Harduspilt pipraviinaga pärlsibulatele – Gregor Taul\nHarduspilt pipraviinaga pärlsibulatele\nSeptember 07, 2010 – Gregor Taul\nKaisa Eiche näituse arvustus AB 2010-l 07.09.2010. Teksti eksponeeriti näitusega samal päeval galeriis ning hiljem näituse kodulehel: http://artishokbiennale.org/2010/?/index/kaisaeiche/gregortaul/\nKaisa teos on nii tõsine, et ma keeldun siiras olemast. Ei saa aru, mis keelest teda kunstikriitikasse tõlkida tuleb.\nJaan Malin tõlgiks teda häälutades arusaadavamalt.\nSest oleks nagu pudikeel, millest ainult lapsed või lapsemeelsed aru saavad. Kaardimaja õpitakse ehitama enne esimest mängu, linnade pommitamist. Kaduma kippuv lapsepõlv võtab endaga siiruse kaasa.\nAiman muinasjutukeelt, millist oletust peaksid tõestama teiste kriitikute tekstid. Muinasjutud on tarkade keeleline maagia nendele, kes maailmaga veel hakkama ei saa või ei tahagi saada. Kaisa saab, aga ei taha, vist on tüdinenud hakkama saamisest.\nSuured inimesed poogivad muinasjutumaagia kunstikeelde. Aga kunst on armetu ja fiktiivne, neljatunnine valetamine.\nÜks ütles vale keele kohta: „Omada publikut, mõtelda publikule, tähendab elada vales.“ Ei ole kindel, kas vale on keel, mida Kaisa kõneleb. Kui Kaisa näoga näituse avamisel publikust üks pahaaimamatu siiras küsis, mis abjekt tähendab, ei osanud keegi vastata. Kunstnik ka mitte. Endast rääkimata.\nUsalduse keeles olen mõnda kuulnud. Kui valid vendluse (või õeluse – see õnnetu anekdoot), siis vabadust ja võrdsust ei saa. Usaldus on niikaua, kuni vabandama ei pea. Kaisa teoses on hõrku keeleusaldust, siit võiks alustada tõlkimist.\nIstuvad pimedas nagu Fontainebleau kooli maalil ja peegeldavad ilu ja illusoorsust. Ladina peeglist (speculus) tuleneb spekuleerimine. Spekuleeritakse, et enesekindlus teeb ilusaks. Kuulsin: „Ära kunagi usalda ehetega meest.“ Usalda ehetes preilit.\nVeel üks võimalik keel – autoportree ehk õilistatud biograafia. Indiviid on in divide, kõiksusest eraldumine, üldinimliku koostisosa eraviisiline lavastamine.\nKobrutavad raamid kuulusid kunagi vagade piltide töökeelde. Natüürmordid loomalaipade ja viinamarjadega, viitamaks maiste asjade kaduvusele ja selle ilma tühisusele ja edevusele. Barokkiv vanitas.\nKroon Tallinna kohal


Ehitusturul nüüd puitu laialt - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 27. mai 2008\nEhitusturul nüüd puitu laialt\nÜlekuhjunud toormelaost ja valmistoodangulaost ning veel metsast väljavedamist ootavatest palgivirnadest hoolimata puiduala inimesed taas kuningaks saanud tarbijale erilist hinnalangust enam lubada ei taha.\n"Kui ehitussektor soovib teada uusi hindu, siis vaadaku, mis toimub läänes ja Põhjamaades - samad hinnad tulevad meil," pühib hinnaennustamisest käed puhtaks Eesti Metsatööstuse Liidu tegevdirektor Andres Talijärv.\nEhkki tarbija jaoks muutub hind võrreldes eelmise aasta sama perioodiga odavamaks, siis eriti hoogsat langust ta siiski lubada ei taha, sest metsamaterjali kättesaamine on iseenesest raske ja kallis töö. "Mingil hetkel käiks krõks ja enam ei olekski mõtet puitu välja tuua," leiab Talijärv.\nOdava palgi vool Venemaalt on ilmselt jäädavalt lõppenud, kuna sealne toode on ülikõrgete tollidega aetud kalliks ning sealne poliitikagi on väga keeruline. Tegevdirektori hinnangul kurnab nüüd idanaabri käsumajandus sealset tööstust, mis ongi venelastele väga hea õppetund.\nPuuinfo projektijuhi Märt Riistopi sõnul pole Venemaa enam palgiallikana arvestatav. Kuid saematerjali vool jätkub tema veendumust mööda Venemaalt endiselt, sest puudub ju sellel veel tollimaks.\nJättes kõrvale Venemaa olematuks muutunud palgivõimalused, oleneb siinse saematerjali hinnaskaala Talijärve seletusel ka Ameerikast ja teistest välisriikidest. On ju kohalik saetööstus orienteeritud just sinna. Samas tuleb oodata, kuidas hakkab raha liikuma Inglismaal. Tegelikult juba maailmamastaabis puiduturu sumbumise tõttu on valmisladu ja toormeladu nüüd täis.\nÜhelt poolt on sooja talve tõttu toorme tootmine vähenenud, teisalt väikese nõudluse tingimustes ei kujune ka õiget defitsiiti. Kõik see kokku on kohaliku saetööstuse pannud kitsikusse.\nKohalikus majanduses on saematerjali vajadus eelmisest aastast väiksem. Selle täidab ära Eesti palk. Nii Rehemaa kui ka Talijärv tunnistavad, et praegu ületab ka Eestis pakkumine nõudlust. Headel aastatel oli Eesti palgitoodang kaks miljonit tihumeetrit, eelmisel aastal oli 1,7 miljonit ning sel aastal tuleb ilmselt 1,4-1,5 miljonit tihumeetrit.\nTeisalt leiab ta, et Eestis võiksid raiemahud olla piisavalt suured suutmaks toita siinset turgu ka kiire majanduse arengu ajal. Kõrvuti tihti kummitava sooja talvega, mis ei lase langetatud palke pehme pinnasega metsast välja vedada, puudub erametsaomanikel üldse huvi raiega tegeleda. Sellega seoses on metsatööstuse liit Talijärve kinnitusel teinud riigile ettepaneku muuta erametsaomanike maksusüsteemi.\nPuumarketi tegevjuht Marti Rehemaa usub, et viimase nelja kuu sarnaselt saematerjali hind vast enam ei lange. Teisalt jäävad saeveskid talvel raiutud metsa väljaveo venimise tõttu peatselt tööta ning siis võivad materjalihinnad hakata hoopis tõusma. Samas tunnistab ta, et hoolimata alanud kevadisest müügihooajast jäävad müüginumbrid möödud aasta samale perioodile alla. Praegused müügimahud jäävad tema hinnangul 2006. ja 2007. aasta müügimahtude vahele.\nArvo Pärnmann, Pärna Puit OÜ juhatuse esimees\nMul siin Hiiumaal palgi saamisega probleeme ei ole olnud. Samas on tunda, et toote hind langeb.Eriti annab tunda majanduskriis - töid ja tellijaid jääb järjest vähemaks. Kõik käivad ja mökutavad, midagi ei osta ja kaovad ära!Samas on ka toore kallis ja mehed tahavad palka saada. Seega ma eriti oma toodete hindu enam langetada ei saa.Ma ei oska üldse ette näha, mis edasi saab. Kevadel oli olukord ikka päris hull. Nüüd ehitushooajal on asi hakanud liikuma. Tööd juba ikka on.\nEnn Kangur, Kurista Saeveski OÜ juhatuse esimees\nMeie rida on lehtpuit ja suunaks mööbel. Praegune ehitusturu olukord avaldab meile ikka tugevat mõju. Näiteks mööbli puhul on tarbimine tuntavalt vähenenud. Tulemusena peame saeveskis minema kahelt vahetuselt üle hoopis ühele. See aga omakorda võib tähendada osade tööliste koondamist. Eks tegelik tööliste saatus selgub lõplikult ikkagi septembris.\nOma toorme saame 100protsendiliselt Eesti metsadest. Venemaalt pole sealsete tollide tõttu enam ammu midagi saada. Samas on meie toodangu hind ühe aastaga juba päris kõvasti langenud ja julgen ennustada, et selle aasta teisel poolel langeb veel 20-30% kindlasti.


Isa ei ole isa kohustusi täitnud, isaduse kaotamine - Perekonnaõigus - vastused.ee\nIsa ei ole isa kohustusi täitnud,...\nKüsimus: Isa ei ole isa kohustusi täitnud, isaduse kaotamine05.09.2011\nPisut üle 20 aasta tagasi olin lühikest aega vabaabielus mehega, kel oli probleeme alkoholiga. Kooselust sündis laps, kes sai pandud isa nimele. Alles praegu mõistan, milline viga see oli! Isa on kõigi nende aastate jooksul oma last aeg-ajalt rahaliselt toetanud (kui tal parajasti joomaperioodi ei olnud), kuid lapse kasvatamine oli ikkagi minu kui ema kanda. Praeguseks on olukord muutunud selliseks, et mehe tervis on "tänu" aastakümneid kestnud joomisele nö läbi ning ta ei saa enam üksi elamisega hakkama. Tütar (kes on praeguseks juba täiskasvanud ja ka ametlikult abielus) organiseeris isa hooldekodusse paigutamise (selle peale läheb kogu isa töövõimetuspension + rahaline toetus linna poolt). Umbes pool aastat suutis isa hooldekodus karsket elu elada, kuid siis hakkas taas jooma. On loogiline, et hooldekodus sellist alkohoolikut ei peeta ning kindlasti lõpetab ka linn toetuse maksmise ära. Millist nõu annate? Mida ette võtta? Kas ja kuidas on võimalik kaotada isadust, et tütrel ei oleks kohustust oma alkohoolikust isa eest hoolitseda? Lisainfoks: kuna isa töötas alati "mustalt" (tema pangakonto on arestitud), siis ametlikult pole ta oma tütrele sentiga elatisraha maksnud (ma ei ole seda ka nõudnud). Raha andis ta tütrele lihtsalt käest-kätte ainult siis, kui tal seda parajasti oli. Isadusest loobumisega isa ise nõus ei ole.\nTeil, kui tütrel, ei ole isast, kui sellisest (olgu ta alkohoolik või mitte) võimalik loobuda/lahti öelda. Ülalpidamist on kohustatud vastavalt PKS § 96 andma täisealised esimese ja teise astme ülenejad- ja alanejad sugulased ehk siis lastel lasub oma vanemate ülalpidamiskohustus. Seadusandja näeb ette, et ülalpidamist on õigustatud saama muu abivajav üleneja sugulane (teie isa), kes ei ole võimeline ennast ise ülal pidama. Kui ülalpidamist saama õigustatud isikuid on mitu ja ülalpidamiskohuslane ei ole võimeline neile kõigile ülalpidamist andma, siis eelistatakse ülalpidamiskohuslase lapsi tema vanematele.\nJulgen arvata, et teie küsimusele leiab kindlasti lahenduse, kuid selleks peaks enam nimetatud kaasusega tutvuma.


Lesbi vanematega lapsed on sama terved kui teised lapsed, selgus uuringust - Kultuur\nLesbi vanematega lapsed on sama terved kui teised lapsed, selgus uuringust\naastal avaldatud uuring New England Journal of Medicine Neljapäeval öeldakse, et lesbidest emade ja heterote vanemate psühholoogilises tervises pole vahet.\n32 aasta jooksul läbi viidud National Longitudinal Lesbian Family Study (NLLFS) teadlased ütlesid, et nende lesbivanemate lapsed, keda nad on sünnist saati jälginud, on nüüd 25-aastased – ja mitmete testide kohaselt on need lapsed lihtsalt. nagu heteroseksuaalsetes peredes kasvanud lapsed.\n'Kui ma 1986. aastal seda uuringut alustasin, spekuleeriti palju nende laste vaimse tervise kohta, kes sündisid doonorviljastamise teel ja kasvasid üles seksuaalvähemuste vanemate poolt,' ütles teadlane Nanette Gartrell Williamsi Instituudi ajakirjanduses. vabastada kolmapäeval. 'Oleme neid perekondi jälginud sellest ajast, kui emad viljastasid või rasedad, ja nüüd avastame, et nende 25-aastastel tütardel ja poegadel on vaimse tervise näitajad samaväärsed kui teistel samaealistel täiskasvanutel.'\nNLLFS käivitati 1986. aastal, värbades potentsiaalseid lesbidest emasid naiste raamatupoodides, ajalehtedes ja kogukonnaüritustel Bostonis, Washingtonis ja San Franciscos. Teadlased jälgisid 154 lootustandvat ema, kes kasutasid rasestumiseks kunstlikku viljastamist. Gartrell ja tema uurimispartnerid Henny Bos ja Audrey Koh naasid osalejaid ja nende järglasi küsitlema mitu korda – ja viimaste intervjuude käigus leiti, et vaimselt terveid noori täiskasvanuid on kõrgema haridustasemega kui võrdlevate sirgete vanemate lastel.\n'Need leiud näitavad, et väited, et samasooliste paaride laste kasvatamine on kahjulik, on täiesti alusetud,' ütles kaasautor Henny Bos Williamsi Instituudi väljaandes. 'Ei ole õigustatud piirata lapse hooldusõigust või paigutamist või juurdepääsu reproduktiivtehnoloogiatele, lähtudes vanemate seksuaalsest sättumusest.'\nUuringul on oma piirangud; lesbi emad, kes osalesid, on suures osas valged, keskklassi esindajad ja asuvad suurtes geisõbralikes linnades. Kuid nende lapsi – umbes pooled mehed, pooled naised – võrreldi otse teiste sama vanuse, soo, rassi ja üldise majandusklassi esindajatega. NLLFSi varasemad leiud on näidanud, et lesbidest vanemate lastel võib isegi parem olla: 17-aastase järglasega tehtud intervjuud näitasid, et mitte ükski. teatatud igasugune füüsiline või seksuaalne väärkohtlemine vanema poolt, võrreldes 26 protsendiga 17-aastastest, kes teatavad riiklikult füüsilisest väärkohtlemisest ja 8 protsendiga, kes teatavad vanemapoolsest seksuaalsest väärkohtlemisest.\nLeiud ei ole aga takistanud LGBTQ+-vastaseid konservatiivseid rühmitusi NLLFS-i kritiseerimast. Aastal 2012 Valge paber , Focus on the Family’s Glenn Stanton kutsus uuringu taga olevaid arste lesbiaktivistideks, vihjates, et uuring oli metodoloogiliselt kallutatud, kuna osalejad olid koostatud tänu nende sügavale pühendumisele lesbikultuurile ja põhjustele.\nStanton ründab ka NLLFS-i teadlasi endid, öeldes, et nad ei ole laste arengu valdkonna teadlased. Kuid vaatamata Stantoni väitele on uuringu taga olevad arstid kõik doktorid või doktorid, kellel on säravad CV. Gartrell on Williamsi Instituudi teadlane, kes õpetas varem Harvardi meditsiinikoolis, Bos on Amsterdami ülikooli laste arengu ja hariduse professor ning Koh on California ülikooli sünnitusabi, günekoloogia ja reproduktiivteaduste osakonna kliiniline dotsent. San Francisco.\nTeised samasooliste perede uuringud on andnud sarnaseid tulemusi NLLFS-iga. 2017. aasta novembri uuring Uuring San Diego osariigi ülikooli rahvatervise koolist ei leitud erinevusi geivanemate ja heterovanemate laste psühholoogilises tervises. Samas uuringus leiti veidi kõrgem stressitase biseksuaalsete vanemate laste seas, mis teadlaste sõnul oli tõenäoliselt tingitud vähemuste stressist või sellest, kuidas eelarvamus ja diskrimineerimine võivad mõjutada vaimset tervist.\nSama uuring leitud et ligi 220 000 last kasvatavad USA-s samasoolised paarid ja hinnanguliselt on umbes 6 miljonil ameeriklasel vähemalt üks vanem lesbi, gei või biseksuaal.


Nurgalaud Ancona kašmiir valge - MK Furniture\nANCONA 4223-573 NURGALAUD 145 KAŠMIIR./PÄHKEL#N\nKategooria: Kirjutuslauad ja arvutilauad Tarneaeg: kuni 1-4 nädalat\nNurgalaud on valmistatud vastupidavast melamiinkattega puitlaasplaadist. Töölaual on kvaliteetsed ABS servad. Kolm sahtlit liiguvad mugavalt metallsiinidel ning on isesulguvad. Sahtlite käepidemed on valmistatud metallist ja viimistletud musta värviga. Sahtlitele lisaks on neli avatud riiuli osa, kuhu mugav erinevaid asju paigutada. Ilma riiuli osata laua laius on 145 cm ning koos sahtliosaga laua kasutamis osa laius on 85.2 cm.Laud on monteeritav mõlemat pidi, kuid kui laud juba on kokku pandud, siis teisiti enam monteerida ei saa.


STARTERtallinn võitja arendab chatboti vähihaigetele < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nViimati muudetud: Epp Joala, 23.05.2019 08:24\nTalTech Mektory ja Tallinna Ülikooli ühise äriideede arendusprogrammi STARTERtallinn võitis Tallinna Tehnikaülikooli tudengitest koosnev meeskond Recovery Companion, mis arendab vähihaigetele mõeldud virtuaalset platvormi toetusgrupi või tugi-isiku leidmiseks. STARTERtallinn äriarendusprogrammi finaal toimus 17. mail Kultuurikatlas.\nPeaauhinnana anti välja 1000 eurot. Inspiratsioonipreemiad 500 eurot said meeskonnad Ohhsanugis ja ÄngFree. Kõik kolm auhinda on välja pandud Tallinna Ettevõtlusameti poolt.\nMeeskond Ohhsanugis plaanib samanimelise koomiksi baasil väljaarendatud lõbusa toodete sarja (T-särgid, aluspesu, sokid jmt) tootmist; mis on mõeldud selleks, et tuua naeru ja lõbusaid hetki meie igapäevaellu. Meeskonna ÄngFree idee seisneb taaskasutatud materjalidest stressinukkude valmistamises.\nLatitude59 raames toimunud Demo Day on STARTERtallinn äriarendusprogrammi finaalüritus, mis on lõppakordiks kolmekuulisele koolitus-, töötubade ja mentorsündmuste sarjale. Finaali pääses 37 meeskonnast 10 meeskonda: A.G.U, E-DR, Ohhsanugis, QQ, Recovery Companion, Smart Vending Machines, Verum Solutions, Treff, TripTime ja ÄngFree.\nDemo Day-l anti välja ka eriauhindu mitmete toetajate ja koostööpartnerite poolt: Tehnopol Startup Inkubaator, Prototron, Tallinna Loomeinkubaator, SEB Eesti, Deloitte Eesti, Avokaado, EstBAN, Fundwise, Elisa Eesti, Tieto Eesti, CleanTech ForEst, ERGO Kindlustus, Veebimajutus.ee, Ajujaht, Spring Hub, TalTech Mektory.\nDemo Day-l meeskondade tööd hindas 14-liikmeline ekspertidest ja toetajatest koosnev žürii, kuhu kuulusid Annika Loigu, Erki Ani, Harri Tallinn, Heiti Mering, Jana Pavlenkova, Jelena Žovnikova, Kertu Kriisk, Mariana Hagström, Mariko Kolk, Marko Pikani, Martin Goroško, Ragnar Toomla, Toomas Türk ja Tõnis Bramanis.\nTalTech Mektory Uusettevõtluskeskuse juhi Kaisa Hanseni sõnul oli Demo Day väga edukas: „Olen uhke ja rõõmus, et äriarendusprogrammist sirgub järjest enam edukaid start-up meeskondi. Kõik meeskonnad olid end finaaliks väga hästi ettevalmistanud ja esitlusega vaeva näinud. Kolme kuu jooksul on meeskonnad palju arenenud ja juurde õppinud.“. STARTERtallinn äriarendusprogramm on start-upidele lävepakuks ettevõtlusmaailma ning turvaliseks keskkonnaks, kus võib oma ideid katsetada ja arendada. Programmis osalevad ettevõtlusest huvitatud noored ülikoolidest, rakenduslikest kõrg- ja kutsekoolidest ning gümnaasiumidest. Kolme kuu jooksul läbitakse ettevõtluse alustamisega seotud koolitusi ja töötubasid. 2019. aasta kevadsemestrist ühendati STARTERtech ja STARTERcreative ühiseks STARTERtallinn programmiks. Järgmine STARTERtallinn äriideede arenguprogramm algab septembris 2019.\nSTARTER kuulub ülikoolide ülesesse ettevõtlusõppe programmi Edu ja Tegu, mida toetavad Haridus- ja Teadusministeerium ning Euroopa Sotsiaalfond.


Euroopa on valinud. Nüüd otsustavad 28 inimest, kes tegelikult ametisse pannakse - Eesti Päevaleht\nEuroopa on valinud. Nüüd otsustavad 28 inimest, kes tegelikult ametisse pannakse\nJuba homme õhtul hakkavad Euroopa Liidu liidrid päris prae kõrval piltlikku EL-i võimupirukat jagama.\nEPP esikandidaat Manfred Weber ja Saksamaa kantsler Angela Merkel Foto: imago images/Scanpix\nKas üle EL-i peaks kehtima sama reegel nagu Eestis ja paljudes teistes riikides, et parlamendivalimistel enim kohti kogunud partei kandidaat saab valitsuse etteotsa? Eurovalimiste kampaanias kuulutasid suurimate üleeuroopaliste parteide – paremtsentristliku Euroopa Rahvapartei (EPP) ja sotsiaaldemokraatide – esindajad just seda. Aga EL-i riigijuhid, kel on õigus valida Euroopa peamistele ametikohtadele esitatavad kandidaadid, on eri meelt.\nSisuliselt taandub küsimus Saksamaa kantsleri Angela Merkeli ja Prantsusmaa presidendi Emmanuel Macroni vastuseisule. Mõlemad on enda taha koondanud ka teistest liidritest kaasamõtlejaid. Homme õhtul saabuvad EL-i juhid Brüsselisse mitteametlikule arutelule, kus Macron ja Merkel peavad kaardid lauale käima.


EUR-Lex - 52015XB0620(01) - EN - EUR-Lex\nEUR-Lex - 52015XB0620(01) - EN\nThe ethics framework of the ECB (This text replaces the text published in the Official Journal C 40 of 9 February 2011, p. 13)\nEKP eetikaraamistik (Käesolev tekst asendab 9. veebruari 2011. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 40, lk 13 avaldatud teksti)\nOJ C 204, 20.6.2015, p. 3–16 (BG, ES, CS, DA, DE, ET, EL, EN, FR, HR, IT, LV, LT, HU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, FI, SV)\n(Käesolev tekst asendab 9. veebruari 2011. aasta Euroopa Liidu Teatajas C 40, lk 13 avaldatud teksti)\nI. EUROOPA KESKPANGA PERSONALI TÖÖLEPINGUTINGIMUSED EETIKARAAMISTIKU OSAS\nEKP töötajate tegevus peab olema sõltumatu ja erapooletu ning see ei tohi kahjustada EKP mainet. Töötajad peavad järgima EKP eetikaraamistiku sätteid, eelkõige:\naustama EKP ühiseid väärtusi ja tegutsema ametialaselt ja eraelus viisil, mis vastab EKP kui Euroopa institutsiooni olemusele;\ntäitma oma kohustusi tõsiselt ja ausalt, järgimata omakasu või riigi huvisid;\nvältima olukordi, millest võiks tuleneda huvide konflikt või mis võiks sellisena paista, k.a hilisemast töötegevusest tulenevad juhud;\nkohaldama ametialase eetika kõrget standardit ning tegutsema lojaalselt liidu ja EKP suhtes;\njärgima EKP reegleid isiklike finantstehingute kohta;\njärgima EKP „Väärikus töökohal” põhimõtteid.\nNeed kohustused jäävad töötajate suhtes kehtima EKP puhkuse ajal.\nVõttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga artiklit 37, ei tohi töötajad avaldada mis tahes teavet, mida nad on saanud seoses nende töökohustuste täitmisega või pärast nende töökohustuste lõppemist, v.a juhul kui teave on juba avaldatud.\nIlma eelneva EKP juhatuse nõusolekuta ei avalda töötajad mis tahes põhjusel mis tahes haldus- või õigusmenetluses teavet, mille nad on saanud seoses ametialaste kohustustega. EKP annab loa avaldamiseks, kui a) see on kooskõlas EKP huvidega, ja b) avaldamise loast keeldumisest võiks asjaomasele töötajale tuleneda karistusõiguslikud tagajärjed. Luba ei ole avaldamiseks vaja juhul, kui töötaja peab andma tunnistusi Euroopa Liidu Kohtus EKP ja EKP praeguse või endise töötaja vahelises menetluses.\nAmetieeskirjades sätestatud tingimustel peavad teatavad töötajad, kes kavatsevad alustada uues töötegevuses pärast töösuhte lõppu EKPga, teataval perioodil vältima töötegevust, millest võiks tuleneda konflikt EKP huvidega (töölepingute vaheperiood).\nAmetieeskirjades sätestatud tingimustel on töötajatel, kellel ei ole pärast EKPga töösuhte lõppu lubatud töölepingute vaheperioodi tõttu konkreetses töötegevuses alustada või kes ei leia sobivat alternatiivset töötegevust ja on seetõttu töötud, õigus ametialase tegevuse keelu kestel ja töötuse lõpuni saada järgmisi hüvitisi:\nigakuine hüvitis järgmises suuruses:\n80 % viimasest põhipalgast esimese aasta jooksul,\n60 % viimasest põhipalgast järgmise aasta jooksul;\nleibkonna ja lapse toetused;\nkindlustus EKP ravikindlustuse ja õnnetusjuhtumikindlustuse alusel.\nEespool osutatud hüvitised asendavad töötushüvitist […] ja täiendavad mis tahes samalaadseid teistest allikatest pärinevaid hüvitisi, sh töötu abiraha/töötushüvitist. Töötajad peavad vastavaid hüvitisi taotlema ja need deklareerima ning need lahutatakse EKP poolt makstavatest hüvitistest.\nEespool osutatud hüvitisi ei maksta kui töötaja jääb pensionile.\nII. EUROOPA KESKPANGA PERSONALI LÜHIAJALISE TÖÖLEPINGU TINGIMUSED EETIKARAAMISTIKU OSAS\nEKP lühiajalise lepinguga töötajate tegevus peab olema ametialaselt sõltumatu ja erapooletu ning see ei tohi kahjustada EKP mainet. Lühiajalise lepinguga töötajad peavad järgima ametieeskirjades sätestatud EKP eetikaraamistiku sätteid, eelkõige:\nNeed kohustused jäävad lühiajalise töölepinguga töötajate suhtes kehtima EKP puhkuse ajal.\nVõttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga artiklit 37, ei tohi lühiajalise lepinguga töötajad avaldada mis tahes teavet, mida nad on saanud seoses nende töökohustuste täitmisega või pärast nende töökohustuste lõppemist, v.a juhul kui teave on juba avaldatud.\nIlma eelneva EKP juhatuse nõusolekuta ei avalda lühiajalise töölepinguga töötajad mis tahes põhjusel mis tahes haldus- või õigusmenetluses teavet, mille nad on saanud seoses ametialaste kohustustega. EKP annab loa avaldamiseks, kui a) see on kooskõlas EKP huvidega, ja b) avaldamise loast keeldumisest võiks asjaomasele lühiajalise lepinguga töötajale tuleneda karistusõiguslikud tagajärjed. Luba ei ole avaldamiseks vaja juhul, kui lühiajalise lepinguga töötaja peab andma tunnistusi Euroopa Liidu Kohtu ees EKP ja EKP praeguse või endise töötaja vahelises menetluses.\nAmetieeskirjades sätestatud tingimustel peavad teatavad lühiajalise lepinguga töötajad, kes kavatsevad alustada uues töötegevuses pärast töösuhte lõppu EKPga, teataval perioodil vältima töötegevust, millest võiks tuleneda konflikt EKP huvidega (töölepingute vaheperiood).\nAmetieeskirjades sätestatud tingimustel on lühiajalise lepinguga töötajatel, kellel ei ole pärast EKPga töösuhte lõppu lubatud töölepingute vaheperioodi tõttu konkreetses töötegevuses alustada või kes ei leia sobivat alternatiivset töötegevust ja on seetõttu töötud, õigus ametialase tegevuse keelu kestel ja töötuse lõpuni saada järgmisi hüvitisi:\nEespool nimetatud hüvitised täiendavad mis tahes muid samalaadseid muudest allikatest saadavaid hüvitisi, sh töötu abiraha. Lühiajalise lepinguga töötajad peavad vastavaid hüvitisi taotlema ja need deklareerima ning need lahutatakse EKP poolt makstavatest hüvitistest.\nEespool osutatud hüvitisi ei maksta kui lühiajalise lepinguga töötaja jääb pensionile.\nIII. EKP AMETIEESKIRJADE OSA 0 EETIKARAAMISTIKU KOHTA\n0.1. Üldsätted ja -põhimõtted\nEuroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli alusel EKP töötajatele kuuluvad eesõigused ja puutumatus on omistatud ainuüksi EKP huvides. Need eesõigused ja puutumatus ei vabasta töötajaid mitte mingil juhul oma isiklike kohustuste täitmisest või kehtivate seaduste ja politsei korralduste järgimisest. Vaidlusest eesõiguste ja puutumatuse üle peavad asjaomased töötajad viivitamata teavitama EKP juhatust.\nTöötajad, kes on töölähetuses teisest organisatsioonist või asutusest või puhkusel, et töötada EKPs EKP töölepingu alusel, kuuluvad EKP töötajate hulka ja neil on samad kohustused ja õigused nagu teistel töötajatel ning nad peavad täitma oma ametialaseid kohustusi eranditult EKP huvides.\n0.2.1. Huvide konflikt\nAmetialaste kohustuste täitmisel peavad töötajad vältima huvide konflikti.\nHuvide konflikt esineb juhul, kui töötajatel esinevad isiklikud huvid, mis võivad mõjutada või näivad mõjutavat tema ametialaste kohustuste täitmise sõltumatust ja objektiivsust. Isiklik huvi tähendab töötajate, nende pereliikmete, muude sugulaste või sõprade ja lähedaste tuttavate ringi mis tahes rahalist või mitterahalist hüve või selle võimalust.\nKui töötaja saab teada huvide konfliktist oma ametialaste kohustuste täitmisel, peab ta viivitamata teavitama oma tasandijuhti. Tasandijuht võib võtta sobivad meetmed huvide konflikti vältimiseks pärast õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnaga konsulteerimist. Kui huvide konflikti ei ole võimalik lahendada või pehmendada muul viisil, võib tasandijuht töötaja konkreetses asjas vastutusest vabastada. Kui huvide konflikt on seotud hankemenetlusega, teavitab tasandijuht keskset hangete osakonda või hankekomiteed, kes seejärel otsustab milliseid meetmeid rakendada.\nEnne kandidaadi ametisse nimetamist hindab EKP kooskõlas kandidaatide valiku ja ametisse nimetamise eeskirjadega kas huvide konflikt võib esineda tulenevalt kandidaadi eelmisest töötegevusest või lähedasest isiklikust suhtest töötajatega, EKP juhatusega või EKP muude sisestruktuuride liikmetega. Kui valikukomitee või ametisse nimetamise ettepaneku eest vastutav juht tuvastab huvide konflikti, tuleb konsulteerida õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnaga.\n0.2.2. Kingitused ja võõrustamine\nTöötajad ei tohi endale ega muudele isikutele nõuda ega vastu võtta mis tahes hüve, mis on mis tahes viisil seotud EKPs töötamisega.\nHüve määratletakse kui rahaline või mitterahaline kingitus, võõrustamine või muu kasu, mis objektiivselt parandab saaja või mis tahes muu isiku rahalist, õiguslikku või isiklikku olukorda, millele saajal puudub juriidiline õigus. Hüveks ei loeta vähest võõrustamist töökoosolekuga seoses. Hüve loetakse seotuks saaja töötamisega EKPs, kui seda pakutakse saaja EKP ametikoha tõttu ja mitte isiklikul alusel.\nErandina artiklist 0.2.2.1 ja tingimusel, et see ei ole sage ega pärine samast allikast, on lubatav järgmine:\nvõõrustamine erasektori poolt väärtusega kuni 50 EUR, kui seda pakutakse tööga seotud asjaoludel. See erand ei kehti võõrustamise puhul, mida pakub praegune või tulevane tarnija või krediidiasutus EKP poolt teostatava kohapealase kontrolli või auditi kontekstis; nendel juhtudel ei ole lubatud võõrustamist vastu võtta;\nhüved, mida pakuvad teised keskpangad, riigiasutused või Euroopa ja rahvusvahelised organisatsioonid, mis ei välju tavapärase raamidest ning mida peetakse kohaseks;\nkonkreetses olukorras pakutud hüve, millest keeldumine oleks solvav või ohustaks tõsiselt tööalast suhet.\nTöötajad peavad ilma ebakohase viivituseta registreerima õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnas järgmise:\nhüve, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 0.2.2.3 punktiga c;\nhüve, mille väärtuse vastavust artikli 0.2.2.3 piiridele ei saa kindlaks määrata;\nhüve pakkumine kolmandate isikute poolt, mis on keelatud.\nTöötajad annavad EKP-le üle mis tahes kingitused, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 0.2.2.3 punktiga. Need kingitused muutuvad EKP omandiks.\nHüve vastuvõtmine ei tohi mingil juhul kahjustada või mõjutada töötaja tegevuse objektiivsust ja vabadust.\nTöötajad peavad tagama hankemenetluse kohase teostamise ning olema oma tegevuses objektiivsed, neutraalsed ja õiglased. Hankemenetluses peavad töötajad järgima üld- ja erireegleid, mis on seotud huvide konfliktist hoidumise ja sellest teatamisega, kingituste vastuvõtmisega ja ametisaladusega.\nTöötajad suhtlevad hankemenetluses osalejatega ainult ametlike kanalite kaudu ja võimaluse korral kirjalikult.\n0.2.4. Autasud, aumärgid ja teenetemärgid\nTöötajad peavad saama loa õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnalt enne nende EKP tööga seotud autasude, aumärkide või teenetemärkide vastuvõtmist.\n0.2.5. Kolmandate isikute poolt tasustamise keeld seoses ametialaste kohustuste täitmisega\nTöötajad ei tohi enda huvides vastu võtta mis tahes makseid kolmandatelt isikutelt seoses nende ametialaste kohustuste täitmisega. Kui kolmandad isikud pakuvad makset, tuleb see teha EKP-le.\nTegevus, mis on seotud EKP ülesannetega või töötajate vastutusega, loetakse töötajate üldiste töökohustuste osaks. Kahtluse korral annab hinnangu asjaomane tasandijuht, kes otsustab, kas tegevust tuleks pidada ametialaseks kohustuseks.\n0.2.6. EKP väline tegevus\nTöötajad peavad saama kirjaliku loa enne, kui nad alustavad EKP välist tegevust, mis on ametialase olemusega või mis muul viisil ületab mõistliku arusaamise vabaaja tegevusest.\nPersonali, eelarve ja organisatsiooni peadirektor või asendaja annavad loa pärast õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnaga ning tasandijuhiga/tasandijuhtidega konsulteerimist, kui see väline tegevus ei kahjusta mingil viisil töötaja ametialaste kohustuste täitmist EKP huvides ja ei kujuta endast huvide konflikti allikat.\nLuba antakse kuni viieks aastaks.\nErandina artiklist 0.2.6.1 ei ole luba vajalik järgmise EKP välise tegevuse jaoks:\ntasuta töö, ja\ntöö kultuuri, teaduse, hariduse, spordi, heategevuse, usu, sotsiaalvaldkonnas või muul heategevuslik töö, ja\ntöö, mis ei ole seotud EKP-ga või töötaja ametialaste kohustustega EKPs.\nIlma et see mõjutaks artikleid 0.2.6.1 ja 0.2.6.2 eespool, võivad töötajad tegutseda poliitikas ja ametiühingutes; seejuures ei tohi kasutada oma positsiooni EKPs ja tuleb selgelt väljendada, et isiklik seisukoht ei pruugi olla EKP seisukoht.\nTöötajad, kes kavatsevad kandideerida või kes on valitud või määratud riigiametisse, peavad teavitama personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektorit või tema asendajat, kes otsustab pärast õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnaga konsulteerimist, võttes arvesse töökohaga seotud huve ning riigiameti tähtsust, kaasnevaid kohustusi ning sellest tegevusest tulenevat tasu ja kulude hüvitamist, kas asjaomane töötaja:\npeaks taotlema tasustamata puhkust isiklikel põhjustel;\npeaks taotlema iga-aastast puhkust;\nvõiks saada loa ametialaste kohustuste täitmiseks osalise tööajaga;\nvõib jätkata ametialaste kohustuste täitmist muutusteta.\nJuhul kui töötajalt nõutakse isiklikel põhjustel puhkuse võtmist või tal lubatakse ametialaseid kohustusi täita osalise tööajaga, vastab selle puhkuse või osalise tööajaga töötamise kestus töötaja töölepingu kestusele.\nTöötajad peavad tegelema EKP välise tööga väljaspool tööaega. Erandkorras võib personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektor teha sellest reeglist erandeid.\nPersonali, eelarve ja organisatsiooni peadirektor või asendaja võivad mis tahes ajal, ka pärast loa andmist, pärast õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnaga konsulteerimist ning töötaja ärakuulamist, nõuda töötajalt EKP välise tegevuse lõpetamist, mis võiks mis tahes viisil kahjustada töötaja ametialaste kohustuste täitmist EKP huvides või kujutada endast huvide konflikti allikat. Vajaduse korral antakse töötajale mõistlik ajavahemik välise tegevuse lõpetamiseks, v.a juhul, kui tegevuse viivitamata lõpetamine on vajalik töösuhte huvides.\n0.2.7. Abikaasa või tunnustatud elukaaslase tööga seotud tulu\nTöötajad peavad teatama EKP-le või eetikanõunikule oma abikaasa või tunnustatud elukaaslase huvide konflikti võimalusest seoses mis tahes tasustatud töötegevusega. Kui töötegevuse olemusest tuleneb huvide konflikt töötaja ametialaste kohustustega, teavitab ja nõustab õigusjärelevalve ja juhtimise osakond esmalt tasandijuhti kohaste meetmete osas, mida võtta huvide konflikti pehmendamiseks, sh töötaja vabastamine vastutusest konkreetses asjas.\n0.2.8. Piirangud pärast töösuhte lõppemist\nLäbirääkimised seoses edaspidise töötegevusega\nEdaspidise töötegevusega seotud läbirääkimistel peavad töötajad käituma usaldusväärselt ja diskreetselt. Nad teavitavad õigusjärelevalve ja juhtimise osakonda töötegevuse olemusest, milleks võiks tuleneda huvide konflikt töötaja ametialaste kohustustega. Huvide konflikti korral teavitab ja nõustab õigusjärelevalve ja juhtimise osakond tasandijuhti kohaste meetmete osas, mida võtta huvide konflikti pehmendamiseks, sh töötaja vabastamine vastutusest konkreetses asjas.\nPraegused ja endised töötajad teavitavad õigusjärelevalve ja juhtimise osakonda enne töötegevuse aktsepteerimist järgmistel teatamistähtaegadel:\ntöötajad palgagrupis I või kõrgemas, kes osalevad järelevalvetegevuses: kaks aastat pärast nende järelevalvetegevuses osalemise lõppemise kuupäeva;\ntöötajad palgagruppides F/G kuni H, kes osalevad järelevalvetegevuses: kuus kuud pärast nende järelevalvetegevuses osalemise lõppemise kuupäeva;\nmuud töötajad palgagrupis I või kõrgemas: üks aasta pärast nende ametialastest kohustustest lõplikult vabastamise kuupäeva.\nJärgmiste töötajate suhtes kohaldatakse töölepingute vaheperioodi:\ntöötajad, kes oma töösuhte kestel EKPga olid kaasatud järelevalvetegevusse vähemalt kuue kuu jooksul, võivad asuda tööle:\nkrediidiasutuses, mille järelevalves nad otseselt osalesid:\nühe aasta möödumisel, kui nad kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse (erandjuhtudel võib seda pikendada kuni kahe aastani kooskõlas artikliga 0.2.8.7);\nkuue kuu möödumisel, kui nad kuulusid palgagruppi F/G kuni H,\nalates kuupäevast, mil nende otsene osalemine selle krediidiasutuste järelevalves lõppes;\nosutatud krediidiasutuse otsese konkurendi juures:\nkuue kuu möödumisel, kui nad kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse;\nkolme kuu möödumisel, kui nad kuulusid palgagruppi F/G kuni H,\ntöötajad, kes kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse ja kes töötasid majanduse peadirektoraadis, majandusuuringute peadirektoraadis, makrotasandi usaldatavusjärelevalve poliitika ja finantsstabiilsuse peadirektoraadis, turutehingute peadirektoraadis, riskihalduse direktoraadis, rahvusvaheliste ja Euroopa suhete peadirektoraadis, EKP esinduses Washingtonis, sekretariaadi peadirektoraadis (v.a infohalduse osakond), juhatuse nõunikuna, õigusteenuste peadirektoraadis, mikrotasandi usaldatavusjärelevalve I kuni IV peadirektoraadis või EKP järelevalvenõukogu sekretariaadis vähemalt kuue kuu jooksul, võivad alustada tööd liidus asutatud finantsinstitutsioonis kolme kuu möödumisel alates kuupäevast, mil nende töö nendes tegevusvaldkondades lõppes;\ntöötajad, kes kuulusid palgagruppi K või kõrgemasse ja kes töötasid muudes EKP tegevusvaldkondades, võivad alustada tööd liidus asutatud finantsinstitutsioonis kolme kuu möödumisel alates kuupäevast, mil nende töö nendes tegevusvaldkondades lõppes;\ntöötajad, kes kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse ja kes osalesid oma EKP töölepingu kestel maksesüsteemide järelevaatamises vähemalt kuus kuud, võivad alustada tööd üksuses, mis kuulus nende otsese järelevaatamise alla, kuue kuu möödumisel alates kuupäevast, mil nende otsene osalemine selle üksuse järelevaatamises lõppes;\ntöötajad, kes kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse ja kes osalesid oma EKP töölepingu kestel otseselt tarnija valikus või tarnijaga sõlmitud lepingu helduses, võivad alustada tööd selle tarnija juures:\nkuue kuu möödumisel, kui selle tarnijaga sõlmitud lepingu(te) koguväärtus on üle 200 000 euro, kuid alla 1 miljoni euro;\nühe aasta möödumisel, kui selle tarnijaga sõlmitud lepingu(te) koguväärtus on 1 miljon eurot või üle selle,\nalates kuupäevast, mil nende osalemine lõppes;\ntöötajad, kes kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse võivad pärast EKPga töösuhte lõppu osaleda EKPga seotud lobi- või propageerimistegevuses küsimustes, mille eest nad vastutasid oma EKPga töösuhte kestel, kuue kuu möödumisel pärast nende vastutuse lõppemist nendes küsimustes;\ntöötajad, kes kuulusid palgagruppi I või kõrgemasse ja kes osalesid oma EKP töölepingu kestel otseselt õiguslikus vaidluses või oluliselt konfliktses suhtes muu üksusega, võivad alustada tööd selle üksuse juures või muu isiku juures selle üksuse esindajana kuue kuu möödumisel alates kuupäevast, mil nende otsene osalemine lõppes.\nKui kavandatud uue töötegevuse suhtes kohaldatakse kahte erinevat töölepingute vaheperiood, tuleb kohaldada pikemat.\nTöötajate puhul, kelle EKPs töötamise aeg ei ületa nelja aastat, ei ületa artiklites 0.2.8.2 ja 0.2.8.3 sätestatud teatamiskohustus ja töölepingute vaheperiood nende EKPga töölepingu kestust.\nTöötaja taotluse korral võib EKP juhatus erandkorras artiklis 0.2.8.3 sätestatud töölepingute vaheperioodi kõrvale jätta või seda lühendada, kui konkreetsed asjaolud välistavad hilisemast töötegevusest tuleneva huvide konflikti. Töötaja peab esitama põhjendatud taotluse koos tõendavate asjaoludega õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnale, et EKP juhatus teeks otsuse mõistliku aja jooksul.\nJuhul kui kohaldada tuleb töölepingute vaheperioodi artikli 0.2.8.3 lõike a punkti 1 alapunktis i, võib EKP juhatus erandkorras ja õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna ettepanekul pikendada töölepingute vaheperioodi kuni kahe aastani, kui huvide konflikt kestab.\n0.3. Ametialased nõuded\nTöötajad järgivad EKP reegleid dokumendijuhtimise ja konfidentsiaalsuse kohta, eelkõige tuleb vajadusel taotleda luba teave avaldamiseks EKP siseselt ja väljaspool.\n0.3.2. Suhted huvirühmadega\nSuhetes huvirühmadega peavad töötajad silmas pidama EKP sõltumatust, head nime ja ametisaladuse hoidmise vajadust. Oma ametialaste kohustuse täitmisel ei taotle töötajad ega saa juhiseid mis tahes valitsuselt, ametiasutuselt, organisatsioonilt või EKP väliselt isikult. Töötajad peavad oma tasandijuhile teatama kolmanda isiku mis tahes katsest mõjutada EKPd selle ülesannete täitmisel.\nSeisukohtade väljendamisel küsimustes, milles EKP seisukoht on veel lahtine, peavad töötajad selgelt teatama, et nende isiklikud seisukohad ei pruugi ühtida EKPga.\nTöötajad peavad tagama, et nad on valdavalt oma kontaktisikutele muudes Euroopa institutsioonides, asutustes, ametkondades ja rahvusvahelistes organisatsioonides kättesaadavad; nad peavad andma vastuseid ja planeerima oma aega õigeaegseks reageerimiseks.\nTöötajad peavad suhtlema kolleegidega Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) keskpankadest ja riiklikest pädevatest asutustest, kes osalevad ühtses järelevalvemehhanismis, tihedas koostöös, võttes arvesse oma kohustusi EKP ees ja EKP erapooletut rolli EKPSis.\nTöötajad peavad olema ettevaatlikud oma suhetes huvirühmade ja meediaga. Töötajad edastavad kõik üldsuse või meedia poolt esitatud teabenõuded avalike suhete ja keeleteenuste direktoraadile kooskõlas kutsetegevuse käsiraamatus sätestatud nõuetega. Töötajad edastavad kõik üldsuse või meedia poolt esitatud taotlused saada juurdepääsu EKP dokumentidele sekretariaadi peadirektoraadile kooskõlas kutsetegevuse käsiraamatus sätestatud nõuetega.\nTöötajad, kes kavatsevad esineda majavälistel konverentsidel või seminaridel või kaaluvad kaasautorlust majavälistes väljaannetes, peavad taotlema eelnevalt luba kooskõlas kutsetegevuse käsiraamatuga ja järgivad selle asjaomaseid sätteid.\nArtikleid 0.3.2.3 ja 0.3.2.4 ei kohaldata töötajate esindajate kohta nende pädevuses olevates küsimustes. Töötajate esindajad võivad õigeaegselt avalike suhete peadirektoraadile ette teatada mis tahes kontaktidest meediaga, kõnedest või majavälistest väljaannetest. Kõikidel juhtudel jääb kehtima nende lojaalsus- ja ametisaladuse kohustus.\n0.3.3. Majasisesed suhted\nTöötajad peavad järgima oma juhtide juhiseid ja kohaldatavat aruandlusalluvust. Kui töötaja leiab, et talle antud juhis erineb tavapärasest, peab ta teatama oma tasandijuhile oma probleemist; juhul kui töötaja leiab, et tasandijuht ei ole neile esitatud probleemi piisavalt käsitlenud, teavitab ta oma peadirektorit, direktorit või selle asendajat. Kui peadirektor, direktor või selle asendaja kinnitab antud juhist kirjalikult, peab töötaja selle täitma, kui see ei ole ilmselgelt õigusvastane.\nTöötajad ei või nõuda teistelt töötajatelt nende või teiste jaoks isiklike ülesannete täitmist.\nTöötajad peavad kolleegide suhtes käituma lojaalselt. Eelkõige ei tohi töötajad takistada teiste töötajate juurdepääsu teabele, mis võib mõjutada tööd, ega silmas pidada isiklikku kasu ega anda valet, ebatäpset või liialdatud teavet. Samuti ei tohi takistada või keelduda koostööst kolleegidega.\n0.3.4. Järelevalve- ja rahapoliitika funktsioonide lahususe põhimõtte austamine\nTöötajad austavad järelevalve- ja rahapoliitika funktsioonide lahususe põhimõtet, mida täpsustatakse seda põhimõtet rakendavates reeglites.\n0.4. Isiklikud finantstehingud\nTöötajad peavad rakendama ülimat ettevaatlikkust ja hoolsust oma nimel või kolmanda isiku nimel tehtavates isiklikes finantstehingutes, et tagada EKP hea nimi ja usaldusväärsus, samuti üldsuse usaldus EKP töötajate usaldusväärsuse ja erapooletuse osas. Isiklikud finantstehingud ei tohi olla spekulatiivsed, need peavad olema tagasihoidlikud ja mõistlikus proportsioonis nende sissetuleku ja varalise seisuga, et mitte ohustada nende finantssõltumatust.\nÕigusjärelevalve ja juhtimise osakond võib vastu võtta siduvad juhised käesoleva artikli tõlgendamise ja kohaldamise kohta. Õigusjärelevalve ja juhtimise osakond võib EKP juhatuse heakskiidul eelkõige täpsustada isiklikke finantstehinguid, mis on keelatud või mille jaoks on vajalik eelnev luba artiklite 0.4.2.2 ja 0.4.2.3 kohaselt, kui leitakse, et need tehingu on konfliktis EKP tegevusega või võivad sellistena paista. Õigusjärelevalve ja juhtimise osakond avaldab need juhised kohasel viisil.\nTöötajatel ei ole lubatud kasutada EKP, riikide keskpankade, riiklike pädevate asutuste või Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega seotud teavet, mis ei ole avaldatud ja ei ole üldsusele kättesaadav (edaspidi „siseteave”), või teha selliseid katseid enda või kellegi teise isiklikes huvides.\nEelkõige on töötajatel keelatud siseteavet ära kasutada mis tahes isiklikus finantstehingus või anda soovitusi või hoiatada selliste tehingute eest.\nKui selle artikli tõlgendamisel tekib kahtlusi, peavad töötajad taotlema õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna nõustamist enne isikliku finantstehingu tegemist.\n0.4.2. Isiklike finantstehingute liigid\nIlma et see mõjutaks üldisi kohustusi artiklites 0.4.1 ja 0.4.3, järgivad töötajad reegleid järgmiste tehinguliikide osas:\nlubatud isiklikud finantstehingud;\nkeelatud isiklikud finantstehingud;\nisiklikud finantstehingud eelneva loa alusel;\nisiklikud finantstehingud järelaruandluse kohustusega.\n0.4.2.1. Lubatud isiklikud finantstehingud\nIlma et see mõjutaks üldisi kohustusi artiklites 0.4.1 ja 0.4.3, võivad töötajad teha ilma piiranguteta või teatamiskohustuseta järgmisi isiklikke finantstehinguid:\nühisinvesteerimisettevõtja osakute ost või müük, kui töötajal puudub võimalus mõjutada investeerimispoliitikat, v.a skeemid, mille peamine eesmärk on investeerida varadesse artikli 0.4.2.2 lõike b, 0.4.2.3 lõigete b ja c alusel, samuti rahaülekanded ja välisvaluutatehingud, mis on otseselt seotud selliste ostude või müükidega;\nkindlustuspoliiside või annuiteetide ost või lunastamine;\nvälisvaluuta ost või müük mittefinantsinvesteeringu või -vara juhuomandamisel reisideks või praeguste või tulevaste isiklike kulutuste katteks valuutas, mis ei ole töötajale makstava palga vääring;\nkulutused, sh mittefinantsvara investeeringute või kinnisvara ost või müük;\ntöötaja mis tahes vääringus hoiu- või säästukontolt vahendite kandmine tema või kolmanda isiku hoiu- või säästukontole;\nmuud isiklikud finantstehingud, mis ei ole keelatud ja mille osas ei ole vaja eelnevat luba ning mille väärtus ei ületa 10 000 eurot konkreetses kalendrikuus. Töötajad ei tohi isiklikke finantstehinguid jagada, et sellest piirmäärast mööda minna.\n0.4.2.2. Keelatud isiklikud finantstehingud\nTöötajad ei tohi teha järgmisi isiklikke finantstehinguid:\ntehingud, mis on seotud või mis sõlmitakse erasektori juriidilise üksuse või isikutega, kellega töötajal on olnud pikaajaline tööalane suhe EKP nimel;\ntehingud järgmisega: i) liidus asutatud või liidus filiaale omavate finantsinstitutsioonide (v.a keskpankade) poolt emiteeritud individuaalsed turukõlblikud võlakirjad ja aktsiad; ii) selliste võlakirjade ja aktsiatega seotud derivatiivid; iii) kombineeritud instrumendid, mille osaks on punktis i või ii osutatu, ja iv) investeerimisfondide osakud, kui peamine eesmärk on sellistesse võlakirjadesse, aktsiatesse või instrumentidesse investeerimine.\n0.4.2.3. Isiklikud finantstehingud eelneva loa alusel\nTöötajad taotlevad õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnalt luba enne järgmiste finantstehingute tegemist:\nlühiajaline kauplemine, s.o sama rahvusvahelise väärtpaberite identifitseerimisnumbriga (ISIN) vara müük või ost, mis osteti või müüdi eelneval kuul. Luba ei ole vaja, kui sellele järgnev müük toimub kahjumi peatamise orderi (stop-loss order) teostamisel, mille osas töötaja on andnud maaklerile korralduse;\ntehingud järgmisega, mille väärtuse kalendrikuus ületab 10 000 eurot: i) euroala liikmesriikide poolt emiteeritud valitsussektori väärtpaberid; ii) selliste valitsussektori väärtpaberitega seotud derivatiivid; iii) kombineeritud instrumendid, mille osaks on punktis i või ii osutatu, ja iv) investeerimisfondide osakud, kui peamine eesmärk on sellistesse väärtpaberitesse või instrumentidesse investeerimine.\ntehingud järgmisega, mille väärtuse kalendrikuus ületab 10 000 eurot: i) kuld ja kullaga seotud derivatiivinstrumendid (sh kulla suhtes indekseeritud väärtpaberid); ii) aktsiad, võlakirjad või seonduvad derivatiivinstrumendid, mille on emiteerinud ettevõtjad, kelle peamine tegevusala on kulla kaevandamine või tootmine; iii) kombineeritud instrumendid, mille osaks on punktis i või ii osutatu, ja iv) investeerimisfondide osakud, kui peamine eesmärk on sellistesse väärtpaberitesse ja instrumentidesse investeerimine.\nvaluutatehingud, v.a artikli 0.4.2.1 punktis c osutatu, mis ületavad kalendrikuus 10 000 eurot.\n0.4.2.4. Isiklikud finantstehingud järelaruandluse kohustusega\nTöötajad teatavad õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnale mis tahes isiklikust finantstehingust, mille väärtus kalendrikuus ületab 10 000 eurot ja mis jääb eespool osutatud kolmest liigist välja, 30 päeva jooksul pärast tehingu teostamist. Õigusjärelevalve ja juhtimise osakond määratleb esitatava teabe, aruandlusvormi ja menetluse.\nEelkõige kohaldatakse aruandluskohustust järgmise suhtes:\nlaenud, v.a hüpoteeklaenud (k.a fikseeritud intressimäära muutmise ujuvaks või vastupidi või olemasoleva laenu pikendamine). Töötajad peavad osutama, kas laenu kasutatakse finantsinstrumentide ostuks;\nintressimääraga seotud derivatiivid ja indeksitel põhinevad derivatiivid;\nettevõtjate, v.a artikli 0.4.2.2 punktis b nimetatud, aktsiate ja nende poolt emiteeritud võlakirjade ost ja müük.\n0.4.2.5. Keelatud tehingutest tulenev olemasolev vara\nTöötajad võivad omada vara, mis tuleneb tehingutest artikli 0.4.2.2 mõttes:\nkui see kuulus neile hetkel, kui algas nende suhtes artiklis 0.4 sätestatud piirangute kohaldamine;\nmille nad omandavad hiljem ilma nendepoolse tegevuste, eelkõige tulenevalt pärandist, kingitusest, perekonnaseisu muutusest või kapitalistruktuuri või valitseva mõju muutusest üksuse osas, milles töötajal on vara või õigusi;\nmille nad omandasid ajal, kui tehing ei olnud keelatud.\nTöötajad võivad seda vara müüa või kasutada sellega seotud õigusi kasutada õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna eelneval loal.\nTöötajad peavad taotlema õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna nõustamist, kui nende varade hoidmine võib tekitada huvide konflikti. Sellisel juhul nõuab õigusjärelevalve ja juhtimise osakond töötajalt nende varade võõrandamist mõistliku aja jooksul, kui võõrandamine on vajalik huvide konflikti vältimiseks.\n0.4.2.6. Loa taotlemine\nLoataotlus kooskõlas artikliga 0.4.2.3 või 0.4.2.5 tuleb esitada õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnale vähemalt viis tööpäeva enne kavandatud orderikuupäeva õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna poolt määratletud vormis. Õigusjärelevalve ja juhtimise osakond teeb taotluse osas otsuse viie tööpäeva jooksul, kaaludes asjakohastel juhtudel eelkõige järgmist: a) töötaja ametialased kohustused ja juurdepääs asjakohasele siseteabele; b) tehingu (mitte)spekulatiivne olemus; c) kõnealused summad, kui on osutatud; d) EKP mainerisk; e) ajastus, eelkõige EKP otsuseid tegevate organite koosoleku lähedus. Õigusjärelevalve ja juhtimise osakond annab loa konkreetsetel tingimustel. Kui õigusjärelevalve ja juhtimise osakond ei ole loataotlusele viie tööpäeva jooksul vastanud, loetakse luba tehingule antuks.\n0.4.2.7. Varahaldus kolmanda isiku otsusel\nFinantstehingute suhtes ei kohaldata piiranguid artiklites 0.4.2.2 kuni 0.4.2.6, kui tehinguid teostab kolmas isik, kellele töötaja on andnud varahalduse otsustusõiguse kirjaliku varahalduse lepingu alusel. Selleks erandiks tuleb saada õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna luba. Luba antakse, kui esitatakse tõendid, et lepingutingimuste kohaselt ei saa töötaja otseselt ega kaudselt mõjutada kolmanda isiku poolt tehtavaid juhtimisotsuseid. Töötaja peab õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnale teatama igast varahalduse lepingu tingimuste muutusest.\n0.4.3. Järgimise kontroll\nTöötajad esitavad õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnale ajakohastatud nimekirja järgmise kohta:\npangakontod, sealhulgas ühiskasutuses pangakontod, depookontod ja kontod börsimaaklerite juures, ja\nkolmandate isikute poolt neile antud volitused seoses nende pangakontodega, sealhulgas depookontod;. Töötajatel võib olla volitus kolmanda isiku pangakonto hoidmiseks ja kasutamiseks ainult siis, kui neil on lubatud esitada EKP-le asjakohast teavet kooskõlas artikliga 0.4.3.2.\nTöötajad peavad seda nimekirja ajakohastama.\nVõttes arvesse aruandluskohustust artiklis 0.4.3, peavad töötajad hoidma teavet eelmise ja kestva kalendriaasta kohta järgmise osas:\nkõikide artiklis 0.4.3.1 osutatud kontode väljavõtted;\nfinantsvarade või õiguste müük või ost, mille teostavad töötajad või kolmandad isikud töötaja riskil ja nimel või mille teostavad töötajad kolmandate isikute riskil ja nimel;\nhüpoteek- või muude laenude sõlmimine või muutmine enda riskil ja nimel või nende poolt teiste isikute riskil ja nimel;\npensionikorraldusega seotud tegevus, sh EKP pensioniskeem ja pensionikorraldus;\nkolmandate isikute poolt neile antud volitused seoses nende pangakontodega, sealhulgas depookontod;.\nmis tahes kirjaliku varahalduse lepingu tingimused artikli 0.4.2.7 kohaselt ja lepingumuudatused.\nEKP juhatuse heakskiidul võib õigusjärelevalve ja juhtimise osakond taotleda majavälist teenust järgmise osas:\nregulaarne õiguskuulekuse kontroll töötajate teatavas protsentuaalses osas, mille määrab õigusjärelevalve ja juhtimise osakond, ja\nüksikjuhtumipõhine õiguskuulekuse kontroll, mis keskendub konkreetsele töötajate grupile või konkreetsetele tehinguliikidele.\nSelle õiguskuulekuse kontrolli eesmärgil võib õigusjärelevalve ja juhtimise osakond nõuda, et asjaomased töötajad esitaksid määratletud ajavahemiku kohta artiklis 0.4.3.2 osutatud teabe kinnises ümbrikus, mis edastatakse majaväliseks kontrolliks. Töötajad peavad esitama selle teabe õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna poolt määratud tähtajaks.\nIlma et see mõjutaks artiklit 0.4.3.5, käsitleb majavälise kontrolli teostaja saadud teavet ja dokumente ülimalt konfidentsiaalsetena ja kasutab seda ainult õiguskuulekuse kontrolli teostamiseks.\nJuhul kui majavälise kontrolli teostaja leiab tõendeid, mille põhjal tekib kahtlusi töötaja ametialaste kohustuste rikkumise osas või EKP-le töötava välise isikute lepinguliste kohustuste rikkumise osas seoses piirangutega artiklis 0.4, teatab ta sellest võimalikust rikkumisest ja edastab tõendavad dokumendid õigusjärelevalve ja juhtimise osakonnale. Õigusjärelevalve ja juhtimise osakond hindab võimalikku rikkumist ja teatab sellest, kui kahtlused leiavad kinnitust, pädevale asutusele või struktuuriüksus(t)ele edasiseks uurimiseks või vajaduse korral distsiplinaarmeetmeteks. Majavälise kontrolli teostaja aruanne, sh eespool osutatud reeglitega kooskõlas esitatud tõendavad dokumendid, võivad olla edasise sise- ja/või välismenetluse osa.\nTöötajate kohustused artikli 0.4.3 alusel jäävad kestma kuni kalendriaasta lõpuni, mis järgneb töölepingu lõppemise aastale. Artiklis 0.4.1.3 sätestatud siseteabe kasutamise keeld jääb kestma kuni teabe avalikustamiseni.\n0.5. Väärikus töökohal\n0.5.1. Töötajad peavad austama oma kolleegide väärikust ja hoiduma ebakohasest teisi alandavast käitumisest. Nad suhtuvad teistesse mõistvalt ja asutusega.\nKäesolevas eetikaraamistikus kasutatakse järgmisi mõisteid.\nVäärikus töökohal – ebakohase käitumise puudumine. Ebakohane käitumine on mis tahes vormis otsene või kaudne diskrimineerimine, füüsiline vägivald, psühholoogiline ahistamine (kiusamine või alandamine) ja seksuaalne ahistamine.\nOtsene diskrimineerimine – juhtum, mille puhul esineb, esines või võib esineda ühe isiku ebasoodne kohtlemine võrreldes teisi isikuga võrreldavas olukorras rahvuse, soo, rassi või etnilise päritolu, usu või uskumuse, puude, vanuse või seksuaalse orientatsiooni tõttu.\nKaudne diskrimineerimine – juhtum, mille puhul näiliselt neutraalne säte, kriteerium või tava paneks isiku halvemasse olukorda tulenevalt rahvusest, soost, rassist või etnilisest päritolust, usust või uskumusest, puudest, vanusest või seksuaalsest orientatsioonist võrreldes teise isikuga, v.a juhul, kui säte, kriteerium või tava on objektiivselt põhjendatud.\nFüüsiline vägivald – tahtlik füüsilise jõu või füüsilise jõu ähvarduse kasutamise teise isiku suhtes, millest tuleneb füüsiline, seksuaalne või psühholoogiline kahju.\nPsühholoogiline ahistamine – ebakohane käitumine, mis kestab pikemat aega, on korduv või süstemaatiline ja millega kaasneb füüsiline käitumine, suuline või kirjalik väljendus, käeliigutus või muu tahtlik tegevus, mis võib olla vastuolus mis tahes isiku isiksusega, väärikusega või füüsilise või psüühilise heaoluga.\nSeksuaalne ahistamine – seksiga seotud käitumine, mis on suunatud isikule, kes seda ei soovi, ning mille eesmärk või tulemus on selle isiku solvamine või alandava, vaenuliku, solvava või häiriva atmosfääri loomine.\nKäitumise ebakohasust hinnatakse objektiivselt mõistliku kolmanda isiku seisukohast.\nTöötajad, kes oma hinnangul on ebakohase käitumise sihtmärgiks, võivad taotleda mitteametlikku või ametlikku menetlust. Töötajatele, kes selle menetluse alustavad, ei tohi tekkida negatiivseid tagajärgi, v.a juhul, kui menetlusest selgub, et nad on teadlikult esitanud valekaebusi või pahatahtlikke kaebusi.\nMitteametlikus menetluse võib asjaomane töötaja:\npöörduda otseselt väidetava rikkuja poole;\nkaasata tema poolt valitud usaldusisiku, sh töötajate esindaja;\nkaasata nende tasandijuhi kohesteks juhtkonna poolt võetavateks meetmeteks või\nKui asjaomane töötaja leiab, et mitteametlik menetlus ei ole asjakohane või et mitteametlik menetlus ei ole olnud tulemuslik, võib asjaomane töötaja taotleda personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektorilt või tema asetäitjalt kohaste (ajutiste) meetmete võtmist. Peadirektor või tema asetäitja peavad käsitlema neid taotlusi kiiresti, tõsiselt ja konfidentsiaalselt. Vajaduse korral või peadirektor või tema asetäitja esitada asja pädevale asutusele, et otsustada sisemise haldusmenetluse algatamine.\nJuhid, kelle tähelepanu alla on sattunud ebakohane käitumine, mida ei saa kohaselt käsitleda koheste meetmetega juhtkonna poolt, peavad teatama sellest viivitamata personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektorile või tema asetäitjale, kes otsustab edasise tegevuse kooskõlas artikliga 0.5.3.\nMuud töötajad, kelle tähelepanu alla on sattunud ebakohane käitumine, võivad teatada sellest oma tasandijuhile või vajadusel personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektorile või tema asetäitjale. Kohaldatakse reegleid, mis kaitsevad töötajat ametialaste kohustuste rikkumisest teatamise korral.\n0.6. EKP ressursside kasutamine\nTöötajad peavad austama ja kaitsma EKP vara. EKP varustus ja ruumid, olenemata selle olemusest, on ainult ametialaseks kasutuseks, v.a juhul kui isiklik kasutus on lubatav vastavate kutsetegevuse käsiraamatus sätestatud siseeeskirjadega või personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektori või tema asetäitja erivolituse alusel. Töötajad peavad kulusid mõistlikult ja kohaselt piirama, et olemasolevaid vahendeid saaks kasutada kõige otstarbekamalt.\nIlma et see mõjutaks artiklit 0.4.2, võivad õigusjärelevalve ja juhtimise osakond koos personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektori või tema asetäitjaga vastu võtta juhiseid eetikaraamistiku tõlgendamise ja kohaldamise kohta.\nTöötajad võivad taotleda, et õigusjärelevalve ja juhtimise osakond või personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektori või tema asetäitja annaksid oma otsustuspädevusse jäävates asjades juhiseid igas eetikaraamistiku järgimisega seotud küsimuses. Kui töötaja järgib oma käitumises täielikult õigusjärelevalve ja juhtimise osakonna või personali, eelarve ja organisatsiooni peadirektori või tema asetäitja poolt antud nõuandeid, loetakse see eetikaraamisikuga kooskõlas olevaks ja sellest ei tulene distsiplinaarmenetlust. See nõustamine et vabasta töötajaid vastutusest riigi seaduste alusel.


Maasikad igale maitsele\nKoidu talu alustas tegevust 1997. aastal pereisa ja pereema eestvõtmisel. Algselt tegeleti vaid maasikakasvatusega ning turustati toodang Abja valla kohalikul turul ja otse talust soovijatele. Ajapikku maasikakasvatus laienes ja müüsime oma toodangut lepingu alusel ka Ösel Foodsi.\n2009. aastal võttis talu üle peretütar, kelle eestvedamisel tootmine laienes veelgi. Hakkasime oma toodangut turustama lisaks ka erinevatele kokkuostjatele. See ei toonud aga paraku loodetud tulu ja otsustasime, et hakkama parem ise tegelema otsemüügiga. Nii saame pakkuda kliendile oma kaupa kõige värskemal ja kvaliteetsemal kujul soodsamalt, ilma vahendustasuta.\nAvamaakurgi kasvatamisega tegime algust 2009. aastal. Kogu toodangu turustasime lepingu alusel Põltsamaa Felixile. Praeguseks on meie avamaakurgi pind suurenenud 2 hektarini ja tulevikus on plaanis seda veelgi suurendada.\nMAK meede 1.4 investeeringutoetustega soetasime tallu taimeistuti\nChecciMagli PS-14+Pluss Wolf/1-05, loorikerija ja frigo maasikataimed.\nKoidu talu Atika küla Abja vald Viljandimaa 69411 tel. 55 88 349


Eve Rohtla: väljaanded poliitmeistrite vastu - Arvamus\nEve Rohtla: väljaanded poliitmeistrite vastu\nMirjam Mäekivi uudistetoimetuse juhataja\n29. september 2012, 8:09\nKas ja millal peaks ajakirjanik lubama autoril või tolle suhtekorraldajal artikli enne trükkiminekut üle vaadata, selle üle arutleb Postimehe arvamusportaalis värske The New York Timesi karmistamisotsuse valguses Pressinõukogu juht Eve Rohtla.\nUSA maineka ajalehe The New York Times ajakirjanikud oma uudisteallikatele nende antud kommentaare enne artikli trükkiminekut enam ette ei näita. Kui ajakirjanik on tsitaadi või paar mõnelt poliitikult saanud, kuulub see reporterile ja pole enam mingit vajadust selle ütlejalt üle küsida, kas öeldu vastab ikka tõele ja kas seda sobib ka ära trükkida.\nOleks ebaõiglane jätta märkimata, miks 1851. aastal asutatud, suure poliitilise ja sotsiaalse mõjuga ning kokku 107 Pulitzeri preemiaga pärjatud ajaleht niisuguse otsuse vastu võttis.\nVäljaanne ise põhjendas oma senise tava muutmist sellega, et tsitaatide kooskõlastuse nõue annab toimetusevälistele inimestele ajakirjandusliku sisu üle liiga suure kontrolli. «Eriti äärmuslikul juhul avaldub see pressinõunike ja teiste isikute vahelesegamises korrespondendi ja allika omavahelisse traditsioonilisse suhtlusesse,» teatas leht.\nOn patt jätta lisamata, kui suurt ja olulist osa selles otsuses mängivad eelseisvad presidendivalimised, mille kampaania on jõudnud faasi, mida võib nimetada lõpuspurdi alguseks.\nKahe suhteliselt võrdses seisus presidendikandidaadi kampaaniameistrid on terve suve ajakirjandusele sedavõrd suurt survet avaldanud ja iga infokildu ning öeldut enne trükki minekut kohitsenud, et nii mõnegi infokanali mõõt on täis saanud.\nThe New York Timesi kõrval on varasemale tsitaatide ettenäitamise juurdunud tavale jõuliselt vastu hakanud ka näiteks National Journal, Reuters ja Politico.\nSealsed ajakirjanikud kurdavad, et kui intervjuu enne trükki minekut faktide kontrollimiseks poliitikule üle lugeda saadetakse, siis jõuab see näiteks kampaaniameistrite, poliitnõunike ja avalike suhete tegelaste kätte, kes tekstist inimlikkuse ja mahlakuse välja pigistavad.\nSisu ei muudeta, mõte jääb samaks, aga artiklisse jääb vaid kuiv, hall, see-eest poliitiliselt korrektne tsitaat. Nii on ju nõunikel lihtsam.\nIsegi kui neil inimlikule tekstile midagi otseselt ette heita pole, võetakse see igaks juhuks siiski välja, sest mine tea, kes vastaste seast sellest numbri teeb, ja siis tuleb jälle suhteid siluma hakata.\nMainimata ei saa jätta ka ameerika ajakirjanduses levinud anonüümse ütluse traditsiooni. Ka meie väljaannetes kasutatakse vajadusel anonüümseid allikaid. Tihti loeme lehest mingi fakti või arvamuse kohta, kus selle avaldajat ei avalikustata, kuigi lisatud on, et ütleja on toimetusele teada. Enamasti on sel juhul tegemist kas ohvriga või olukorraga, kus tsitaat on loo ülesehituselt äärmiselt vajalik, aga isikustamise järel võib allikas või tema lähedased sattuda põhjendamatult suure surve alla või kättemaksu ohvriks.\nIgatahes teevad Eesti ajakirjandusväljaanded usaldusväärsuse nimel anonüümsuse vähendamiseks selgitustööd. Ajakirjanduse kohustus kaitsta infoallikate anonüümsust ei tähenda, et toimetus võiks teisejärguliseks pidada lugeja õigustatud huvi teada, kust mingi\ninformatsioon pärineb. Anonüümsete allikate kasutamine peab olema põhjendatud.\nSamas ei ehita hea ajakirjanik oma lugu üles üksnes ühele anonüümsele ütlejale toetudes, vaid leiab veel vähemalt paar inimest, kes fakti kinnitavad, isegi, kui neid mingil põhjusel artiklis ei kasutata.\nÜhendriikide meedias on ajakirjanikule «off the record» (eesti keeles «eraviisiliselt») usaldatud taustainfo, eriti poliitilistes lehelugudes, üsna laialt levinud.\nNüüd on sealsete ajakirjanike kinnitusel jõutud sinnamaani, et isegi presidendikampaania kõnemeistrid, kes peaksid täpselt ajakirjandusega suhtlemise ja tsitaatide jagamise kunsti valdama, ei soovi ajakirjandusele oma nime all kommentaare jagada.\nNational Journal on oma veergudel teatanud, et kui poliitikud tahavad oma vaatekohtade tutvustamiseks nende väljaandega koostööd teha, siis ainult isikuliste, toimetamata ja lahjendamata tsitaatidega, muidu mitte.\nLoetu ja kirjeldatu võib kohati kurioosne tunduda. Samas võib nii mõnigi Eesti ajakirjanik tuua oma kogemustest sarnaseid või lähedasi näiteid.\nIkka leidub pressiesindajaid, kes seisavad firmajuhi või -omaniku ja ajakirjaniku vahel, et suhtlust vältida. Paljudel juhtudel muudetakse ettenäidatud tsitaate lihtsalt muutmise pärast, veel hullem, kui välja kukub keeleliselt vale või kohmakas parandus.\nVääritimõistmised ajakirjaniku ja informatsiooniallika vahel on üks suuremaid konfliktide allikaid. Eesti Ajakirjanduseetika Koodeksi kommentaariosast loeme, et juba toimunud intervjuu kuulub ajakirjanikule. Seetõttu tuleb enne ajakirjaniku küsimusele vastamist hoolega mõelda, mida öelda ja jätta ütlemata, mida ei taha järgmisel päeval lehest lugeda.\nInformatsiooniallikas on huvitatud, et tema räägitu jõuaks avalikkuse ette vigadeta ja moonutusteta.\nKiirete päevaplaanide vahelt näpistatud ajal ajakirjaniku küsimusele vastates võib viga sisse lipsata, öeldu võib jääda segaseks ja sellest võidakse valesti aru saada. Seetõttu tahab ütleja oma teksti üle vaadata ja väljaanne, kes vastutab selle eest, et ei ilmuks ebatäpne, moonutatud või eksitav informatsioon, on rahul, et enne ajalehe trükkiminekut on informatsioon allikaga kooskõlastatuna kontrollitud.\nTean mitut väga head ja tunnustatud ajakirjanikku, kes meelsasti ja täiesti vabatahtlikult kogu oma loo enne trükkiminekut asjaosalistele ette näitavad.\nOluline on seejuures paika panna reeglid, mida ja kui palju allikas tagantjärele muuta saab. Kindlasti võib ta parandada loosse sisse lipsanud faktivigu, aga tal ei ole õigust muuta teiste samas artiklis sõna saanud inimeste ütlusi. Ümber teha ja ära jätta ei saa ajakirjaniku küsimusi, pealkirja ja loo algust, kui need põhinevad fakti pähe esitatud valeinfol.\nTean ka ajakirjanikke ja väljaandeid, kes tsitaatide ette näitamise tava ei rakenda. Põhjusi võib olla mitmeid, näiteks kiire ja pingeline töögraafik, mis mõlemalt poolt kooskõlastamise võimatuks muudab.\nTahaks loota inimlikkusele ja vastastikusele mõistmisele mõlemalt poolt. Väljaannete ning uudisteallikate ja nende poliitmeistrite vastastikune vägikaikavedu võib viia ultimaatumiteni, kus kaotavad kõik, ennekõike lugejad.


24 aastat tagasi surnud Kurt Cobaini ümber levib seni palju vandenõuteooriaid - Kirev elu - Elu24\n24 aastat tagasi surnud Kurt Cobaini ümber levib seni palju vandenõuteooriaid\nFOTO: Robert Sorbo/AP/Scanpix\nAmeeriklasest muusik, ansambli Nirvana liige Kurt Cobain suri 24 aastat tagasi, olles vaid 27-aastane.\n5. aprillil 1994 lahkunud Cobain oleks selle aasta 20. veebruaril saanud 51-aastaseks, teatab iltasanomat.fi.\nFOTO: Mark Terrill/AP/Scanpix\nKohtuarstlik uurimine näitas, et Cobain tegi enesetapu, võttes kolmekordse annuse heroiini ja tulistades end lõpuks relvast.\nMuusikastaar jättis hüvastijätukirja, mille viimane lause oli «parem põleda heleda leegiga kiire lõpuni kui vinduda aeglaselt». Tegemist oli reaga Neil Youngi palast «My My, Hey Hey».\nCobaini naine, laulja Courtney Love lasi oma mehe 4. aprillil 1994 tagaotsitavaks kuulutada. Mehe surnukeha leidis 8. aprillil 1994 Cobaini ja Love’i kodust sinna elektrisüsteeme kontrollima tulnud elektrik. Kohtuarstide sõnul suri laulja umbes 5. aprillil.\nFOTO: Alexey Philippov/RIA Novosti/Scanpix\nKurt Cobaini ema Wendy O’Connor sõnas oma poja surmast kuulda saades, et Kurt lahkus vabatahtlikult, ühinedes «totra 27-aastaste klubiga». Ema vihjas 27-aastasena surnud rokkstaaridele Jimi Hendrixile, Janis Joplinile ja Jim Morrisonile.\nCobain sündis 20. veebruaril 1967 Washingtoni osariigis Aberdeenis, ta kasvas üles probleemses peres ja tundis end ka koolis kõrvaletõugatuna.\nKurt Cobaini lapsepõlvekodu Washingtoni osariigis Aberdeenis\nFOTO: Sebastian VUAGNAT/AFP/Scanpix\nJuba kuulsana kirjeldas muusik oma lapsepõlve järgmiselt: «Vihkan ema, vihkan isa, isa vihkab ema, ema vihkab isa, see teeb lihtsalt kurvaks.»\nPaarikümneaastasena asutas Cobain ansambli Nirvana, mis sai kiiresti muusikamaastikul tuntuks. 1991. aasta sügisel jõudis fännideni nende tuntuim pala «Smells Like Ten Spirit».\nBänd Nirvana: Dave Grohl, Kurt Cobain ja Krist Novoselic\nFOTO: All Action/EMPICS Entertainment/Scanpix\n24. jaanuaril 1992 abiellus Kurt Cobain Hawaiil Waikikis laulja Courtney Love’iga, kuus kuud hiljem sündis nende tütar Frances Bean Cobain.\nKurt Cobain ja ta tütar Frances Bean\nFOTO: Paul Smith/EMPICS Entertainment/Scanpix\nKui Nirvana oli kuulsuse tipul, võttis Cobain endalt ootamatult elu, minnes ajalukku kui järjekordne varalahkunud muusik ja rokimaastiku mässaja.\nNii nagu paljude staaride, levivad ka Cobaini surma ümber seni vandenõuteooriad ja oletused.\nÜhe teooria kohaselt palkas Cobaini naine Courtney Love salamõrvari, et oma mees tappa. Eldon Hoke’i nimeline mees sõnas Nick Bloomfeldi dokumentalafilmis, et Love kontakteerus temaga ja rääkis oma plaanist Cobain tappa, kuid ta ei olnud nõus salamõrvariks hakkama. USA meedia arvates on Hoke pettur, kellele ei ole Cobaini ega Love’iga mitte mingit seost.\nCobaini fännide arvates on muusiku surmaga seotud midagi valgustkartvat, sest miks pidi mees tegema kuulsuse tipul olles enesetapu. Paljud on nõudnud Cobaini surma asjaolude uuesti uurimist. Veel arvatakse, et Cobaini hüvastijätusõnum oli kellegi teise kirjutatud ja selle abil üritati politsei valejälgedele juhtida.\n2015. aastal kirjutas Seattle Times, et Richard Lee annab Seattle’i linnavõimud kohtusse, kuna Cobaini surmapaigast ja surnukehast ei ole avaldatud mitte ühtegi korralikku fotot.\nLee on veendunud, et fotode mitteavaldamine on selgeim märk mõrva kohta ning muusiku surma asjaolusid tuleks uuesti uurida. Lee arvates võisid politseiuurijad asitõendeid võltsida, et Cobaini surma põhjust varjata.\nLee arvates ei võtnud Cobain narkootikumi üledoosi ega tulistanud ennast, vaid keegi võttis muusikult elu, jättes mulje, te tegemist oli enesetapuga.\nLee teooria põhineb asjaolul, et Cobaini lesk ja tütar on seisnud aastaid selle eest, et surmapaiga fotod meediasse ei jõuaks.\nCobaini tütar Frances Bean Cobain on mitmel korral rõhutanud, et pere ei soovi nende piltide avaldamist, kuna tegemist on pere siseasja ja pereliikme surmaga.\nFOTO: Snorlax / MEGA/Snorlax / MEGA/Scanpix\n«Olen oma isa surma pidanud lahkama lapsepõlvest saadik. Minu jaoks oleks valus, kui ta surmapaiga fotod avaldatakse. On inimesi, kelle arvates mu isa tapeti ja nad nõuavad uut uurimist, kuid minu jaoks oleks see vanade haavade lahti kiskumine,» sõnas tütar.\nFrancesi elu on olnud hetlik, kuna lastekaitsjad võtsid ta rokkaritest vanematelt nende elustiili tõttu ära. Hiljem sai Courtney Love’i ema Francesi ametlikuks hooldajaks.\n25-aastane, modelli ja kunstnikuna töötav Frances on jõukas noor naine, kes lisaks oma heale sissetulekule saab igal kuul umbes 200 000 dollarit Nirvana hittide omandiõiguse tasu. Ta vara suurust hinnatakse umbes 12 miljonile dollarile.