereloome- ja uriinianalüüsi, biokeemilise vereanalüüsi. Vastavalt selle tulemustele on võimalik hinnata, kas kehas on põletikulisi protsesse.\nENT arst uurib hoolikalt suuõõne, lümfisõlmi, kõri, mandleid ja sidemeid.\nEndokrinoloog saadab kilpnäärme ultraheli ja pakub oma hormonide sisu teste.\nTeile võib viidata gastroenteroloogile, sest mõned seedetrakti haigused võivad kaasneda kurguga. Kuid sel juhul tunnete kõhuvalu ja happe maitset.\nKui kurguga kaasneb pearinglus keerates, võidakse paluda teil teha emakakaela selgroo, CT-skaneerimine või magnetresonantstomograafia. Nende testide tulemustega lähete seljaajuarsti juurde.\nLoomulikult peate kohtuma neuroloogiga. Mõnikord võib närimiskumm olla närvisüsteemi häire tulemus. Tavaliselt tekib sel juhul ühekordne kurgus, kui aastaajad ja ilmastikupiirkonnad muutuvad.\nMõnikord saad saata kohtumise onkoloogile. Kuid ärge muretsege, seda tehakse nagu profülaktikaks, et kindlasti onkoloogia välistada. Tõepoolest, mõnikord võib kurguvalu põhjustada kasvaja kõhunäärme - pahaloomulise või healoomulise - kasvu.\nKui ilmset põhjust ei ole tuvastatud, saadetakse patsient psühhoterapeutile. Tõenäoliselt on kooma moodustumine kurgus seotud psühhosomaatiliste aspektidega. Sellisel juhul nähakse ette rahustid ja rahustid.\nKuidas vabaneda ühekordsest kurku rahvahooldusvahenditega\nOn mitmeid tõestatud viise, kuidas aidata kaotada kõriõõne kodus. Kõige tõhusam vahend on erinevad kurgid. Nad kõrvaldavad põletiku fookuse, leevendavad limaskestasid, leevendavad turset ja takistavad haiguse arengut.\nEt vabaneda nakkusest kurgus, peate valmistama järgmise keetmise. Supilusikatäis kummelit ja sama palju saialillit tuleb valada klaas keeva veega, katta tihedalt ja mähkida. Jäta tund aega. Rohu võib olla nii värske kui ka kuiv apteek. Keedetud puljong tuleb filtreerida ja veega lahjendada. See tähendab, et peate 5-6 korda päevas kuristama, kasutades korraga umbes kolmandikku klaasist. Kummel leevendab limaskesta ja leevendab ärritust ja punetust. Calendula annab antibakteriaalse toime.\nLoputada merevees. Selleks võtke klaas vett, lisage kolmandik teelusikatäis soola, näputäis sooda ja paar tilka joodi. Segage ja loputage seda vedel kurku mitu korda päevas.\nKurk võib olla kurnatud eukalüptiga. Selleks valage kaks supilusikatäit münti liitri keeva veega ja küpseta madalal kuumusel. Siis tuleb puljong kuumust eemaldada, nõuda veel tund aega ja tüve. Keeda koos ettevalmistatud preparaadiga vähemalt kolm korda päevas. Piparmünt annab leevendust ja leevendab valulikke sümptomeid.\nÕunasiidri väga tõhus loputuslahus. Lisage tl äädikat klaasile sooja veega.\nSa võid ka suhelda peedikoostisega. Selleks peavad peet lihvima riivitud ja pigistama mahla. Klaasile vett tuleb lisada paar supilusikatäit värsket peedi mahla. Gargle seda ühendit 4-5 korda päevas.\nÄrge unustage lihtsalt nakkuste vastaseid ravimeid. Gargles koos furatsilinom ja chlorophilipt täiesti ohutu. Neid tööriistu saab kasutada ka väikestele lastele ja rasedatele naistele.\nSuurepärane looduslik bakteritsiidne aine on taruvaik. Sellest peate valmistama keetmise ja kuristama neid kolm korda päevas.\nKui soovid vabaneda kooma ebamugavast tundest, on oluline mõista, et peate oma elu paremaks muutma. Suitsetamine puudub - see kutsub esile kopsu ja suu haiguse. On oluline süüa õigesti, süües piisavalt vitamiine ja mineraale. Sagedamini värskes õhus ja piisavalt magada. Kui teil tekib sageli stressi ja tundeid, kõrvaldage ärevuse allikas. Kui see ei ole võimalik, proovige oma suhtumist muuta. Kas see, mida te muretsete, võib olla teie tervise väärt?\nMõnikord võib valetamisel tekkida kurk. Psühholoogiliselt ei aktsepteeri valeandmeid, mida üritate vestluspartnerile edastada. Seetõttu on parem olla aus ja siiras. Ja siis ei käi sinu torkekogus.


Linnaraamatukogus avatakse näitus „Mänguasjamuuseum loeb!“ – Ajakiri Lasteaed\nLinnaraamatukogus avatakse näitus „Mänguasjamuuseum loeb!“\n9. märts 2016 by Ülle Tõnumaa\nTartu Mänguasjamuuseum avab 8. märtsil Tartu Oskar Lutsu nimelise linnaraamatukogu laste- ja noorteosakonnas näituse MÄNGUASJAMUUSEUM LOEB!\nNäitusel on välja pandud raamatud, mis on sündinud erinevate Eesti kirjastuste ja mänguasjamuuseumi koostöös ning milles on juttu mängimisest, mänguasjadest ja muidugi ka Tartu Mänguasjamuuseumist. Lisaks raamatutele saab näha arvukalt selliseid põnevaid mänguasju, keda pole näitustel kunagi varem eksponeeritud, nende hulgas ka teatris näitlejana töötanud karu Lillekäppa ning salapärast tumedasilmset teatrivaimu.\nRaamatukogu laste- ja noorteosakonna juhataja Ädu Neemre sõnutsi on tegemist väga mängulise ja hariva väljapanekuga, kus saavad kokku reaalsus ja fantaasia. „Vanad mänguasjad ja trükitud tekstid moodustavad koos omapärase koosluse, mis pakub nii silmailu kui ka äratundmist ja edasimõtlemist,“ lisas Neemre näitusega lähemalt tutvudes.\nNäitus jääb avatuks kuni aprilli lõpuni ning seda saab vaadata raamatukogu lahtiolekuaegadel esmaspäevast reedeni kell 9-20 ning laupäeviti kell 10-16.\nTartu Mänguasjamuuseum ja Teatri Kodu asuvad Tartu vanalinnas Lutsu tänaval ja on aastaringselt avatud kolmapäevast pühapäevani kell 11-18. Lisainfot näituste ja õpitubade kohta leiab aadressilt www.mm.ee või telefonil 7461 777.\nJääkaru päev Narvas viib arktiliste karude mured piirilinna elanikele lähemale\nLastefond aitab üliharuldase geenihaigusega pisitüdrukut


Aed: Turbas Moss Vermikuliit - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Turbas Moss Vermikuliit\nTurba sammal ja vermikuliit kasutatakse laialdaselt universaalsel pinnasel ja paljudes spetsialiseerunud kasvukeskkondades. Nad mõlemad aitavad kaasa poorsusruumide suurusele kasvukeskkonnas, suurendades õhuhulka taime juurte ümber. Potted taimed saavad kasu nendest õhu taskutest, mis aitavad hoida root...\nTurvasammast saab aiasaadmiseks tellida telliskivi.\nTurba sammal ja vermikuliit kasutatakse laialdaselt universaalsel pinnasel ja paljudes spetsialiseerunud kasvukeskkondades. Nad mõlemad aitavad kaasa poorsusruumide suurusele kasvukeskkonnas, suurendades õhuhulka taime juurte ümber. Põimitud taimed saavad kasu nendest õhupallidest, mis aitavad vältida juurdekuulumist ja veetust konteineri piires.\nTurbavaba samb viitab paljude maailma põhjapiirkondade rabadega koristatud orgaanilisele ainele. Aianduses kasutamiseks kulgeb see tavaliselt läbi veski, et see purustatakse ühtlase suurusega. See on tumepruun värvusega ja sellel on käsnjas tekstuur, mis suudab hoida mahult palju vett. Üks turbasambla unikaalseid omadusi on selle happesus - pH väärtus on tavaliselt vahemikus 4 kuni 5.\nVermikuliit toodetakse mulla mineraalide, tavaliselt mulla mineraalide kuumutamise teel, kuni 1800 kraadi Fahrenheitini, põhjustades selle "paljastamist" mitmel korral esialgsel suurusel. Sarnaselt turbasambaga aitab see keskmisel hoida suures koguses õhku, vett ja toitaineid, võrreldes selle väikese suurusega. Vermikuliit pärineb mitmes klassis vastavalt osakese suurusele. Peate seda hoolikalt käsitsema, et vältida selle purustamise peeneks pulbriks, muutes selle ebaefektiivseks ettenähtud eesmärgil. Vermikuliidi pH on üldjuhul neutraalne.\nVermikuliiti ja turbasamblit kasutatakse sageli kasvava keskkonna säilitamiseks vee ja õhu hoidmiseks. Suhe 1 osa turbasambast kuni 2 osani vermikuliidiks on tavaline koostis, millele lisaks muude koostisosade lisamine sõltub sööde eesmärgist. Kaktus, sukulendid ja teised kõrbetaimed eelistavad vähem turbasamblit ja rohkem vermikuliiti, samal ajal kui epifüüt, orhideed ja bromeliidid on turbasamblitena rasked, mistõttu kergelt ei kuivata.\nVermikuliit on üsna inertne, turbasamblane koosneb peamiselt süsinikust, mis mängib olulist rolli keemiliste ja bioloogiliste vastastikmõjude leidmisel pinnases. Näiteks tuleb turbasamblite süsivesinike rasket kontsentratsiooni kohaneda lämmastikuallikaga - muidu lämmastiku defitsiit tekib siis, kui süsinikuaatomid lagunevad. Sel eesmärgil kaasatakse tavaliselt verejahu, karbamiid või sünteetilised lämmastikväetised. Samuti tuleb kaaluda turbasambla hapenemist. See võib olla vara, kui seda kasutatakse hapestavate taimede mulla muudatusena, kuid muidu tuleb see tasakaalustada laimi lisamisega, et toetada enamiku taimede kasvu.\nVideo Juhend: Как приготовить.\nKuidas Puhastada Mustast Lakist Viimistlus


Kihnu mäng | Visit Kihnu - Estonian island\nÜheks võimaluseks saarega tuttavaks saada ja samal ajal koos seltskonnaga lõbusalt aega veeta on osaleda orienteerumismängus Kihnu Mäng. See on seltskondlik meelelahutus vähemalt 5-liikmelisele meeskonnale, aga mida rohkem osalejaid, seda lõbusam on.\nMatkamängus osalejad liiguvad mööda saart jalgrattal, iga võistkond saab endale paberist kihnlase ehk matkajuhi, kes oma mõistujutuga juhatab seltskonna vaatamisväärsuste juurde, tutvustab Kihnu elu, ajalugu ja kultuuri. Esimesena raja lõppu jõudnud seltskond saab küll mängu võitja tiitli, aga lõbusa meelelahtutuse ja umbes 3-tunnise sportliku tegevuse vabas looduses on võitnud kõik, samuti on kõigile kihnupärane auhind. Mäng ei käi mõisa peale, olulisem on mängu ilu.\nKihnu mäng on sobiv ajaveetmine firmapidude ja suvepäevade osalejatele, seni on suurim seltskond olnud 250-liikmeline.


20/07/2015 14:20 Kuradikeel - näopuhastuse ingel\nTitaanjuur ehk kuradikeel on Aasiast pärit taim, mida tuntakse Eestis ka laibalille nime all ning mida kasvatatakse toalillena. Kui titaanjuur õitsema läheb, levitab ta nii võigast lehka, et taimega samas ruumis olla on pea võimatu. Õitseaeg kestab umbes nädala, mille järel õis murdub ning asemele kasvab kartulit meenutav roheliste lehtedega taim. Looduslikult kasvab titaanjuur mägistel ja soojadel aladel. Söödav osa taimest on mugul, mis on üsna maitsetu, kuid Jaapanis süüakse seda lisandiks pea igal toidukorral. Toorelt on aga mugul mürgine. Titaanjuur sisaldab ohtralt mineraale ja kiudaineid: kaaliumit, kaltsiumit, magneesiumit, fosforit, rauda, tsinki, mangaani, kroomi ja vaske, 45% ulatuses glükomannaani ning proteiine ja aminohappeid.\nAasia rahvameditsiinis kasutatakse kuradikeelt seedimise reguleerimiseks ja organismi puhastamiseks ning vähi ennetamiseks, kuna pärsib vähirakkude ainevahetust. Tegemist on aluselise toiduainega, millel on looduslikult antibiootilised omadused. Glükomannaan seob endaga kolesterooli, mistõttu soovitatakse seda veresoonkonna haiguste puhul. Lisaks seob see maos ka toitu ja vähendab rasvade imendumist, sellest tulenevalt püsib täiskõhu tunne kauem ning mugulat kasutatakse erinevates kaalulangetamise preparaatides.\nJaapanis on viimased, ligi 1500 aastat kuradikeelt kasutatud ka nahahoolduses. Nimelt valmistatakse mugula kiududest pesukäsnu. Poorne käsn on kuivana kivikõva, kuid märjaks saades muutub geeljalt pehmeks. Käsn eemaldab efektiivselt surnud naharakud, mustuse ja üleliigse rasu, stimuleerib vereringet, taastab naha pH-taseme ning on niisutava toimega. Käsna head omadused tulevad eriti hästi välja akneprobleemide ja rasuse naha hooldamisel. Käsn sobib kasutamiseks lihtsalt puhta veega või koos näopuhastusvahendiga. Käsnadele lisatakse ka teisi toimeaineid, näiteks bambussütt, savi ja taimede ekstrakte.\nOrieni tootevalikus on It'S SKINi titaanjuurest käsn bambussöega.


Astma teismelistele ja täiskasvanutele-Millal kutsuda arst – Katia\nAstma teismelistele ja täiskasvanutele-Millal kutsuda arst\nHelista oma arstile või päästeteenistused kohe, kui\nKui te ei ole diagnoositud astma, kuid on kerge astma sümptomeid, pöörduge arsti poole ja panna hinnangut.\nKui teie teismeline on astma sümptomeid, on oluline minna arsti juurde. Paljud teismeliste sagedaste kähisev võib olla astma kuid mitte diagnoositud haigus. Teens kellel on astma kuid on vähem tõenäoline diagnoositav on enamasti: 10\nTähelepanelik ootamine on “oota ja vaata” lähenemine.\nTähelepanelik ootamine võib olla asjakohane, kui te järgite oma astma tegevuskava ja jäävad rohelise tsooni. Vaata oma sümptomeid, ja jätkuvalt vältida astma vallandab.\nKui teil on saada ravi 1 kuni 3 kuud, kuid ei parane, pöörduge oma arsti, kui teil on vaja näha astma spetsialist.\nArstid, kes saab diagnoosida ja ravida astma hulka\nSa pead näha, spetsialist (allergoloogi või pulmonoloogi), kui teil on\nSul on raske hingamisraskused.\nTeie sümptomid ei allu pärast olete järgneb astma tegevuskava; Sul on uus või halvem hingamisraskused; Teie köha ja hingeldus süveneb; Sa laduma tumepruun või verine lima (röga); Sul on uus või kõrgem palavik.\nSa pead kasutama kiire vähendamine meditsiini rohkem kui 2 päeva nädalas (kui see pole just harjutus); Sa köha sügavamalt või sagedamini, eriti kui te märkate rohkem lima või värvuse muutus oma lima; Sul on astma ja teie PEF on süveneb 2 kuni 3 päeva.\nTüdrukud; Suitsetajad või teismelised, kes puutuvad kokku majapidamises sigaretisuits; Need madala sotsiaalmajandusliku staatusega; Need, kes on allergiad; Aafrika paljud inimesed maailmas, Native paljud inimesed maailmas, või Mehhiko paljud inimesed maailmas.\nLastearstid; Peremeditsiini arstide Nurse praktikute; Arsti assistendid; Sisearstid.\nRaske astmaga; Muud haigusseisundid raske astma; Vaja rohkem haridust või probleeme pärast teie astma tegevuskava; Pole täidetud ravi eesmärkideks pärast mitu kuud kestnud ravi; Oli eluohtlik astmahoo; Naha testimise allergiad; Occupational astma.\nPrevious Previous post: Malaariavastased reumatoidartriidi\nNext Next post: Relvastatud ja valmis


Seeder: Kagu-Eestis tuleb ajutisele kontrolljoonele kiirkorras ehitada füüsiline tõke - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nSeeder: Kagu-Eestis tuleb ajutisele kontrolljoonele kiirkorras ehitada füüsiline tõke\nOtse Postimehest stuudios oli Helir-Valdor Seeder. Saatejuht Toomas Kask. FOTO: Andres Haabu\nIsamaa tegi seoses Valgevene orkestreeritud ja Venemaa heakskiidetud ebaseadusliku sisserändega ettepanekud ebaseadusliku sisserände tõkestamiseks.\n«Ebaseaduslik sisseränne kolmandatest riikidest Euroopa Liidu riikidesse on viimasel kümnendil olnud väga tõsiseks probleemiks. Möödunud suvel ja alanud sügisel on see probleem jõudnud teravalt ka Lätisse, Leedusse ja Poolasse, kuhu üle Valgevene piiri on hakanud saabuma arvukalt ebaseaduslikke sisserändajaid,» kirjutas Isamaa esimees Helir-Valdor Seeder.\n«See on Lukašenka režiimi teadlik tegevus, et destabiliseerida olukorda Euroopa Liidu riikides. Ebaseaduslikku sisserännet on nimetatud ka Valgevene organiseeritud hübriidsõjaks Läti, Leedu ja Poola vastu. Nii Läti, Leedu kui ka Poola on mõistnud olukorra tõsidust ja alustanud oma piiridele kiirkorras füüsiliste tõkete ehitamist,» rõhutas Seeder.\nTa märkis, et Eesti on juba varem alustanud Kagu-Eestis ajutisele kontrolljoonele piiritaristu väljaehitamist, kuid ainult viiendik piiritarast valmib 2023. aastal ja kogu piiritara peaks valmima alles 2026. aastaks.\nSeedri hinnangul sellises tempos piiritara ehitamine jätab Eesti ajutise kontrolljoone avatuks võimalikule ebaseaduslikule sisserändele. Seetõttu teeb ta valitsusele ettepaneku ebaseadusliku rände tõkestamiseks ehitada Kagu-Eestis ajutisele kontrolljoonele kiirkorras füüsiline tõke, milleks tuleks eraldada 2022. aasta riigieelarves ja järgnevate aastate riigieelarve strateegias raha.\nSeedri kolm ettepanekut ebaseadusliku sisserände tõkestamiseks:\nKohe tuleb asuda rajama füüsilisi tõkkeid Kagu-Eestis ajutisele kontrolljoonele. Poola, Leedu ja Läti näitel tekkis massiline sisserändesurve ootamatult ning seda on keeruline ilma füüsiliste tõketeta tõrjuda. Võimaliku kriisi vältimiseks tuleb alustada kohe ajutiste tõkete rajamist.\nKagu-Eesti ajutisele kontrolljoonele alalise piiritaristu ehitamist tuleb oluliselt kiirendada. Senine plaan ehitada piirirajatised valmis 2026. aastaks ei ole tänases julgeolekuolukorras vastuvõetav ning ehitust tuleb märkimisväärselt kiirendada, eraldades selleks lisavahendeid.\nSeedri sõnul on ilmne, et meie liitlaste vastu toimub otsene ja läbimõeldud agressioon, mida korraldab Valgevene ja mis toimub Venemaa mahitamisel. «Poola on rünnaku all, Leedu on rünnaku all ja Läti on rünnaku all, ning kui me ei asu kohe tegutsema, võib olla järgmiseks Eesti,» sedastas ta.\n11. oktoobril avalikuks tulnud Europoli raport hindab, et migrante võidakse hakata Eestisse vedama Pihkva lennuvälja kaudu, mis asub Eesti ja Läti piiri vahetus läheduses. «Sellisteks ohtudeks tuleb valmis olla ning me ei saa endale lubada jäämist sabassörkijate rolli. Rahvusvaheline koostöö ning ühtsus Euroopa Liidu ja NATO riikide vahel on oluline, kuid Eesti peab olema valmis tegema omalt poolt kõik enda territooriumi kaitsmiseks. Konfliktiolukorras kannatavad enim need riigid, kes viivitavad otsustega ega astu õigeaegseid samme,» leiab Seeder.


Prep aeg 35-40 minutit dieet valgujoogid sealhulgas jahutamine\nDieet Valgu Joogid\nOlid ebaefektiivsed vabatahtlike isikliku tervise nõu, kuid weve partneriks JustAnswer kes pakub mööda-nõudlus arstid vastata oma meditsiinilise dieedi valgu joogid küsimused 247 rääkige Internetis tänapäeval arsti ja saada paastumine 1-on-1 vastused konsooli oma diivanil\n4 Vasakule Õige Srisakorn Thinkstock Dieet Valgujoogid Toa55 Thinkstock Smithore Thinkstock\nMa lihtsalt standard külastada, et minu sonograafia tulemused näitavad axerophthol rasvmaks dieet valgujoogid. Mul on kohtumine gastroenteroloog indium vähem nädalat. Ma ei joo tihti, Ma ei ole diabeetik. Ma olen adipoos ja söön kohutavalt. Mul on paar geezerit olnud pahkluude turse ja arstid ei tundu olevat seotud, kas see võib olla sugulane? Ma võtan ka ümbermõõtu ja Plancki konstantse pylori. Samuti diagnoositi mul D-vitamiini vaegus tänavu varem. Mida ma peaksin ootama, et valmistuda arstiga ühinemisel?


Postitanud 07.03.2020 - Daisi Kuuse teemal Blogi, Koolitused, Meelelahutus\nSeksikad sukad koos trippidega, vallatute avaustega pesu, luksuslikust siidist kimono, muskusenootidega parfüüm, võrgutav naer ja enesekindlus –\nsellise arsenaliga naine on ehe näide seksapiilist, mis mitte ainult ei hulluta mehi, vaid äratab ka müstilist laadi naiseliku enesekindluse.\nEksklusiivne õhtu Ulaka Kaunitari ja BonBon Lingerie’ga\nKui tunned, et tahaksid veelgi enam teadmisi ulakuste kohta, millega voodielu vürtsitada ja oma naiselikku seksuaalsust ja paarisuhet turgutada, oled oodatud eksklusiivsele eriüritusele. Ulaka Kaunitari vallatul koolitusel õpid tundma mänguasju, mis toovad naeratuse näole ja tutvud nõiduslikult erutavate lõhnade ja stimuleerijatega. BonBon Lingerie esitleb sensuaalseid buduaarikollektsioone, et seksika pesu abil avada Sinu meeled fantaasiamaailma. Oled oodatud olenemata sellest, kas oled vaba ja vallatu või õnnelikus suhtes ja ulakate fantaasiate kütkes.\nEksklusiivne Ulaka Kaunitari ja BonBon Lingerie ühisüritus toimub 19. märtsil 2020 a. algusega kell 18.00 Ulaka Kaunitari buduaaris Roosikrantsi 16, Tallinnas. Osta oma pilet kohe, sest piletite arv on piiratud!\nSisesta summa 11 + 15\talla, et tõestada, et oled inimene.


Kurtide Elu: 2015\nAasta võõrkeelealane tegu Spreadthesign\nHaridus- ja teadusministeerium ning Euroopa Komisjon tunnustasid aasta parimat võõrkeele õpetamise uuendajat. Aasta võõrkeelealase teo vääriliseks tunnistati Tallinna Heleni Kool, kes lisas eesti keele viipekeelsesse sõnaraamatusse Spread the Sign.\nAllikas: Archimedes, 23.11.2015\nTeema: meedia, varia, viipekeel\nJari Pärgma: kurtide juurdepääs kõrgharidusele sõltub rahakotist - Postimees\n17. november on rahvusvaheline õppurite päev, mille raames pööratakse tähelepanu hariduse kvaliteedile ning perspektiivsetele arenguvõimalustele. Eesti kõrgkoolides tudeerib ligikaudu 10 kuulmispuudega tudengit, kelle eesmärk on omandada kvaliteetne kõrgharidus. Kuid kas ja millisel määral toetab riik erivajadustega tudengite ligipääsu kõrgharidusele, kirjutab Euroopa Kurtide Noorte Organisatsiooni juhatuse liige ja Tartu Ülikooli eesti viipekeeletõlgi eriala tudeng Jari Pärgma.\nOlen aastaid tegelenud viipekeelsete kurtide tudengite probleemidega ning rääkinud erivajaduse olemusest. Minu arvates on kurtusel kaks lähenemisviisi- meditsiiniline ja sotsiaalne. Loe edasi\nAllikas: Postimees, 17.november 2015\nSee jutt vastab tõele. Selline probleem mõjutab kurtidele huvi kaotust.\nkirjutas: Maret kell 11:25 Kommentaare ei ole:\nTeema: haridus, kogemuse jutt, meedia, tõlketeenus\nTekib kahtlane tulemus!?\nOktoobrilõpus sai Kurt kirja, mida saatis uuringute firma Saare Poll. Uuringu raames on küsitleda 1000 puudega inimest, kes elavad Tallinnas teenuste pärast. Tallinn Linnakantslei soovib teada, kuidas eluga toime Tallinnas elavad puuetega inimesed ning millised teenused on nendele kättesaadavus, sobivus ja tulemuslikkus ning vajadus uute teenuste järele.\nKurdi lähedane isik (kuulja) arvas, et see küsitlus on väga vajalik. Ta helistas firmale, et sobivat kuupäeva ja kellaaega kokku leppida. Isegi unustas ta öelda, et kirjasaaja on kurt. Mõni päeva hiljem helistas uuesti lähedane isik firmale, et on vaja tellida viipekeeletõlki. Firma vastas talle: kas olete tema hooldaja või eestkostja, kes saaks vastata kurdi eest? Lähedane isik ütles, et ta ei soovi kurdi eest vastama. Kurt on normaalne isik, vajab lihtsalt viipekeeletõlki. Firma lubas uurida tõlgiteenuse kohta ja tagasi helistada. Kokkulepitud küsitlusaeg on möödas, keegi pole võtnud ühendust.\nKaks nädala hiljem uuris Kurt Viipekeeletõlkide OÜ käest, kas uuringute firma võttis ühendust. Siiamaani pole võtnud ühendust.\nTekib kahtlane uuringu tulemustest.\nkirjutas: Maret kell 11:00 Kommentaare ei ole:\nTeema: kogemuse jutt\nReklaam "Radar": Võrkturundusfirma tõmbas kurtidel naha üle kõrvade - Delfi\n“Iga teisipäev on palgapäev! Ja see on võimas!” See on lubadus, mis on pannud tuhanded inimesed oma rahakotti avama. Niisamuti 14 kurdil, kes kõik Lyonessiga liitudes lootsid rikkaks saada. Jutt käib võrkturundusfirmast Lyoness, mis tegutseb üle maailma 46 riigis. Selle Eesti harukontor asub Tallinnas Laeva tänaval väga uhkes ja uues büroohoones, mille esimesel korrusel kaubeldakse luksusautodega.\nAllikas: Delfi 13.oktoober 2015\nSaab vaadata saadet - kanal2.ee\nkirjutas: Maret kell 16:36 1 kommentaar:\nTeema: kogemuse jutt, meedia, probleemid, saade\nDelfi-s on võimsad fotod Põhja-Korea igapäevaelust. Seal on üks pilt kurtide elust. Meil, Eestis pole selline võimalus. Võiks võtta Põhja-Koreast eeskuju.\nVaadake ise pilte!\nAllikas: Delfi, 24.september 2015\nkirjutas: Maret kell 09:31 Kommentaare ei ole:\nTeema: pildid, varia, välisuudised\nJari Pärgma: kurtide juurdepääs kõrgharidusele sõl...\nReklaam "Radar": Võrkturundusfirma tõmbas kurtidel...


X-STEEL käterätihoidja 655mm, harjatud roostevaba teras (655x125 mm) @ deko.ee\nX-STEEL käterätihoidja 655mm, harjatud roostevaba teras (655x125 mm)\n> VANNITUBA > Vannitoa aksessuaarid > Käterätihoidjad > X-STEEL käterätihoidja 655mm, harjatud roostevaba teras (655x125 mm)\n78,67 €/Kg 62,93 €/Kg\nLõpp pragudele seinaplaatides ja puurimisele - liimi vajalikud aksessuaarid.\nKahvan muodon ansiosta korkealaatuisesta harjatusta ruostumattomasta teräksestä valmistetusta X-STEEL-sarjasta on tullut lisävaruste, joka sopii useimpiin kylpyhuoneen sisätiloihin. See sobib hästi teiste roostevabast terasest mattviimistlusega toodetega. Sama disainiga pakume segisteid ja dušikomplekte. See disain pole mitte ainult ilus, vaid ka lihtne hooldada. Tänu kasutatud materjalile on neil ka pikk kasutusiga.\nVärv Harjatud teras


Stereotüüpidest ja araabia maadest – Ethical Links\nMaterjalid ja ressursid\nRänne ja pagulased\nSõjad, pagulus ja kunst\nUues kultuuris kohanemine\nStereotüüpidest ja araabia maadest\nARAABIA MAAD JA EUROOPA\nISLAM – LEVINUD STEREOTÜÜBID\nKUI OBJEKTIIVNE ON PEAVOOLUMEEDIA?\nMIS ON ISLAMIMAAD?\nRASSISM JA VÕÕRAVIHA\nStereotüübid ja representatsioon\nI OSA – ÜLDISED TEEMAD\n3 Rassism ja võõraviha\nII OSA – ARAABIA MAAD\n1 Mis on islamimaad?\n2 Araabia maad ja Euroopa\n4 Iisrael ja Palestiina\n6 Islam – levinud stereotüübid\nIII OSA – MEEDIA\n1 Meedia muutumine\n2 Kui obejektiivne on peavoolu meedia?\n4 Stereotüübid ja representatsioon\nKäesolev materjal on mõeldud abiks õpetajatele, kes tahavad arutleda õpilastega selliste teemade üle, nagu identiteet, võõraviha, diskrimineerimine ning stereotüübid, nii üldiselt kui araabia maade või islamiusu kontekstis, samuti arendada õpilaste kriitilise meediatarbimise oskust.\nMaterjali saab kasutada nt. järgmistes õppeainetes: geograafia, ajalugu, ühiskonnaõpetus, inimeseõpetus, kirjandus, religiooniõpetus.\nMaterjalist leiab nii üldist tausta araabia maade kohta, ajaloolist tausta Lähis-Ida kohta, mõistete seletusi, aruteluküsimusi ja harjutusi, inimeste lugusid ning ülesandeid meedia kriitiliseks lugemiseks.\nÕppematerjal on mõeldud kasutamiseks 7.- 12. klassis, ent tekstid ja harjutused on erineva raskusastmega ja vajavad nooremates klassides kohandamist.\nÕppematerjal koosneb kolmest osast:\nÜldosa, mis annab võimaluse juhatada sisse sellised teemad, nagu stereotüübid, identiteet diskrimineerimine. Sellest osast leiab materjali väga erinevate tundide jaoks.\nnt. võib identiteedi harjutusi teha enne kirjandite kirjutamist emakeeletunnis.\nAraabia maade ja Lähis-Ida osa, mis annab konkreetsema ülevaate piirkonnast ning puudutab levinud stereotüüpe.\nMeedia osa, mis pakub üldist sissejuhatust meedia kriitilisse lugemisse ja kus on toodud harjutusi nii spetsiifiliselt moslemite kuvandi kohta Eesti meedias, kui ka teiste vähemusgruppide kohta.\nMilleks see materjal?\nEesti elanike seas sallimatus immigrantide, islamiusuliste ja teistest rassidest inimeste suhtes on viimastel aastatel kasvanud.\nEestis esinevad eelarvamused islamimaade kohta on kujunenud peamiselt lääne peavoolumeedia põhjal. Eelarvamused kinnistuvad aga seda enam seal, kus inimestel ei ole võimalik otsekontaktide kaudu nende paikapidavust kontrollida. Kuna Eesti moslemikogukond on väike, saab enamik siin elavaid inimesi informatsiooni islamimaade kohta vaid meedia vahendusel.\nMeil kõigil on oluline roll tänase maailma stabiilsuse säilitamisel ja suurendamisel ning sallimatuse vähendamisel. Eriti suur osa on selles koolil, kuna enamikul Eesti õpilastel ei ole igapäevaselt väga palju võimalusi teiste kultuuride tundmaõppimiseks otsekontaktide kaudu. Õppematerjal aitab õpetajal käsitleda neid teemasid klassis.\nKuidas materjali kasutada\nKäesolev materjal on mõeldud taustamaterjaliks õpetajale, ent paljud tekstid ja faktikastid on mõeldud lugemiseks ka õpilasele. Oleme püüdnud materjali teha võimalikult kasutajasõbralikuks – nt. on harjutuste puhul õpilastele mõeldud osa märgistatud, samuti saab harjutuse küsimusi failina alla laadid, et oleks lihtsam kas välja printida või powerpointi slaidile ümber tõsta.\nMaailmaharidus, Palestiina, vabatahtlikud, keskkond, Kosovo? Mis neid ometi ühendab?\nUsume, et maailma ei pea alati võtma lahti juppideks. Isegi vastupidi: meie igapäevases maailmas ongi kõik asjad omavahel seotud. Hommikune singivõileib ja Brasiilia vihmametsad, maailmaharidus Eestis ja inimõigused Palestiinas ja palju muud.\nEthical Links © 2022. All Rights Reserved.


Galerii: Saarlased hakkasid Virtsu linnust üles ehitama - Lääne Elu\nAvakülg Galeriid Galerii: Saarlased hakkasid Virtsu linnust üles ehitama\nGalerii: Saarlased hakkasid Virtsu linnust üles ehitama\n28. juuni 2014 16:16\nNeljapäeval hakkasid Saaremaa firma OÜ Rengo töömehed Virtsus üles laduma vasallilinnuse müüre.\nEsimesena võeti ette torni merepoolne külg, sest seal on firmajuhi Sulev Salla sõnul müürist varisenud kive kõige lihtsam tagasi laduda.\nEsimese päevaga laoti üles meetri jagu müüri. „Eks alguses lähe kiiresti, sest kive on siitsamast võtta. Pärast, kui tellinguid tuleb püstitada ja kive üles tõsta, enam nii hoogsalt ei lähe,” ütles Salla.\nMüüride taastamisel kasutatakse esmajärjekorras linnuse enda varisenud kive, kuid Hanila vald on lubanud lähedal asuvast kaevandusest vajadusel ka lisamaterjali hankida. Ehitusmeeste sõnul on oluline, et kasutatav paas poleks mitte lõhatud, vaid just raiutud.\nVirtsu vasallilinnuse konserveerimine võetakse ette Virtsu Arenguseltsi eestvedamisel. Muinsuskaitseamet toetas konserveerimistöid 5000 euroga, 2500 eurot on lisandunud tuulikute fondist.\nArenguseltsi juhi Jüri Mõniste sõnul on selts välja kuulutanud ka annetuste kogumise, sest eesmärk on tänavu tehtavate konserveerimistööde tarvis koguda 10 000 eurot.\nArenguseltsi liikmed tegid enne konserveerimistööde algust linnusel kaks talgupäeva, kus puhastati müüri ääri ja sorteeriti varisenud kive.\nLinnusevaremete konserveerimisprojekti autor on samuti saarlane Mihkel Koppel.\n15. sajandi keskpaigas ehitatud ja sada aastat hiljem hävitatud Üxküllidele kuulunud kastelli tüüpi linnus oli ruudukujulise põhiplaani ja kahe ümartorniga. Kindluse täpset kõrgust pole teada, kuid arvatavalt oli hoone kahe korrusega.\nMihkel Koppeli sõnul ei näinud linnus omal ajal välja mitte selline raudkiviklibu nagu praegu, vaid oli väljast kaetud suurte paekiviplokkidega ja valge. „Tõesti võimas ehitis,” iseloomustas Koppel.\nTaastamise kohta rääkis projekti autor, et esimeses järjekorras on kavas üles laduda torni müürid ja seejärel asuda ringmüüri konserveerimise kallale.\nKoppeli hinnangul võiks esimese korruse müürid lahti kaevata, neile kaitsva abikatuse peale ehitada ning eksponeerida, nagu on tehtud Saaremaal Maasilinnas. „Siis oleks inimestel juba siin huvitav ja neid õnnestuks vähemalt tund aega kohapeal kinni hoida,” rääkis Koppel.\nKaugem unistus on torni kohale rajada vaatetorn ja markeerida peasissepääs gooti kaarega.\nEelmine artikkelUuendati kümne aasta vanust noorte 5000 m käimise rekordit\nJärgmine artikkelGalerii: Muinasjutufestival "Elas kord…"\nMulle see idee niiiiiii meeldib! Ootan põnevusega lõpptulemust!\nVäga tänuväärse töö võtavad ette. Eestis üks vaatamisväärsus juures. Kui võimalik, siis lööks ise kah linnuse konserveerimis töödel kaasa, kasvõi abilisena, sest mindi on alati kesksegsed linnused ja konserveerimistööd huvitanud.\nTublid mehed need arenguzeltzimehed!


joonistajad koos: 29 - Saabastega Kass - Joonas\nmina ütleksin vastupidi, et kui sa seda jamaks nimetad, Joonas, siis näita meile veel sellist "jama"!!\nHuvitav oleks ka teada, mis sulle endale siin ei meeldinud ja milline oleks su ümberjoonistatud pilt? Minu jaoks tundub asi paigas, ehk vaid nende laternate perspektiiv on Big Beni suhtes liiga ülevalt. Tõmba tagumine latern alla ja asi läheks rohkem paika.\nMeeldib atmosfäär ja karakterid (printsess tõllas ehk mitte nii palju:), kass on hea... Pildis on ka kõik ikoonid, mida inglastest ja Inglismaast teame - kasutad klisheesid: tubli!!!\nIlus prantsuse koomiksilik inglise atmosfäär!\nMa tean, et Joonas nagunii midagi ümber ei tee, aga siiski - minu meelest tuleb laternapostidega hoopis teistmoodi käituda kui Meelis soovitab. Tagumine on minu meelest just paigas, pigem peaks esimese vertikaalsusest viltu keerama, kellaosuti vastassuunas, umbes paralleelseks kutsari selja taga oleva tõllaservaga. Postide perspektiivi paneb ju paika sild, mitte BB.\nRakmetele tahaks kuidagi rohkem detaili, praegu ei paista referentsi otsimine eriti välja (kuigi reffi pidi ilmselt olema). Printsessil on ka midagi nagu puudu... Ehk lihtsalt tulevad juuksed imelikust paigast? On need üldse juuksed?\nAga muidu atmosfäärikas pilt, perspektiiviga jändamine oli ilmselt päris vaevanõudev. Värv on ka parem kui tavaliselt - pole neid tavalisi hulluksajavaid kiiksuga lillabeeže toone... :)\nMind häirib natuke see suits, toss, või udu!?\nUdu tegemise tutoriale peaks netis olema küll,\nIse küll õpetada ei oska.\nLaterna postide kohapealt olen Ivariga nõus.\nSee esimene laterna post tuleb kuidagi sügavikust ja jõe keskelt.\nKuidagi imelikult väiksed on ka need tagumised hobused?\nMuidu täitsa tore pilt.\nLisasin postitusse väikse parandusteseeria ülalolevate kommentaaride põhjal...\nEsimerne variant nendest ikka kõige!\nSt.ei ole mõtet nõu anda kui ise ei jaga midagi!


Tallinna keskraamatukogu projekt „Skype raamatuklubi” valiti Karl Suure Euroopa noorteauhinna Eesti vooru võitjaks : Õpetajate Leht\nTallinna keskraamatukogu projekt „Skype raamatuklubi” valiti Karl Suure Euroopa noorteauhinna Eesti vooru võitjaks\n15. märts 2016 Mari Sieberk Tallinna keskraamatukogu arendusjuht - Kommenteeri artiklit\nReedel, 11. märtsil kuulutati välja Karl Suure Euroopa noorteauhinna rahvuslike konkursside võitjad. Eestis osutus võitjaks Tallinna keskraamatukogu võõrkeelse kirjanduse osakonna projekt „Skype raamatuklubi”. Žüriisse kuulusid Euroopa Parlamendi liikmed Urmas Paet, Marju Lauristin, Yana Toom ja Euroopa noorteühenduste liidu esindaja Helerin Rauna. Euroopa Liidu liikmesriikide rahvuslike voorude võitjaid on kokku 28. Nende hulgast valitakse 7. aprilliks välja üleeuroopalise konkursi kolm parimat, keda autasustatakse 3. mail Aachenis Saksamaal. Karl Suure Euroopa noorteauhinda annavad välja Euroopa Parlament ja Aachenis asuv Karl Suure rahvusvahelise auhinna sihtasutus. Auhind antakse noorteprojektidele, mis edendavad mõistmist Euroopas ja rahvusvahelisel tasandil, toetavad Euroopa identiteedi kujunemist ja integratsiooni ning on eeskujuks Euroopas elavatele noortele, tuues konkreetseid näiteid ühtse kogukonnana koos elavatest eurooplastest.\nNimeka tunnustuse puhul kuulutas Delfi uudisteportaali Noortekas „Skype raamatuklubi” nädala tegijaks. Rubriigis kajastatakse tegusid ja inimesi, kes on noorte valdkonnas nädala jooksul millegi märkimisväärsega silma paistnud.\nMöödunud aasta detsembris pälvis „Skype raamatuklubi” Tallinna spordi- ja noorsooameti tunnustusauhindade konkursil laste- ja noortesõbraliku teo eriauhinna.\nJuba teist hooaega vältav „Skype raamatuklubi” on Skype’i konverentskõne vahendusel viinud kokku noori üle Euroopa, kes kirjanduslike tekstide üle arutledes teineteist paremini tundma õpivad. „Projekti eesmärk on panna noori mõtlema sellele, et meie tõlgendused asjadest ei ole alati ühesed ja võivad oleneda nüanssidest, mille peale kohe ei pruugigi tulla. Teisest kultuuriruumist pärit eakaaslastega ühe lühikese kirjandusliku teksti üle aru pidades võib mõningaid neist nüanssidest paremini mõistma hakata,” ütles projekti algataja ja eestvedaja ja võõrkeelse kirjanduse osakonna juhataja Kristel Palk.\nTallinna keskraamatukogu tänab žüriid ja kõiki projektis osalenud koole ja kirjanikke.


Mis on iPadi ekraani resolutsioon\nIPadi tegelik suurus ja ekraani eraldusvõime sõltuvad mudelist. Apple'il on nüüd kolm iPadi mudelit : iPad Mini, iPad Air ja iPad Pro. Need mudelid on saadaval 7,9-tollistel, 9,7-tollistele, 10,5-tollistele ja 12,9-tollistele suurustele ning mitmesugustele resolutsioonidele, seega sõltub iPadi tegelik ekraani eraldusvõime teie mudelist.\nKõikidel iPadsidel on 4: 3 kuvasuhtega multi-touch IPS-kuvarid. Kuigi 16: 9 kuvasuhte peetakse kõrglahutusega videote vaatamiseks parimaks, peetakse veebi sirvimiseks ja rakenduste kasutamiseks parema kuvasuhte 4: 3 paremaks. IPadi hiljem mudelid sisaldavad ka peegeldusvastast kattekihti, mis muudab iPadi päikesevalguse kasutamisel lihtsamaks. Viimasel iPad Pro mudelil on ka True Tone ekraan, millel on laiem värvivalik.\nOriginaal iPad Mini\nIPadi algne resolutsioon kestis kuni iPad 3 debüüdi nimega "Retina Display", sest pikslite tihedus oli piisav, et inimese silm ei suutnud tavapärasel vaatluskaugusel hoitavate üksikute pikslite vahel eristada.\n1024x768-resolutsiooniga kasutati ka originaalset iPad Mini-d. IPad 2 ja iPad Mini olid kaks enimmüüdud iPadi mudelit , mis muudab selle resolutsiooni veel üheks kõige populaarsemaks "looduses" konfiguratsiooniks. Kõik kaasaegsed iPads on erinevate ekraani eraldusvõimalustega võrgukuvaril läinud vastavalt nende individuaalsele ekraanisuurusele.\n2017. aasta iPad (5. põlvkond)\nSiinkohal tuleb märkida, et nii 9,7-tollised iPad-mudelid kui ka 7,9-tollised iPad mudelid on sama 2048x1536 "Retina Display" resolutsiooniga. See annab iPad Mini 2, iPad Mini 3 ja iPad Mini 4 pikslit tolli kohta (PPI) 326 võrra, võrreldes 9,7-tolliste mudelitega 264 PPI-ga. Isegi kõrgema eraldusvõimega 10,5-tollised ja 12,9-tollised iPad mudelid töötavad välja kuni 264 PPI-ni, mis tähendab, et iPad Mini-mudelid, millel on Retina Display, on iPadis kõige kõrgemad pikslite kontsentratsioonid.\nUusim iPadi mudelivalikus on korpus, mis on natuke suurem iPad Airi või iPad Air 2-st, millel on väiksem kaanega raamistik, mis võimaldab see sobida 10,5-tollise ekraaniga pisut suuremale iPadile. See ei tähenda mitte ainult, et ekraan võtab rohkem iPadi, vaid võimaldab täisformaadis klaviatuuri ekraanile sobida. See aitab üleminekut füüsilise klaviatuuri sisestamisel ekraaniklaviatuurile. 10,5-tolline iPad Pro pakub ka laia värvigammu jaoks True Tone-ekraani.\n12,9-tolline iPad Pro (2017)\nSuurim iPad on saadaval kahes variandis: algne 12,9-tolline iPad Pro ja 2017 mudel, mis toetab True Tone ekraani. Mõlemad mudelid töötavad samal ekraani resolutsioonil 264 PPI-ga, mis sobib iPad Airi mudelitega, kuid 2017. versioon toetab laias värvigammas ning on sama True Tone-ekraani omadustega nagu 10,5-tollised ja 9,7-tollised iPad Pro mudelid.\nMis on Retina Display?\nApple leiutas terminit "Retina Display" iPhone 4 vabastamisega, mis lööb iPhone'i ekraani eraldusvõime alla 960x640. Apple'i poolt määratletud Retina kuvar on displei, milles üksikute pikslite pakendatakse selline tihedus, et neid ei saa inimese silmad enam eristada, kui seadet hoitakse normaalsel vaatluskaugusel. Tavapärase vaatluskauguse all olev "on selle avaldise põhikomponent. IPhone'i tavaline vaatekaugus on umbes 10 tolli, samas kui Apple'i tavaline vaatekaugus on Apple'i poolt umbes 15 tolli. See võimaldab pisut madalamat PPId endiselt registreerida kui Retina Display'it.\nKuidas võrkkestuse kuva võrrelda 4K kuvariga?\nRetina Display'i idee on luua ekraani eraldusvõime, mis pakub inimese silmale võimalikult selge ekraani. See tähendab, et rohkem pikslit pakitakse, muudaks see vähe vahet. 9,7-tolline tahvelarvuti 4K 3840x2160 resolutsiooniga oleks 454 PPI, kuid ainus viis, kuidas saate tõepoolest eristada seda ja iPad Airi lahendust, on see, kui hoiate tableti otse ninasse, et saada kõige lähemal vaatamiseks võimalik. Tegelikult oleks tegelik erinevus akutoitel, sest kõrgemal resolutsioonil oleks vaja kiiremat graafikat, mis imed alla suurema võimsuse.\nMis on tõeline toonikuvar?\nMõnedes iPad Pro mudelitest pärinevate toonide kuvamine toetab ekraanivalguse muutmist ümbritseva valguse alusel. Ehkki enamik ekraane hoiavad sama valguse varjundit vaatamata ümbritsevale valgusele, ei kehti see "reaalsetes" objektides "reaalses maailmas". Näiteks võib paberileht olla veidi valgeks ja veidi pisut kollakas, kui seda otse päikese käes. True Tone ekraan jäljendab seda efekti, tuvastades ümbritseva valguse ja valge värvi varjundi ekraanil.\nIPad Pro True Toon kuvab ka laias värvigammas, mis sobib paljude parimate kaamerate poolt hõivatud laiemale värvivalikule.\nMis on IPS kuvar?\nIn-plane switching (IPS) annab iPadile suurema vaatenurga. Mõnel sülearvutil on vähendatud vaatenurk, mis tähendab, et sülearvuti küljel seismisel on ekraanil raske näha. IPS-ekraan tähendab seda, et rohkem inimesi saab iPadis ringi liikuda ja vaadata ekraani selge pilti . IPS-ekraanid on populaarseteks ja populaarsemad televiisorites.\nParimad iPadi tasuta uued omanikud\nIPadi ajalugu ja areng\nKas te peaksite vältima Photo Stream pärast iCloud Hack?\nMis on PDI-fail?\nKuidas teha iTunesi abil MP3-CD\nMis on HTTPS - miks kasutage turvalist veebisaiti\nKuidas leida inimesi Zabasearch\nLugege, kuidas kohaldada Wordi tabelite taustavärve\nKuidas blokeerida veebisait CSS-ist printimisega\nAndroidi parimad konsoolid ja PC mängud\nElektrooniline pidurite jõu jaotamine\nSlide Masters PowerPoint 2007-s


Kuressaare Lukoili tankla töötajad koondatakse - Saarte Hääl\nKütusefirmade Lukoil ja Olerex omanikfirmad sõlmisid hiljuti ostu-müügilepingu. Selle tulemusel suletakse mitmed Lukoili tanklad üle Eesti, nende hulgas ka Kuressaares Põhja tänaval asuv tankla. Seda aga siiski mitte täielikult.\nAS-i Olerex turundusjuht Janne Laik ütles, et Lukoili Kuressaare tanklat ei suleta täies ulatuses, kuna 1. septembrist tegutseb see edasi automaattanklana. “Seega jääb Olerexile Kuressaares kaks tanklat – üks mehitatud teenindusjaam ja üks automaattankla,” täpsustas ta.\nArvestades, et kahe tankla vahele jääb vaid veidi üle ühe kilomeetri, ei pidanud Olerex mõistlikuks hoida avatuna kaht teineteise lähedal asuvat mehitatud teenindusjaama. “Küll aga oleme, arvestades meie klientide soove, otsustanud Lukoili Kuressaare tankla asukohana säilitada ja muuta selle automaattanklaks,” selgitas Laik.\nLukoili Kuressaare tanklas töötab praegu neli inimest: üks juhataja ja kolm klienditeenindajat. “Lukoili neli töötajat koondatakse Lucia Amabile AS-i (endine Lukoil Eesti AS – toim) koosseisust, kuna Lucia Amabile AS ja Olerex AS on kaks eraldiseisvat juriidilist keha,” selgitas Janne Laik.\nSamas kinnitas ta, et Lukoili Kuressaare töötajatel on võimalus esitada sooviavaldus Olerexi vakantsetele ametikohtadele. Praeguste plaanide kohaselt ei ole Olerexil plaanis Saaremaal teenindusjaamade võrgustikku laiendada.


Strict Standards: Only variables should be assigned by reference in /home/np33407/domains/emmaste.ee/public_html/vald/plugins/system/bigshotgoogleanalytics/bigshotgoogleanalytics.php on line 29 Emmaste Vallavalitsus - Avatakse Tampere Vapriikki muuseumikeskuse näitus "Tampere ja Näsijärvi" 26.4.2012\nAvatakse Tampere Vapriikki muuseumikeskuse näitus "Tampere ja Näsijärvi" 26.4.2012\nViimati uuendatud: Kolmapäev, 09 Mai 2012 07:53\nEsmaspäeval, 30. aprillil 2012 kell 17\navatakse Sõru muuseumis\nTampere linna muuseumikeskuse Vapriikki näitus TAMPERE JA NÄSIJÄRVI\nNäituse avamisel viibivad Vapriikki direktor Toimi Jaatinen ja Tampere linnavalitsuse kultuuriosakonna multikultuurilise töö peakoordinaator Maris Reinson.\nNäitus on avatud kuni 31. maini , K-R 11-16 ja laupäeval, 19. mai muuseumiööl kella 18-22\nNäitus põhineb Vapriikki umbes miljonist fotost koosneval pildikogul. Fotod jutustavad Näsijärve tähendustest Tampere linna arengus ja tamperelaste elus.\nJärved on Soome sisemaa elanikele olnud alati tähtsad veeteed ja kalastuskohad ning järverannad soositud elupaigad. Täna on järved eelkõige ajaveetmis- ja meelelahutuskohad. Soomlaste jaoks on endiselt idülliks suvila ja saun järve või mere ääres.\nNäsijärv muutus siseveekoguks 8000 aastat tagasi pinnase tõusu tõttu ja umbes 7500 aastat tagasi tungis järv Pühajärveni, luues selle käigus oma praeguse sängi ning läbi Tampere linna kulgeva Tammerkose. Näsijärve ja Pühajärve kõrguse vahe on 18 meetrit. Tamperest saab veeteid pidi põhja suunas liikuda 100 kilomeetrit. 19. sajandi jooksul sai Tamperest tänu järvedele ja kosele üks Põhjamaade olulisemaid tööstuslinnu.\nNäsijärv ja selle laevasõiduteed olid linnale ja ümbritsevale maapiirkonnale elulise tähtsusega. Laevaliiklus ühendas Tamperet maapiirkondadega. Linna toodi lisaks puidule ka põllumajandustooteid. Tööstuskaupade ja reisijate vedamine ühelt kaldalt teisele oli veeliikluse põhiülesanne. Talviti liiguti Näsijärvel hobuste ja saanidega mööda jääteid. Alles 1950. aastail hakkasid autod laevaliiklusega võistlema. Tänapäeval sõidavad Näsijärve laevadega peamiselt turistid. Suur osa kalastamisest on hobikalastus.\n19. sajandil hakkasid jõukamad linnaelanikud suveks maale kolima ja pereisad käisid suvilatest iga päev tööle. Laevaliiklus võimaldas suvilaid ka kaugemale ehitada. Tänapäeval on Tampere lähedal rohkete randade tõttu tuhandeid puhkuseveetmise kohti.\nNii Soome maastik kui ka võimas Näsijärv innustasid soome kunstnikke 19. sajandil, mil Soome kuulus Vene riigi koosseisu. Soomlased hakkasid otsima rahvuslikku identiteeti, hindama oma isamaad. Näsijärve põhjarannik esindas mitmete kirjanike ja kunstnike jaoks puutumatut metsikut maastikku. Siit leiti Soome loodus, rahvas ja keel. Kunstnike ja kirjanike poliitiline eesmärk täitus Soome iseseisvumisega 1917. aastal.


Jooksmine on mõnus: 42. Tartu maratoni järgselt\nLauri February 21, 2013 at 12:16 AM\nMul oli sama probleem, et pidas nagu kännu taga, aga libisema hakkas alles 20km enne lõppu kui jälg jäiseks läks. Lisaks see, et kuna Tartu Maratonil osalemine sai otsustatud alles viimasel minutil ja sedagi tänu Lõfbergs Lila kampaaniaga võidetud suusavarustuse ja maratoni pääsme tõttu, siis ettevalmistus piirdus umbes 50km klassikasõiduga. Avastasin, et tõusudel olin väga edukas, kuna pidas ja tunne oli võimas, siis vähese praktika ja kesise libisemise tõttu jäid paaristõugetel juba 20km järgi käelihased uskumatult valusaks....nii valusaks, et mingil hetkel sõitsin ka tõuse juba puhtalt jalatõugete najal. Aeg alla 4,5 tunni siiski parim siin sõidul mul arvestades, et tulin tegelikult vaid pikka trenni tegema. Tartu 23km jooksul ma eelmise aasta 1.32 ja 42. kohta kaitsma ilmselt ei tule, kuna tahan nädal hiljem lõpuks siiski maratoni alla 3h joosta.... ei taha eelmise aasta viga korrata, kui väga hea enesetunde baasil tartu jooksul end tühjaks jooksin ja nädalaga maratoniks ära ei taastunud. Uue hooaja ettevalmistus mul seekord algas alles 7. jaanuaril, kuna terve suve lõpp ja sügis ja talve algus maadlesin tervisega, millega hooaja lõpp kujunes õudusunenäoks, kus kevadisest vormist olid vaid riismed järel, ning kõik võistlusjooksud olid vaid kannatamine....\nVaga vesi February 22, 2013 at 9:14 AM\nEks vigadest õpitakse. Iga aastaga muutub põhi tugevamaks.Küll vormi tagasi saad. Eelmine aasta näitasid kohati väga head minekut.


Tööpakkumise number #21152\nVõtab vastu kauba, ladustab ning markeerib selle, jälgib laoseisu ning teeb ettepanekuid kauba sisseostuks, paneb kauba nõuetekohaselt müügisaalis välja,komplekteerib väljamineva kauba ning viib selle klientidele.\nLaohoidja hoiab korras kogu ladu puudutava dokumentatsiooni ja tagab lao laitmatu töökorralduse.\nSobilik kandidaat on vähemalt keskharidusega ning vajalik on varasem laotöö kogemus ja/või vastav eriharidus. Vajalik on väga hea eesti keele oskus ja vene keele oskus suhtlustasandil.\nKandidaat peab olema iseseisva töö oskusega, abivalmis ja süsteemne. Laohoidja tööd peaks ta soovima mitmeteks aastateks.\nVajalikud on B kategooria juhiload ning valmisolek minna tõstukijuhi kursustele.\nEttevõte eelistab tööpakkumist teha mittesuitsetavale kuni 30 aastasele noormehele.\nEriti oluline on korrektsus, täpsus ja ausus ning oskus iseseisvalt oma tööd planeerida ja korraldada.\nLaohoidja on oluline lüli kogu müügimeeskonnast ning peab olema orienteeritud väga headele kliendisuhetele.\nTööd kiiresti arenevas edukas ettevõttes\nVäga head kaasaegset töökeskkonda\nNoort positiivset meeskonda\nPakutavale põhipalgale lisandub preemia kaupluse müügikasumist ning headest isiklikest töötulemustest.\nLaohoidja saab tööd Tallinnas uues kaasaegses avatavas kaupluses Peterburi teel. Väljaõpe toimub Forelli tänava kaupluses. Uus kauplus on avatud 7 päeva nädalas ning töö toimub graafiku alusel.\n25. aprill 2003\nMeie kliendiks on Värvikeskus, mis on värvide ja maalritarvete müügile spetsialiseerunud firma, kelle eesmärgiks on pakkuda ehitusfirmadele, tootjatele, eratarbijatele ja teistele piirkonna kauplustele oma ala parimat ja asjatundlikumat teenindust.\nVärvikekus on Eesti üks suurimatest värvimüüjatest, kauplustega Tallinnas, Tartus ja Pärnus. Augustis on valmimas uus kauplus Peterburi teel.\nEttevõtte eelmise aasta käive ületas 62 miljoni krooni


PERSONA GRATA MAIT JOORITS | teater. muusika. kino.\nPERSONA GRATA MAIT JOORITS\n„Ma olen umbes seitsmeaastane ja seisan oma koduõuel. On juba õhtu — ei mäleta, mis aastaaeg, igal juhul tähed siravad. Ma seisan üksinda keset lagedat maad ja vaatan üles taevasse. Ma seisan ja vaatan ja vaatan ja tunnen, kuidas ma olen üleni täis mingit täiesti seletamatut valu ja igatsust millegi järele, mida ma ei oska nimetada, aga ma tean, et seal kusagil, nende tähtede taga on mu Päriskodu ja Päriselu ja ma palun mõttes, et mu pärisvanemad tuleksid ja viiksid mu siit ära, sest siin ei ole miski Päris.”\nMait Joorits, „Elusamuse otsingul: Uku Masingu „elusamus” ja selle võimalikkuse võimalustest 21. sajandi Eestis”. Kaitsmata bakalaureusetöö. Tartu Ülikool, 2014.\nMis sind teatri juurde tõmbas — kas seesama pärisasjade otsing?\nAlguses tundus teater lihtsalt huvitav, hästi palju võimalusi pakkuv. Teatrikoolis sütitasid kõige rohkem suured lood. Mitte suurvormid, aga… võimalus, et teater tõukab end lahti olmemaailmast. Ja mitte sellepärast, et olmereaalsusest peaks pagema, vaid tuletamaks meelde, et olme on vahend, mitte eesmärk omaette. Nagu Uku Masing ütleb: „On ainult teine maailm.” Teater on kõige lihtsam viis rännata ja maailmu luua.\nUsud sa seda siiamaani?\nNüüd hakkab see usk tagasi tulema. Repertuaariteatri olmereaalsus põrutas alguses ikka lagipähe. Aga ühel hetkel tuleb kogemusega koos julgus minna tagasi selle juurde, mis sind päriselt sütitas, ja hakata looma suuri maailmu, millest sa unistasid. Nüüd hakkab tekkima vajalik pagas ja nüüd on ka selge, et keegi teine peale sinu enda neid maailmu ei loo.\nKui teatrilavastus õnnestub, saab teine maailm teoks, näitlejad ja publik tulevad sellega kaasa ja sünnibki ime. Aga ime ei sünni, kui keegi ei seisa tähistaeva all ja sellesse ei usu. Imed juhtuvad väga harva juhuslikult.\n„Mul on hää meel, et ma veendun üha enam, et eksisteerivad mingisugused teistsugused reaalsuse variandid, et mingid teised maailmad on võimalikud, ja mis võib-olla kõige lohutavam, ma pole selles igatsuses kaugeltki üksi. Kui piisavalt kaua teise inimesega suhelda, selgub, et ilmselt istub see kõigis sees. Mul on kurb meel, et see on nii õhkõrn, et piisab ainult korraks sellesse mitteuskumisest, kui see pudeneb käest. Ja mul on hää meel, et see loob ennast taas niipea, kui sellesse jälle uskuda.”\nMait Joorits, „Elusamuse otsingul”.\nNimeta mõned inimesed, kellega kokkupuutumine on sind avardanud.\nMõne inimesega satud suvalisel hetkel suvalisel maal pooleks tunniks vestlema ja mingid asjad loksuvad selle poole tunni jooksul paika. Argivestluse tasand on kohe ületatud. Mõne inimesega võid pidada ka argivestlust nii, et tundub, nagu see oleks vertikaalsel tasandil. See ongi ime, kui sellised asjad juhtuvad. Õnneks on ka minu lähiringkonnas inimesi, kellega neid imesid ette tuleb.\nMeil on Tartu Ülikooli ajast kuueliikmeline sõpruskond, kellega saame kaks-kolm korda aastas kokku ja joome viina, ja sellest kokkusaamise sünergiast tekib kohe sajaprotsendine horisontaalsus ja vertikaalsus. Ja kui ma mõne aasta eest sain maakodu Hiiumaale, tekkis täiesti uus arusaamine, kuidas kättpidi mullas olemine on ka tohutult vertikaalne tegevus. Liigud üles ja alla korraga. Hiiumaal elab meie lähedal Tõnu Tepandi oma perega. Kuna näeme suhteliselt harva, ainult suviti, siis Tõnuga läheb jutt esimesest lausest kohe kuskile… ma ei taha öelda, et eksistentsi tasandile. Need on nii leierdatud sõnad. Kui ma loen ajakirjast sellist sõna nagu „eksistentsiaalne”, siis mul hakkab kohe igav. Tahaks mingit lihtsamat sõna. Elukaaslase Sigridiga on ka nii, et kui tunneme, et olme hakkab kurnama, siis istume maha ja hakkame päriselt rääkima. Suured tülid võivad olla ka heaks katalüsaatoriks, lüüa korraks katuse pealt ära, taeva selgeks, ja siis on jälle hea ja rahulik olla. Kriisid on vajalikud, et end uuesti maandada, taasühendada oma keskmega.\nOled oma õpingute käigus tegelnud tõeliselt suurte nimedega — teoloogia bakalaureusetöö kirjutasid Uku Masingust, lavakunstikooli magistritöö Stanislavskist ja Meierholdist. Mis sind nende juurde on viinud?\nMa olen tahtnud algusest pihta hakata. Mis mõtet on hakata pihta kuskilt poole pealt? Olen püüdnud minna juurte juurde, kõigepealt asjade ivast aru saada.\nMagistrantuuris (Mait Joorits õppis EMTA lavakunstikoolis Jüri Naela juhendatud magistrikursusel 2016–2018 — P. P.) sain selgeks, et mul on jube raske hakata midagi tegema, kui ma ei saa aru, mis selle asja iva on. Ma pean kõigepealt aru saama ja kui mul asi on selge, siis põmaki!, paneme täie auruga. Aga kui mulle tundub, et asi on hämar, siis tegemist tegemise pärast ma ei kannata. Seda üritan ka lavastades — kui ma ei tea, mida teha, siis ütlen, et lähme laiali. Ei tahaks üldse sellist täiskasvanud inimeste maailma mängida, et istume laua taga, räägime tähtsat juttu, aga midagi ei ütle.\n„Otsustasin teha teatrit alateadvusele. Aga ma ei teadnud, kuidas see käib, nii et välja tuli „Kantani padi” (Mait Jooritsa lühilavastus EMTA lavakunstikooli XXIV lennu iseseisvate tööde õhtul „Pikk pink”, 2009 — P. P.), mis mulle praegu meenutab esimest kloonitud lammast, kolme pea ja kahe sabaga. Aga ikkagi oma ja esimene ja armas. Igal juhul oli see suund atmosfääri poole, loo jutustamine mitteverbaalsete vahenditega, sest ma olin nii kurguni täis seda lõputut teatrilavadel lobisemist. Alguses tahtsin teha tükki ilma loota. Aga ei saanud hakkama. Kunagi teen kindlasti.”\nMait Joorits, bakalaureuseessee. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikool, 2010.\nPeale mõne väiksema tantsu- ja luulelavastuse, mis valminud üheks-kaheks etenduskorraks, on su lavastajatööd põhinenud väga klassikalise narratiiviga lugudel: Tennessee Williamsi „Suvi ja suits” (Rakvere teater, 2013), Eleanor Porteri „Pollyanna” (Nuku, 2017), järgmisena esietendub Michael Ende „Momo”. Millal siis alateadvuse teatrit näeb?\nÜhel hetkel teatrikooli ajal sai mul kõriauguni sõnateatrist. Mulle meeldis tohutult visuaalteater, mis ei pea tingimata narratiivil põhinema. Nüüd olen läinud tagasi narratiivipõhise teatri juurde. Põhjus on väga lihtne: mul ei ole töövahendeid, ma ei oska mittenarratiivse teatriga kuskilt pihta hakata. Võib-olla peaks lihtsalt pihta hakkama ja siis jõuaks kuhugi välja.\nKas lavaka magistrantuur ei pakkunud neid töövahendeid?\nEi pakkunud jah. Ta pakkus tehnikaid näitlejatreeninguks, aga lavastamise osas hirmutas magistrantuurikogemus pigem teise äärmusse: andke mulle lugu, et mul oleks, jumala eest, millestki kinni hoida!\nMittenarratiivne teater võib olla oma eklektilisuses vahel väga huvitav. Ratsionaalne narratiivne meel jookseb ühel hetkel kokku, sa ei suuda enam otsi ära ühendada ja tekivad uued seosed. Aga siin lööb minus välja sisemine maksimalist. Tahaksin, et lugu kõnetaks teadvuse ja alateadvuse tasandil korraga. Nüüd olen lavastajana liikunud seda teed, et võtan selge ja lihtsa loo, üritan sellest aru saada, oma arusaamise laval realiseerida ja pikkida sinna sisse mingeid teise tasandi asju.\nAga vastus küsimusele, millal me näeme alateadvuse teatrit, on: viie lavastuse pärast. Või kolme. Vaikselt liigun sinnapoole, aga tibusammul.\n„Kui ei ole konflikti, ei ole draamat. Ma olen nõus, et see üldjuhul klassikalises draamateatris nii on. Vahet peab ainult tegema, et kui astutakse lavalt maha, ei ole vaja enam võidelda, rabeleda, heidelda. Iseenda ja teistega. [—] Olen näinud harva, et läbi suure kannatuse hakkaks näitleja mängima imeliselt, vabalt [—]. Isegi kui loomeprotsessis on olnud kannatus, saab säärane mäng sündida ainult kannatusest välja tulles, seda ületades. Igal juhul peab kannatust tasakaalustama rõõm. Ja seda nii laval kui selle taga ja kõrval ja ees. [—]\nSestap on minu jaoks lavastaja, õppejõu kohus süstida näitlejatesse, õpilastesse seda „ookeanilikku rõõmu”, mida kogetakse ühisloomingus ning kus näitleja, just nagu joogi, elab läbi midagi sarnast, kus meel, keha ja hing saavad kokku, mitte ainult iseendaga, vaid ka teistega laval ning nendega, kes publikus.”\nMait Joorits, „Näitlejatreeningu võimalusi: Konstantin Stanislavski ja Vsevolod Meierholdi eeskujudest lähtudes”. Magistritöö. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikool, 2018.\nMilline lavastaja või lavastus on seda rõõmu toonud?\nUku Uusberg, kes loob teatrit läbi suure pingutuse, aga nii, et lõpuks on see hästi mänguline ja rõõmus. Ja siis Meriteatteri (Mait Joorits mängis 2015. aasta suvel Soomes Meriteatteri lavastuses „Eikä merta enää olee”, autor ja lavastaja Anni Mikkelsson — P. P.) — ehkki see ei olnud kõige lihtsam, oli see lõpuks hästi isiklik kogemus. Ja enne seda „Petroskoi” (Rakvere teatri, teatri Telakka ja Vanha Juko koostöölavastus, 2013 — P. P.), mis oli puhtalt teater alateadvusele. Lavastas Ari Numminen, kes mõtles ainult pilte välja, aga neis piltides toimus kogu aeg midagi, nii et selles kompotis, mis lavale jõudis, oli kogu aeg jube põnev sees olla. Raivo Trassiga meil ka klappis ja klapib siiamaani. Ta on lavastaja, kes, kurat, keerab näitlejal kopsu üle maksa, aga susib ja susib, kuni tuleb vajalik kvaliteet. See on jube tüütu ja kurnav, aga jumala hea ja vajalik, et ta viitsib sedasi keerata.\nLavastaja-õppejõu ja näitleja vaheline suhe on natuke nagu vanema ja lapse suhe. Me kõik vajame hoolt, mõned rohkem, mõned vähem. Ehk nagu Toomas Suumani „Viimase öö õiguses” öeldakse: „Katus tahab hoolt. Kõik siin ilmas tahab hoolt.” Inimene veel kõige rohkem. Iga näitleja tegelikult soovib — kuigi samal ajal kardab seda —, et temas natuke urgitsetaks, antaks müks tagumikku, et ta ei jääks kogu aeg üht ja sama asja tegema.\nMa ise ei ole lavastades sinnamaani jõudnud, et tajuksin iga näitleja puhul ära mehhanismid, mis teda käivitavad või tagasi hoiavad, ja suudaksin teda avada ka puht tehniliselt, nii et ta teeks kogu aeg sisemisi hüppeid. Aga ma tunnen, et see on maailm, mille lävepakul ma olen, ning tasapisi hakkavad need arusaamad ja kogemused tulema.\nTöötasid Rakvere teatris näitlejana aastatel 2010–2014. Oli see aeg tõesti nii pilkane, nagu kirjeldab järgnev lõik?\n„Hirmuga hakkasin nägema, et mida rohkem ma mängin, seda sarnasemaks muutuvad minu tegelased. Juba hakkasid ühest õhtust teise korduma erinevates lavastustes samasugused käežestid, peanoogutused, naerupahvakud ja pingsad põrnitsused. [—] Mõned tegelased olid jätnud minu lavalisse kehasse niivõrd tugevad mustrid, et tarvitses mul ainult lavale astuda ja juba nad olid platsis ja rääkisid läbi minu suu hoopis kellegi teise tegelase teksti. Tundsin, et veel natuke ja minust saab hall kummitus värvitus provintsiteatris, kes lendleb mööda tühje koridore, minu keha on täielikult üle võetud minu minevikurollide poolt ja minu vaim, olles kaotanud oma noorusliku vaheduse, kriitikameele ja võime luua midagi uut, ulub pimeduse saabudes Kuu poole ja püüab öösiti meenutada, mis on see, mida ta on kaotanud ja ei suuda kuidagi üles leida. Tundsin, et päevad muutusid ühesugusteks ja unenäolaadseteks, kuni ühel hetkel, suutmata enam vahet teha, kas ma magan või olen ärkvel, võtsin oma viimase jõuraasu kokku ja teatasin, et lahkun teatrist.”\nMait Joorits, „Näitlejatreeningu võimalusi”.\nMul olid väga toredad ja õnnelikud neli aastat Rakvere teatris, mitte midagi ei saa sellele teatrile ette heita. Aga ma sain aru, et ei õpi seal realiseerima seda, millest olin teatrikooli ajal või varem unistanud.\nKuidagi ei tahaks öelda ühtegi halba sõna inimeste kohta, kes palehigis loovad kunsti ja kultuuri keskkonnas, mis seda ei soosi. See ei ole meelakkumine. Aga ühel hetkel saad aru, et kui sina ja keskkond ei kõlksu olemuslikul tasandil kokku ja keskkonda ei saa muuta, siis on targem seda vahetada.\nEelmisest sügisest oled taas repertuaariteatris. Kas tajud, et Nuku teatris on asjad võimalikud?\nTajun ikka. Mingi pühendumine, ühise mineku energia on hoopis teine, julgetakse sõnastada oma soove ja ideaale. Kui sihti ei ole, on lõputu hulpimine. Ütleme nii, et leili tugevus on siin majas praegusel hetkel kõrgem. Ma arvan, et Rakveres oleks viisteist aastat varem olnud palju kõrgem leilikraad, aga siis, kui mina sinna sattusin, oli selline 50–60 kraadi vahel: nagu oleks saun, aga päris ei ole ka.\n„Kui saad aru, mis on sinu pealisülesanne, tajud ära enda põhjuse, siis moodustub sellest tüvelaadne veendumuste telg, mille ümber kõik teised teadmised hakkavad koonduma ja kuhu neil on lihtsam kinnituda.”\nMait Joorits, bakalaureuseessee.\nKas sa oled oma pealisülesandest aru saanud?\nMul tekkis millegipärast paralleel mägironimisega. Pealisülesanne on nagu kivirahn, millest sa kinni hoiad, et edasi ronida. Aga sa pead aru saama, et see on lihtsalt rahn ja et vajalikul hetkel võib sellest lahti lasta ja järgmise rahnuni minna. See kivirahn ei ole kogu maailm. Ja teistel on omad pealisülesanded.\nKui mul oli lavaka ajal oma mõtete jaoks märkmik, siis Londonis kirjutasin sinna esimese rea: „Kõige tähtsam on rahu.” Siis tundus just see kõige vajalikum asi, mida saavutada. Praegusel eluetapil kirjutaksin sinna, et kõige tähtsam on tasakaal, asjade tasakaalustamine nii sise- kui välismaailmas. Kui tasakaal on olemas, eks siis vaata, mis edasi saab.\nNoppinud ja järjestanud


Wal-Mart hakkab 28. detsembril iPhone müüma - ITuudised\nMaailma suurim jaekaubanduskett Wal-Mart hakkab Apple'i mobiiltelefone iPhone müüma 28. detsembril, kirjutas Bloomberg.\nUudisteagentuurile kinnitasid Wal-Marti viie kaupluse esindajad, et kuupäev on õige, aga nad ei tea hinda, millega telefone müüma hakatakse. Apple pakub USAs kahte mudelit hinnaga 199 ja 299 dollarit.\nTehnoloogiaveeb engadget.com kirjutab Wal-Marti ettevõttesisesele märgukirjale viidates, et telefone hakatakse pakkuma hinnaga 197 ja 297 dollarit, millele lisandub kaheaastane teenindusleping.\nApple'i aktsia hind kukkus eile 6,57 protsenti 89,16 dollarini. Aktsia hinna languse põhjuseks oli teade, et ettevõtte juht ja asutaja Steve Jobs ei esine jaanuari alguses toimuval messil Mac World ning 2009. aasta osalemine jääb ettevõttele viimaseks.


VÄGA KORRALIK MASSIIVNE TÄISPUIDU...\nKöögimööbel, müük 16.07.19 Kallaste\nKöögimööbel, müük 16.07.19 Eesti\nKöögimööbel, müük 16.07.19 Tallinn\nROOSTEVABA VALAMU, uus; Roostevaba valamu 945x 500.\nROOSTEVABA KRAANIKAUSS, kasutatud; 95x50 cm koos kraaniga.\nKöögimööbel, müük 15.07.19 Harjumaa, Saue vald, Ruila küla\nKASUTATUD KÖÖGIMÖÖBEL, kasutatud; Karkass puitlaast plaat, uksed puit, kaetud spooniga, hinged vaikselt sulguvad. Kauba peale valamu kapp, koos roostevaba valamuga ja segistiga. Valamu kapil teistsugused uksed.\nKöögimööbel, müük 15.07.19 Tartumaa, Tartu linn (haldusü.)\nSÜGAVKÜLMIK SNAIGE, kasutatud; Müüa kasutatud korralik, terve ja töökorras sügavkülmik. Mõõdud 60*60*145 cmTartumaa, tel 56687266.\nKöögimööbel, müük 15.07.19 Tallinn, Kesklinn\nROOSTEVABA KÖÖGI TÖÖTASAPIND KRAANIKAUSI JA SEGISTIGA, kasutatud; Ajutine lahendus remondiajaks ... Laius 1,15.cm.\nKöögimööbel, müük 15.07.19 Eesti\nKöögimööbel, müük 15.07.19 Pärnu\nKöögimööbel, müük 13.07.19 Pärnumaa, Lääneranna vald\nKöögimööbel, müük 10.07.19 Tallinn\nKÖÖGIMÖÖBEL VALGE KÕRGLÄIGE, kasutatud; Müüa heas korras vähe kasutuses olnud valge kõrgläikega eritellimus köögimööbel. Valge KORIAN kivitöötasapind samast kivist kraanikausiga. Vaikselt sulguvad sahtlid, uksed. Kogupikkus seina ääres 3200mm, kõrgus 3000( 2550 + 450mm...\nKöögimööbel, müük 10.07.19 Harjumaa, Harku vald, Tabasalu alevik\nKöögimööbel, müük 09.07.19 Eesti\nMINIKÜLMIK, uus; Mõõdud 49/47/45 cm , Rootsi asi, uus, pakendis, A+ energiaklass ,4 tk on saada.\nMOODNE KÖÖGINÄIDIS - 25%, uus; Müüa kaasaegne ja moodne köögi näidis 2 mKarkass - valge PLPFassaadid - dakar PLP/kreem PLPKappide kõrgus: 85cm/ 72 cmValamukapp 80cm -1 tk. / Ülemine kapp 80cm - 1 tkPliidikapp 60 cm-1 tk/ Õhupuhasti kapp 60cm - 1tkRiiul 20 cm - 1 tk/ ...\nKöögimööbel, müük 09.07.19 Jõgeva\nPUUPLIIT, kasutatud; Müüa ühe talve kasutuses olnud veesärgiga puupliit. Andmed: Keskküttepliit Thermo AS LuxÜldvõimsus: 20,5kWVette/õhku: 12,5/8 kWKxLxS: 843x900x654mmVeesärk: 19LSuitsugaasidetemp:240°CEfektiivsus: 71%Lõõr: Ø150mm pealt...\nKöögimööbel, müük 08.07.19 Saaremaa, Saaremaa vald, Leedri küla\nKöögimööbel, müük 08.07.19 Raplamaa, Kohila vald\nCASA KÖÖGIMÖÖBEL UUS, uus; Müüa uus Jysk Casa köögimööbel, 5 kappi. Valamukapp 100x47x82cm, valamu100x50x3cm, töötasapinnaga alumine 2 uksega kapp 99x50x85cm, töötasapinnaga 1 uksega kapp 50x50x85cm, klaasustega seinakapp 98x34x54cm, 1 uksega seina...\nKöögimööbel, müük 08.07.19 Harjumaa, Jõelähtme vald, Kostivere alevik\nKÖÖGIMÖÖBEL, uus; Köögile on nii pliidi kui valamu auk sisse freesimata. Köök on viimistlemataostja saab täpselt enda soovide järgi valida viimistluse kui ka valamu ja pliidi. laius 1500mmkõrgus 2200mmsügavus 600mmMaterjal vineer.\nKöögimööbel, müük 07.07.19 Harjumaa, Saku vald, Juuliku küla\nKöögimööbel, müük 07.07.19 Eesti\nTÖÖTASAPIND, uus; Müüa uued niiskuskindlad töötasapinnad 1375x585x38mm.\nt-74t-40metall uksalustz-4k-14karkasstöötasapindtugitooliduustoo jauued2-11aeg18e-lugerriiulidköökköögiukspliidirauadtäispuidustmf-70tool


Juuste hõrenemine | Nahahaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\n16.10. Tere mul on tagumiku juures ... 12.10. Küüned 03.10. Valged punnid huule ülaosas 01.10. Kuidas saada kirpudest lahti 27.09. Naha koorumine pöidlalt ja ... Loe foorumeid\nJuuste hõrenemine 12.11.03 / Nahahaigused\nEelmisel suvel hakkasid juuksed ootamatult kiiresti hõrenema, eriti palju jääb\njuukseid kammi külge, kui kammin märga pead pärast pesemist.\nOlen kasutanud ravishampooni "Pregaine" ja Tigi firma piparmündipalsamit\nning platsenta alusel tehtud taastusravimit, aga tulemusi pole.\nKolm aastat tagasi lõpetasin hormoonasendusravimi "Activelle" kasutamise.\nOlen 58-aastane naine.\nKuidas ma peaksin edasi toimima ja millist ravimit ja shampooni kasutama?\nKas peaksin jätkama östrogeenravimi kasutamist?\nKuna tegemist on raske küsimusega, oleks teil õigem käia konsultatsioonidel eriarstide juures.Võiksitegi alustada günekoloogist. Tuleks külastada ka dermatoloogi ja kui eelnevad spetsialistid vajalikuks peavad veel teisigi spetsialiste.\nMul olid veel mõned aastad tagasi väga tihedad ja tugevad juuksed. Ligikaudu kahe aasta eest märkasin, et juuksed on meelekohtadest hõredamaks muutunud. Praeguseks on hõrenemine väga silmatorkav ...\nTere! Juusteväljalanguse korral on keeruline efektiivset ravi määrata, kui pole teada selle põhjus. Põhjuseid võib olla nii väliseid kui sisemisi: nt. juuste sõrmede vahel keerutamine või juuste sättimine ...\nMinu 15-aastasel pojal langeb iga pesemimisega umbes 60 juuksekarva välja. Ka juuste kammimisel langeb minu arvates liiga palju juukseid välja. Kas see võib olla seotud murdeeaga, vitamiinide puudusega ...\nSoovitan last igaks-juhuks nahaarstile näidata. Oluline oleks aru saada, millistest piirkondadest on juuksed rohkem lahti.\nMa ei tea, kas pöördun õieti oma küsimusega Teie poole, probleem on selles, et minu täiskasvanud poeg, 27.aastane, närib pidevalt küüsi, tal on näpuotsad kõik juba ära näritud. Minu ...\nArvan,et lisaks nahaarstile peaksite selles küsimuses kindalasti konsulteerima ka psühholoogiga.\nPealae piirkonda tekkinud juuste hõrenemine ei ole sugugi selles vanuses haruldane probleem. Apteegi ...\nOlen lugenud, et juuste hõrenemise vastu aitab Regaine. Kas see ravim aitab ka vanemaid naisi (olen 60 aastane)? Juuksed on viimasel ajal hõredamaks muutunud lagipea piirkonnas.\nJah, see on sobilik nii vanemaealistele kui ka noorematele.\nSee preparaat on saadaval apteegis ilma retseptite.


Ei saa me läbi Lätita ja Tammeka meelest ei lähe ... - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n23. AUG 2019, 03:42\n28. vooru ässad: värava ja väravasöödu kirja saanud Transi võõrleegionär oli parim (0) 9 h\nEesti noored olid Itaalias võidukad; kahe eestlase koduklubi Saksamaal sai järjekorde kaotuse (0) 12 h\nVideo: ründajavaistu näidanud Tammik realiseeris kaaslase ilusa soolo väravaks (0) 5 h\nGalaxy ajalugu teinud Ibrahimovic tituleeris end MLS-i läbi aegade parimaks (0) 6 h\nTipphetked: Tammeka naasis Maardust raskelt teenitud kolme punktiga (0) 14 h\nOšomkov teenindas saalijalgpalli U19 EM-finaali (0) 7 h\nEestlaste uus lemmikklubi Itaalias? Vaata, millise Serie A satsi vorm on sini-must valge! (0) 7 h\nAasta jinx? Guendouzi soovib ilmselt, et oleks oma näpud all hoidnud (0) 9 h\nUskumatu: rassism jõudis Serie A tribüünidelt telestuudiosse (0) 9 h


Mees tahab et ma tema vennaga abielluksin\nMida teha 01. november 2019, kl 12.48\nOlen tundnud üht meest kaugemalt juba 3 aastat. Selke aja sees oleme kohtunud mitmeid kordi ja teineteist tundma õppinud piisavalt. Aga hiljuti oli ta minust oma perekonnale rääkinud ja mu pilte nooremale vennale näidanud. Nüüd tahab ta et ma tema asemel ta venna võtaksin ja temaga nende kodumaal abielluksin. Sest vend olevat minusse kõrvuni armunud nüüd! Aga mina ju ei tunne tema venda, ma usaldasin teda ennast! See võttis mul väga kaya aefa, enne kui hakkas8n teda täielikult usaldama tekkis tõesti armastus tema vastu. Tegi plaane m8nuga alustada uut elu, tulla Eestisse ja abielluda minuga jne. Aga nüüd on tema plaanid muutunud ja soovitab mulle hoopis oma venda! Kuid ser vend on alles 22-aastane ja mina ei tunnegi teda!\nJa korrutab nüüd nagu rikkis vinüülplaat, et "mu vend teeb sind õnnelikuks, tema suudab sulle rohkem pakkuda kui mina, võta minu vend, abiellu temaga, sa ei kahetse seda iialgi"\nMina kaldun arvama et ta ise enam mind ei taha ja nüüd üritab mind vennale sokutada ja "maha müüa"\nOlen nii kurb! Miks ta sedasi om otsustanud!? 3 aasra jooksul ta kordagi ei vihjanud sellisele asjale. Vaid kinnitas kogu aeg, et tema ei taha mind jaotada jne. Nüüd aga on valmis minust ise loobuma, ja just nüüd mil lõpuks temasse uskuma hakkasin!\ndid_197612 07. november 2019, kl 21.49 Registreerus: 2 aastat tagasi\nNii leitakse naisi tavaliselt islamiriikides.\nMIKI 08. november 2019, kl 00.39\nEeee... kas sa oled loll?! Kuna ma ei ela eestis, tean palju selliseid murjameid, kes otsivad naiivseid naisi, et neile kuu ja t2hed lubada, ja euroopasse p22seda.\n..aga ise tead\ndid_197612 Kirjutas: ------------------------------------------------------- > Nii leitakse naisi tavaliselt islamiriikides.


Eestimaa Looduse Fondi aastaauhinna pälvis TÜ teadur Virve Sõber - news\nEestimaa Looduse Fondi (ELF) noore looduskaitsja 2017. aasta auhinna pälvis Tartu Ülikooli teadur Virve Sõber, kes paistis möödunud aastal silma oma vabatahtliku panusega planeeritava puidurafineerimistehase keskkonna- ning sotsiaalmajanduslike mõjude käsitlemisel.\nEestimaa Looduse Fondi aastaauhinna pälvis TÜ teadur Virve Sõber\n06. veebruar 2018\nSõber on pea kogu 2017. aasta jooksul hoidnud puidurafineerimistehasega seotud teemasid avalikkuse ja teadlaskonna tähelepanu all, panustades selleks oma vaba aega erinevate küsimuste süstemaatilisse läbitöötamisse, teatas ELF pressiteate vahendusel.\n"Virve Sõber tõi avalikku diskussiooni analüütilise ning tasakaaluka vaatenurga. Vabatahtlik panustamine kogu ühiskonda puudutavasse olulisse protsessi teadustöö ja pere kõrvalt näitab pühendumust ning elukeskkonnast hoolimist," ütles ELFi juhatuse ning konkursi žürii liige Siim Kuresoo pressiteates.\nSõbra sulest ilmus mullu oktoobris Postimehe artikkel "Kas ja millist kasu saaksid Eesti elanikud tselluloositehasest?", samuti andis ta Eesti Teaduste Akadeemia seminaril temaatilise ülevaate "Eesti puidukeemia perspektiivid" ning oli üks Tartu linnavalitusele tselluloositehase planeeringu asjus tehtud avaliku pöördumise algatajatest.\nSõber on Tartu Ülikooli zooloogia osakonna teadur, kes tegeleb teadustöös laialdaste teemadega alates tolmeldajate ja taimede omavahelistest interaktsioonidest kuni invasiivsete liikide edukust mõjutavate teguriteni. Oma doktoritöö kaitses Virve Sõber 2010. aastal teemal "Biootiliste vastasmõjude roll taimede paljunemisedukuses", uurides töös põhjalikult looduslike taimeliikide paljunemisedukust ning ohtrust mõjutavaid tegureid nii lokaalses kui regionaalses skaalas. Virve Sõbra esitasid kandidaadiks tema kolleegid Tartu Ülikoolist.\nNoore looduskaitsja auhinda antakse välja alates 2005. aastast eesmärgiga toetada elujõulise ja aatelise looduskaitse püsimist Eestis läbi põlvkondade. Auhinna pälvija otsustab ELF-i poolt kokku kutsutav žürii, kuhu tänavu kuulusid Peep Männil, Annely Esko, Siim Kuresoo ning Kaja ja Aleksei Lotman. Auhinnafondi panustasid ettevõtted 360 Kraadi, Natourest, Estonian Nature Tours ja Rewild. Auhind, millega kaasneb 1000-eurone stipendium, anti üle 5. veebruaril ELFi 27. sünnipäeva tähistamisel.\n2016. aasta nooreks looduskaitsjaks valiti Annely Esko Keskkonnaametist, eriauhinna pälvisid loodusteadlane Liina Remm ning kodanikuaktivist Linda-Mari Väli. Varasemalt on auhinna pälvinud Riho Kinks, Aveliina Helm, Renno Nellis, Indrek Tammekänd, Ulvar Käärt, Murel Merivee, Tarvo Valker, Marek Sammul, Peep Mardiste ning Asko Lõhmus.


Legoklotsid, beebinukud (Baby Born nukud), mänguautod – igasugused lastele meeldivamad mängukannid – siin. – internetis.ee\nLegoklotsid, beebinukud (Baby Born nukud), mänguautod – igasugused lastele meeldivamad mängukannid – siin. Kõigele lisaks on lastele kaubad vabas õhus aja veetmiseks – rattad, liivakastitarvikud. Arendamiseks müüme lastele interaktiivseid raamatuid ja konstruktoreid, ka Baby Born nukud on arendavad. Lastele kingituse ostmine ei ole olnud mitte kunagi niivõrd muretu, kõiksugused kaubad lastele on meie poes olemas! Seega, uus Barbie või Baby Born – paku lapsele rõõmu!\nLapse sünd on kulukas väljaminek, sest imikutele on tarvis soetada hulk tooteid. Kõik tooted, mida imikutele tarvis on, sate meie nutipoest. Eelisjärjekorras muretsetakse imikutele voodi ning jalutuskäru. Soovitame hankida võrevoodi ja käru, mis sobivad nii imikutele kui mudilastele. Müüme ka imikutele olulisi igapäevaseid kaupu – Pampersid, lutid, söögipudelid. Tita arengu toetamiseks pakume imikutele arendavaid tarvikuid. Meil on imikutele pakkuda absoluutselt kõike, tee ostud kiirelt ühest internetipoest ja korraga!\nODAVAD JA HEA KVALITEEDIGA AUTOKAUBAD\nAutokaubad on müügil väga erisugustes kauplustes. Leiad autokaubad kiirelt meie suure sortimendiga internetipoest. Valikus on igasugused autokaubad, mida oma auto koras hoidmiseks soovid. Meilt leiad talveperioodiks vajalikud autokaubad nagu näiteks talverehvid ning kraabitsad. Plaanid autole pesupäeva teha – vajaliku autokeemia ja autokaubad saad selleks meie kauplusest. Tootevalikus on ka elektroonilised autokaubad nagu makid ja GPS seadmed. Autokaubad osta meie internetipoest, meil on külluslik tootevalik!\nLOOMATARBED LEMMIKLOOMA VAJADUSTE RAHULDAMISEKS\nÜks meie internetikaupluse suurima valikuga kategooria on loomatarbed. Müüa on loomatarbed eranditult kõikidele loomaliikidele. Meie valikust leiad kõiksugused loomatarbed, mida lemmikloom eeldab. Ostetumad koerte loomatarbed on mänguasjad närimiseks ja koerarihmad. Nõutumad kiisude loomatarbed aga magamispesad ja paakuv liiv. Veel üks populaarne kategooria on meil kalade loomatarbed. Meie poe kaubavalikust leiad loomatarbed nii suurtele kui väikestele koduloomadele!\nKuna sport on tervisele hea, siis armasta sporti! Selleks, et sport oleks naudingut pakkuv, soeta head sporditarbed. Sport treeningsaalis, sport vees või sport talvistes oludes – missugune on teie eelistus? Meie internetipoest saad kõik tooted, mida sport eeldab. Hooli oma tervislikust seisundist, muretse vajalikud tarbed ning lase sport enda ellu!\nTURISM JA PUHKUS – KÕIK OLULINE SAMAST INTERNETIPOEST\nSind kütkestab turism ning puhkus möödub tavapäraselt looduses matkates? Et turism ja puhkus saaksid olla nauditavad, osta parimad matkatooted. Esimese asjana vajad kvaliteetset telki ning mõnusat magamiskotti, sel juhul on turism ja puhkus üksteisega ühendatud. Vabas õhus matkamine ja turism ongi puhkus!


Aro Velmet: uduketrajad ja vastutus - Arvamus\nAro Velmet: uduketrajad ja vastutus\n30. jaanuar 2017, 13:40\nKui lugeda võltsuudiseid kui metafoore, mitte kui fakte, võib osutuda, et seal on üsnagi palju analüüsiväärset, kirjutab ajaloolane Aro Velmet Sirbis.\nKõik uus on hästi unustatud vana, kuid selles, miks vanad asjad unustatakse, on oma iva. 2016. aasta keskpaiku, Brexiti ja Donald Trumpi valimisvõidu vahepeal, hakati rääkima võltsuudistest ja tõejärgsest ajastust (mina eelistan seda küll Rain Kooli eeskujul uduketramiseks nimetada).\nUrve Eslas on iseloomustanud seda nähtust Sirbi veergudel järgmiselt: «[T]õde ega vale ei ole enam olulised. Poliitik valetab? Mis siis ikka, aga see-eest vaata, kui jõuliselt ta esineb. Ajakirjandus valetab? Mis siis ikka, aga vaata, kui huvitav teooria.»(1) Francis Fukuyama näeb uduketramises ohtu demokraatlikule maailmale kui sellisele.(2) Fenomeni uudsust on põhjendatud enamasti nii: varem pole poliitikud nii varmalt tõeväärtusest loobunud, Brexiti eestkõneleja Michael Gove teatas, et «rahval on ekspertidest kõrini» ning Trump eitas asju, mida ta mõne minuti eest oli jaatanud. Pealegi tegevat ühismeedia ajakirjanike tavapärase töö väravavalvuritena peaaegu võimatuks.\nParaku pole ükski neist asjaoludest tegelikult ennenägematu. Uduketramine on sõna otseses mõttes sama vana kui demokraatia. Kui konservatiivsetes ringkondades liikusid lood sellest, kuidas Hillary Clinton juhib Washingtoni pitsarestoranist lapsprostituutide võrgustikku, oli raske mitte meenutada ühte teist ajaloolist naispoliitikut, kelle võimu ohustasid täiesti jaburad kuulujutud, nimelt Prantsusmaa kuningannat Marie Antoinette’i.\nSuure Prantsuse revolutsiooni ajal levitas toonane massimeedia uudiseid, et Austria juurtega kuninganna korraldas Versailles’ lossis orgiaid, viis oma abikaasa impotentsuseni, magas seejärel võõrriikide saadikute ja õukonnas tegutsevate naistega ning õpetas oma kaheksa-aastase poja masturbeerima, et temas juba varakult paralüseeriv neuroos tekitada ja seeläbi oma võim kindlustada. Neid kuulujutte levitasid heal meelel ka generaalstaatide ja rahvusassamblee liikmed. Isegi USA valimiste ajal palju tähelepanu kogunud Makedoonia trollifarmidel on oma eelkäijad: suur osa Marie Antoinette’i värvikamatest seiklustest pärines Londonist või Amsterdamist, kus kiire sulega sopakirjanikud olid nõus raha eest ükskõik mida paberile panema.\nTegelikult ei pea uduketramise järjepidevuse tõestamiseks sugugi sajandite taha vaatama: USA beebibuumerid mäletavad hästi 1980ndatel levinud satanistliku rituaalvägistamise paanikat. Toona arvas soliidne hulk ameeriklasi, et sellal kui lapsevanemad on tööl kontoris või tehases, käivad mööda lasteaedu ja mänguväljakuid satanistid, kes väikelapsi oma pahelistes riitustes seksuaalselt ära kasutavad (ka Hillary Clintonit on uduketrajate ringkondades satanistiks peetud).\nSatanistid muidugi olid osa rahvusvahelisest konspiratsioonist, mis ulatus kõige kõrgema poliitilise ja finantseliidini (jälle need juudid!). Neid kuulujutte levitasid täiesti tõsiselt võetavad ajalehed ja telesaated ning nende tulemusel algatati tuhandeid kohtuasju, mis osutusid tagantjärele kõik absoluutselt alusetuteks. Kõige markantsem oli ilmselt selle teooria levik psühhoteraapias, kus sajad patsiendid avastasid hüpnoosi all, et neid oli lapsepõlves rituaalselt ahistatud ning nad olid need mälestused isiksuse lõhenemise hinnaga maha surunud. Ainult külmi, ehedaid fakte nende väidete kinnituseks ei leitud ka seekord.\nEestistki ei tule uduketramist ja moraalset paanikat kaugelt otsida. Vaid mõned näited: suurem osa ajalehes Post kirjutatust, «Wigla show» margapaanika (teatati, et Soome kaotab käibelt sajamargased rahatähed), seagripipaanika kui ravimifirmade vandenõu, salapagulaste vedamine ülikoolide ühiselamusse erilendudega pimeduse varjus, MMS kui maagiline imeravim jne. Tõsi, ükski neist skandaalidest ei ole viinud valitsuse vahetumise või Euroopa Liidust väljaastumiseni, aga see on neile, kes rahavahetuspaanikas oma säästud kaotasid või mürgitusega EMOsse sattusid, ilmselt väike lohutus. Aastal 2017 nimetaksime kõiki neid sündmusi võltsuudisteks.\nUduketramise järsku paisumist üleilmseks probleemiks on seega raske seletada objektiivsete asjaoludega. Pole kaugeltki selge, et kuulujutte levib tänapäeval rohkem, kui neid oli kümme või sada aastat tagasi. Faktijärgsest ajastust kõnelejad kipuvad seda postuleerima põhiliselt mulje tasandil – ja pole selge, kuidas selliseid väiteks üldse oleks võimalik kvantifitseerida, arvestades seda, kui palju on uudisloome aastakümnetega muutunud.\nArvamus, et kunagi oli kuldaeg, kus kõik inimesed said oma uudised AKst ja New York Timesist, eirab ajaloolist reaalsust: kõmulehed on sama vanad kui trükikunst ja nende mõjust poliitikale on kirjutatud kümneid, kui mitte sadu monograafiaid. Võimalik, et ühismeedia ajastul on lihtsam tajuda kõiki neid paralleelreaalsusi, mis toimivad nn kvaliteetmeedia ja selle käegakatsutava reaalsuse kõrval. Miks tahavad siiski nõnda paljud kommentaatorid kinnitada, et oleme sisenenud pretsedenditusse, ennenägematusse uude ajastusse?\nVõib-olla ei tuleks «uduketramise ajastut» vaadata mitte kui analüütilist maailmakirjeldust, vaid kui poliitilist kategooriat, mille varal luuakse moraalne universum headest ja õiglastest ekspertidest ning halvast pleebsist, kes maailmast õigesti aru ei saa. Selle abil jaotatakse ümber süü ja vastutus ning konstrueeritakse seeläbi poliitilisi valikuid. Olukorras, kus läänemaailmas ligi nelikümmend aastat valitsenud (neo)liberaalne eliit on põhistanud oma võimu just suuresti poliitilisele ja majanduslikule ekspertiisile toetudes, on «rahval pole eksperte enam vaja» kahtlemata revolutsioonilise kõlaga sõnum.(3) Selles kontekstis mõjub «uduketramise ajastu» sageli vabandusena, katsena lükata vastutus viimase aasta eetiliste ja poliitiliste läbikukkumiste eest Makedoonia trollide, paratamatute infovahetusmuutuste, harimatu rahva, ükskõik kelle teise kaela peale iseenda.\nLihtsam on osutada, et kogu maailm on hulluks läinud, kui tunnistada, et liberaalsetel valitsemismeetoditel võib midagi viga olla. Mõistagi ei arva ma, et kõik, kes uduketramist kritiseerivad, osalevad mingis eliidi vandenõus. Palju esineb ka lihtlabast silmaringi ahtust, olukordi, kus inimesed on sunnitud asjast mitte aru saama, kuna sellest sõltub nende palk, nagu ka katseid kuulujutuvabrikute tööpõhimõtteid tõsiselt analüüsida. Andmata aga endale aru, millised on uduketramise ajastust rääkimise poliitilised tagajärjed, võib tahtmatult kaasa aidata protsessidele, millega vabatahtlikult kaasa minna ehk ei tahetaks.\nEsiteks minimeerib uduketramise ajastust rääkimine traditsioonilise meedia ja poliitilise eliidi rolli probleemi tekitamisel. Faktijärgsusest rääkides viidatakse enamasti ühelt poolt Donald Trumpile, kes on toonud marginaalsed kuulujutupesad nagu Breitbart.com laiema avalikkuse tähelepanu alla, ning teiselt poolt Venemaa režiimile, mida on kujundanud Aleksandr Dugini ja Vladislav Surkovi huvitavad arusaamad postmodernismist.\nSeejuures on aga pinge löövate pealkirjade ning sisulise, kuigi ehk vähem glamuurse analüüsi vahel kujundanud kvaliteetajakirjanduse nägu juba aastakümneid ka demokraatlikus maailmas. Poliitikute ja meedia semutsemine, järkjärguline eetikanormide erosioon ja teatud teemade (näiteks ebavõrdsuse kasvu ja keskklassi vaesumise) süstemaatiline eiramine pole alanud Venemaalt või alt-right’i veebiportaalidest.\nMeenutagem, et viimase paarikümne aasta suurima ajakirjandusliku vale taastootmise auhind Iraagi sõjale eelnenud massihävitusrelvade debati kajastamise eest kuulub n-ö vana meedia lipulaevadele New York Timesile ja Washington Postile. Lause «meie riik on impeerium ja kui me tegutseme, loome me ise oma reaalsuse» ei kuulu mitte Vladimir Putinile, vaid USA presidendi George W. Bushi poliitikanõunikule Karl Rove’ile.\nKui Trumpile heidetakse ette, et ta võtab liiga tõsiselt juttu, mida kuuleb kaabeltelevisioonist ja Makedoonia trollivabrikutest, siis paljudele uduketramise kriitikutele võib süüks panna seda, et nad võtavad liiga tõsiselt juttu, mida neile räägitakse Valges Majas või Stenbocki majas. Liigne nõjatumine poliitilisele või ekspertide autoriteedile ei tule kasuks ei nii- ega naapidi; andmete kontrollimine ja elementaarne kutse-eetika kehtivad mõlemal suunal.\nLoomulikult ei taha ma tõmmata võrdusmärki Timesi ja Breitbarti töömeetodite vahele (Bushi ja Trumpi administratsiooniga on juba keerulisem …). Siin on kriitilisi erisusi. Üks põhimõtteline häda on aga see, et Venemaa propagandamasin, Makedoonia trollifarmid ja „lollid inimesed“ on kõik välised faktorid, millega on ajakirjanduslikul ja poliitilisel eliidil raske midagi peale hakata.\nPutin ei lõpeta Fukuyama artikli peale desinformatsioonikampaaniat, küll aga on võimalik omaenese tegevus kriitiliselt üle vaadata. Raske on tõsiselt võtta uduketramisteemalisi kaebehüüdeid, kui neid tuleb lugeda portaalidest, kus avaldatakse uudiseid pealkirjaga «Ossinovski tahab hakata Facebooki ja Google’it ohjama» või kus trükitakse ära kontrollimata, kuulujutupõhine luureraport Trumpi seiklustest nn kuldse vihmaga. Eriti küünilised on uudisteorganisatsioonide lubadused teha uduketramise piiramisel koostööd Facebookiga, mis on mõtlematust klõpsimisest teinud maailma edukaima ärimudeli. Digitaalmeedia uurija Jevgeni Morozov kirjutas selle kohta Twitteris, et see kõlab «nagu politsei teeks korruptsiooni piiramisel maffiaga koostööd». Uduketramise ajastust jutustamine lükkab vastutuse vana kooli tegijatelt neile, keda kontrollida pole niikuinii võimalik. Kas pole mugav?\n3 Kuna kategoorial «liberaalid» on mitu vastukäivat tähendust, siis täpsustan: mõtlen (neo)liberaalide all poliitilisi jõude, mis katavad u 1980. aastast saadik lääneriikide (osaliselt ka Eesti) parem- ja vasaktsentrit. Neid jõude ühendab usk indiviidi õigustel, demokraatial ja turumajandusel põhinevasse riigikorda (selle poolest erinevad nad nt neoreaktsionääridest), aga ka usk järkjärgulisse turupõhise poliitika laienemisse siiani turuvälistesse valdkondadesse, nagu nt hoolekanne või haridus (eristudes seega klassikalistest sotsiaaldemokraatidest ja demokraatlikest sotsialistidest).


KINGAKAPP NEPO 1K, WENGE/TAMM HIND | kaup24.ee\nKingakapp Nepo 1K, wenge/tamm\n€ 3549 € 43 00 *\nToote kirjeldus: Kingakapp Nepo 1K, wenge/tamm\nPlaadi pealmine kiht kaetakse tihtipeale spetsiaalse kilega, mis tagab mööbli tugevuse. Uusimate tootmistehnoloogiate abil võivad need plaadid olla niiskuskindlad, mistõttu erinevad need materjalid oma universaalsuse poolest ja sobivad igasse tuppa. Kingakapp Nepo 2K, wenge/tamm leiab kindlasti koha teie kodus!\nKompaktset ja praktilist mööblit on lihtne tõsta ja teisaldada. Mõnikord saab seda ka kokku panna, vabastades veelgi rohkem ruumi. Sel põhjusel on võimalik luua minimalistlik ja ergonoomiline keskkond, kus jätkub ruumi ka teistele disaini lahendustele ja mugavaks läbikäimiseks. Teisisõnu, Kingakapp Nepo 2K, wenge/tamm sobitub kergesti loodavasse keskkonda ja ei sega viimase hetke otsuseid.\nÜldine informatsioon tootest: Kingakapp Nepo 1K, wenge/tamm\nSoovitame osta koos: Kingakapp Nepo 1K, wenge/tamm\nSoovitame osta koos Kingakapp Nepo 1K, wenge/tamm\nKüsimused ja vastused toote kohta: Kingakapp Nepo 1K, wenge/tamm


Mis on Rentist?\nRentist on parim haagiste jagamise platvorm! Aitame eraisikutel ja ettevõtetel astuda võimalusterohkesse haagiste rendimaailma. Meie eesmärk on olla lihtne ja usaldusväärne keskkond, mis vahendab stressivaba renditeenust. Toome kokku inimesed, kes soovivad oma haagist välja rentida ja ... Loe lisa\nKuulutuse lisamine on tasuta, sellega ei kaasne Sulle mingeid perioodilisi kulutusi. Sina teenid iga rendi pealt 85%. Iga kuu lõpus liidame Sinu tehingud kokku ning kanname summa Sinu arveldusarvele hiljemalt järgmise kuu 10-ndaks kuupäevaks. Teenustasu ... Loe lisa\nKuidas ma saan haagist rentida?\nRegistreeru kasutajaks ja tuvasta ennast ID-kaardi või mobiil-ID vahendusel (haagiseid saavad rentida ainult tuvastatud kasutajad). Otsi lehelt sobiv haagis. Vali rendiperiood. Vajuta nuppu “broneeri”. Seejärel kuvatakse päringu kinnitamise leht, kus on võimalik veelkord kontrollida kuupäeva ... Loe lisa\nMiks pean lisama vähemalt 3 pilti?\nKuulutuse atraktiivsuse suurendamiseks oleme tingimuseks seadnud vähemalt 3 pilti. Mida rohkem pilte, seda suurem on võimalus, et just Sinu haagis renditakse.\nKord kuus arvutame välja Sinu teenitud tulu ja kanname selle hiljemalt 10. kuupäevaks Sinu pangakontole.\nKuidas sisestada kuulutust?\nRegistreeri kasutajaks ja tuvasta end ID-kaardi või mobiil-ID vahendusel (haagiseid saavad lisada ainult tuvastatud kasutajad). Minu haagised menüüs vajuta “Lisa uus kuulutus”. Lisa üldinfo, detailid, pildid, saadavus, hind ning avalda kuulutus. Kui keegi soovib Sinu ... Loe lisa\nMillised makseviisid on lubatud?\nRentist portaalis saab tasuda pangalingiga. Aksepteeritud pankade pangalingid: Swedbank, SEB, Luminor, LHV, Coop, Pocopay ja Liisi ID. Portaalis võetakse makseid vastu eurodes. Rentist portaal on isikuandmete vastutav töötleja, edastame maksete teostamiseks vajalikud isikuandmed volitatud töötlejale ... Loe lisa\nKas ja kuidas saan broneeringu tühista?\nKuulutuse sisestamisel määrab haagise omanik , kas tema haagisele tehtud broneeringut on võimalik tühistada.Valida saab kolme variandi vahel:1) tühistamine ei ole võimalik 2) võimalik tühistada kuni 24h enne rendiperioodi algust 3) võimalik tühistada kuni 1 ... Loe lisa\nMillise aja jooksul pean broneeringu eest tasuma?\nBroneeringu eest on soovituslik tasuda niipea kui haagise omanik on broneeringu kinnitanud. Tasumata broneeringu võib omanik vabalt valitud aja jooksul omapoolselt tühistada. See välistab ebameeldivad olukorrad, kus ettebroneeritud haagist hoitakse põhjendamatult kinni ilma kindlat rendisoovi ... Loe lisa


Gazprom lükkab arenduskulusid edasi - Tööstusuudised\nAutor: Tiit Elner • 24. juuli 2007\nGazprom lükkab arenduskulusid edasi\nHomme arutab Gazpromi direktorite nõukogu leiukohtade arendamise selle aasta kulude 40 mld rublaste (18 mld krooni) kärbete täpsemaid artikleid, kirjutas Vene ajaleht Gazeta.\nLeiukohad, mis saavad nüüd vajalikud investeeringud hiljem, pidid toodangut andma 3-5 aasta pärast. Vene gaasitoodang võib peatselt väheneda, kuna tootmise arendamisse pole piisavalt panustatud, on varem öelnud mitmed autoriteetsed eksperdid.\nGazprom teatas investeeringute edasilükkamisest mais, täpsustamata siis seda objektide kaupa.\nVene gaasimonopol lükkab kaks aastat edasi Urengoi, Zapoljarnõi ja Prirazlomnõi leiukohtadesse planeeritud investeeringud, Shtokmani leiukohas aga kavatseb asetada suurema osa investeeringuist välispartnerite (Prantsuse Total ja teine seni avalikustamata partner) õlule. Suurim kärbe tabab gaasitranspordi süsteemi, mis tähendab Venemaa gasifitseerimise aeglustumist.\nPärast kärpeid jääb tänavuste kapitalimahutuste suuruseks 320 mld rubla (144 mld krooni).\nKärpe põhjusena on ettevõte märkinud soojast talvest tingitud gaasiekspordi vähenemist Euroopasse ja Beltransgazi (2,5 mld dollarit), Sakhalin Energy (7,45 mld dollarit) ning Mosenergo (2,3 mld dollarit) aktsiate ostu. Gazprom ei ole teatanud, et loobuks plaanist toota 2010.a. 640 mld m3 gaasi.\nGazprom hõivab valmiste eel Vene välireklaami turgu