Toimetas Liisa Mugra, 1. aprill 2020 10:52\nVillemdrillemFoto: Erlend Štaub\nHetke üks lootustandvamaid kohalikke hiphopi artiste villemdrillem, kodanikunimega Villem Reimann, andis välja videosingli „Sumsum“. Suhestuv ja olmeline lüürika on villemdrillemi enda sulest, muusika ja produktsiooni eest vastutavad Karl Killing ja Gevin Niglas. Pala sai omale korraliku video A Cube Agency tegijate poolt.\nVillemdrillem soovis selle looga teha oma fännidele kingituse ja sügavama mõtte võib igaüks enda jaoks sealt ise leida – kas tegu on nädala selgroogu murdva emotsiooniga või tuleb ellu suhtuda sama lihtsalt kui loto mängimisse. Kuna lugu on üks Villemi lemmikumaid olemasolevast repertuaarist, siis soovis ta sellele juurde anda väga korraliku visuaali: „Ma armastan muusikavideoid ning olen neid alati suuammuli vahtinud. Eestis on üks hea agentuur ka, A Cube Agency, kus tegutseb mu hea sõber Jüri Belov. Mul on tegelikult juba ammu olnud plaan teha temaga midagi väga tuusa, oli vaid aja küsimus millal see juhtub. Võtsime kampa ka Nike Eesti, kes on mind väga armsasti hoidnud ning mul on au olla nende brändisaadik. Suhteliselt paralleelselt ilmusime Universal Musicuga ka üksteise huviorbiiti ja nii hakkasimegi vaikselt tegutsema.”\nGALERII | Väike PD, Pluuto, Villemdrillem ja teised möllasid Lil Jõulul (4)\n„Sumsum“ sai villledrillemil tegelikult valmis juba 2019. aasta detsembris, kuid muusikavideo sai lõpliku vormi alles paar päeva tagasi. Jüri Belov sai singli demoversiooni eelmise aasta lõpus ja seda kuulates hakkasid tal kohe kujundid peas visualiseeruma: „Video valmimisprotsess nõudis päris palju aega, mis oli täis erinevaid kohtumisi, läbirääkimisi, vaidlusi kuni lõpuks saabus filmimise päev. Suured tänud Villemile usalduse eest ja meie fantastilisele „A-cube“ meeskonnale Alesander Tokareviga eesotsas.“\nVillemdrillem alustas oma karjääri Soundcloudis, kogudes keskkonnas enam kui miljon striimi. Laiema avalikkuse teadvusesse jõudis ta 5MIINUST x villemdrillem talvise hitiga "Paaristõuked", mis on püsinud Eesti digitabelite #1 kohal juba 13 järjestikust nädalat.\nGALERII | Väike PD, Pluuto, Villemdrillem ja teised möllasid Lil Jõulul


Marko Kaljuvee pärast võidumängu: distsipliiniga on probleeme, aga järeldusi sellest me ei tee – Korvpall24.ee\nMarko Kaljuvee pärast võidumängu: distsipliiniga on probleeme, aga järeldusi sellest me ei tee\nAvaldatud 12.10.2018; 17:30\nAutor Siim Semiskar 12.10.2018; 17:30\n-Morsad | Foto: Siim Semiskar\nOptibet Tallinna Rahvaliigas tegi eelmisel pühapäeval oma avamängu huvitava nimega meeskond Morsad, kes sai 74:59 jagu Coop/Mefabi tiimist.\nMario Veelaid viskas võitjate poolel 25 ning Kris Kallas 21 punkti, kuid Korvpall24.ee mikrofoni ette lükati mängu järel hoopis seekord 4 silma kirja saanud Marko Kaljuvee (pildil nr 55).\n“Hea tunne on, kuna võit tuli raskelt. Coop/Mefab üllatas ja meie polnud valmis. Kuigi lubasime kõvasti kaitses mängida, siis nad viskasid sisse. Õnneks lõpus vastased väsisid,” kommenteeris mängumees.\nEdasi analüüsides leidis Kaljuvee veel ühe võidu võtme: “Nende kehamassiindeks oli tunduvalt kõrgem kui meil ja lõpuks me vastupidavuse pealt võidu võtsime. Neljanda veerandi keskel saime alles vahe sisse.”\nKui üksteisele lubati enne mängu, et hoitakse kaitse kõva, siis miks seda mängu alguses ei suudetud? Kas meeskonnas on distsipliiniprobleemid? Kaljuvee vastas naerdes: “Distsipliiniga on probleeme… kõigega on probleeme. Aga lõpuks tuli ära ja oleme rahul.”\n“Nagu kõik esimesed mängud, oli ka see meie poolt väga rabe. Trennis tead kõiki, kes mida teeb, mängus ei tea. Siit ta käriseb. Aga muidugi me järeldusi sellest ei tee ja tuleme lihtsalt järgmisele mängule kohale,” lõpetas mängumees ühele õigele harrastuskorvpallurile omaselt positiivsel noodil.\nVõistkond Morsad jookseb järgmisena Sõle Spordikeskuse põrandale juba 13. oktoobril, kui kell 16:30 kohtutakse Retlar/BC Forwardsi meeskonnaga, kes samuti alustas hooaega võidukalt. Mängudekalendri leiab SIIT.\nPrevious Post Valga-Valka tõi Halleri positsioonile endise Tartu Rocki tagamehe\nNext PostINTERVJUU | Ivan Almeida: lahkun Kalevist hooaja keskel vaid juhul, kui klubi mind enam ei taha


PILDID! Arkadi Popov sai kätte pressisõbra ruupori - Kõik\nMandel andis teisipäeval Lääne-Tallinna Keskhaigla juhile Arkadi Popovile üle pressisõbra ruupori, vahendas BNS.\nPeatoimetajad rõhutasid, et terviseameti hädaolukorra endine meditsiinijuht Arkadi Popov oli mullu nii riigis tervikuna, kohalikul tasandil aga ka venekeelses meediaruumis selge sõnumi tooja.\nSeda eriti just koroonakriisi lahvatamisel kevadel, mil valitsuse ja terviseameti ütlused olid tihti vasturääkivad. Ta suhtles keerulisel ajal meedia vahendusel avalikkusega avameelselt ja selgelt.\nRuupori üleandmine toimus Lääne-Tallinna Keskhaigla ees väljas.


Suurim julgeolekurisk Eestile on saamatu, sahkerdav ja selgrootu valitsus ning punase ideoloogia vohamine meediaruumis - Uued Uudised\nSuurim julgeolekurisk Eestile on saamatu, sahkerdav ja selgrootu valitsus ning punase ideoloogia vohamine meediaruumis\n28.05.2016 01.06.2016 Urmas Espenberg\nKeskerakonnast sotsidesse hüpanud karjääripoliitik Rainer Vakra eksib, kui nimetab valitsuparteide kritiseerijaid Eesti suurimaks julgeolekuriskiks. See on järjekordne hämu ja võltsretoorika, et rahvast petta ja segadusse ajada. Samuti katse päästa oma kolinal kukkuvaid toetusprotsente, mis pärast Lemberi kahtlasi tegusid SDE parteikassa täitmisel on erakonna mainet avalikkuse silmis oluliselt määrinud.\nÜhiskonda ei lõhesta mitte parempoolsed rahvuslased, kes hoiatavad Eestit võimalike ohtude eest, sest tagantjärgi tarkusega pole enamasti miskit peale hakata, vaid punakollased populistid, kes on teinud Eesti riigifirmadest enestele Sampo rahaveskid ja kaaperdanud kogu demokraatliku valimissüsteemi oma kontrolli alla.\nVihakõne rahvuslaste ja konservatiivide aadressil ainult tõestab seda, sest tähelepanu tahetakse mujale juhtida. Just selline käitumine suurendab lõhet rahva hulgas, mida pole suudetud pärast laulvat revolutsiooni paraku ära hoida. Müüt 25 aastat kestnud ühtsusest on üsna hüpoteetiline väide, mida Vakra “tõe” pähe levitab. Senised valitsused on teinud väga palju selle nimel, et taolist ühtsust poleks. Veelgi enam, kui lammutada lõplikult eestlaste usk rahvusriigi kestmise võimalikkusesse, siis lahustub meie riik kiiresti ja täielikult igast ilmakaarest puhuvate karmide tuulte käes. Ühtsus valitseva eliidi jaoks pole sentigi väärt, kui see põhineb rahva enamuse tahtest ja soovidest pidevalt teerulliga ülesõitmises. Ja süüdi on sellises ülesõidus just istuv valitsus, mitte rahvuskonservatiivid.\nVakra pole aru saanud, kuid ilmselt udutab sihilikult, kui väidab, et EKRE ei hinda liitalssuhteid NATO-ga. Vastupidi – tegelikult on rahvuskonservatiivid sügavalt mures nii meie välise kui ka sisemise julgeoleku pärast. 13. aprillil Riigikogus EKRE fraktsiooni korraldatud julgeolekukonverentsil kritiseeris Martin Helme Euroopa sõjalist võimekust ja tõi võrdluseks USA kaitse-eelarve, mis on sama suur kui kogu Euroopa riikide oma kokku. “Pärast perioodi, kui loobuti aktiivsest sõjaliste võimekuste kasvatamisest, et mitte Vene karu ärritada, on Euroopa sõjaline võimekus katastroofiliselt vähenenud,” ütles Helme.\nHelme pidas silmas, et Euroopa ja sealhulgas Eesti peab oma kaitsevõimesse ise rohkem panustama. Loota, et ainult USA seda teeb, on tänamatu ja lühinägelik. Punased lihtsalt ei taha vaadata näkku tõele, sest kui sa ei kaitse ennast ise, ei tule sulle ka keegi appi. Nemad alati abistavad kedagi või siis abistatakse neid. See igavene abistamise ja solidaarsuse jutt on tuttav juba nõukogude ajast. Me ju ei taha sõltuda kõiges Ameerikast, sest kes teab, mis seal mingil hetkel toimuda või juhtuda võib. Abi võib tulla, aga millal ja kui palju, ei tea keegi.\nMis aga puutub punaideoloogiasse, siis vaatamata olulistele sarnasustele Lenini-Stalini aegse võitlusmeetoditega (sallimatus teisitimõtlemisse, sügav usk iseenda ilmeksimatusesse, voluntarism, valetamine, vassimine, rahva tahte eiramine ja avaliku meedia monopoliseerimine oma teenistusse) on toonase ja praeguse sotsialismi vahel ka üks suur erinevus. Nimelt on kapitalivastane võitlus asendunud seksuaalmarksimiga ehk võitlusega seksuaalvähemuste eest. Riigipöörajatest neegreid, latiinosid ja araablasi armastati ju ka toona kui Moskvas veel Kominterni peakorter asus, aga ka hiljem, kui Patrice Lumumba nimeline ülikool “rõhutud” kolmanda maailma riikidele kaadrit koolitas.\nFOTO: AFP/Scanpix – Illustreeriv, kommunistide marss Moskvas\nKa Läti rahvastik väheneb


Kaua hilinenud valgus varajase modernismi mustade mudelite kohta - Kunst\nKaua hilinenud valgus varajase modernismi mustade mudelite kohta\nMe elame endiselt taasavastamise ajastul, mis puudutab naiste rolli kunstis, ja ilmutused kujundavad regulaarselt ümber seda, kuidas me suhtume nii naisloojatesse kui ka subjektidesse. Rootsi maalikunstniku Hilma af Klinti retrospektiiv Guggenheimi muuseumis on üks hiljutine näide sellest, kuidas näitus võib muuta kauaaegset oletust. Antud juhul oli narratiiv, et abstraktne maal oli mõne valge meeseurooplase 20. sajandi alguse leiutis.\nModernsuse poseerimine: Manet'st ja Matisse'ist tänapäevani ilmunud must mudel külvab häireid teisele nüansirikkamale rindele. See pingeline ja haarav näitus, mida praegu vaadatakse Columbia ülikooli uues Lenfesti kunstikeskuses Miriam ja Ira D. Wallachi kunstigaleriis, külastab uuesti 19. sajandi keskpaiga Pariisi, et uurida mustanahaliste naismodellide tähtsust Eesti maalidel. Euroopa modernismi esimesed aastad. Seejärel jälgib see selliseid tegelasi kunstnike järjestikuste põlvkondade kaudu.\nIgal hetkel püstitavad või tõstatavad mustanahalised modellid modernsuse küsimuse: mis see on, kes seda teeb, kellele see on mõeldud? Need silueteerivad teravalt kunstniku modelli rolli kaastöölisena kui modernsuse teravaid meetmeid, peegeldades nii kunstnike kui ka nende ajastu rassilisi hoiakuid.\nPariis oli 19. sajandi teisel poolel muutuv linn ja vaieldamatult ka maailma kõige integreeritum linn. Kuigi see oli vaevalt rassismist vaba, sisaldas see oma osa silmapaistvaid mustanahalisi ja kaherassilisi tegelasi, nende hulgas Alexandre Dumas, kelle rikkaks ja kuulsaks tegid tema näidendid ja sellised romaanid nagu 1844. aastal ilmunud 'Kolm musketäri'. Seoses orjuse kaotamisega Prantsuse kolooniates pärast 1848. aasta revolutsiooni hakkas linna mustanahaline elanikkond laienema. Prantsuse Kariibi mere piirkonnast pärit uustulnukad asusid sageli elama linna põhjaossa, kus naised otsivad sageli teenijate, seksitöötajate, tänavamüüjate või kunstnike modellidena elamist. Mustadest lapsehoidjatest sai staatuse sümbol. Need naised võtsid kasutusele prantsuse kleidi, kuid jätsid alles oma heledad peakatted, mida nimetatakse foulardiks.\nSelle näituse kontseptuaalne lähtepunkt on Édouard Manet’ Olympia, 1863, mis lisatakse näitusele järgmisel aastal Pariisi reisides.Krediit...Print Collector/Getty Images\nManet’ La négresse (Laure'i portree), 1863. See on sama mudel, mis ilmub Olümpias.Krediit...Giovanni ja Marella Agnelli kunstigalerii, Turino; Annie Tritt The New York Timesi jaoks\nKa kunst Pariisis oli muutumas. Käputäis noori maalikunstnikke, kellest mõned elasid ka linna põhjapoolsetes rajoonides, keskendusid üha enam erinevate elukutsete ja klasside inimeste kujutamisele. Need kunstnikud, eriti Édouard Manet, kuulsid tema sõbra, poeet-kriitiku Charles Baudelaire'i üleskutset olla kaasaegse elu maalijad, kelle kauaaegne kaaslane oli Jeanne Duval, pikk, tahtlik kaherahvuseline endine näitlejanna.\nJa äsja leiutatud fotograafia pani asjad segamini. Mõnikord demokratiseeris see portreekujunduse traditsiooni, võimaldades väikseid pilte kuulsustest nagu Dumas, kes esineb siin mitu korda. Muudel juhtudel muutus portreefotograafia tigedaks, hõlbustades kahekordsete etnograafiliste kujutiste (esiosa ja profiil) tekkimist, mis on tänapäevase kruusipildi eelkäijad.\nSaate kontseptuaalne lähtepunkt on Manet’ suur olümpia, mida Musée d’Orsay keeldus laenutamast. See on suurelt reprodutseeritud siin tekstipaneelil, reprodutseeritud kahel Manet' ofordil ja siin on nii palju muud, et ei pruugi sellest ilma jääda. Olympia, mida sageli kirjeldatakse kui modernismi esimest teost, kujutab alasti valget kurtisaani ja tema nägusalt riietatud musta neiu kui formaalselt ja psühholoogiliselt peaaegu võrdseid. See maaliti 1863. aastal, samal ajal kui USA-d lõhkus kodusõda.\nPosing Modernity on korraldanud Denise Murrell, endine tegevjuht, kes teenis hiljuti doktorikraadi. kunstiajaloo erialal Columbia ülikoolis. Saate idee – ja sellele eelnenud väitekiri – tekkis tal pärast seda, kui ta oli läbi lugenud liiga palju kunstiajaloo loenguid, mis puudutasid valget Olümpia teemat, kuid mainisid vaevalt selle musta teemat. Pr Murrell püüdis rohkem teada saada neiu ja teiste temasarnaste naiste modelli kohta ning seda, mida nad võiksid meile modernismi kohta öelda.\nInstallatsioonivaade, mille vasakul on 1870. aasta maal Bazille'i ateljeest, mille autoriteks on Bazille ja Manet. Keskel on Jacques-Eugène Feyeni Le baiser enfantin (lapselik suudlus), aastast 1865.Krediit...Annie Tritt The New York Timesi jaoks\nNäituse avab Manet’ 1863. aasta portree modellist, kes poseeriks neiuna; selle pealkiri annab tema nime: La négresse (Laure portree). Stuudiomärkmikus kirjeldas Manet Laure'i kui väga ilusat mustanahalist naist ja lisas tema aadressi, mis asub tema stuudiost 10-minutilise jalutuskäigu kaugusel.\nSellest portreest põrkab etenduse esimene ja rikkalikum osa energiliselt tahapoole, ette ja küljele erinevate moodsate või reaktsiooniliste teoste, olgu maalide, fotode või joonistuste vahel. Tema õpilane Frédéric Bazille kujutab mustanahalist modelli eksootilise, paljaste rindade ja rõhutuna nii Jean-Léon Gérôme’i 1870. aasta mauride vannis kui ka 1870. aasta tualettruumis.\nKuid Bazille oli Manet' akolüüt, kes kutsus teda üles tänapäeva elu juurde jääma. Nii et sel aastal, enne kui ta läks Prantsuse-Preisi sõtta võitlema, kus ta hukkus, tegi Bazille ka maali ja akvarelli noorest mustast naisest, kes korraldas või müüs pojenge. Pr Murrell ei suutnud kunagi selle modelli nime ennustada, kuid kataloogis väidab ta, et Bazille annab talle rohkem autonoomiat kui Manet annab Laure'ile Olümpias: Bazille'i mudelit nähakse selges valguses, ilma tööandjata ja seda ei suruta pimedale vastu. taustal. (See punkt on modellide käsitluse seisukohalt usutav, kuid Olympia jääb radikaalsemaks kunstiteoseks.)\nThomas Eakinsi naismodell, umbes 1867-69.Krediit...San Francisco kaunite kunstide muuseumid\nLaura Wheeler Waringi Anna Washington Derry, 1927.Krediit...Smithsoniani Ameerika kunstimuuseum, Washington, D.C.\nBazille'i pojengidega naise maali vastas on sama ruudulise foulardi ja korallkõrvarõngaga modell ameerika maalikunstniku Thomas Eakinsi, teise Gérôme'i õpilase, poolpikal portreel aastatest 1867–1869. Seekord on ta alasti, mida Eakins karmilt eirab, keskendudes veidi kummardatud peale ja keerulisele emotsionaalsele seisundile, millega näib kaasas piinlikkus. Vaadates Bazille'i suhteliselt optimistlikust portreest Eakinsi kurvemini, imestate, kuidas modelli isiksus väljendub kutses poseerida, ja nende sisserändajatest naiste iseloomu tugevust, mis uude kultuuri suunduvad.\nSiin saab maitsta Manet', Degase ja Baudelaire'i enda teoseid (väikesed visandid Duvalist). Ärge jätke kahe silma vahele, esimeses galeriis Bazille'i 1870. aasta vaadet oma ateljeele. Sellel on näha tema külastajad – Manet, Renoir, Monet ja võib-olla ka kriitik Zacharie Astruc – ja mees, kes mängib nurgas klaverit. Peremehe pikal figuuril on palju kõikuvamad löögid kui kõigel muul ja selle maalis Manet (kes saab võrdse arve). Bazille'i imetlus Manet' vastu on selge tasapinnalises hallis põrandapinnas ja kahvaturoosas diivaniküngas. Selle kohal ripub La tualettpott, mis pole veel valmis.\nVasakult La négresse (Pourquoi! Naître esclave!) või Must naine (Miks sündis orjaks!) Jean-Baptiste Carpeaux' töökojast ja Charles-Henri-Joseph Cordieri Aafrika Veenus aastast 1851.Krediit...Annie Tritt The New York Timesi jaoks\nVasakult Matisse’i Martiniquaise, Uuring ‘Fleurs du Mal’ile, 1946; Haiti naise nägu, 1945; ja Martiniquaise, uurimus 'Fleurs du Mal', 1946.Krediit...Annie Tritt The New York Timesi jaoks\nÜlejäänud etendus jälgib sobivalt mustanahaliste naiste esinemist tänapäevani. Esimese osa tiheduse puudumisel premeerib see ikkagi.\nKohtume Harlemi renessansiajastu kunstnike, nagu Charles Alston, Norman Lewis, Ernest T. Crichlow, Miguel Covarrubias ja Laura Wheeler Waring, sõdadevaheliste maalidega. Siin kujutatakse naisi autonoomsete olenditena, kes on riietatud ja mõnikord ka väljaspool maailma. William H. Johnsoni 1939. aasta akt (Mahlinda) esitleb sektsiooni üht riieteta figuuri, tumedat lihavat naist, mis on kujutatud ohtrate värvikoguste, heleda teki ja vähemalt ühe natüürmortiga. Maal võib petta klassikalise akti tava, kuid sellel on oma trotslik ilu ja see näib tähistavat tavapärasemat naiselikku kehatüüpi.\nHenri Matisse'i lühendatud figuurid võisid neid kunstnikke mõjutada, seetõttu on siia lisatud kaks tema 1916. aasta maali, mis kujutavad Aïchat, endist tantsijat, kes on modelleerinud mitmele maalijale ja keda on siin näha ka fotoportreel, ja Lorette'i. , üks Matisse'i sagedasi Maroko kleidis modelle. Džässisõber Matisse külastas Harlemit nelja Ameerika-reisi ajal, kõik 1930. aastate alguses.\nKaks Harlemi valgustajaid pildistanud Carl Van Vechteni kunstniku kaks tavapärasest pisut karmimat portreed näitavad, et prantslane nautis oma tööd, ehk tajus oma tööst kasu. See kasu näib olevat nähtav ülimalt ökonoomsetes uuringutes ja naiste näoprintides, mille Matisse tegi 1940. aastatel, et illustreerida valitud luuletusi Baudelaire'i teosest Kurjuse lilled, eriti neid, mis on inspireeritud Jeanne Duvalist. Nende jaoks oli maalikunstniku põhimodell Carmen Lahens, Haiti esineja, kes asus elama Nizzasse; mitmel fotol on näha, kuidas ta kunstnikule poseerib. Viimane Matisse siin on tema 1951. aasta kreoolitantsija, ekstaatiline papier collé, mis arvatakse kujutavat mustanahalist tantsijat Katherine Dunhami.\nRomare Beardeni lapitekk, 1970.Krediit...2018 Romare Bearden Foundation / VAGA litsents, Artist's Rights Society (ARS), New York; New Yorgi moodsa kunsti muuseum\nSelle kõrval on hetk täielikku vaikust: Romare Beardeni 1970. aasta meistriteos Patchwork Quilt oma alasti nuubia stiiliga, jäik nagu Egiptuse skulptuur ja selles majesteetlikult puutumatu. Näituse lõpetab 10 teost 21. sajandi Ameerika, Euroopa või Aafrika päritolu Pariisis asuvatelt kunstnikelt, sealhulgas Mickalene Thomaselt, Aimé Mpane'ilt, Maud Sulterilt ja Lorraine O'Gradylt. Paljusid nende jõupingutusi kummitab või kommenteerib eriti Olympia või Laure.\nProua Murrell paneb iga kaasajastuse Posing Modernity’sse arvesse kunsti ja teabena. Wallachist liigub tema saade Pariisi Musée d'Orsay'sse, kus saab juurde mitu kuraatorit ja esialgse kontrollnimekirja kohaselt suurus vähemalt kahekordistub. Teine iteratsioon hõlmab Olümpiat ja teisi 19. sajandi prantsuse maale; palju rohkem efemeerat ja fotosid ning ainult üks 21. sajandi teos (härra Mpane’i oma). Kontrollnimekiri ei ole näitus. Sellegipoolest võib voolujooneline meistriteos-kerge Wallachi versioon osutuda paremaks – selgem, suurem sõidukipark ja kindlasti ajakohasem.


Pihlakas - Confetissimo - naiste ajaveeb\nMägine tuhk on ilus lokkis puu, mis paistab talvel lumehangedes silma oma heledate marjadega. Mägine tuhka nimetatakse sageli tervisepuuks. Värsked pihlakamarjad on maitsetud: nad on mõrkjad. Pärast esimesi külmakraade on puuviljade kibedus märkimisväärselt vähenenud ja neist saavad linnud. Sellepärast nimetatakse seda puu rahvapäraselt ka "birdersiks".\nAga mägi tuhk on kasulik mitte ainult loomadele ja lindudele. Tema puuviljad on ammu sündmustest kasutatavad toiduvalmistamisel, kosmeetikas. Traditsiooniline meditsiin kasutab mitmesuguste suukaudseks manustamiseks või erinevate haiguste tarvitamiseks mõeldud vahendite valmistamiseks mägituha koort, lehti, lilli ja marju.\nRowani puud on väga tavalised Põhja-parasvöötmes (Euroopas, Aasias, Põhja-Ameerikas). Botaanikutel on rohkem kui sada mägituha liiki, millest kõige tavalisem on mägede tuhk. See puu talub külma hästi.\nPihlakal on ümar kroon. Noorte puude koor on tumehalli värvi, see on sile. Vanade taimede kooril ilmuvad praod. Rowani võrsed on kaetud kohevusega. Pärast pungade avanemist ilmuvad suured paarimata lehed, millel on 11–23 hammustatud lehte, mille peal on küllastunud roheline värv ja põhjas sinakas varjund.\nMais ja juunis õitseb mägede tuhk. Tema lilled kogutakse valgetel tutidel. Õitsemise ajal tekitab mägede tuhk spetsiifilist lõhna, mis meelitab mesilasi. Seetõttu on mägi tuhk hea mesi.\nPuudele õitsemise järel ilmuvad marjad, nagu väikesed õunad. Puuviljad valmivad septembris ja oktoobris. Ainult küpsed marjad on söödavad.\nRowan elab kuni kakssada aastat. Puude kõrgus võib ulatuda 15 meetriteni. 5-6i aastatega hakkab vilja kandma. 30-35 aastat vanemate taimede maksimaalne saagikus. Hea koristuspuu annab kord aastas 2-3is. Sel juhul saab üks suur rändkarja marja kuni 100 kg-ni koguda.\nKüpsed karjamaa marjad sisaldavad palju aineid, mis määravad nende kasulikud omadused:\nrasvad - kuni 0,2%;\nsüsivesikud, sealhulgas pektiin - 6-20%;\norgaanilised happed (sorbiin- ja parasorbiinhape, õun-, sidrun-, merevaikhape, viinhape) - 2,2–4%;\naminohapped (arginiin, asparagiin, alaniin, histidiin, glütsiin, lüsiin, türosiin, tsüsteiin) - 1,4%;\nbioflavonoidid (astragaliin, spireosiid, soforosiid, kvertsetiin) - 0,7%;\nSisu 100 g kuivatatud marjades, grammides\nMarjade kalorisisaldus on madal ja ulatub 50 kcal 100 g kohta.\nPihlakamarjade süsivesikuid esindavad 55% toidukiudained - vees lahustumatud kiudained ja vees lahustuv pektiin, 35% - tärklis ja 10% - mono- ja disahhariidid (glükoos, sahharoos, fruktoos).\nSuur vitamiinide, makro- ja mikroelementide sisaldus muudab pihlaka viljad tõeliseks väärtuslike ainete ladudeks.\nVitamiinid ja vitamiinitaolised ained\nSisu 100 g kuivades marjades, milligrammides\nA-vitamiin (karotiin) 9,0-18,0\nVitamiin B1 (tiamiin) 0,05\nVitamiin B2 (riboflaviin) 0,02\nVitamiin B9 (foolhape) 0,2\nVitamiin PP (nikotiinhape) 0,5\nC-vitamiin (askorbiinhape) 100,0-200,0\nVitamiin E (tokoferool) 2,0\nK-vitamiin (fenokinoon) 1,0\nVitamiin P (rutiin) 7,0\nRowani marjad sisaldavad neljandikku perioodilisest tabelist. Allpool on tabelis esitatud inimorganismile olulistes kogustes pähklipuu viljades sisalduvad mineraalained.\nRowan lehed sisaldavad ka palju kasulikke aineid (vitamiine, flavonoide, fütonideid). Koor sisaldab paljusid tanniine ja fütonsiide.\nErilist tähelepanu väärib para-sorbiin- ja sorbiinhapete sisaldus roosanide toorainetes. Need ained on looduslikud antibiootikumid ja neil on tugev antimikroobne toime.\nAmügdaliini glükosiid muudab inimese vastupidavamaks, suurendades keharakkude vastupidavust hapnikuvaegusele. See aine koos sorbitooliga alandab kolesterooli kontsentratsiooni veres ja sellel on ka maksarakkudele antioksüdantne toime.\nTasakaalustatud keemilise koostise tõttu kasutatakse mägituha tooraineid (marjad, lilled, lehed ja koor) laialdaselt rahvameditsiinis ja kosmetoloogias ning marju kasutatakse ka toiduvalmistamisel.\nSõltumatu kogum roosikate toorainet tuleks viia läbi ökoloogiliselt puhtas piirkonnas: väljaspool linna, eemal teedest või raudteedest, loomakasvatusettevõtetest, põllumajandusmaast, prügilatest ja asunike.\nMeditsiinilistel, kulinaarsetel või kosmeetilistel eesmärkidel kasutamiseks kogutakse mitmesuguseid roosanaineid:\nkoor (kevadel, enne mahla voolu algust);\nlilled ja lehed (mai-juuni);\nküpsed marjad (oktoober-november).\nRowan marju saab osta apteegikettis kuivatatud kujul, osana taimsetest teedest, taimeteedest.\nKüpseid marju saab säilitada värskelt, kuivatatult või külmutatult. Värskelt saab säilitada ainult neid marju, mis on koristatud enne esimest külma. Selle ladustamisviisi puuduseks on kibeduse olemasolu neis. Värsket pihlakat tuha hoitakse temperatuuril + 2 ... + 6 ° C 6 kuud. Kogu ladustamisaja jooksul kaotavad marjad niiskust, nii et need muutuvad kortsuliseks ja tumenevad. Ärge kartke - see on loomulik protsess.\nKibestumisest vabanemiseks peavad karjamaa viljad olema külmutatud. Külmutatud marju saab hoida kuni 12 kuud temperatuuril -18 ° C.\nKuivatatud karjamaa koristatakse sel viisil: koristatud marju pestakse ja kuivatatakse regulaarselt ahjus 65-70 ° С juures. Kui pigistavad marjad jäävad kokku, on kuivatamine lõppenud. Kuivatatud puuvilju võib jahvatada jahu või jahu. Hoidke kuivatatud mägede tuhka või toitu ühe aasta jooksul tihedalt kaanega klaaspurkides.\nPihlakoore koor, lehed ja õied kuivatatakse süviku varjus ümarana. Pärast kuivatamist saab neid purustada pulbriks, mis on mugav pikaajaliseks ladustamiseks. Selliste toorainete soovitatav säilivusaeg on 12 kuud, see tähendab kuni järgmise kollektsioonini. Hoidke kuivatatud toorainet jahedas, pimedas, kuivas kohas.\nMäestiku kasulikud omadused, mis võimaldavad seda kasutada haiguste ja inimkeha patoloogiliste seisundite tekkimise ja ravi vältimiseks, hõlmavad järgmist:\nhemostaatiline ja suurendab viskoossust (sisaldab rutinopodobnye aineid);\npõletikuvastane (suure flavonoidide hulga tõttu);\nantimikroobne (sisaldab sorbi- ja parasorbiinhappeid, C-vitamiini);\npingeline (pektiini sisalduse tõttu);\nlaevade tugevdamine (vitamiinide C ja E tõttu);\nantiarütmiline ja hüpotensiivne (kõrge kaaliumisisalduse tõttu);\nantianemiline (sisaldab rauda);\ndiaforoorne, diureetikum ja dekongestant (suure kaaliumikoguse tõttu);\nsuurendab söögiisu, stimuleerib seedimist ja kolereetikat (orgaaniliste hapete, sorbitooli ja eeterlike õlide tõttu);\nsuurendab maomahla happesust (orgaaniliste hapete sisalduse tõttu);\nhepatoprotektiivsed (antioksüdantsed vitamiinid kaitsevad maksa rakke);\nlaksatiivne, karminatiivne ja absorbent (tänu suurele hulgale kiududele);\nkasvajavastane (antioksüdantide vitamiinide sisalduse tõttu).\nRowani marjad on loomuliku vitamiinide ja mikroelementide allikas, mis on aktiivselt seotud ainevahetusega. Seetõttu aitab korrapäraste marjade regulaarne tarbimine normaliseerida ainevahetust organismis.\nHobuse viljad sisaldavad paljusid fütoöstrogeene, mis on võimelised taastama naiste menstruaaltsükli ja vähendama menopausi seisundit.\nAmygdaliinirihma marjad võivad siduda süsinikmonooksiidi, mis õigustab nende kasutamist süsinikmonooksiidi mürgistamisel.\nRowani lilledel on ka palju kasulikke omadusi:\nSelle puu lilledest valmistatud vahenditel on hormonaalne mõju naissoost reproduktiivsüsteemile.\nTööstuslikus mastaabis kasutatakse farmaatsiatööstuses karjani tootmiseks ränimarja marju.\nPaljudel kasulike marjade, lehtede, lillede ja koore kasulike omaduste valikul võimaldavad rahvaharilikud neid kasutada terapeutilise agensina või ühena keeruliste lõivude koostisosadest:\nsoolestiku infektsioonid (düsenteeria);\nEnnetusmeetmena kasutatakse ränimaterjali:\nraseduse ajal vitamiini- ja mineraalainena;\nraskete menstruatsiooni vältimiseks;\nkevad- ja sügisperioodil hüpovitaminoosi ennetamiseks;\ntaastamise perioodil pärast operatsioone ja haigusi.\nKosmeetikas, mahlade baasil, valmistatakse problemaatilise ja kuiva naha hooldusvahendeid rändkarja marjadest. Pudeli toorainete puljongeid ja infusioone kasutatakse naha elastsuse niisutamiseks ja parandamiseks, vananeva naha nähtude ilmnemise vältimiseks.\nJuuste loputamiseks kasutatakse puljongide toorainete puljonge ja infusioone. Sellised regulaarsed protseduurid:\nRowan õli kasutatakse väliselt, et ravida kulutusi, verevalumeid, põletusi ja haavu. Raguna lehtede keetmise kompresse kasutatakse dermatiidi ja seenhaiguste raviks.\nKuidas valmistada hunnikukarikat\nMägine tuhapuuviljadest, lehtedest, lilledest ja koorest valmistatakse teesid, infusioone, dekokte. 1/2 tl pulbristatud kuiva pihutuha toorainet võib kangendamiseks lisada igale (mustale, rohelisele või taimsele) teele.\nInfusiooni valmistamiseks tuleb 10 g kuivatatud roosist toorainet valada keeva veega üle 0,2 l ja jäetakse jahtuma, pakendatakse rätikuna või tekile. Pärast infusioonifiltri jahutamist. Paljud nendes sisalduvad ained, kaasa arvatud vitamiinid, mis on väga tundlikud kõrgetele temperatuuridele, läbivad roosana tooraine infusiooni.\nPuljongi valmistamiseks peate valama käputäis jahvatatud toorest toorainet keeva veega 1 / 2 l ja keema pool tundi madalal kuumusel. Lülitage soojus välja, pakendage pakend rätikuga ja laske jahtuda. Rowan'i puljong sisaldab rohkem rasvu, valke, süsivesikuid, fütotsiide, eeterlikke õlisid ja mineraale kui infusiooni, kuid enamik vitamiine hävitatakse selle ravimeetodiga.\nRowan on rikas bioaktiivsete ühenditega, mis võivad tekitada allergilisi reaktsioone või krooniliste haiguste ägenemist. Seetõttu ei ole roosikarjade marjade kasutamine soovitatav:\nhüperhappe seisundid (kõrge happesus);\ntrombofiilia (kalduvus patoloogilise tromboosi tekkeks);\nflebotromboos ja veenilaiendid;\ninfarktijärgsed ja insult-järgsed tingimused;\nEttevaatust tuleb kasutada mägipõletiku toorainest:\nvarases lapsepõlves (kuni 7 aastat).\nToiduvalmistamise ajal kasutatakse roosikarjade marju moosi, moosi, vahukommi, marmelaadi, vahukommi, tarretise, puuvilja- ja marjajookide, äädika valmistamiseks. Nad lisavad vürtsid erinevatele kastmetele ja kastmetele.\nRukkkarammi valmistamiseks peate võtma 1 kg marju, 1 / 2 l vett ja 0,1 kg suhkrut. Küpseta seda paremini külmutatud marjadest, nii et ei ole kibedust. Marjad valavad kartulipüree konsistentsile vett ja razvariti. Peretertige mass läbi sõela, lisage suhkur ja keedetakse soovitud konsistentsini, segades.\nSee on tervislik vitamiinijook. Selle ettevalmistamiseks vajate 1 kg marju, 1/2 kg suhkrut, 4 l vett ja 10 g pärmi. Segage pestud pihlakas madalal kuumusel väikeses koguses veega, kuni see on pehme, sõtkuge. Valage veega ja keetke 10-15 minutit, kurnake. Saadud puljongis lahjendage suhkur. Jahutage temperatuurini 36-38 ° C, lisage pärm, segage, pudeldage, pange 3 päeva jahedasse kohta (kuid mitte külmkapis).\nSelle ettevalmistamiseks peate võtma 0,5 kg külmutatud pihlakamarju ja õunu, paar küüslauguküünt, igaüks 1 tl. jahvatatud ingver ja tšilli, 0,2 kg suhkrut, 0,1 kg kivideta rosinaid. Peske marjad, koorige õunad koorilt ja seemned. Kurna pooled marjad ja õunad suhkruga madalal kuumusel 1,5–2 tundi, jahuta, pühi. Saadud püree lisage eelnevalt leotatud rosinad, küüslauk, ülejäänud pool marjadest ja õuntest, vürtsid. Lase keema tõusta ja keeda pidevalt segades soovitud konsistentsini. Pärast jahutamist jahvatage püree massiks. See vürtsikas kaste sobib hästi punase lihaga (ulukiliha, veiseliha, sealiha, part).\nRowan ei ole ainult ilus puu: see on väga kasulik. Mägedes sisalduvad kasulikud ained sisalduvad kõigis selle osades (koor, lilled, lehed ja puuviljad). Mägijäägi rikkalik keemiline koostis ja kättesaadavus muudab selle populaarseks traditsioonilises meditsiinis, toiduvalmistamises ja kosmeetikas.\nPaljud kasulikud omadused mägede tuhk võimaldab teil lisada rahalisi vahendeid raviks paljude patoloogiate siseorganite (süda, veresooned, seedesüsteem, naiste suguelundid, neerud). Väljaspool hobune aitab dermatiiti, haavu, põletusi, seeninfektsioone. Selle ainulaadse tehase toorainet on väga lihtne valmistada ja kasutada kodus. Seda saab osta ka apteegi ahelas.\nRowan marjad võimaldavad mitmekesistada oma igapäevast dieeti ja lisada tuttavatele roogadele vürtsikaid noote. C-vitamiini sisaldus pihlakamarjades on mitu korda suurem kui selle sisaldus tsitrusviljades ja provitamiin A on mitu korda suurem kui porgandites. Seetõttu on taastumisperioodil ja külmetushaiguste ennetamiseks mägine tuhateed ja infusioonid suurepäraseks koduseks multivitamiiniks.\nRowanil on sarnaste teiste traditsiooniliste meditsiini vahenditega vastunäidustused. Selleks, et mägituhk tooks kasu ainult tervisele, on vaja enne ravimi kasutamist arsti poole pöörduda.


99 Kiri - Religiooni ühiskondlikud probleemid | Urantia raamat | Urantia Sihtasutus\n‹ 98 Kiri - Melkisedeki õpetused õhtumaal up 100 Kiri - Religioon inimkogemuses ›\nReligiooni ühiskondlikud probleemid\n99:0.1 (1086.1) RELIGIOON saab ühiskonna kõrgeimaks hoolekandjaks siis, kui sel on kõige vähem seost ühiskonna ilmalike institutsioonidega. Et varasematel aegadel piirdusid ühiskondlikud reformid suuresti vaid moraalivaldkonnaga, ei pidanud usund oma hoiakut majandus- ja poliitilises elus toimuvate ulatuslike muutustega kohandama. Religiooni põhiülesandeks oli kurja heaga asendamine poliitilist ja majanduslikku kultuuri esindava ühiskonnakorra raames. Seega kaldus religioon kaudselt põlistama juurdunud ühiskonnakorda ning soodustama olemasoleva tsivilisatsioonitüübi säilimist.\n99:0.2 (1086.2) Religioon ei tohiks aga uute ühiskonnakordade loomisse ega vanade säilitamisse otseselt sekkuda. Tõeline religioon astub küll vägivalla kui ühiskonna arendamise vahendi vastu, aga ei ole vastu ühiskonna arukatele pingutustele kohandada oma tavasid ja institutsioone uute majandustingimustega ning kultuurinõuetega.\n99:0.3 (1086.3) Religioon kiitis küll möödunud sajanditel ühiskonnas aeg-ajalt toimunud reformid heaks, kuid kahekümnendal sajandil peab paratamatult kohanema ulatuslike ja jätkuvate ühiskondlike ümberkujundustega. Elutingimused muutuvad nii kiiresti, et ka institutsioonilisi muudatusi tuleb oluliselt kiirendada ning usund omakorda peab selle uue ning alati muutuva ühiskonnakorraga kiiremini kohanema.\n1. Religioon ja ühiskonna ümberkorraldamine\n99:1.1 (1086.4) Tehnilised leiutised ja teadmiste levik muudavad tsivilisatsiooni; majanduse teatav kohanemine ja sotsiaalsed muudatused on tingimata vajalikud vältimaks kultuuri hävingut. See uus peatselt saabuv ühiskonnakord ei jõua veel tuhat aastat enesega rahuloleva stabiilsuseni. Inimsugu peab leppima terve rea muutuste, kohanemiste ja ümberkohanemistega. Inimkond on teel uue, veel ilmutamata planetaarse saatuse poole.\n99:1.2 (1086.5) Religioon peab hakkama kõlbelist stabiilsust ja vaimset edenemist jõuliselt mõjutama, toimides dünaamiliselt nende pidevalt muutuvate tingimuste ja majanduse lõputute kohanemiste keskel.\n99:1.3 (1086.6) Ei saa loota, et Urantia ühiskond veel kunagi sedavõrd stabiliseerub nagu varasematel ajastutel. Ühiskonnalaev on traditsioonide varjulistest lahtedest välja sõitnud ja alustanud ristlemist arengulise saatuse avamerel; nagu ei kunagi varem maailma ajaloos on inimese hingel vaja hoolikalt oma moraalikaarte uurida ja religioossete juhiste kompassi jälgida. Religiooni kui ühiskonna mõjuteguri tähtsaim ülesanne on stabiliseerida inimkonna ideaale neil ohtlikel üleminekuaegadel tsivilisatsiooni ühelt etapilt teisele, ühelt kultuuritasemelt teisele.\n99:1.4 (1087.1) Religioon ei ole saanud uusi ülesandeid, tekkinud on vaid pakiline vajadus, et see tegutseks kõigis neis inimesele avanevates uutes ja kiiresti muutuvates olukordades targa juhendajana ja kogenud nõuandjana. Ühiskond on muutumas mehaanilisemaks, kompaktsemaks, komplekssemaks ja omavahel üha olulisemal määral seostatumaks. Religioon peab takistama neil uutel ja lähedastel vastastikseostel muutumast vastastikku taandarendavateks või isegi hävitavateks. Religioon peab toimima kosmilise soolana, mis takistab arengut kääritavaid aineid hävitamast tsivilisatsiooni kultuurilist maitset. Need uued ühiskondlikud suhted ja majanduslikud murrangud saavad viia kestva vendluseni vaid siis, kui selle eest kannab hoolt religioon.\n99:1.5 (1087.2) Jumalata humanism on inimlikult võttes üllas žest, kuid ainus jõud, mis võib püsivalt suurendada ühe ühiskonnarühma reageerimisvõimet teiste rühmade vajadustele ja kannatustele, on tõeline religioon. Varasematel aegadel võis korralduslik usund jääda passiivseks, kui ühiskonna ülemkihid jäid abitute alamkihtide kannatuste ja rõhumise suhtes kurdiks, ent nüüdisajal ei ole need madalamad ühiskonnakihid enam nii armetus teadmatuses ega poliitiliselt abitud.\n99:1.6 (1087.3) Religioon ei tohi orgaaniliselt sekkuda ühiskonna ja majanduse ilmalikku ümberkujundamistöösse. Kuid ta peab kõigi nende tsivilisatsiooni edusammudega aktiivselt kaasas käima, sõnastades oma moraalinõudeid ja vaimseid ettekirjutusi, oma edumeelset inimelu ja transtsendentse ellujäämise filosoofiat selgelt ja energiliselt ümber. Religiooni vaim on igavene, kuid selle väljendusvorm tuleb uuesti ümber sõnastada iga kord, kui inimkeele sõnaraamatut redigeeritakse.\n2. Korraldusliku religiooni nõrkus\n99:2.1 (1087.4) Korralduslik religioon ei saa selles eelseisvas ülemaailmses ühiskonna ja majanduse ümberkujundamises pakkuda inspiratsiooni ja olla eestvedajaks, sest kahjuks on see suuremal või vähemal määral muutunud ümberkujundamisele määratud ühiskonnakorra ja majandussüsteemi orgaaniliseks osaks. Praeguses tsivilisatsioonikriisis võib kasulikult ja loovalt toimida vaid tõeline, isiklike vaimsete kogemuste religioon.\n99:2.2 (1087.5) Korralduslik religioon on sattunud praegu nõiaringi. See ei saa ühiskonda ümber kujundada, kujundamata kõigepealt ümber iseennast; ja moodustades niivõrd lahutamatu osa juurdunud korrast, ei saa see end ümber kujundada enne, kui ühiskond on end radikaalselt ümber kujundanud.\n99:2.3 (1087.6) Usklikud peavad tegutsema ühiskonnas, majanduses ja poliitikas üksikisikutena, mitte rühmade, erakondade või institutsioonidena. Religioosne rühm, mis lubab endale tegutsemist väljaspool oma religioosset tegevust, muutub kohe poliitiliseks parteiks, majanduslikuks organisatsiooniks või sotsiaalseks institutsiooniks. Religioosse kollektiivi jõupingutused peavad piirduma usuelu edendamisega.\n99:2.4 (1087.7) Usklikud pole ühiskonna ümberkujundamisega seonduvate ülesannete täitmisel väärtuslikumad kui mitteusklikud, kui nende religioon pole andnud neile just paremat kosmilist ettenägemisvõimet ega seda kõrgemat ühiskondlikku tarkust, mis tuleneb siirast soovist armastada Jumalat ülima armastusega ja kõiki inimesi taevariigis nagu vendi. Ideaalses ühiskonnas armastab igaüks oma ligimest nagu iseennast.\n99:2.5 (1087.8) Võib tunduda, et institutsiooniks muudetud kirik teenis varem ühiskonda, ülistades juurdunud poliitilist ja majanduslikku korda, aga selleks, et püsima jääda, peab ta niisuguse tegevuse kiiresti lõpetama. Ainus õige teguviis oleks õpetada vägivallatust, vägivaldse revolutsiooni asemel rahumeelse arengu doktriini — rahu maa peal ja head tahet kõigi inimeste seas.\n99:2.6 (1088.1) Nüüdisaegsel religioonil on raske ühiskonnas toimuvate kiirete muutuste tingimustes oma suhtumist kohandada vaid seepärast, et ta on lubanud end nii põhjalikult traditsioonide, dogmade ja institutsioonide külge köita. Elava kogemuse usundil ei ole raske kõigist nendest ühiskonnas toimuvatest arengutest ja majanduslikest murrangutest eespool püsida ja toimida alati nende keskel kui stabiliseerija, ühiskonna juhendaja ja vaimne juhtija. Tõeline religioon kannab ühest ajastust teise kõrgkultuuri ja seda tarkust, mis sünnib Jumala tundmise kogemusest ning püüdest olla temasarnane.\n99:3.1 (1088.2) Algne ristiusk oli kõigist tsiviilsegadustest, ühiskondlikest kohustustest ja majanduslikest liitudest täiesti vaba. Alles hiljem sai institutsiooniks muudetud ristiusk õhtumaa tsivilisatsiooni poliitilise ja ühiskondliku struktuuri orgaaniliseks osaks.\n99:3.2 (1088.3) Taevariigis ei ole ei ühiskondlikku ega majanduslikku korda, see on vaid Jumalat tundvate üksikisikute vaimne vendlus. Tõsi, niisugune vendlus on iseenesest uus ja hämmastav ühiskondlik nähtus, millel on oma üllatavad poliitilised ning majanduslikud vastukajad.\n99:3.3 (1088.4) Usklik ei ole ühiskonna kannatuste suhtes osavõtmatu ega suhtu hoolimatult ebaõiglusesse ühiskonnas, pole isoleeritud majanduslikust mõtlemisest ega tundetu poliitilise türannia suhtes. Religioon mõjutab ühiskonna ümberkujunemist otseselt, sest vaimsustab ja idealiseerib üksikkodanikku. Nende üksikusklike suhtumine mõjutab kaudselt ka tsivilisatsiooni, kui neist saavad erinevate sotsiaalsete, moraali-, majanduslike ja poliitiliste rühmade aktiivsed ning mõjukad liikmed.\n99:3.4 (1088.5) Kõrgetasemelise tsivilisatsiooni saavutamiseks on vaja kõigepealt ideaalset kodanikku ja seejärel ideaalseid ning piisavaid ühiskondlikke mehhanisme, millega kodanikkond võib arenenud inimühiskonna majanduslikke ja poliitilisi institutsioone juhtida.\n99:3.5 (1088.6) Kirik on pikka aega hoolitsenud vähemprivilegeeritute ja õnnetute eest ülemäärase võltsi tundeküllusega; see kõik on olnud väga hea, kuid needsamad tundmused on viinud mandunud rassitüvikondade mittemõistlikule säilitamisele, mis on tsivilisatsiooni progressi tohutult aeglustanud.\n99:3.6 (1088.7) Paljud ühiskonna ümberkorraldajad on korralduslikust religioonist küll ägedalt lahti öelnud, kuid propageerinud siiski oma ühiskondlikke reforme innuka religioossusega. Seetõttu on isiklikul ja suuremal või vähemal määral äratundmata religioossel motivatsioonil nüüdisaegses ühiskonna ümberkujundamise programmis oluline roll.\n99:3.7 (1088.8) Kogu selle äratundmata ja alateadliku religioosse tegevuse suur nõrkus peitub suutmatuses saada kasu avalikust religioossest kriitikast ja selle abil end kasulikul määral parandada. On tõsi, et religioon areneb vaid siis, kui seda distsiplineerib konstruktiivne kriitika, võimendab filosoofia, puhastab teadus ja toidab ustav vendlus.\n99:3.8 (1088.9) Alati püsib suur oht, et religiooni võidakse väärsihtide taotlemisel moonutada ja rikkuda, näiteks sõdade ajal, mil kumbki võitlev riik labastab oma usundi sõjaliseks propagandaks. Armastuseta innukus on religioonile alati kahjulik, tagakiusamine kallutab aga usulise tegevuse mingi sotsioloogilise või teoloogilise eesmärgi saavutamisele.\n99:3.9 (1089.1) Religiooni aitavad hoida ebapühadest ilmalikest liitudest vabana vaid:\n99:3.10 (1089.2) 1. kriitiline korrektiivne filosoofia;\n99:3.11 (1089.3) 2. eemalolek kõigist sotsiaalsetest, majanduslikest ja poliitilistest ühendustest;\n99:3.12 (1089.4) 3. loovad, lohutavad ja armastust külvavad vennaskonnad;\n99:3.13 (1089.5) 4. üha suurem vaimne taipamine ja kosmiliste väärtuste kõrgelt hindamise võime;\n99:3.14 (1089.6) 5. fanatismi ärahoidmine arukast teaduslikust suhtumisest tulenevate kompensaatorite abil.\n99:3.15 (1089.7) Usklikud kui rühm ei tohi kunagi tegelda millegi muuga kui religiooniga, ehkki iga usklik üksikisikuna võib saada mõne sotsiaalse, majandusliku või poliitilise ümberkujundamisliikumise silmapaistvaks juhiks.\n99:3.16 (1089.8) Religiooni ülesanne on luua, hoida alal ja innustada üksikisiku kosmilist lojaalsust, mis juhiks teda kõigi nende raskete, kuid soovitavate ühiskondlike teenistuste edukale edendamisele.\n99:4.1 (1089.9) Tõeline religioon muudab uskliku ühiskonnale meeldivaks ja annab talle arusaamise inimeste vendlusest. Ent religioossete rühmade formaliseerimine hävitab sageli needsamad väärtused, mille edendamiseks rühm algul moodustati. Inimestevaheline sõprus ja jumalik religioon on vastastikku kasulikud ja tähelepanuväärselt valgustavad, kui mõlemas toimuv areng on tasakaalustatud ja kooskõlaline. Usund annab kõigile rühmadele uue tähenduse — nii peredele, koolidele kui ka klubidele. See annab mängule uued väärtused ja ülendab tõelist huumorit.\n99:4.2 (1089.10) Vaimne taipamine kujundab ühiskonna juhtimise laadi; religioon hoolitseb selle eest, et kollektiivsed liikumised ei kaotaks silmist oma tõelisi eesmärke. Kui tegemist on elava ja kasvava usuga, siis on religioon nagu lapsedki suur perekonna ühendaja. Pereelu ei saa olla ilma lasteta, küll aga ilma religioonita, ometi raskendab niisugune puudujääk tunduvalt seda lähedast inimühendust. Kahekümnenda sajandi esimestel aastakümnetel kannatasid pereelu ja isiklikud religioossed kogemused kõige enam allakäigu tõttu, mis tulenes üleminekust vanalt usuliselt lojaalsuselt uutele tekkivatele tähendustele ja väärtustele.\n99:4.3 (1089.11) Tõeline religioon on mõttekas viis elada dünaamilist elu, seistes silmitsi igapäevategelikkusega. Ent selleks, et religioon ergutaks indiviidi iseloomu arengut ja isiksuse terviklikumaks muutumist, tuleb hoiduda seda standardiseerimast. See õhutab kogemustele hinnangut andma ja kütkestab oma väärtuslikkusega vaid siis, kui pole stereotüüpne. Religioon edendab ülimat lojaalsust vaid juhul, kui seda ei formaliseerita.\n99:4.4 (1089.12) Ükskõik missugused murrangud tsivilisatsiooni ühiskondliku ja majandusliku arenguga ka ei kaasneks, religioon on ikka tõeline ja väärtuslik, kui edendab üksikisiku kogemusi, milles valitsevad suveräänselt tõde, ilu ja headus, sest just selline on ülima reaalsuse tõeline vaimne kontseptsioon. Armastuse ning palveldamise kaudu omandab see tähenduse inimestevahelise vendlusena ja inimese kui Jumala poja seisusena.\n99:4.5 (1090.1) Määrab ju inimese käitumise ja isikliku tegutsemise just see, mida ta usub, mitte see, mida ta teab. Pelgalt faktide teadmine mõjutab keskmist inimest väga vähe, kui seda teadmist ei aktiveeri emotsioonid. Kuid religioon aktiveerib inimest emotsioonidest kõrgemal tasandil, sest ühendab kogu inimkogemuse transtsendentsetel tasanditel, saavutades kokkupuute sureliku elu vaimsete energiatega ja vallandades need.\n99:4.6 (1090.2) Kahekümnenda sajandi psühholoogiliselt ebastabiilsetel aegadel, majanduslike murrangute ja vastandlike moraalisuundade ning teadusajastu tsükloniliste üleminekute käredate sotsioloogiliste mõõnade käigus on tuhanded ja tuhanded mehed ning naised segadusse sattunud; nad on ärevuses, rahutud, hirmunud, ebakindlad ega leia oma kohta; nad vajavad nagu ei kunagi varem kindlatel alustel seisva usundi lohutavat ja stabiliseerivat mõju. Vaatamata enneolematutele teadussaavutustele ja tehnika arengule, valitseb vaimne seisak ja filosoofiline kaos.\n99:4.7 (1090.3) Kui religioon ei kaota oma motivatsiooni teenida isetult ja armastusega ühiskonda, pole selles mingit ohtu, et ta muutub üha enam isiklikuks asjaks — isiklikuks kogemuseks. Usundid on kannatanud paljude teiseste mõjude all: kultuuride äkiline segunemine, usutunnistuste segunemine, kirikuvõimu vähenemine, muutused perekonnaelus, samuti linnastumine ja tehnika areng.\n99:4.8 (1090.4) Inimese suurim vaimse ohu allikas peitub osalises progressis, lõpetamata jäävas kasvus: arengulistest hirmureligioonidest loobumises, haaramata ilmutusliku armastusreligiooni järele. Nüüdisaegne teadus, eriti psühholoogia, on nõrgestanud vaid neid usundeid, mis sõltuvad nii suuresti hirmust, ebausust ja emotsioonidest.\n99:4.9 (1090.5) Üleminekuga kaasneb alati segadus ja usumaailmas saab olla vähe rahu, kuni pole lõpule jõudnud suur võitlus kolme konkureeriva filosoofia vahel:\n99:4.10 (1090.6) 1. paljude religioonide spiritualistlik usk (ettehoolitsevasse Jumalasse);\n99:4.11 (1090.7) 2. paljude filosoofiate humanistlik ja idealistlik usk;\n99:4.12 (1090.8) 3. paljude teadusharude mehhanistlikud ja naturalistlikud kontseptsioonid.\n99:4.13 (1090.9) Kõik need kosmilise reaalsuse osalised käsitlusviisid peavad lõpuks kooskõlastuma ilmutuslikult esitatud religiooni, filosoofia ja kosmoloogiaga, mis kirjeldavad Paradiisi-Kolmsusest lähtuva ning Ülimas Jumaluses aegruumiliselt ühtlustuva vaimu, meele ja energia kolmühtset eksisteerimist.\n5. Religiooni ühiskondlikud aspektid\n99:5.1 (1090.10) Kuigi religioon on küll vaid isiklik vaimne kogemus — Jumala kui Isa tundmine, eeldab selle kogemusega kaasnev inimese kui venna tundmine enese kohandamist teiste minadega ja see hõlmab usuelu ühiskondlikku ehk rühmaaspekti. Religioon tähendab eelkõige sisemist ehk isiklikku sobitumist ja alles seejärel ühiskonna teenimisele või rühmale kohandumist. Religioossed rühmad tekivad paratamatult juba inimese seltsivuse tõttu. See, mis neist religioossetest rühmadest saab, sõltub väga palju juhtimise arukusest. Primitiivses ühiskonnas ei erine religioosne rühm alati eriti majanduslikest ega poliitilistest rühmadest. Usund on olnud alati kõlbluse alalhoidja ja ühiskonna stabiliseerija. Ja nii on see ka praegu, vaatamata paljude nüüdisaegsete sotsialistide ja humanistide vastupidistele õpetustele.\n99:5.2 (1091.1) Pidage alati meeles: tõeline religioon tähendab tunda Jumalat oma Isana ja inimest vennana. Religioon ei ole orjalik usk karistamisähvardustesse ega maagilistesse tulevaste müstiliste hüvitiste tõotustesse.\n99:5.3 (1091.2) Kõigist neist mõjudest, mis kunagi on inimsugu aktiveerinud, on Jeesuse religioon kõige dünaamilisem. Jeesus purustas traditsioonid, hävitas dogmad ja kutsus inimkonda üles saavutama oma kõrgeimaid ideaale ajas ja igavikus — olema täiuslik, nii nagu Taevaisa on täiuslik.\n99:5.4 (1091.3) Religioon ei saa kuigivõrd toimida, kuni religioosne rühm pole eraldunud kõigist teistest rühmadest — muutunud taevariigi vaimsete liikmete sotsiaalseks ühenduseks.\n99:5.5 (1091.4) Doktriin inimese täielikust kõlbelisest rikutusest hävitas suure osa religiooni võimalustest kutsuda ühiskonnas esile ülendava iseloomuga ja innustava väärtusega vastukajasid. Jeesus püüdis inimese väärikust taastada, kuulutades, et kõik inimesed on Jumala lapsed.\n99:5.6 (1091.5) Iga religioosne uskumus, mis usklikku tõhusalt vaimsustab, tekitab selle uskliku ühiskondlikus elus kindlasti võimsaid vastukajasid. Religioosne kogemus kannab vaimust juhitud sureliku igapäevaelus kindlasti „vaimuvilju”.\n99:5.7 (1091.6) Niisama kindlalt kui inimesed jagavad üksteisega religioosseid uskumusi, moodustavad nad ka mingi religioosse rühma, mis püstitab endale lõpuks ühtsed eesmärgid. Kunagi tulevad usklikud kokku ja asuvad tegelikule koostööle ideaalide ja eesmärkide ühtsuse alusel, mitte püüdes teha koostööd psühholoogiliste arvamuste ja religioossete uskumuste baasil. Usklikke ei pea ühendama usutunnistus, vaid eesmärk. Kuna tõeline religioon on isiklik vaimne kogemus, tõlgendab iga usklik selle vaimse kogemuse teostamist paratamatult oma isiklikul viisil. Tähistatagu sõnaga „usk” pigem üksikisiku suhet Jumalaga kui formuleeritud usutunnistust, mille osas rühm surelikke on suutnud kokku leppida, võttes selle oma ühtseks religioosseks hoiakuks. „Kas sul on usku? Hoia see siis endale.”\n99:5.8 (1091.7) Usk ei tähenda vaid ideaalsete väärtuste mõistmist, nagu näitab Uues Testamendis toodud definitsioon, mis kuulutab usu lootuste põhiaineseks ja nähtamatute asjade tõenduseks.\n99:5.9 (1091.8) Ürginimene ei pingutanud eriti, et oma religioosseid veendumusi sõnadesse seada. Ta väljendas oma usundit pigem tantsu kui mõtetega. Nüüdisaegne inimene on palju usutunnistusi välja mõelnud ja palju religioosse usu mõõdupuid kehtestanud. Tulevased usklikud peavad religiooni oma elus väljendama, end kõigest südamest inimestevahelise vendluse teenimisele pühendama. Inimesel on viimane aeg saada nii isiklik ja nii ülev usukogemus, et seda saaks teostada ja väljendada ainult „tunnetega, mis on sõnades väljendamiseks liiga sügavad”.\n99:5.10 (1091.9) Jeesus ei nõudnud oma jüngritelt regulaarset kooskäimist ega ühiste uskumuste esitamist sõnades. Ta käskis neil vaid selleks kokku tulla, et tegelikult midagi teha—saada osa ühisest õhtusöömaajast tema Urantia annetumiselu mälestuseks.\n99:5.11 (1091.10) Millise suure vea teevad kristlased, kui esitavad Kristust vaimse juhi ülima ideaalina, aga söandavad samal ajal nõuda Jumalat tundvatelt meestelt ja naistelt, et nad lükkaksid tagasi nende Jumalat tundvate inimeste ajaloolise juhtimise, kes on varasematel ajajärkudel rahva või rassi valgustamisele kaasa aidanud.\n6. Korralduslik religioon\n99:6.1 (1092.1) Sektantlus on korraldusliku religiooni haigus ja dogmaatilisus vaimne orjus. Religioon ilma kirikuta on tunduvalt parem kui kirik ilma religioonita. Kahekümnenda sajandi religioosne segadus ei tähenda iseenesest vaimset allakäiku. Segadus eelneb ka kasvule, mitte ainult hävingule.\n99:6.2 (1092.2) Religiooni ühiskonnastamisel on oma kindel eesmärk. Rühmade religioosse tegevuse eesmärgiks on tuua ilmekalt esile ustavust religioonile; võimendada tõe, ilu ja headuse paeluvust, muuta kõrgeimad väärtused ahvatlevamaks, edendada isetut vendluses teenimist, ülistada perekonnaelu võimalusi, edendada religioosset haridust, anda tarka nõu ja vaimseid juhiseid, soodustada grupiviisilist palveldamist. Ja kõik elavad religioonid ergutavad inimestevahelist sõprust, hoiavad alal kõlblust, edendavad kogukonna heaolu ja aitavad kaasa igavese pääsemise evangeeliumi põhisisu levitamisele.\n99:6.3 (1092.3) Kui aga religioon muutub korralduslikuks, väheneb tema võime head teha, kuna ebakohti võib tunduvalt lisanduda. Formaalse religiooni ohud on uskumuste jäigastumine ja arusaamade kristalliseerumine, varaliste huvide kasv ilmaliku mõju suurenedes, kalduvus tõde standardiseerida ja põlistada, religiooni kaldumine Jumala teenimiselt kiriku teenimisele, juhtide kalduvus teenimise asemel administreerida; kalduvus sektide ja omavahel võistlevate rühmade tekkimisele, rõhuva kirikuvõimu kehtestamine, ülikliku „valitud rahva” suhtumise loomine, võltside ja liialdatud pühaduseideede soosimine, religiooni rutiiniks muutumine ja palveldamistavade kivistumine; kalduvus hardalt austada minevikku, ignoreerides olevikuvajadusi, suutmatus religiooni kaasaja seisukohalt tõlgendada, funktsioonide põimumine ilmalike institutsioonidega; see põhjustab usklikekastide kahjulikku diskrimineerimist; siit tuleneb ortodoksne sallimatu hukkamõist; see ei tekita seiklushimulistes noortes püsivat huvi ja kaotab järk-järgult igavese pääsemise evangeeliumi päästva sõnumi.\n99:6.4 (1092.4) Formaalne religioon piirab inimeste vaimseid tegevusi, selle asemel et vabastada nad kõrgeks teenistuseks taevariigi ülesehitajatena.\n7. Religiooni panus\n99:7.1 (1092.5) Kuigi kirikud ja kõik muud usurühmad peaksid hoiduma igasugustest ilmalikest tegevustest, ei tohi religioon samal ajal iniminstitutsioonide sotsiaalse koordineerimise takistamiseks ega aeglustamiseks midagi teha. Elu peab mõttekalt edasi arenema, inimene peab jätkama filosoofia reformimist ja religiooni selitamist.\n99:7.2 (1092.6) Politoloogia peab majanduse ja tootmise ümber kujundama ühiskonnateadustelt õpitud meetodite ning usueluliste arusaamade ja motiivide abil. Kõigis ühiskondlikes ülesehitustöödes hoiab religioon alal tasakaalustavat ustavust transtsendentsetele eesmärkidele — stabiliseerivat sihti, mis on otsesest ja ajalikust eesmärgist väljaspool ning kõrgemal. Kiiresti muutuva keskkonna segaduste keskel vajab surelik inimene kaugeleulatuva kosmilise perspektiivi toetust.\n99:7.3 (1093.1) Religioon innustab inimest elama maa peal julgelt ja rõõmsalt; see ühendab kannatlikkuse kirega, taipamise agarusega, osavõtlikkuse jõuga ja ideaalid energiaga.\n99:7.4 (1093.2) Inimene ei saa kunagi ajalike asjade üle tarku otsuseid langetada ega isiklike huvide isekusest jagu saada, kui ta ei mõtiskle neist asjust Jumala palge ees ega arvesta jumalike tähenduste ja vaimsete väärtuste realiteete.\n99:7.5 (1093.3) Vastastikune majanduslik sõltuvus ja sotsiaalne vennalikkus soodustavad lõppkokkuvõttes vendluse kujunemist. Inimene on loomult unistaja, kuid teadus kainestab teda sedavõrd, et edaspidi võib religioon ta aktiveerida märksa väiksema fanaatilistesse reaktsioonidesse paiskumise ohuga. Majanduslikud vajadused seovad inimest reaalsusega ja isiklik usukogemus viib sellesama inimese kohtuma üha avarduva ja areneva kosmilise kodakondsuse igaveste reaalsustega.\n99:7.6 (1093.4) [Esitanud Nebadoni Melkisedek.]


Kommentaarid: Tarmo Soomere: „Elame peaaegu paradiislikus kohas. Kui Gröönimaa jääkilp jätkab sulamist, muutub meie piirkond paljudele atraktiivseks. Realiseerub rändesurve.“\nRingo/ 4. detsember 2021 11:23\nAppi/ 4. detsember 2021 09:33\nJälle üks kes jumaldab vaktsiini üle kõige. Loodusteadlaselt ootasin natuke teistsugust mõtlemist.\nAK/ 4. detsember 2021 09:29\nJumala õige jutt! Kui seda saaks vaid kuidagi mõnedele mõistetavaks muuta!\nrändesurve/ 4. detsember 2021 09:03\nrealiseerub esimeses järjekorras suuremates linnades, mis kultimultistuvad ja internationaliseeruvad ja kust eestlased pagema hakkavad. Üksikute metsatalude omanikud võivad veel pikalt õnnelikud olla.\nTeeline/ 5. detsember 2021 10:31\nVaevalt. Kui linnad multikultistuvad ja enamus on omasugused loodrid, hakatakse maal röövimas käima.\nJakob Kunder/ 4. detsember 2021 08:12\nOleme jõudnud olukorda, kus pole meil tõsiselt võetavaid arste, teadlasi ja poliitikuid. Riigi kodanikuna on nad kadunud hinged, kusjuures ajakirjandus teeb kõik endast oleneva selle tõestuseks.\nEnnustus/ 4. detsember 2021 04:03\nKui Gröönimaa jääkilp sulab ehk siis aurab õhku, sajab see maha Sahhaaras ja teistes kõrbetest ja vesi mitte ei tõuse, vaid leiab oma kasutuse taimestikus, mis hakkab kasvama nendes kohtades, kus seda hetkel ei ole.\nTrkng/ 4. detsember 2021 00:06\nKurb tõdeda, et Teaduste Akadeemia president ajab küllalt seniilset juttu. Ah et Dallase seriaalist sai tema teada, mis maailmas head sünnib!?\nSoomere pole ökofoob ja ajab õiget juttu/ 3. detsember 2021 23:25\n...ning oleks oidanud saama presidendiks. Eriti usaldatav on aus ta seetõttu, et reformarid hakkasid teda kartma ja hääletasid ausa mehe maha.\nyll/ 3. detsember 2021 21:24\nVaatame ikka tõele näkku hr. Soomere selle rände teemal! Ei tuleks nad süüriast ja mujalt tuhkagi siia kui me neile ohtralt peale ei maksaks ja seda enda looduse hävitamise hinnaga. 85% 2016.a meile sokutatutest ju tööle pole läinud vaid on igikestvaks koormaks riigile. Pealegi küsiks selle jääkese sulamise kohta ,et kuhu see kunagine mandrijää kadus miks paksu kilbina euroopat ja ameerikat kattis?\nkakale vesi peale/ 4. detsember 2021 10:00\nRefiidid pole kunagi sallinud kui neile tõde näkku öeldakse. Samas praegune hinnatõus on otsene tuleb refiitide propageeritud rohekäkile.


AS Tallinna Vesi avaldas Konkurentsiameti otsuse tariifitaotluse osas - Tallinna Vesi\nTallinna VesiUudisedAS Tallinna Vesi avaldas Konkurentsiameti otsuse tariifitaotluse osas\nAS Tallinna Vesi avaldas Konkurentsiameti otsuse tariifitaotluse osas\nAS Tallinna Vesi avaldas 2011. aasta tariifitaotlusega seotud kirjavahetuse Konkurentsiametiga oma kodulehel. Ettevõte loodab seeläbi aidata kaasa kommunaalettevõtete regulatsiooni läbipaistvamaks muutumisele Eestis.\nAS Tallinna Vesi juhatuse esimees Ian Plenderleithi sõnul on tegu pretsendenditu avalikustamisega Eesti kommunaalettevõtete seas. „Avaldasime tariifitaotluse detailid ning seotud kirjavahetuse ning kutsume kõiki teisi reguleeritud ettevõtteid sama tegema, sest seeläbi suureneb märkimisväärselt hinnakujundusprotsessi läbipaistvus ning ka tarbijad saavad paremini aru neile osutatava teenuse hinna- ning kvaliteediaspektidest,“ ütles Plenderleith.\nAS Tallinna Vesi, olles veendunud, et tarbijatele tuleb selgitada hinna kujunemist, selle muutumise detailset põhjendust ning oodatavaid kvaliteedistandardeid, avaldas oma täieliku tariifitaotluse juba 2010. aasta novembris. „AS Tallinna Vesi on ka avaldanud auditeeritud ülevaate ettevõtte tulemustest kvaliteedistandardite saavutamisel ning ka ettevõtte tulukusele sõltumatu hinnangu andnud ekspertgrupi Oxera analüüsi,“ märkis Plenderleith.\nOsapoolte kirjavahetusest selgub, millise järjekindlusega eiras Konkurentsiamet AS Tallinna Vesi poolt tõstatatud probleeme ning ettepanekuid, et Konkurentsiameti soovitusliku metoodika rakendamisel arvestataks ka erastamislepingu tingimustega. „Loodame jätkuvalt, et vaidluse materjalide täielik avaldamine aitab kaasa ka regulatsiooni kvaliteedi paranemisele Eestis ning loob võimaluse tõeliselt avatud aruteluks regulatsioonipõhimõtete ning nende rakendamise üle,“ lisas Plenderleith.\nKonkurentsiamet on täielikult eiranud iseenda regulatsioonieesmärke, nagu näiteks tarbijate huvide kaitsmine, piirates samas investorite õigustatud ootust oma investeeringutelt lubatud tulukust teenimida.“Konkurentsiameti analüüsi ainsaks eesmärgiks näib olevat AS Tallinna Vesi kasumlikkuse piiramine,“ märkis Plenderleith. Vaatamata asjaolule, et regulatsiooni üheks põhimõtteliseks eesmärgiks on tagada põhjendatud tulukus investoritele, on Konkurentsiamet otsustanud, et investori poolt erastamisel tasutud kapitali ei tohiks arvestada õigustatud tulukuse arvutamisel, vähendades seeläbi aktsionäride investeeringu väärtust kuni poole võrra.\nSamuti ei maini Konkurentsiameti poolt rakendatav metoodika sõnagagi teenuse- ning kvaliteedistandardeid. „Kui ei kontrollita või ei tõestata ettevõtte poolt kavandatavat teenustaset, siis kuidas on võimalik määrata „õigustatud“ hinda – selline tegemata jätmine ei vasta ühelegi maailmas levinud regulatsioonitavale,“ ütles Plenderleith.\nAS Tallinna Vesi tariifitaotlus, Konkurentsiameti otsus ning vahepealne kirjavahetus koos ettevõttepoolse kokkuvõttega vaidluse sisust on leitav AS Tallinna Vesi kodulehel rubriigi „Ettevõttest->Regulatsioon“ alt – http://tallinnavesi.ee/?op=body&id=678


Positiivsest vanemlusest, isadest ja isadusest, nähtavast ja nähtamatust – Ajakiri Märka Last 2022\nPositiivsest vanemlusest, isadest ja isadusest, nähtavast ja nähtamatust\nVarje Ojala. Foto: VPK\nSee on üks paljudest variantidest, kuidas vastasid küsimusele “Mis teeb isast isa?” seekordse Märka Last veebikirja peategelased ehk isad ise.\nLastekaitse Liit pöörab käesoleval aastal kõrgendatud tähelepanu positiivse vanemluse, sealhulgas isaduse toetamisele. Kui sageli mõtled Sina sellele, kuidas ning mil määral on Sinu isa oma kohal- või eemalolekuga kujundanud Sinu isiksust ning seeläbi Sinu elu lugu?\nNagu iga muu teema puhul, on ka siin rohkelt erinevaid käsitlusi ja lähenemisnurki. Ühtset tõde ja edu valemeid võime ju otsida ning kokku laduda, ajal, kui tegelikkuses on igaühe suhe isade ja isadusega justkui personaalne pusle, mida laotakse tükkhaaval kokku terve elu jooksul.\nKuidas tasakaalustada vanemate rolle?\nSeekordsest numbrist leiate uudised uute jõustuvate isapuhkuse tingimuste kohta ning terve loetelu, miks isapuhkus hea on. Lisaks saame teada, kas tõesti peab paika see, et võrreldes lastetute meestega võib isade kohta öelda, et nad on targemad, edukamad, teenivad rohkem, on tervemad ja elavad kauem?\nÜhtlasi anname ülevaate Tervise Arengu Instituudi (TAI) vanemlusprogrammist „Imelised aastad“. Nimelt näitavad sealsed tulemused, kuidas koolituse lõpetanud vanemate rahulolu ja vanemlik kompetentsus kasvab ning laste tähelepanu, keskendumine, toimetulek emotsioonidega ning suhtlemine eakaaslastega paraneb.\nSamal ajal pole mingi saladus see, et lapse eest saab ja jaksab hoolt kanda vanem, kelle enda “tass on täis”. Just siin tuleb appi Tark Vanem nõuannetega, kuidas ka ennast mitte ära unustada. Ühtlasi anname ülevaate MTÜ VAITER poolt Eestisse toodud programmist „Hoolivad isad: turvalisem elu lastele“.\nÖeldakse, et meil on oma plaan, ent elul on sageli meiega sootuks teised plaanid. Nii leiavad lapsevanemad end teinekord olukorrast, kus ühine teekond läheb mingil hetkel kahes erinevas suunas. Ometi jääb lapse või laste näol endiselt alles ka see ühisosa. Kuidas tulla toime olukorras, kus ollakse eksabikaasad, ent mitte eksvanemad? Selles valguses anname ülevaate riiklikust perelepitussüsteemist ning aastast 2019 kasutusel olevast meetodist nimega “Pere Lahendusring”.\nSellest ja veel paljust muust meie seekordne veebikiri räägibki.\nHead lugemist ning lapsevanemaks olemise üle mõtisklemist meile kõigile!\nTegemist on Lastekaitse Liidu “Märka Last” maikuu veebiajakirja eessõnaga.\nEelmine Mis teeb isast isa? Isad ise ütlevad\nJärgmine Märka last ajakiri – isade ERI


Programmi raames õpitakse Eesti ühe ürgsema metsatüübi – klindimetsa puid, põõsaid, alustaimestikku, samblaid ja samblikke. Lisaks uuritakse, millised keskkonnatingimused ja kuidas mõjutavad klindimetsa olemust.\nÕppepäev - PANKRANNIK\nEesti looduse üheks sümbolmaastikuks on Põhja-Eesti klint koos rannikuga ehk rahvakeeli pankrannik. Antud programm käsitleb pankrannikut kui tervikut, mis on kombineeritud 4st alaprogrammist: Põhja-Eesti klint koos ordoviitsiumi aegsete kivimite ja kivististega, klindimets, mereäärne rand koos rändkivide ja teiste leidudega ning loomulikult pankrannikut iseloomustavad jõed ja joad.\nPÕLISMETSA SAMBLAD JA SAMBLIKUD\nÕppeprogramm viiakse läbi Poruni õpperajal, kus on suurepärased võimalused sammalde ja samblike õppimiseks.\nPUU ON SÕBER, METS ON KODU\nÕppeprogramm aitab lastel arendada loodusvaatluste oskusi, loodustunnetust ja armastust. Samuti aitab üle saada looduses viibimise hirmudest. Programmi raames õpime kirjeldama meid ümbritsevat keskkonda ja mida teha, kui oled eksinud.\nUUDISTAME LODU-, LAMMI- JA LAIALEHELIST PÕLISMETSA\nÕppeprogramm viiakse läbi Poruni õpperajal, kus on suurepärased võimalused teha tutvust Eestis haruldaseks muutunud metsatüüpidega: laialehine põlismets, lodu- ja lammimets.


EKI uuring: Eesti majanduse olukord on paranenud, kuid pole veel hea | Uus Eesti\nUus Eesti / Uudised / Eesti / EKI uuring: Eesti majanduse olukord on paranenud, kuid pole veel hea\nEKI uuring: Eesti majanduse olukord on paranenud, kuid pole veel hea\nEesti Konjunktuuriinstituudi hinnangul on Eesti majanduse üldolukord septembris võrreldes varasemate kuudega paranenud, kuid pole siiski veel hea.\nEile majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumis toimunud Konjunktuuriinstituudi pressikonverentsil selgus, et majanduseksperdid hindasid kolmandas kvartalis Eesti majandust 3,9 punktiga, mis on eelmisest, juulikuu, hinnangust 1,1 punkti võrra kõrgem.\nViimase kolme kuu arengud on tõstnud nende ekspertide arvu, kes peavad praegust olukorda rahuldavaks (63%), halvaks pidas olukorda 32% ekspertidest. Võrdlusena võib tuua selle, et viimati sai Eesti majandus üle 3-punktise hinde 2008. aasta juulis.\nEesti majanduskliimaindeks on tõusnud kriisijärgselt rekordtasemele – teenides 5,7 punkti. See on üle rahuldava taseme ja rohkem kui Euroopa Liidu keskmine näitaja, milleks on 5,2 punkti. Eesti majanduskliimat on nii positiivselt hinnatud viimati 2007.aasta lõpus.\nPositiivsena toodi välja ka see, et töötajaid võetakse täna rohkem juurde kui koondatakse, ehkki Eesti ettevõtjad peavad suureks probleemiks kvalifitseeritud tööjõu puudust.\n69% EKI ekspertidest usub, et 6 kuu pärast on Eesti majanduse olukord parem kui täna ning olukorra halvenemisse ei usu keegi.\nEesti majanduse lipulaevaks on kujunenud eksport, mille kriisieelne maht (132,5 mld krooni) taastub nähtavasti juba 2011.aastal. Ekspordi toel on tootmismahud viimasel ajal kiiresti kasvanud. Osaliselt tuleneb see lähiriikide nõudluse taastumisest, kuid majandusnäitajad viitavad ka sellele, et Eesti ettevõtted on rahvusvahelises konkurentsis olnud mõnevõrra edukamad ja suutnud võita turgu ka teiste riikide arvel. Selle taga on olnud ettevõtete paindlikkus ja kohanemine kriisi tingimustega, mis eelkõige on tähendanud kulude kärpimist ning tootmise efektiivsuse suurendamist. Ehkki täna ei ole me veel jõudnud nö tavapärasele tasemele, on elektroonika ja mootorsõidukite tootmises tootmismahud jõudnud kõrgemale kui eales varem.\nKäesolevas Konjunktuuris on eraldi peatükid kodumaiste toidukaupade ja toiduainetööstuse konkurentsivõime kohta. Mitmetes tootegruppides on Eesti tooted kaubanduses oma positsioone parandanud, kuid mitmetes ka kaotanud. Mõlemal juhul on teguriks olnud peamiselt odavam hind – sõltuvalt sellest, kuidas on Eesti toodete hinnad impordiga võrreldes muutunud, on muutunud ka nende müügiedu. Eesti tarbija on muutunud hinnatundlikumaks ning kui täna peaks keegi olukorda läbi hinnatõusu kurjasti ära kasutama, siis pikemas perspektiivis võib see kätte maksta (impordi pealetung, tarbijate kodumaiste toodete lojaalsuse vähenemine).\nKonjunktuuriinstituudi küsitluses osales 19 Eesti majanduseksperti.\nAllikas: MKMi 06.10.2010 pressiteade


aprill 18, 2016 aprill 22, 2016 ~ varikasblog\nJälle ma heietan samal vanal teemal, aga muud mul üle ei jää. Olukord on hull. Eile olid mul hullemat sorti raskused magamajäämisega. Viiking üritas rahustada, et kõik on ju korras jne aga mida mehed ka pulmaplaneerimisest teavad!\nLõpuks ma veidi enne kolme mingi ime läbi magama jäin. Seda muidugi pärast mitut tundi pulmadest (üle) mõeldes.\nHommikul algas ärevus uuesti.\nAsusin siis pärast hommikusööki/hommikusöögi ajal arvuti taha ja tellisin rendifirmast inventari ja uurisin mida Suhkrukunstist tellida. Järsku olin ma nii ähmi täis, et sõin ära terve Kvikk Lunsji ja veel natuke teist šokolaadi. Tegemist oli pesuehtsa magusasöömissööstuga, pärat mida ma ennast VIHKASIN! Ja sain aru, kogu mu pulmapaanika on sellest, et ma piisavalt kilosid enne pulmi kaotada ei suutnud. Õigemini pole mul kilodest aimugi, sest uhke wifi-kaal osutus praagiks ja uus saabub koju pärast seda kui ma Eestimaale lahkun.\nAlla olen ma siiski võtnud, kere on rohkem vormis, seda tõestas ju seegi, et kõik teksad mulle suureks jäid ja Viiking tõi uued, mis muideks XS suuruses ja parajad. Tõe huvides – need on strechid. Ikkagi, piitspeenike ma pole. Rahul ma EI OLE!\nPärast seda kuradi šokolaadi läksin ma padavai trenni, kus jooksin 6,4km. Enne veel saatsin Viikingile 10 sõnumit, mille sisuks halamine oma keha üle. Algul ta rahustas, lõpuks teatas, et talle see kaalumaania ei meeldi ja et see ausaltöeldes hirmutab teda.\nTrenni ja töö vahepeal ostsin endale meele rõõmsaks tegemiseks selle:\nSest tunnen, et vanus on sealmaal, et lõpetada mitu aastat väldanud Maybelline’i kasutamine.\nTööl undasin oma pulmapaanikas nii endisele bossile kui ühele püsikliendile. Mõlemad üritasid rahustada, viimane oli valmis suisa rahustitega mind järgmine kord varustama 😀\n< Previous Lõvi\nNext > Suusasaapad\n5 thoughts on “Pulmapaanika”\naprill 18, 2016, 6:04 p.l.\nMa loodan, et sa leiad endale peatselt mingi toreda eesmärgi, mille nimel elada ja ilus olla, sest see viimane postitus oli küll natuke õudne… Nii algavad söömishäired… Kurb, et sa rikud oma elu ühte kõige ägedamat perioodi sellega, et halad asja pärast, mida pole olemas (ülekilod).\naprill 18, 2016, 6:14 p.l.\nOhh, ma ei tea jah, miks see nii hullult mulle korda läheb 😕 Ei suuda vist leppida, et plaanisin magusavabalt elada aga ikka üle päeva maiustusi sisse ajan.. Muidu on ikka lahe periood, ainult et täna on kuidagi negatiivsem päev 😬 Hiljem mäletan ikka ainult head 😉☺\naprill 18, 2016, 6:16 p.l.\nJa aitäh selle kommentaari eest 😊see paneb mind veidi lõdvemalt kaaluteemasse suhtuma, kui juba teine inimene päevas sellise märkuse teeb.\naprill 20, 2016, 8:22 e.l.\nSa peaksid siis paanitsema kui Viiking altari ette ei ilmu 😀 Hetkel ma ei leia küll, et sul paanikaks põhjust oleks.\nMõnikord võib ju endale midagi head (magusat) lubada 😉\naprill 20, 2016, 9:16 e.l.\nSee veel puuduks 😅\nVahest ikka, aga mul probleem piiripidamisega 😬\nVasta varikasblog-le Tühista vastus\nArhiiv Vali kuu juuni 2020 aprill 2020 märts 2020 veebruar 2020 jaanuar 2020 detsember 2019 november 2019 oktoober 2019 september 2019 august 2019 juuli 2019 mai 2019 aprill 2019 märts 2019 veebruar 2019 jaanuar 2019 detsember 2018 november 2018 oktoober 2018 september 2018 august 2018 juuli 2018 juuni 2018 mai 2018 aprill 2018 märts 2018 veebruar 2018 jaanuar 2018 detsember 2017 november 2017 oktoober 2017 september 2017 august 2017 juuli 2017 juuni 2017 mai 2017 aprill 2017 märts 2017 veebruar 2017 jaanuar 2017 detsember 2016 november 2016 oktoober 2016 september 2016 august 2016 juuli 2016 juuni 2016 mai 2016 aprill 2016 märts 2016 veebruar 2016 jaanuar 2016 detsember 2015 november 2015 oktoober 2015 september 2015 august 2015 mai 2015 aprill 2015 märts 2015


RINSEKIT KAASASKANTAV SURVESTATUD DUŠŠ 7,5L - Veesüsteemid - Kõik tooted - bauhof.ee\nRINSEKIT KAASASKANTAV SURVESTATUD DUŠŠ 7,5L\n• Täitub 20 sekundiga ja survestatud vett jagub kuni neljaks minutiks\n• Ei vaja patareisid, akut ega pumpamist\n• Komplekti kuuluvad 7,5 liitrine veemahuti, 1,8 m voolik koos pihustiga\nRinseKit on kaasaskantav survestatud dušš, mis saab oma surve kraanist, kust vett võetakse. Rinsekit ei vaja surve lisamiseks eraldi patareisid, akut ega pumpamist. Komplekti kuuluvad 7,5 liitrine veemahuti, 1,8 m voolik koos pihustiga, kraaniga ühendamise adapter, kiirühendus ja ventiil. RinseKit täitub 20 sekundiga ja survestatud vett jagub kuni neljaks minutiks. RinseKiti saab täita nii sooja kui külma veega - 0 kraadist 42 kraadini. Tühjana kaalub RinseKit 4,2 kg ja veega täidetuna ca 10 kg.\nToode on ideaalne matkajale, looduses liikujale, lastega peredele ja/või koeraomanikele. Seda saab kasutada nii matkal pesemiseks kui ka matka-, jahi-, kalavarustuse puhastamiseks ning pesemiseks looduses. Samuti kasutavad seda edukalt sportlased ratta, surfilaua jms pesemiseks enne transpordivahendisse paigutamist.\nTootja tootekood 101\nKojuvedu al. 4,95 € al. 06.09.2019\n621484 Infoleht EST.pdf\n621484 Infoleht RUS.pdf\nhttps://www.bauhof.ee/et/veesusteemid/rinsekit-kaasaskantav-survestatud-duss-7-5l-621484 4364980 RINSEKIT KAASASKANTAV SURVESTATUD DUŠŠ 7,5L https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/621484_D1.jpg 119.00 119.00 EUR InStock /Kõik tooted/Veesüsteemid /Kõik tooted/Veesüsteemid/Pumbad /Kõik tooted/Veesüsteemid/Pumbad/Käsipumbad • Täitub 20 sekundiga ja survestatud vett jagub kuni neljaks minutiks • Ei vaja patareisid, akut ega pumpamist • Komplekti kuuluvad 7,5 liitrine veemahuti, 1,8 m voolik koos pihustiga RinseKit on kaasaskantav survestatud dušš, mis saab oma surve kraanist, kust vett võetakse. Rinsekit ei vaja surve lisamiseks eraldi patareisid, akut ega pumpamist. Komplekti kuuluvad 7,5 liitrine veemahuti, 1,8 m voolik koos pihustiga, kraaniga ühendamise adapter, kiirühendus ja ventiil. RinseKit täitub 20 sekundiga ja survestatud vett jagub kuni neljaks minutiks. RinseKiti saab täita nii sooja kui külma veega - 0 kraadist 42 kraadini. Tühjana kaalub RinseKit 4,2 kg ja veega täidetuna ca 10 kg. Toode on ideaalne matkajale, looduses liikujale, lastega peredele ja/või koeraomanikele. Seda saab kasutada nii matkal pesemiseks kui ka matka-, jahi-, kalavarustuse puhastamiseks ning pesemiseks looduses. Samuti kasutavad seda edukalt sportlased ratta, surfilaua jms pesemiseks enne transpordivahendisse paigutamist. add-to-cart 1 tk 11% 119 https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/621484_D2.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/621484_F01meeleolu.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/2/621484_F02meeleolu.jpg\nRINSEKIT KAASASKANTAV SURVESTATUD DUŠŠ 7,5L on lisatud ostukorvi


Grillitud pardifilee ahjus küpsetatud maisiga\nKeskmine hinne: 1.94 Allikas: Maitsenaudingud Autor: Heimar Kuuskler\nKokasaate Maitsenaudingud 21.04.2008 retsept\nPuhasta pardifilee kelmest ja lõika nahapoolele hästi terava noaga peale ruudustik, kuid vaata, et ei teeks sisselõikeid fileesse, vaid ainult naha sisse.\nAseta pardifilee külmale pannile ning pann keskmisele kuumusele, lase pardifileel vaikselt pannil küpseda, nii et nahast hakkaks rasva välja tulema. Lisa kuumale pannile ka rosmariinioksad ja küüslauguküüned, mis annavad pannil pardifileele maitset.\nUmbes 5 minuti pärast võid pardifilee keerata ringi ja eemaldada pannilt rosmariini ja küüslauguküüned. Maitsesta pardifilee praetud pooled Maldon helbesoola ja värskelt jahvatatud musta terapipraga. Lisa pannile eelnevalt keedetud maisitõlvik, küpseta pardirasvas mõlemilt poolt ja maitsesta Maldon helbesoola, värskelt jahvatatud musta terapipra ja Teriyaki kastmega.\nAseta pardifilee koos maisitõlvikuga ahju. Küpseta ahjus 160C juures, kuni pardifilee sisetemperatuur on 62'C (pooltoores), kui aga sisetermomeetrit ei ole, siis ca 10 minutit. Peale liha ahjust väljavõtmist lase fileel puhata ca 2 minutit lõikelaual.\nSeejärel lõika filee lahti ja serveeri koos sooja maisitõlviku ja oliivõliga maitsestatud rukola salatiga.


Meeste suurim stressiallikas on raha - Tervis & trenn - naine24.ee\nMeeste suurim stressiallikas on raha 19.06.2012 13:42\tKommenteeri\nÜhendriikides küsitleti täisealisi mehi, et välja selgitada, millised on kõige suuremad stressiallikad nende elus.\nKüsitlusele vastanud meestest teatas neli viiendikku, et nende tervis on hea või suurepärane, vahendab Huff Post. Pea pool meestest tunnistas, et on viimase kümne aasta jooksul liigselt kaalust juurde võtnud ja kaks kolmest kaebas, et on stressis. Samas tuli ka välja, et 25 protsenti küsitlusele vastanud meestest ei teinud regulaarselt trenni.\nUuringu juht doktor Philip Hagen kommenteeris uuringu tulemusi ja ütles, et erinevalt naistest lükkavad mehed sageli arsti juurde minemist edasi kuni terviseprobleem on läinud juba väljakannatamatuks. Ka viimasest uuringust tuli välja, et isegi kui meeste endi sõnul oli neil tervis hea, andsid nad samal ajal teada tervisele ohtlikest teguritest nagu liigne kehakaal ja stress.\nKüsitlusest ilmnes meeste elus viis peamist stressiallikat. Neist kõige olulisemaks pidasid mehed raha (34 protsenti), seejärel pere ja suhted (17 protsenti), kolmandale kohale jäi töö stabiilsus (12 protsenti), neljandale kiire elutempo (10 protsenti) ning viimaseks tervis ( 8 protsenti).\n27.02.13Tahad olla rikkam?\n17.12.12Õnn teeb rikkaks\n24.07.12Kuidas nautida elu raha kulutamata?\n17.07.12Kes muretseb oma keha pärast rohkem: naine või mees?\n11.07.12Paari varasuhte kindlaksmääramine annab selguse omavahelistes rahaasjades 07.07.1275 nõuannet stressiga võitlemiseks: 1-25\n21.06.12Mida mehed naiste eest varjavad?


Kuidas kasutada saflooriõli juustele - Kuidas?\nSaflooriõli omab paljusid meditsiinilisi omadusi, nagu näiteks immuunsüsteemi tugevdamine, kehakaalu kaotamine või südame-veresoonkonna haiguste ennetamine. Seda saab kasutada ka juuste ja naha hoolduseks. Kas soovite teada, kuidas kasutada saflooriõli juustele? Hoidke lugemist ja arvestage selle eeliseid ning seda, kuidas seda õigesti rakendada\nOn palju koduhooldusi, mida saab juustele erinevate eesmärkide saavutamiseks rakendada, ja õnneks on väga palju tooteid ja looduslikke koostisosi, mis võivad olla väga huvitav abi. Saffloweri õli on näiteks üks parimaid, mida saate valida, et anda oma juustele lisavõimalus tervisele ja palju muud kasu.\nSaflooriõli eelised juustele\nAnnab peanahale väga kasulikke toitaineid\nTugevdab ja stimuleerib juuste kasvu\nVõitleb kiilaspäisust, sest kasvu stimuleerimisel võib alopeetsiat lahendada\nTugevdab kuiva ja kahjustatud juukseid, et parandada selle välimust\nSammud, kuidas kasutada saflooriõli juustele\nÜks parimaid viise saflooriõli kasutamiseks juustele on väga lihtne koduvahend .\nKui teil on kahjustatud juuksed, immutage juukseid õliga ja massaaž õrnalt ümmarguste liigutustega nii, et see jõuab peanahka hästi.\nLaske tal toimida 20 minutit ja seejärel loputada rohke sooja veega. Lõpuks annab endale hea külma vee joa.\nKasutage seda ravi üks kord nädalas ja märkate, et teie juuksed märgatavalt paranevad.\nKui soovid, et teie nahk saaks saflooriõli kasuks, saate seda otse kasutada või osta tooteid, mis sisaldavad seda. See on väga hea dermatiidi ja ekseemi raviks, nahapõletiku ja nahalööbe vähendamiseks, lisaks kahjustustele, mis võivad põhjustada mitmesuguseid allergiat.\nGoogle Chrome'i tausta muutmine


Ärevus, segadustunne peas, närvilisus. | Psühhiaatria | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nÄrevus, segadustunne peas, närvilisus. 28.04.12 / Psühhiaatria\nTegelikult on see mind vaevanud juba keskkooli algusest saadik. Olen asja üritanud parandada sportimisega, rahustavad teed, meditatsioon ja muud seesugused viisid. Olen tähele pannud, et see käib mul periooditi. Kord on selline rahulik faas, kus kõik on justkui lill ja siis teinekord tuleb jälle painama.\nTunnen sellist nö segadustunnet peas, a´la näiteks kõikjal on niipalju informatsiooni ja uusi asju mida endale omandada, aga kõike justkui ei jõua ning ei suuda. Tunnen, kuidas linnas olles kõik mind justkui jälgivad ning mida nad minust mõtlevad. Selline raskustunne pidevalt peas, mis justkui surub pidevalt ja kurnab vaimselt. Teinekord jälle tunnen, kui palju erinevaid vigu mul on ning siis lihtsalt ei suudagi millelegi muule mõelda. Väga raske on elus kuhugi jõuda ja midagigi saavutada, kui ma ei suuda end vaimselt tasakaalustada ja korda seadistada. Nagu öeldakse, et enne õpi ennast armastama ja siis suudad teisi armastada ja maailma positiivselt näha.\nTeadmine, et ees seisab näiteks tähtsam kohtumine teise isikuga ajab peopesad higiseks ning näo õhetama. Kui ma tean, et järgmine päev on midagi sellist tulemas, siis ei saa eelneval ööl absoluutselt und. Seesugune närveermine ja ärevus on seedesüsteemi ka tuksi ajanud. Sinna kuuluvad siis näiteks kõhugaasid, mulksumine, kõhukinnisus.\nPanin kõik hingel oleva kirja ning loodan, et saaksite mind vähegi õigele teele juhtida ning vastavaid soovitusi anda.\n2. Minu PM harjutus parandab aju verevarustust (vaimne töövõime suureneb), vabastab liigsetest pingetest, õpetab selgeks psühhoregulatsiooni algtõed.\n3. Esinemisoskus ja -julgus tulevad harjutamisega. Loe suurmeeste elulugusid ja sealt saab ka endale enesekindlust.\n4. Leia võimalus ja vestle ka psühhiaatriga, et neid segasus-tundeid, ebameeldivusi, teiste arvamusi jms. üheskoos arutada ja selles vallas vajadusel ka toetavaid nõuandeid saada.\nMuhk peas ja liikumine.\nMida tuleks teha kui peas on muhk olnud juba aasta aega umbes arsti sõnul pole see luus, harva lööb pisteid sisse ja vahepeal pea valutab.\nMida tuleks teha kui ma natukene ...\nMuhk peas - nahaarsti jutule.\nSüdame pekslemine - üldine kehaline olemine vajab harjutamist-treenimist. Alustada jalutuskäikudest ja siis järkjärgult aktiivsemad liigutused -harjutused.


Admiraliteedi basseini äärde kerkivad Eesti esimesed maaküttel kortermajad - ärileht.ee\nPromenaadi majaFoto: Capital Mill\n"Järgmise aasta lõpus valmiva Promenaadi maja kütteks ammutatakse energiat maja vaivundamendist ehk 20 meetri sügavusel asuvast 174 energiavaiast. Säärane, maailmas juba 1980ndatest kasutusel olev lähenemine annab küttekuludelt kuni 30% kokkuhoidu. Lisaks kasutatakse hoones ka traditsioonilist kaugkütet," selgitas Promenaadi maja arendaja, Capital Milli tegevjuhi Igor Mölder.\nMajade energiavarustus on planeeritud rohelist mõttelaadi arvestades, ära kasutatakse ka jahutussüsteemist vabanev soojus, mis tavaliselt õhku paiskub. Mölder ütles, et süsteemi eesmärk on targalt ära kasutada kõikvõimalik soojusenergia, mis hoonega seotud. Maksimaalne energia kokkuhoid saavutatakse kogu süsteemi töötamise korral.\nTema sõnul on Promenaadi maja kolmas ja väga loogiline samm Tallinna sadamapiirkonna kujundamisel terviklikuks ja innovaatiliseks äri- ja elamiskeskkonnaks. Promenaadi maja kerkib maailma kõrgeimate keskkonnasäästlikkusnõuete järgi ehitatud ärihoonete Navigator ja Explorer vahele.\n“Promenaadi maja ning selle kõrval asuvad ärihooned Navigator ja Explorer moodustavad tervikpildi, moodsa ja kõrgekvaliteedilise elu- ja töökeskkonna Tallinna sadamaalal,” ütles Mölder.\nPromenaadi maja asub vanalinna, Rotermanni kvartali ja Admiraliteedi basseini vahel ning on nurgakivi uue mereäärse kvartali tekkel. Maja koosneb neljast eluhoonest kokku 120 korteriga. Vanalinna ja merevaatega korterid on keskse asukohaga, avarad ning osaliselt läbi kahe korruse.\nPromenaadi maja ehitaja on YIT Ehitus AS ja müüja Liven Kinnisvara.


Allergia nahal: põhjused, ravi, folk õiguskaitsevahendid naha allergiateks - Allergia\nAllergilised reaktsioonid nahal põhjustavad alati teatud väliseid stiimuleid. Mõned neist põhjustavad reaktsiooni kõikidele inimestele ja neid nimetatakse kohustuslikeks, need põhjustavad kontaktdermatiiti. Teised - tekitavad ilminguid ainult mõnedel ülitundlikkusega inimestel, neid nimetatakse fakultatiivseteks ja põhjustavad allergilist dermatiiti. Naha allergia raviks on vaja täpselt teada selle ilmnemise põhjuseid.\nMis põhjustab ekseemi? On palju põhjuseid, kuid kõige sagedamini nimetavad allergikud pärilikkust ja psühhosomatikat. See on provotseeriv tegur niklitooted, paiksed ravimid, stress.\nTuntud nahaallergiatoodete hulgas on Fenistil-geel, Gistan kreem, Bepanten, Lanoliin, D-Pantenool - kõrvaldab kuivuse ja parandab naha taastumist. nad toidavad ja niisutavad nahka, kõrvaldavad sügeluse, Advanthan kreem, Elokom on väga efektiivne naha allergiate ravis.\nNahalööve urtikaariaga (allergia märk) on väikeste täppide või villide ilmumine, mida võib näha fotol. See lööve võib paari tunni pärast ja mõne aja pärast uuesti ilmuda.\nEnne lööbe avaldumist on kõigepealt tugev keha sügelus, siis muutub nahk punaks ja pundub. Punetuskohas kujunevad mullid. Mullide, väikeste haavandite asemel moodustub mõne aja pärast, kui need kaetakse kuiva koorikuga.\nKahjustatud nahal on tugevalt punane värvus. Ilmneb naha suurenenud koorimine ja helbed moodustavad kahjustatud piirkondades pragusid. Keha hakkab sügelema.\nNarkomaaniaravi määrab ainult arst: lastele ja täiskasvanutele on annused, annustamisvormid ja ravi erinevad.


FOTOD | Viljandimaal kartulipõllult leitud ese osutus pronksiaegseks tutuluseks - DELFI\nFOTOD | Viljandimaal kartulipõllult leitud ese osutus pronksiaegseks tutuluseks\nMäeltoa talu maadelt tuleb järjepanu välja arheoloogilisi leide\nMäeltoa talu põllult leitud tutulus Foto: unknown\nMaikuus leidis Viljandimaal Mäeltoa talu pidav Gert Kallas põllutööde käigus pinnasest huvitava eseme. Ta teavitas leiust muinsuskaitseametit ja õigesti tegi - ekspertiisi käigus selgus, et tegu on pronksiajast pärit tutulusega.\nKallas pani perega parasjagu kartulit maha, kui äkki nägi künnivaos vedelemas veidrat eset. Et mees on oma valdustelt ka varasemalt ajaloolisi esemeid leidnud, on ta juba varunud ka arheoloogiat tutvustavat kirjandust.\n"Esialgu täpselt ei teadnudki, millega tegu võiks olla, kuid mõni tund hiljem vastavat kirjandust lugedes tuli välja, et tegu võib olla sellise haruldase asjaga Eesti esiajaloo mõttes," rääkis Kallas.\nLoomulikult ei tuvastanud eset üksnes Kallas oma kirjandust lugedes. Leiupaika tulnud muinsuskaitseamet võttis eseme talunikult ametlikult üle ja saatis Tartu ülikooli arheoloogia osakonda ekspertiisi.\nEksperthinnangu andis esemele Tartu ülikooli arheoloogia doktorant Kristiina Paavel ning 8. septembriks oli selge, et leitud tutulus pärineb pronksiaja keskpaigast või selle nooremast poolest - täpsemalt 1500-750 aastast enne kristlikku ajaarvamist.\n"Sellised tutulused hakkasid vaikselt kasutusele tulema juba pronksiaja alguses," ütles Paavel. Ehkki pronksist ehtenööbid olid populaarsemad pigem Skandinaavia maades ja Põhja-Euroopas, aga mitte niivõrd Baltikumis, on muudest materjalidest - näiteks luust - sarnaseid ehteid leitud ka Ida-Euroopast.\nFOTOD: Viljandimaalt leiti haruldane 3000-aastane pronkskirves. Mida TÜ arheoloog selle kohta öelda oskab? (42) 27.08.2016\nViljandimaal leidis taluperemees 3000-aastase harulduse (79) 17.08.2016\nKallasel ei käinud läbi mõtetki, et jätaks tutuluse endale. "Selliseid asju on teistel ka tore muuseumis vaadata. Pronksiajastu leide Eestis on niikuinii vähe, ige selline leid on nagu sensatsioon ja aitab kaasa esiajaloo avastamisele," ütles Kallas.\nTutulus on rõivastuse juurde kuuluv ehisnööp, mis võib varieeruda erinevates suurustes - naistel tavaliselt suuremad, meestel väiksemad. Konkreetne leid aga võis Paaveli sõnul kuuluda oma väiksuse tõttu meesterahva rõivastuse juurde.\n"Kesk-Euroopast on teada ka näiteid, kus tutulusi on ka peakatete külge kinnitatud. Samuti võisid need olla ka hobuse varustuse küljes kaunistusena, kuid meie regioonis on see haruldane," rääkis Paavel.\nEhkki Mäeltoalt leitud tutuluse servad on pisut kahjustada saanud, on Paaveli hinnangul ese üldiselt väga hästi säilinud. Konserveerimine ja puhastamine on Paaveli ekspertiisi kohaselt ebavajalik ja ebasoovitav.\nTutulus on Eestis leitud varem vaid ühel korral - 1836. aastal kivivare lõhkumisel Harjumaal Tuulas. See aga oli arvatavasti naisterahvale kuuluv vööehe, sest oli pisut suurem - diameetriga 71 mm.\nMäeltoalt leitud tutulusega analoogne ehe on korra leitud aga Leedust 1995. aastal. Soomest Paavelile teadaolevalt tutulusi leitud ei ole.\nKallas on Tartu ülikooli arheoloogialaborile tööd andnud varemgi. Eelmise aasta augustis kirjutas Delfi Kallase samuti märkimisvärsest leiust - putkkirves, mis samuti pronksiajast. Kirve leidis Kallas tutuluse leiukohast 400 meetrit kirde suunas metsa äärest. Kallase sõnul pole võimatu, et tutulus ja kirves võisid olla pärit samast ajast, miks mitte ka samade inimeste käest.\nTänavu juulis leidis aga Kallas oma valdustelt terve komplekti iidseid terariistu, mis esialgse oletuse kohaselt võisid kuuluda kunagisele puitesemete valmistamisele spetsialiseerinud käsitöölistele. Üheksa noa ekspertiis võib aga võtta kaua aega, sest olid kaetud paksu roostekihiga.\nEhkki värske kartulipõld tõi kohe esimesel hooajal kultuuriväärtusega ajaloolise saagi, ei ole Kallasel plaanis hakata oma valdustele seetõttu arvukalt uusi põlde rajama. Küll aga tal pole midagi selle vastu, kui tema viljakal territooriumil arheoloogilisi uuringuid tegema hakataks.