Kõikuvate arvete eelarvestamine\nKui sinu eelarve on piisavalt paindlik, võite seda teha nihutage asju ühest kategooriast teise erinevuse katmiseks. See võib töötada, kui arve on tavapärasest kuni 50,00 dollarit suurem. Kuid see võib olla keerulisem, kui näete hüpet, mis ulatub kuni 200,00 dollarini. Kui asjad jäävad nulli alla, suureneb teie küttearve ja teil on selle üle väga vähe kontrolli. Kui soovite seda lähenemist kasutada, võite mitmelt kategoorialt üle minna või ootamatute kulude katmiseks eraldada lisaraha. Saate seda kasutada ka eelarve koostamisel iga kuu kalleima kuu jaoks. Seejärel saate iga kuu järelejäänud summa oma praeguse rahalise eesmärgi täitmiseks kas võlgnevuse tasumiseks või säästude teenimiseks. Ärge lisage seda tagasi oma tavalistesse igakuistesse kulutustesse.\nSee on võib-olla selline lähenemisviis, mida enamik inimesi teeb, kui neil pole kuueelarvet. Kui proovite tulla iga kuu jaoks kindlaksmääratud eelarvega, võib teie jaoks parem olla alloleva keskmistamismeetodi kasutamine. Vastasel juhul proovige eelarve koostamist iga kuu kõige kallima kuu jaoks.\nPärast seda, kui olete seal umbes aasta elanud, saate kokku liita aasta jaoks kulutatud summa ja jagada see arv kaheteistkümnega. See on summa, mille eelarves teie kulul kulub. Kuud, mis on summast väiksemad, jätate selle kategooriasse, et luua ülejääk, et katta oma kallimad kuud. Nii lähevad asjad korda ja saate määratud summa eelarvesse lisada.\nSee on parim lähenemisviis, kui soovite, et kuueelarve ei muutu kuust kuusse. Selle toimimiseks peate olema kindel, et jätate iga osa, mida te ei kasuta, kõrvale ja veeretate selle järgmisse kuusse. See tähendab, et jälgite oma kulutusi igal kuul ja te ei kuluta muudes valdkondades üleliigseid kulutusi.\nPaljud kommunaalettevõtted pakuvad eelarve arveldamine kui lahendus kuudeks, mille jooksul teie arved suurenevad. Iga ettevõte töötab natuke erinevalt ja on oluline mõista lähenemisviisi, mida teie ettevõte valib. Nad arvutavad aasta väärtuse kasutuskulu keskmiseks ja võtavad selle summa iga kuu teilt maha. Aasta lõpus peate siiski vahe maksma, kui kasutasite rohkem elektrienergiat, kui nad ootasid. See arve võib teid ootamatult tabada ja võib olla üsna kallis.\nOluline on tutvuda lepingutingimustega, sest mõned ettevõtted ei tagasta teile raha ega anna teile krediiti, kui olete aasta jooksul tarbinud vähem energiat. Kui teie ettevõte seda teeb, peaksite eelarve arveldustest hoiduma. Kui nad selle siiski tagastavad, võib see olla teie jaoks hea valik. Kui valite eelarvearvelduse, võiksite raha kõrvale jätta, kui märkate, et teie energiatarbimine kasvab, või kui teil on eriti kuum suvi või külm talv.\nEhkki mõned kommunaalmakse mõjutavad tingimused võivad teie kontrolli alt väljuda, on siiski mõned sammud, mida saate kasutada kasutatava summa vähendamiseks ja raha säästmiseks. Üks elementaarsemaid viise elektriarve vähendamiseks on talvel termostaadi ja suvel üles lülitamine. Saate siseruumides soojemalt riietuda, kampsunite ja sokkidega. Tavaliselt on talutav umbes 65 kraadi. Suvel saate termostaati liigutada kuni 75 kraadi.\nVõite ka vähendada tarbitavat veekogust, piirates duššide pikkust ja vähendades seda, mitu korda olete vannis lõõgastuda. Võite võtta drastilisemaid meetmeid, näiteks installida programmeeritava termostaadi ja valida oma maja jaoks parema isolatsiooni. Samuti saate paigaldada madala vooluhulgaga duširuumid ja tualetid, et säästa ka nende kulude pealt raha. Kuigi need toimingud ei aita äärmuslike temperatuuride korral, võivad need vähendada kogu aasta jooksul kulutatavat summat ja hõlbustada kallimate kuude käsitlemist. Kui teil on oma kodu, saate ehk säästa, valides Energia säästlik seadmed ja vahetus tankideta veesoojendi vastu. Mõni osariik pakub nende muudatuste tegemiseks stiimuleid.\nMinu tasu on saadetud IRS-i\nA tasumine tavaliselt juhtub pärast seda, kui olete võlga võlgnenud 180 päeva või kuue kuu jooksu...\nRoth ja traditsioonilised IRA-d kolledži hoiukontodele\nIRA, eriti Roth IRA kasutamist alternatiivse tüüpi kolledži hoiukontona on olnud palju. Selle ide...\nPeamised omadused, mis kõigil edukatel eelarvetel on\nA eelarve on üks olulisemaid vahendeid, mis teie finantsplaneerimise arsenalis peab olema. Ilma e...\nMida Gap autokindlustus katab?


Mis on kodu, kus on kodu… | Süda, kuis sa ruttu tõused kuumalt rinnas tuksuma...\nPosted by: rojukene | märts 16, 2008\nZavood on ikkagi lõppematu huumoriallikas 😀\nEile oli mul näiteks selline juhus, et tegin sõbraga õues suitsu ja rääkisin juttu. Ja järsku tuli meie juurde mingi tüüp, kelle kirjeldamiseks sobib kõige paremini fraas “v*tt peas”, ausõna. Ehk siis tal oli pealael mingisugune kahtlane moodustis, mis oli kuidagipidi püsti aetud ning külgedelt oli kiilas. Ja hakkas siis see tüüp noormeest pinnima, et kustkohast ta nägu ikka nii tuttav on. Lõpuks jõudsid nad arusaamisele, et ju Illegaardis on nähtud. No okei. Seejärel pöördus tüüp minu poole, et “tereeee, sind ma ei tunne!” Nunuh. Mina teda ka mitte. Ja kodanik hakkas täiesti ilma eelneva sissejuhatuseta seletama: “Ma korjasin Illegaardist ühe naise üles, ta oli, tead… ilus nagu sina, aga pikemate juustega. Aga ma kaotasin ta ühele kõrvaltänavale ära!” Khm… XD Ja jätkas: “Aga mul on ilus zippo! Tahad, ma näitan sulle?” ja koukis selle taskust välja. Ühel pool oli kaunis kirjas SPECIAL FORCES (irw!) ning kotka pilt ja teisele poole oli ta ilmselt naelaga “graveerinud” initsiaalid. No ikka see vana teema, et see pluss teine võrdub süda. Kohe täitsa uhkusega näitas. Ja teatas, et see zippo on tal NIIIII siledaks lihvitud ning haaras täiesti ette hoiatamata mu käe ning nühkis seda mu peopesa vastu, et ma ikka saaksin aru, kui sile ta zippo ikka on… Täna nägin sama tüüpi jälle, aga ta oli õnneks liiga purjus, et minuga suhelda 😛\nTänane õhtu algas rahulikult, mõne sõbraga väiksed lahjad joogid, vestlus-värgid-särgid… Kõik oli kena ja tsiviliseeritud ning ma kohe täitsa imestasin, et ükski hull pole veel minuga juttu alustanud. No ja läksin siis õue suitsetama, kui minu kõrvale laekus üks noormees. Selline pikk, blond, sinisilmne, päris kena ja puha. Ning küsis tuld. Sai tuld. Ja leidis, et oleks kohutavalt lahe minuga tutvuda ja vestlust edasi arendada. Loomulikult uuris ta minu käest, kas huulerõngaga keeruline ei ole ja et kas see elamist ei sega. Ja kurtis, et tema ei ole mitte kunagi suudelnud kedagi, kellel oleks huulerõngas… Kohe mitte kunagi! Et võiks nagu proovida või nii… Teaduse huvides ja alkoholi õhutusel valgustasin teda siis veidi. See oli viga, edaspidi oli temast lahti saamine raskendatud, kuna selgelt olin ma talle jätnud kustumatu mulje XD Lõpuks see siiski õnnestus ning meie lauda laekusid koju suundunud tütarlaste asemel hoopis mõned noormehed, kellest sõltub meie riigikaitse tulevik. Selgus muidugi, et seesama blond sinisilmne kodanik oli ühe tegelase endine kolleeg, nimelt tuuker 😀 Lahe elukutse iseenesest, mitte just kõige kergemate killast. Kuna ma olin avaldanud soovi, et ta siiski meiega ei ühineks (creepiness factor was a bit too high for some reason), otsis ta endale õige pea mingisuguse teise tütarlapse, kellega juttu rääkida. Tollel küll huulerõngast ei olnud, aga ju ta oli siis muidu tore inimene 😛\nKell tiksus juba hommikusse ning seda tuli loomulikult tähistada Sipsikutega 🙂 Õpetasin siis noormeestele, kuidas seda õige juua on (sõõmuga shot kõrist alla, klaasiga laks vastu lauda ja grenadiinitilk peale) ning nad olid lausa üllatunud, et sedaviisi polevatki Sipsik rõveda maitsega XD Noh, vahetevahel on ikka hea kasulik olla. Kuulasime ära ka kodu-laulu ning astusime tasapisi Zavoodist eemale. Tüübid tahtsid 1/2 6-st midagi süüa, kuid ka nende kokad olid juba magama läinud. See-eest ei maganud aga kuumaverelised noored poisid, kes sealsamas kõrtsi ukse ees kaklema läksid. Verd ja hambaid õnneks ei lennanud, turvafirma ja politsei reageerisid samuti üllatavalt kiiresti. Üks osapool jõudis siiski enne leebet lasta, aga ma ei jäänud sinna nii kauaks passima, et vaadata, kas keegi neid otsima ka läks või ei.\nTeel taksoni üritati mulle selgeks teha, et hakil on selg ja saba valged. Mina raiusin nagu rauda, et ega ikka ei ole küll – hakk on muidu must, aga pea on hall. Väike mõttepaus… ning vestluspartner tunnistas, et mul on õigus. Seejärel hakkas ta väitma, et selg ja saba on valged hoopis harakal. Valge seljaga olin ma nõus, aga üritasin talle selgitada, et saba on siiski must, nagu ka tiivad. Seda ta ei jäänudki uskuma 😀 Leppisime kokku, et ta vaatab internetist järgi.\nEhk siis Zavood on ikka sama sürreaalne nagu alati 🙂 Aga nüüd peaks magama minema, kell on kuus hommikul ja ma pean täna veel autoga sõitma…\nP.S. Kui päev otsa Nine Inch Nailsi videosid vaadata, näevad õhtul kõik sorakil mustade juustega mehed välja nagu Trent Reznor.\nP.P.S. Kui kannate ogalisi aksessuaare, siis ärge unustage nende olemasolu. Mina suutsin endale lõua peale kriimu tekitada…\nPosted in IRW, wheee!, zavood\n« Things to do before you’re 30


Raudtee tagasiostu toetavad kõik fraktsioonid - Äripäev\nRaudtee tagasiostu toetavad kõik fraktsioonid\nMartin Hanson 17. veebruar 2006, 00:00\nKoalitsiooni ja opositsiooni vaated Eesti Raudtee osaluse tagasiostule ühtivad pea sõna-sõnalt. Peaministri väljaöeldu, et tagasiost peab toimuma õiglastel alustel ja õiglase hinnaga, on levinud Toompeal kulutulena.\nReformierakonna fraktsiooni esinaine Maret Maripuu kordas peaministri sõnu, et kuigi fraktsioonis ei ole BRSi ostu arutatud, ei ole riigi huvi kindlasti igal juhul ja iga hinna eest osta. "Riigi jaoks on oluline raudtee toimimine, mitte selle omanik. Raudteega seonduvas esindab riigi huve majandusministeerium," lisas Maripuu.\nRahvaliidu fraktsiooni esimees Jaanus Männik arvas ostja kohta: "Tundub siiski, et eelistatult võiks olla ostjaks riik."\nOpositsiooni esindaja, sotsiaaldemokraadi Eiki Nestori sõnul on tagasiost mõistlik, kuid seejuures tuleks arvestada, et riik ei peaks transiidiäri maksumaksja arvel toetama. "Kui üldse ostame, siis riik ja mitte Tallinna Sadam. Kui transiidiäri hakkaks raudteel opereerima, ei jääks Eesti Raudteest midagi alles," lisas Nestor.\nRes Publica fraktsiooni esimehe Marko Pomerantsi arvates oli Eesti Raudtee erastamine viga, mille eest vastutavad seda läbi viinud erakonnad.\nKeskfraktsioonist kommentaari BRSilt osaluse ostule saada ei õnnestunud.\nEsmaspäevasel kabinetiistungil toetas valitsus majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi seisukohti ASi Eesti Raudtee enamusaktsiate taasriigistamise suhtes.\nMajandusminister Edgar Savisaar on valmis kas või homme BRSilt Eesti Raudtee osaluse ära ostma, kui BRS nõustub selle müüma õiglase hinnaga.\nKui kergelt tuli valitsuses konsensus Eesti Raudtee osaluse tagasiostuks, seda enne, kui BRS tegi oma avalduse?\nKuna valitsus ei arutanud küsimust esmakordselt, siis olid positsioonid üldjoontes kujunenud ja teada. Otsus tuli enam-vähem üksmeelselt, vaieldi detailide üle.\nMilline oleks viimane hinnapiir, millega riik oleks nõus raudtee tagasi ostma?\nHind peab jääma õigeks ja õiglaseks. Hinna kujunemises räägivad kindlasti kaasa juba käivad ja ka võimalikud tulevased kohtuvaidlused. Hinnanguliselt on erinevatel osapooltel ettevõtte vastu nõudeid kogusummas pool miljardit krooni.\nKui reaalne on koostöö Soome VRiga, et meie ostaks infrastruktuuri ja soomlased neid huvitava operaatori?\nSee on huvitav lähenemisviis, mida soomlased pakuvad. See, et tehakse koostööd operaatorteenuse alal, on uudne, kuid mitte võimatu. Samas on meil soomlastega juba edukas koostöö näiteks Estlinki merekaabli näol.\nKui BRSiga saab kokkuleppe, siis kui kiiresti võiks ost toimuda?\nPean loomulikuks, et BRS tahab rääkida kõigi võimalike ostjatega, sealhulgas erafirmadega. Kõik see aga võtab oma aja. Meie oleme valmis kas või homme tehingu ära tegema, kui BRS nõustub õiglase hinnaga.\nKas Tallinna Sadam ostjana on ka veel võimalus?\nKindlasti on see üks võimalus, kuid peame arvestama, et me Tallinna Sadama arengut sellise ostuga pärssima ei hakkaks. Samuti tähendaks Eesti Raudtee aktsiate kuulumine Tallinna Sadamale seda, et riigil jätkuvalt Eesti Raudtee arengule põhimõttelist mõju ei ole, kuna riigil puudub riigi äriühingutele kuuluvate ettevõtjate suhtes otsustusõigus.\nTegemist on Savisaare poliitilise kampaaniaga, mida on aga aetud küllalt käpardlikult.\nAinus selge põhjus raudtee tagasiostmiseks on, et nii on Euroopas kombeks. Paraku tähendab see aga seda, et kui seni pole Eesti riik pidanud raudteele peale maksma, siis varsti peab ta seda teiste Euroopa riikide moel tegema hakkama - nii nagu viimast korda 1999. aastal.\nOn raske aru saada, miks Eesti valitsusele ei sobinud süsteem, kus raudtee maksab hoopis Eesti riigile, probleeme selle toimimisel aga polnud.


Tallinn koostöös EELK-ga tähistab reformatsiooni aastapäeva | EELK\nTallinn koostöös EELK-ga tähistab reformatsiooni aastapäeva\nPraost Jaan Tammsalu, peapiiskop Urmas Viilma, kantsler Ülle Keel, assessor Kadri Põder, Usuteaduse instituudi dekaan dr Randar Tasmuth ja Sigrid Põld\nTallinna abilinnapea Mihhail Kõlvart kohtus EELK konsistooriumi esindajatega, eesotsas peapiiskop Urmas Viilma ning Tallinna praost Jaan Tammsaluga.\nKohtumisel arutati Reformatsiooni 500. aastapäeva tähistamist Tallinnas.\n2017. aastal tähistatakse 500 aasta möödumist luterliku reformatsiooni algusest.\nEELK peapiiskop Urmas Viilma märkis, et reformatsiooni 500. aastapäeva tähistamiseks värskendatakse Tallinna vaimset ja kultuurilist pärandit reformatsiooniajast ning see saab toimuda Tallinna linna ning EELK koostöös.\nAbilinnapea Mihhail Kõlvarti sõnul toetab Tallinna linn reformatsiooni aastapäeva tähistamist ning peab sel puhul oluliseks samuti koostööd. „Teatavasti ei piirdunud reformatsioon kiriku uuendamise ja religioosse uuenemisega, vaid see mõjutas toona kõiki ühiskonnagruppe. Seepärast on igati loogiline, et ka eelseisva aastapäeva tähistamisel püüame kaasata erinevaid huvigruppe,“ märkis Kõlvart.\nAbilinnapea sõnul kavatseb linn moodustada vastava toimkonna, kes hakkab linna poolt koordineerima koostöös EELK-ga aastapäevaga seonduvaid sündmusi ja üritusi.\nEelseisva reformatsiooni aastapäevaga korraldab Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Usuteaduse Instituut juba tänavu oktoobris kahepäevase kongressi teemal „Reformatsioon 500 – vaimsus, kultuurimõjud, perspektiivid“. Kongressi eesmärk on käsitleda usupuhastuse vaimsust ja keskseid arusaamu ning avada reformatsiooni mõju Eesti kontekstis.\nMöödunud aasta lõpus valiti Tallinn Evangeelsete Kirikute Osaduse Euroopas (EKOE) projekti „Euroopa reformatsioonilinnad“ 46. liikmeks. Tallinn on esimene linn Baltikumis, mis on saanud Euroopa reformatsioonilinna tiitli. Euroopa reformatsioonilinna tiitli säilitavad linnad ka peale 2017. aastat.\n2013. alanud projekt toetab Euroopa kirikute ja linnade koostööd reformatsiooni 500. aastapäeva tähistamisel. Selle eesmärgiks on elavdada kunsti, kultuuri ja vaimsuse koosmõju, edendada reformatsioonilinnades turismi ning kohtumist reformatsioonipärandi ajalooliste ja kaasaegsete vormidega.\nOsalevad linnad saavad EKOE-lt tiitli „Euroopa reformatsioonilinn“ koos ametliku logo kasutamise õigusega, samuti võimaluse kõigi tegevuste ühiseks üle-euroopaliseks esitlemiseks.\nEKOE on 2015. aasta lõpus andnud Euroopa reformatsioonilinna tiitli veel seitsmele linnale: Tallinn, Český Tĕšín Tšehhis, St. Andrews Šotimaal, La Rochelle Prantsusmaal, Bern Šveitsis ning Bernburg ja Zwickau Saksamaal.\nTallinna Televisiooni kajastus toimunud kohtumisest\nDiakoonia: ühiselt elamise kunst >\n< Tartu praostkond pidas sinodit


ja 13 külalist online.\n2008-03-20 10:00:00 - Palve- ja ülistusteenistus 13.04.2008 Tallinnas\nPalve- ja ülistusteenistus Mäkketõus 13.04.2008 Tallinnas Oleviste kirikus\nMe tahame tõusta mäele\nnagu Mooses ja viia oma rahvas\ntaas kokku oma Jumalaga!\nnagu Eelija ja saavutada võit\nkõigi ebajumalate üle!\nnagu Jeesus, et meid\nmuudetaks Isa sarnaseks!\nMe tahame palvetada\noma laulud palveteks ja\nlaulda oma palved lauludeks!\nMÄKKETÕUS on palve- ja ülistusteenistus kristlastele, kes tunnetavad vajadust seista Issanda ees oma maa, rahva ja oma pühenduse uuendamise pärast. Mäkketõus ei ole mõeldud rütmika muusika abil "püha" elevuse tekitamiseks, vaid südame olukorra läbi katsumiseks Jumala ees ning saadud kutsumise selgemaks tunnetamiseks. Praegusel ajal on Jumala tahe koguduse jaoks konkreetsem ja selgem kui kunagi varem. Tema sõna on ajakohane, asjakohane ja endiselt teravam kui ükski kaheteraline mõõk. Hägune võib olla vaid meie pühendumine ja südame puhtus. Valmistagem siis end ja tõuskem üheskoos mäele, et näha vaimus kaugele, viibida Issanda lähedal ja kuulda teda selgesti!


12. loengu kodutöö\n14.12.2010 15:33 by Gerli Noodapera\nPildid on tehtud mõni aeg tagasi ostetud Olympus mju TOUGH-3000‘ga. Valisin just selle kaamera, kuna see tundus kõige nö lollikindlam ehk tegu on vee-, põrutus- ja külmakindla kaameraga. Minule üllatuslikult teeb ta päris hea kvaliteediga pilte…\n1) Pilt liikumatust objektist õues:\nTegin pilti 2 sekundit paigal püsivast koerast Pilt on tehtud päevasel ajal, päikest küll eriti ei olnud, aga valget lund oli kõikjal. Olin laisk ja valisin menüüst lume-programmi mitte ei seadistanud ise. Manuaalne seadistus oleks kindlasti pildikvaliteedile palju juurde andnud. Esiteks ei seadistanud ma kaamerat käsitsi kuna oli niiii külm ja teiseks on pilt tehtud nädal või paar enne digifotograafia loengut, mis tähendab, et olin paljude huvitavate ja vajalike teadmiste võrra vaesem. Pilt tuli vist ilma välguta… aga mulle meeldib, isegi väike ilamull on suus näha\n2) Pilt liikumatust objektist (super)makrovõtte läbi toas…\nSee on siis liikumatu taksikoerakutsika nina Kui ma nüüd mõõdulindi kõrvale paneks siis nina laius on alla 2 cm. (Makrovõtetest oleks võinud loengus juttu olla). Palja silmaga niisama naljalt seda nina-mosaiiki ei näe, niiet mulle väga meeldib see pilt.\n3) Pilt liikuvast objektist toas\nPilt veest siis, liigub, ja tuuning seisneb selles, et lõikasin šampoonipudelid välja. Ei midagi erilist, ma ei leidnud miskit muud liikuvat.\n4) Pilt liikuvast objektist õues\nSee on siis u 100 km/h jooksev Bonnie päise päeva ajal, ma tõesti ei viitsinud miljon katset teha, oleks kindlasti parema pildi saanud, aga mu meelest on see ka täitsa vahva (: Siin ma siis kärpisin veidi pildi alumist äärt ja lisasin Microsoft Office Picture Manager’is ehk kõige tavalisemas pildivaatamise programmis ka veidi kontrasti. Pildistamise hetkeks panin ISO natuke madalamale, aga ega ma ei osanud muud teha (ei tea kui palju mis olukorras mida kus peab olema jne) , et pilt parem tuleks. Välk oli ka peal. Peab väheke õppima seda pildistamist:)\nVotnii, see on kõik! Aga kui nüüd keegi asjalik oskaks öelda arvamuse mu digika enda kohta, siis mul oleks väga hea meel. Ega ma neist numbritest, mis seal on väga ei taipa, kuid digikat ostes üritasin jälgida, et kõik peale hinna oleks väga suur\nKatrin to Gerli Noodapera\nBonnie nina tahaks küll musitada\nJa väga huvtav lause “Minule üllatuslikult teeb ta päris hea kvaliteediga pilte…” … Nagu sa oleks oodanud, et sinu ostetud kaamera teeb kehvasid pilte\nKalle Kivi to Gerli Noodapera\nIlu on vaataja silmades. Eks ma mõnda asja oleks teisiti teinud. Näiteks tasuks vaadata valge tasakaalu muutmise võimalusi. Saab lume valgemaks, kui sinakas-hallikas toon.\nEmotsiooni mõttes meeldib viimane pilt.\nÜlesanne on igal juhul täidetud.\ngerli191 to Gerli Noodapera\nMa kartsin, et hakkab kõike ülevalgustama vms, mu emal on ka veekindel taoline ja pildikvaliteet ei ole just kõige parem;p\nNjaaa, valge tasakaalu muutmise võimalus oli ka vist täitsa olemas… tavaliselt jätan pildi selliseks nagu ta originaalis tuleb, sest ma pole eriti osav “tuunija”.


Kuidas automaatsed lingid võivad veebisaidi SEO mõjutada?\nKäesolevas artiklis pean teiega jagama teie automaatsete tagasilinkide generaatori kasutamise kogemust. Auto lingid on tavaliselt teie veebipõhise äri edendamise halb idee, mis otsingumootorid meelitab rämpspostiga tegelema ja võivad hävitada oma brändi maine ja samuti veebisaidi auaste.\nNeil online-kaupmehed, kes on lingid loonud üheks neist programmidest, kirjeldan mõnda kõige tavalisemat põhjust, mis kasutavad seda tüüpi SEO-tarkvara, kuid mitte teie parimat ideed. See on lühinägelik viis otsingumootori optimeerimiseks, mis võib põhjustada otsingumootorites tõsiseid karistusi. Sellesse tegevuses investeeritavat aega ja raha oleks palju paremini kasutatud otsingumootorite sõbralike strateegiate jaoks.\nAutomaatne tagasilinkide mõju veebisaidile SEO\nTagasihelistamise peamine eesmärk on luua asjakohane seos kahe veebiallika\nPaljud veebisaitide omanikud, eriti need, kes on selles valdkonnas uued, ei suuda mõista, et lingilehtede kvaliteet ja asjakohasus on kaks linkide loomise kõige olulisemat aspekti - retratistas fotografias. Online-SEO tarkvara ei saa keskenduda sihikvaliteedile ja asjakohasusele, kuna need mõlemad aspektid nõuavad tervet mõistust ja professionaalset eksperdi puudutust. Seepärast peaks linkide koostamise kampaania ajal ja jõupingutused olema kokku pandud. Sel juhul saab linkide loomise kampaania parandada teie üldist saidi optimeerimist ja viia saidile kvaliteedi suunamisliiklus.\nGoogle pidevalt võitlevad automatiseeritud linkide loomisega\nOtsingumootorid hindavad kõrgelt käsitsi optimeerimist ja püüavad võidelda automaatsete veebisaitide optimeerimise viiside vastu, pidades silmas nende kvaliteeti ja rämpsposti.\nOli aeg, et veebisaitide omanikud võiksid ignoreerida nende valdkondade viitavate väliste linkide kvaliteeti. Veebilehe auastme sai võimalikuks, saades rohkem tagasilinke. Kuid olukord muutub kontrollimatuks ja Google kehtestas uued hinne eeskirjad. Nende sõnul võib ainult kvaliteetne orgaaniliselt saadud lingid positiivselt mõjutada veebisaidi auastet.\nNiisiis, küsimus on, miks me peame oma aja ja raha investeerima automatiseeritud lingi loomise tarkvarasse, kui otsingumootorid võitlevad selliste linkide loomise taktikate vastu.\nKui teie saidil on karistusi automatiseeritud lingi loomise tarkvara kasutamise eest, võib teie saidile kahju kahjustada. SEO\nTe peate olema väga ettevaatlik, valides tarkvara teie link hoone seal on palju madala kvaliteediga petlik SEO veebilehed, mille peamine eesmärk on pumbata oma raha välja. Ma soovitan tungivalt palgata SEO ekspertide käsku või teha ennast omavahel linki mahlade genereerimise protsessis. Vastasel juhul on kogu teie raske töö, aja ja raha investeering aja raiskamine. Lisaks võite riskida Google'ilt trahvide eest, mida on raske pöörata.\nIgatahes, nende veebihaldurite jaoks, kes juba kasutavad seda tüüpi lingi loomise tarkvara, veenduge, et saate kontrollida kõiki sissetulevaid linke ja veebisaite, kust nad on. Pealegi peaks kogu protsessi juhtima professionaalne SEO-ekspert, kes võib anda teile linki aruande igal ajal, kui seda vajate.


Vedajate esimässaja lahkus transpordist\nVäikesed veofirmad ei julgenud paar aastat tagasi ERAA juhtide vastu ühtegi sammu astuda. Nad sosistasid rahulolematusest vaid omavahel, sest kartsid sanktsioonide hirmus avalikult kriitikaga välja tulla. Paarop julges hakata konflikti avalikult menetlema.\nPoolteist aastat tagasi Paaropi lõkkele puhutud konflikt suutis autoveonduse juhthoobade juurde tuua ka seniste valitsejatega opositsioonis olevate firmade juhte. ERAA uude nõukogusse kuulub näiteks Roman Loov SP Transitist, kes oli aktiivsemaid ERAA juhtkonna kritiseerijaid. ERAA revisjonikomisjon koosneb aga suures osa just opositsioonis olnud ettevõtete esindajatest.\nPaaropil puudus veondusalane haridus ja kogemus. See-eest oli ta lõpetanud Tartu ülikooli ning omas võrreldes veofirma juhtidega paremaid finantsjuriidilisi teadmisi. Schenker-BTLi direktor Meelis Arumeel meenutab, et Paarop oli ainuke mees, kes iga kord ERAA aastakoosolekul finantsküsimuste arutamisel püsti tõusis ja ütles: «Jätke jama!» Tema oli üks vähestest, kes sai aru, et ERAA autovedajatelt kogutud summade kasutamine pole korrektne.\nKui kritiseeriv opositsioon jääb autoveonduses nõrgaks, koondub otsustusvõim taas kitsa ringkonna kätte ning autovedajad vajavad uut Paaropit, kes julgeb ja oskab sõna võtta. Kui sellist meest ei leidu, on veofirmade klientidel tulevikus valida väikese hulga võimsate veofirmade vahel, kellel on eelisseisund juurdepääsul ERAA pakutavatele hüvedele.


Algab uute kohalike arengustrateegiate koostamine – Ambrella\nJärgmise 12 kuu jooksul on toetust saavatel tegevusrühmadel võimalus võimestada ja koolitada sidusrühmasid, tellida tegevuspiirkonda käsitlevaid uuringuid, konsulteerida sidusrühmadega ning kaasata eksperthinnanguid selle nimel, et koostada aastateks 2023–2027 uus kohaliku arengu strateegia.\n„Uute arengustrateegiate lähtekohad on rohe- ja digipööre,“ sõnas maaeluminister Urmas Kruuse.\n„Muutused tulevad ja annavad meile võimaluse siduda Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika raames pakutavad võimalused Leader-meetme pakutava lisandväärtusega. Seega kutsun kõiki pooli osalema ja kaasa rääkima tulevaste arengustrateegiate väljatöötamisel ning maapiirkondade tuleviku kujundamisel.“\nMaaeluministeerium on koos Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametiga (PRIA) ning konsulteerides Eesti LEADER Liiduga välja töötanud Leader-meetme toetuse aastate 2023–2027 kohaliku arengu strateegiate ettevalmistamiseks. Strateegiate eesmärgid ja plaanitud tegevused valitakse kohalikul tasandil, lähtudes kohalikest vajadustest ja suunates tähelepanu muu hulgas maapiirkonnas ettevõtluse arendamisele, kohalike kogukondade võimestamisele, teenuste kättesaadavuse parandamisele, keskkonna- ja kliimasäästlike lahenduste väljatöötamisele ja rakendamisele ning maaelu hea kuvandi säilitamisele ja tutvustamisele.\nLeader on Euroopa Liidu ühenduse algatusprogramm, mida on rakendatud üle 20 aasta ning mis on saanud oma nime prantsuskeelsest lausest „Liaison entre actions de développement de l’economie rurale“, mis tõlkes tähendab “Seosed maamajandust arendavate tegevuste vahel”. Paralleelselt jätkub “Eesti maaelu arengukava 2014–2020” raames välja töötatud kohalike arengustrateegiate rakendamine 26 tegevuspiirkonnas.\nCategories: Leader, MaaeluBy Emeri Saluveer 15/03/2022 Leave a comment\nPreviousPrevious post:Väikestele põllumajandustootjatele laieneb toetuse taotlemise võimalusNextNext post:Negavati 20 parimat roheideed on selgunud


Sven Grünbergi teedrajav teos "Hingus" kõlab reedel Narvas - Põhjarannik\n6. august 2021, 9:35\nSven Grünbergi "Hingust" on seni vaid mõned korrad kontserdil esitatud. Reedel kõlab see 40 aastat tagasi elektroonilises muusikas teed rajanud teos Narvas. FOTO: Johanna Roos / Pärnu Postimees\nReede õhtul kõlab Narva linnuses elektroonilise muusika teerajaja ja paljude filmide muusika autori Sven Grünbergi muusika elavas ettekandes.\nReede õhtul kannab elektroonilise muusika seltsi ansambel Taavi Kerikmäe juhtimisel ette 40 aastat tagasi ilmunud Grünbergi plaadi "Hingus" neli osa ja teose "Valgusõis". Seejärel tuleb festivali Station Narva laevale ka maestro ise, kes osaleb kahel viimasel aastal loodud "Hinguse" uue osa ettekandel.\nEi uskunud, et "Hingust" on võimalik laval ette kanda\nTa meenutas, et esines ansambliga Mess Rakvere teatris 1976. aastal, aga Ida-Virumaal tuleb ta festivali "Station Narva" raames muusikuna lavale üldse esimest korda.\n"Hingus" kanti esimest korda kontserdil ette alles tänavu juunis Estonia kontserdisaalis. Grünberg sõnas, et ta ise poleks seda materjali hakanud üles soojendama, aga Taavi Kerikmäe tuli poolteist aastat tagasi välja jutuga, et ta tahaks oma ansambliga selle teose ette võtta. "Ma arvasin, et ega nad sellest mõttest vist kaugemale jõua," ütles Grünberg.\nTa selgitas, et selle kontserdil ettekandmine on väga keeruline, kuna teoses on väga palju konkreetse rütmita hajusat muusikat. "Kuidas mitmed muusikud laval korraga seda mängida suudavad? Kuidas nad aru saavad, kus nad parajasti omadega on? Et see kõik laiali ei valguks?" tõi Grünberg esile 40 aastat tagasi stuudios paljude pillidega salvestatud teose esitamise keerukuse. Kuid ta tõdes, et Taavi Kerikmäe on suurepäraselt saanud hakkama ansambli dirigeerimisega ja see muusika kõlab hästi ka laval.\nTeedrajav plaat kogu Nõukogude Liidus\n1981. aastal ilmunud "Hingus" oli esimene Nõukogude Liidus ilmunud elektroonilise muusika autoriplaat. Grünberg meenutab, et selle salvestamine oli tol ajal suur seiklus, milleks tal avanes võimalus kasutada haruldast süntesaatorit Synthi 100. Valuuta eest soetatud süntesaatorit kasutati põhiliselt filmidele heliefektide loomiseks.\nSven Grünberg üle 40 aasta tagasi, mil ilmus tema teedrajav autoriplaat "Hingus", mis tuleb augustis elavas esituses ettekandele festivalil Station Narva. FOTO: Station Narva\nOma elektrooniliste teostega huvi äratanud Grünbergil tekkis võimalus kasutada seda Moskvas asunud süntesaatorit, millega oskas tol ajal midagi peale hakata kogu Nõukogude Liidu peale vaid üks helirežissöör. Kui ta Moskvasse saabus, oli sel helirežissööril planeeritud salvestus Kremli orkestriga Gennadi Roždestvenski juhendamisel, aga see muudeti ära. "Talle öeldi, et tegelgu minuga," meenutas Grünberg.\nTa rääkis, et stuudiosse minnes oli tal olemas teose teema ja ülesehitus, aga detailid said paika alles salvestusel, sest enne polnud teada selle pilli võimalused. "Seda, kuidas kõlab viiul või tšello, oli võimalik õppida, aga elektroonilise muusika osas puudus isegi teoreetiline baas. Salvestus toimus suurel määral katse-eksitusmeetodil," ütles ta, lisades, et samas polnud ka aega pikalt katsetada, sest stuudios viibimise ühe minuti hind võrdus tolle aja ühe kuu keskmise palgaga.\n2016. aastal andis Saksamaa plaadifirma Bureau B välja "Hinguse" uue, parema helikvaliteediga variandi. "See on oluline märk, mis näitab, et huvi selle muusika vastu pole ka mujal maailmas raugenud," ütles Grünberg, kes kinkis selle plaadi elektroonilise muusika gurule Jean-Michel Jarre´ile.\nSven Grünberg meenutas, et 40 aastat tagasi sõdis suur osa akadeemilisest muusikalisest ringkonnast elektroonika kasutamise vastu. "Püüti katsetusi blokeerida. Minus nähti väga suurt vaenlast. Ma ise rääkisin, et mõlemad on head, nii akustiline kui elektrooniline muusika. Sattusin mitme tule vahele," ütles Grünberg, kes on viimaste aastate heliloomingus keskendunud rohkem akustilistele pillidele.


2004-24 (3023) / Väljaanded / Arhiiv — Sirp\nVangla ja köidikud või vabadus ja surm?\nIdeaalis peaks selline kunstnike kooslus Academia Non Grata tegutsema sõltumatu institutsioonina, ainult nii suudab ta säilitada oma erilise energia ja olla alternatiivne ülejäänud kunstiinstitutsioonide suhtes. …\nViiu HärmÕHUAKEN Poeetiline romaan unistustest ja haigusest ja maailma tajumisest? Nõtkes keeles kirja pandud. Kujundanud Anneli Navi. Varrak, 2004. 280 lk. KivisildnikVALITUD TEOSED …\nEklektiliselt rabav pseudodokk Ootamatu film kujutas nihilistlik-jaburdavas laadis kellegi Leni Peickerti süstemaatiliselt liiva jooksvaid püüdlusi oma tsirkuse rajamisel. Seoses sellega võiks kohe teha ühe, …\nKüllap ei arva keegi, et kuue Euroopa Liidu liikmesriigi venekeelsed kogukonnad oleksid suutnud omal initsiatiivil panna aluse Euroopa Liidu esimesele emigrantide parteile. Moskva välispoliitiline suunis …\nalt="" hspace=0 src="http://www.sirp.ee/images/stories/180604/ulg.jpg" align=baseline border=0>\nPüüan meenutada, kas enne euroreferendumit rääkis mõni erakond selgesti, et need ja need asjad lähevad kohe nii ja nii palju kallimaks. Võimalik, et eksin, aga …\nRiia, Euroopa ja euroopalik ruum\nSeekordne Riia skulptuurikvadriennaal või rahvusvaheline skulptuurinäitus, nagu korraldajad seda pressimaterjalides ning ka koduleheküljel nimetavad, on tõesti hästi ette valmistatud. Kuraatorid Kriðtaps Gulbis ja Aigars Bikse …\nEesti rahvastiku hetkeseis ja tulevikuväljavaated\nSotsiaalia Tiit Kärner\n1990. aastaga võrreldes on laste arv praeguseks kahanenud peaaegu kaks korda: 350 000-lt 190 000-ni. Isegi kui see langus kohe peatuks, levib kahanemine aastatega piki …\nÜheksa noort maalikunstnikku Tartu ülikoolist\nEkspositsioonipinnad saadi sel aastal kolme kesksemasse kunstinäitamispaika Tartu linnas: lisaks juba traditsioonilisele kunstimuuseumi pildigaleriile ülikooli Y-galeriis ja Tartu Kunstimajas. Kõrgeima, maksimumhinde pälvis üheksast maalilõpetajast ainukesena …\nIlusa mõttega positiivse omamüüdi vajalikkusest algas ka üks Jaan Krossi arvamus (EPL 7. VI). Miskipärast lõppes see tungivate soovitustega sulanduda kas Pätsi 1940. aasta või …\nIkka monumentidele mõeldes\nPariisi valgusskulptori Bernard Gerboud? 1970. aastate linnakujunduspõhimõtetele viitavad seisukohad viisid publiku võimalustemaailma, mis Eestis jäid reaalsete asjaolude teisiti kujunemisel lihtsalt läbi mängimata. Valgust kui olulist …


TRANSMISSIOONI ÕLI MOTUL HD 80W-90 1L @ Motohoov\nKIT AGGANCIO VISIERA RHYNO,505\n5,75 € (-10%) 6,39 €\nEsileht » ÕLID JA MÄÄRDEAINED » JÕUÜLEKANDEÕLID MOTO » TRANSMISSIOONI ÕLI MOTUL HD 80W-90 1L\nMOTUL GEAR OIL COMPETITION 75W140 1L (BMW, MOTO GUZZI)\n100% sünteetiline määrdeaine mehaaniliste jõuülekannete jaoks. Põhineb estritehnoloogial ja vastab kehtivate standardite nõuetele. Toode on spetsiaalselt välja töötatud kõikide libisemist piirava süsteemiga hüpoiddiferentsiaalide, integreeritud suurhõõrdediferentsiaaliga käigukastide, mehaaniliste jõuülekannete, sünkroonitud või sünkroonimata käigukastide ja jaotuskastide jaoks, mille töötingimusi iseloomustavad löökkoormused, suur koormus väikestel pööretel või mõõdukas koormus suurtel pööretel. See suure survetaluvusega sünteetiline määrdeaine kaitseb tõhusalt kulumise vastu, suurendab vastupidavust kõrgel temperatuuril ja pikendab kasutuskestust. Toote väga head määrimisomadused vähendavad hõõrdumist ja kulumist ning käiguvahetuseks vajalikku jõudu ka külma ilmaga. Viskoossusklass 140 aitab tagada õlikelme suurepärase vastupidavuse kõrgel temperatuuril ja/või vähendada jõuülekande töömüra Tagab 100% nihkekindla õlikelme äärmuslikes tingimustes. Sobib igat tüüpi tihenditega ja kollase materjaliga, mida kasutatakse käigukastide konstruktsioonis.\nÕLI MOTUL ATF DEX III 1L


10:53 15.05.2017 janek kirjutas:\nTööandja ja töötaja lepivad suuliselt kokku,et töötaja tuleb nädalavahetusel tööle. Töötaja tuleb kül laupäeval aga pühapäeval mitte. Pühapäeval tööle mitte ilmumise eest sunnib tööandja töötajat kirjutama seletuskirja ja määrab talle karistuse milleks on hoiatus. Kas selline karistamine on lubatud?\n13:53 15.05.2017 imelik kirjutas:\nOn lubatud jah kui töötaja eirab oma kohustuse.\nTLS §15. Töötaja kohustused\n14:32 15.05.2017 janek kirjutas:\nKohustus 40h nädalas on ju täidetud...\n"TLSi § 46 kohaselt ei tohi töötaja tööaeg koos ületunnitööga ületada 48 tundi\nLaupäevase päevaga täideti ka see 48h,seega pühapäevaga ültatakse 48h. Kuna ei ole ka tehhtud mingit ajutist töökorralduse muudatust (vaid tegemist on suulise kokulepega) jääb karistuse õiguspärasus siiski küsitavaks?\n19:18 15.05.2017 imelik kirjutas:\nEks ole, loeme § nii kuidas parasjagu sobib, mitte nii kuidas tegelikult kirjas on.\nÜletunnitööd saab teha vaid poolte kokkuleppel v.a. erandjuhud mil võib tööandja seda nõuda.\nKa suuline kokkulepe on kokkulepe ja õige mees peaks sõna ka pidama.\n20:56 15.05.2017 janek kirjutas:\nSamas paragravis (§ 46) on ka märgitud ,et Tööandja ja töötaja võivad leppida kokku käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust pikemas tööajas, kui tööaeg kokku ei ületa keskmiselt 52 tundi seitsmepäevase ajavahemiku kohta. Ja tegelikult oli ka see 52h täis kuna töötaja tegi ületunnitööd ka nädala sees. Küsimus ei ole selles kas töötaja käitus õige mehelikult või mitte(Me võiks ju küsida ka seda kui õige mehelik oli tööandja käitumne, töötaja on tulnud korduval vastu ja teinud ületunnitööd),vaid küsimus on selles kas antud olukorras tööandja poolne karistuse määramine on üldse õiguspärane?\n17:33 16.05.2017 . kirjutas:\nKas töötaja ei saanud siis kohe suud lahti teha ja öelda, et pole nõus tulema? Küsimuse all ei ole praegu üldse mingid ületunnid või muu selline vaid see, et töötaja leppis kokku/andis lubaduse tulla ja jättis lihtsalt oma lubaduse täitmata. Ehk siis töötaja lihtsalt ja labaselt rikkus kokkulepet (täpselt nii ongi, et ka suuline kokkulepe on kokkulepe ja kehtib täpselt samuti). Ja karistus sellise käitumise eest on täiesti õigustatud.\n12:56 05.06.2017 jass kirjutas:\nMina ei oleks päris kindel,et see õiguspärane oli. Kui saduse järgi ei saa kokku leppida üldse sellises tööajas siis ei saaga karistada. Muide on olemas selline sedus nagu "Töötajate distsiplinaarvastuse seadus" Selle seaduse § 1 sätestab, et seda seadust ei kohaldata töölepingulistele suhetele. Seega töölepingu alusel töötavale isikule ei saa määrata mingit distdiplinaarkaristust.\n15:54 05.06.2017 imelik kirjutas:\nKes siin distdiplinaarkaristusest on rääkinud?\nHoiatusest räägitakse ja selle võimaluse annab töölepinguseadus.\n16:57 05.06.2017 Janek kirjutas:\nPikka uurimise peale olen jõudnud järeldusele, et hoiatus siiski pole õiguspärane. Põhjus on lihtne, sest antud kokkulepe on tühine.\nVäike lõik saidilt toooigusabi.ee\nUus TLS lubab kokku leppida ka täiendavas ületunnitöö tegemises. Töötaja ja tööandja võivad kokku leppida pikemas tööajas, kui tööaeg ei ületa kokku keskmiselt 52 tundi 7-päevase ajavahemiku kohta 4-kuulise arvestusperioodi jooksul. Kokkulepe ei tohi olla töötajale ebamõistlikult kahjulik. Töötajal on lubatud tavapärase nädala keskmiselt 8-tunnise ületunnitöö kõrval teha täiendavat ületunnitööd keskmiselt 4 tundi nädalas, seega oleks võimalik kokku leppida ületunnitöös keskmiselt 12 tundi nädalas. See on lõplik ja absoluutne piirang ületunnitöö tegemisel. Isegi kui töötaja avaldab soovi teha rohkem tööd, on selline kokkulepe tühine. Täiendavat ületunnitööd võib teha vaid tingimustel, kui selle kohta on töötaja ja tööandja sõlminud eraldi kokkuleppe ning täiendava ületunnitöö tegemine ei ole töötajale ebamõistlikult kahjulik. "\n18:20 05.06.2017 imelik kirjutas:\nEnne kui te seda hoiatust TVK või kohtus vaidlustanud pole on see õiguspärane. Meie kuuleme siin vaid teie argumente aga seal on kuulda ka tööandja poolt nii, et jõudu vaidluses.\n13:33 10.08.2018 Tööandja kirjutas:\nKokkulepe oli algusest peale tühine, aga mitte eelpooltoodud punktide alusel (keskmine tööaeg on 4 kuu keskmine, sisuliselt võib ühes nädalas teha ka 30 või rohkem ületundi), vaid töö- ja puhkeaja reeglite rikkumise tõttu. Nimelt peab igas 7-päevases ajavahemikus olema tagatud 48 tundi järjestikust puhkeaega (või 36 tundi, summeeritud tööaja korral). St kui ta oli ülejäänud nädala iga päev tööl, siis saabki ületunde teha ainult laupäeval VÕI pühapäeval, mitte aga mõlemal. Tuleb ka jälgida, et kahe vahetuse vahel oleks vähemalt 11 tundi puhkeaega ja järjest ei oldaks tööl kauem kui 13 tundi. TLS § 51 ja 52.


IT dokumentatsioon - Leego - teadmushaldus - asendaja juhis/tegevusjuhis\nIT dokumentatsioon on üks olulisemaid ettevõtte digivaldkonna jätkusuutlikkuse tagajaid. Mida suuremaks ja keerulisemaks kasvab infosüsteem, seda rohkem sõltub ettevõtte igapäevategevus tehnoloogilistest lahendustest ning seda haldavate ja arendavate inimeste teadlikust tegutsemisest.\nMõistliku ulatusega ja ajakohane IT dokumentatsioon aitab ennetada probleeme, viia ellu ärihuvidest lähtuvat arengut ja edukalt reageerida eriolukordadele.\nDokumentatsiooniga ei tohi üle pingutada\nÜldine reegel on, et dokumenteerida tuleb nii vähe kui võimalik ja nii palju kui vajalik. Tasakaalu otsimisel võib lähtuda kriteeriumist:\nTeadmus peab olema dokumenteeritud nii, et töö/projekt/teema on päevapealt üle võetav asendaja poolt.\nIT halduse ja arenduse dokumentatsiooni ajakohasena hoidmiseks on kriitiline leida selline tehnoloogiline lahendus ja tööviis, mis võimaldab töötajal uued teadmised ja näpunäited kiiresti õigesse kohta tallele panna. Dokumenteerimine peab olema igapäevatöö loomulik osa ja ei tohi võtta ebamõistlikult palju pingutust.\nVäga hea jätkusuutlik ja kasutajasõbralik viis teadmiste haldamiseks on vikid. Vikiliku teadmushalduse lipulaev on Atlassian Confluence. Hea näide vikipõhisest teadmushaldusest on Tartu Ülikooli arvutiabi avalik ala. Atlassian Confluence on väikeste meeskondade (10 inimest) jaoks tasuta.\nMa ei tea, mida ma ei tea!\nÜks praktiline lähenemine teadmiste haldamisele on asendaja juhiste ja tegevusjuhiste süsteem.\nAsendaja juhis on koond parimast teadmusest konkreetse inimese tegemistest, arvestusega, et vajadus asendamiseks võib tulla päevapealt. Selles dokumendis on mõistlik kirjeldada regulaarsed igapäevarutiinid, olulised käsilolevad teemad/projektid, olulised kontaktisikud, ootel olevad teemad ja vajalikud juurdepääsud rakendustele/teenustele/ruumidele.\nTegemist on sisukorra-laadse dokumendiga, kus on koondatud ülevaade vajalikest tegevustest. Täpsemad tegevusjuhised on mõistik kirjeldada meeskonna ühisalas ja asendaja juhisest konkreetsele artiklile viidata.\nMa ei mäleta, mida ma ei mäleta!\nTegevusjuhiste koostamise eesmärk on tagada vastava tegevuse ühtlane kvaliteet ja teadmuse jätkusuutlikkus. Tegevusjuhisesse tuleb koondada parim teadmus tegevuse teostamiseks, arvestusega, et selle abil on võimalik toimetada tavapärasele teostajale lisaks ka ajutisel asendajal.\nJuhis tuleb hoida ajakohasena – muutused või uued näpunäited tuleb tegevusjuhisesse lisada esimesel võimalusel.\nTegevusjuhise põhiandmed: tegevuse lühikirjeldus, tegevuse põhjus (miks?), teostaja(d), vastutaja. Tegevusjuhis peab olema paindlik – piisab lihtsast tabelist kahe veeruga “Samm või teema” ja “Olulised asjaolud (Mida? Kes? Kuidas?).\nIT põhidokumentatsiooni ülevaade\nStrateegia ja teekaart Digiarengu strateegilised põhimõtted ja suunad. 3-5 aasta projektide ja teemade edendamise teekaart.\nTegevuskava (aasta) IT valdkonna operatiivne tegevuskava. Esimene versioon eelarve koostamisel ja täpsustatud kord kvartalis.\nEelarve ja hankekava Eelarves on mõistlik välja tuua eraldi arengu ja korrashoiu kulud. Hankekava aitab planeerida õigeaegset tegutsemist ja kassavoogu.\nArendusportfell Ülevaade digiarengu projektidest ja staatustest. Arendusnõukogu prioriseerib projekte ja teostab edenemise järelevalvet.\nMeeskonna ülevaade Ülevaade tööülesannete ja vastutuse jaotusest digimeeskonnas (nii palgalised töötajad kui teenuseosutajad).\nInfosüsteemi ülevaade Kompaktne skemaatiline ülevaade ettevõtte infosüsteemi keerukusest – rakendused, teenused, taristu jmt.\nRakenduste ja teenuste kasutamise juhised Juhised rakenduse või teenuse tõhusa ja nutika kasutamise kohta.\nNutika töö juhised Näpunäited digikeskkonnas ja digivahendite abil oma töö korraldamiseks.\nKorduma kippuvad küsimused Vastused sagedamini esinevatele probleemidele ja küsimustele. KKK lähenemine võimaldab prioriseeritud esile tuua kõige olulisemad näpunäited ja juhised.\nKoolitusmaterjalid Süsteemne info rakenduste või valdkondlike teadmiste omandamiseks iseõppimise teel. Soovitav on kombineerida vikiliku lähenemisega ja kasutada lühikesi videosalvestusi.\nInfosüsteemi kasutamine Määratleb kasutajate õigused ja kohustused.\nInfosüsteemi haldamine Määratleb infosüsteemi haldajate ja arendajate õigused ja kohustused.\nKüberturbe nõuded Kirjeldab ettevõtte küberturbe põhimõtted, nõuded ja vastutajad.\nJuurdepääsude haldamine Määratleb turvameetmed, millega tagatakse, et ainult volitatud isikutel on juurdepääs rakendustele, teenustele ja andmetele. Eraldi tuleb käsitleda priviligeeritud juurdepääsude (süsteemiülemad) haldus.\nArenduste läbiviimine Tagab korrektse protsessi infosüsteemi muudatuse plaanipärasel läbiviimisel.\nIntsidentide haldamine Määratleb töökorra planeeritud ja planeerimata katkestuste ning kriiside haldamisel.\nRiist- ja tarkvarastandard Riistvarastandard kirjeldab miinimumnõuded ja optimaalsed nõuded riistvarale. Tarkvara standardis on kirjeldatud töörollide kaupa kohustuslik tarkvara ja lubatud tarkvara.\nHaldus ja arendus\nRakenduste ja liideste ülevaade Kompaktne ülevaade ettevõtte infosüsteemi rakendustest ja nende liidestest. Soovitatav on skeemile lisada tabel olulisematest asjaoludest ja viidetest teadmusaladele ning tegevusjuhistele.\nAndmete ülevaade Ülevaade ettevõtte infosüsteemis kasutatavatest andmetest ja nende juurdepääsutasemetest.\nRakenduste, teenuste ja tehnoloogia teadmus Süsteemne ja jätkusuutlik teadmushaldus rakenduste, teenuste ja tehnoloogiate haldamisest ja arendamisest. Soovitav on kasutada vikilikku lähenemist. Oluline on igale artiklile/dokumendile määrata selle ajakohasuse eest vastutaja.\nHalduse tegevusjuhised Rakenduste, teenuste ja tehnoloogia haldamise detailsed tegevusjuhised. Peavad olema jooksvalt ajakohased ja lihvitud asendajate jaoks.\nTööde register Kasutajate soovide ja probleemide haldus ja teadmusbaas.\nKüberturbe meetmete ülevaade Küberturbe meetmete ülevaade, riskipõhine arendus ja rakendamise haldus.\nIT projektide teadmus Digiarengu projektide teadmus – tegevuskava, lähteülesanne, skoop, osalised jmt.\nTeenuseosutajate ja -kokkulepete teadmus Ajakohane ülevaade teenuseosutajatest, nende kontaktandmest ja (lepingulistest) kokkulepetest.\nRisikanalüüs, toimepidevusplaan ja taastusplaanid Küberturbe riskianalüüs, äritegevuse toimepidevusplaan ning sellega seotud teenuste ja rakenduste toimimise taastamise plaanid.\nKüberturbe intsidentide register ja analüüs Ülevaade küberturbe intsidentidest, analüüs nende põhjustest ja vajalikest tegevustest küberturbe paremaks haldamiseks.\nSeire logid Rakenduste ja teenuste toimimise ja kasutamise logid. Vajalikud probleemide avastamiseks, analüüsiks ja tõenditeks juurdlustes.\nOperatiivinfo teavitus Lahendus töötajate ja avalikkuse teavitamiseks planeeritud ja planeerimata katkestustest, nende lahendamise protsessist ja juhistest kasutajatele.\nAsendajate juhised Asendaja juhis on koond parimast teadmusest konkreetse ametikoha tegemistest, arvestusega, et vajadus asendamiseks võib tulla päevapealt.\nJaga oma kogemust mõistliku IT dokumentatsiooni loomisel! Paremad palad lisame artiklisse.\nAutor: Erkki Leego, digiarengu juht\nTeadmushaldus ja IT dokumentatsioon, Leego kogemus\nErkki Leego2021-01-24T12:03:04+02:00Diginipid, Teadmushaldus|


Küte ja vesi - Imatra Elekter\nImatra Elekter > Energiasääst > Küte ja vesi\nSuurim osa kodu energiast kulutatakse kütmisele. Küttearvetelt on lihtne säästa kui pöörata tähelepanu ruumide temperatuuri reguleerimisele ja uste ning akende tihendamisele. Energiasäästlikul kütmisel ei ole vajadust teha järeleandmisi mugavuse pealt.\nKasulikke näpunäited kütmiseks\nÄra hoia ruumide temperatuuri liiga kõrgena. Soovitav temperatuur elutoas on 210C ümber, magamistoas aga 19 0C, ruumides, mida te ei kasuta igapäevaselt, võiks temperatuur olla 12 0C juures, garaažis ja hoiuruumis 50 C ümber. Juba ühe kraadi võrra ruumide temperatuuri alandades säästate küttekulusid 5%.\nAlandage ruumide temperatuuri juba ka siis kui olete kodust eemal ööpäeva ja olles ära pikemalt, võite alandada eluruumide temperatuuri juba 12 – 16 0C peale.\nPõrandaküte seadistage nii madalaks kui kannatab, aga nii, et teie mugavustunne ei oleks häiritud.\nHoolitse, et uksed ja aknad oleksid tihendatud. Tihendamata uste ja akende kaudu sissetungiv jahe õhk on üks olulisemaid teie soojatarbimist mõjutavamaid asjaolusid. Kui teie aknad ja uksed on tihedalt suletud, on teil lihtsam ka neid korras hoida.\nKasuta toasooja saamiseks ka lisaks muid kütteseadmeid ja küttekoldeid nagu kamin, puuküttega ahi, õhksoojuspump ja päikesepatareid. Väiksemad soojaarved tasuvad teie kulutused ajapikku.\nKui sul on kodus paigaldatud õhksoojuspump, langeta elektriradiaatorite temperatuuri paari kraadi võrra madalamale kui õhksoojuspumbal – nii saavutad kõige suurema elektrienergia kokkuhoiu.\nSuvel kasuta õhksoojuspumba jahutusrežiimi vaid siis kui see on vältimatu. Jahutamine kulutab jõudsalt elektrit ning vähendab talvel õhksoojuspumba kasutamisel saadud kokkuhoidu. Piisab kui kasutate jahutust vaid paari kraadi ulatuses ning sealjuures kõrvaldab õhksoojuspump üleliigse niiskuse teie toaõhust.\nEelista puukütet. Puuküte on mugav ja keskkonnasõbralik ning annab meeldiva toasooja. Puukütte abil saate lihtsalt vähendad oma küttekulusid külmal perioodil ja samuti kindlustate endale toasooja võimalike elektrikatkestuste ajaks. Kodudes, kus kasutatakse peamiselt elektrikütet, on majanduslikult otstarbekas lisaks kasutada korrapäraselt puukütet.\nküttekolle või leivaküpsetusahi võib katta 10-30% sinu kodu soojusenergia vajadusest;\nsobivates tingimustes võite õhksoojuspumbaga säästa kodu soojakuludest isegi 30-40%. Kõige enam võidavad need kodumajapidamised, kes kütavad elektriradiaatoritega.\nSauna kasutame üha enam ja tänapäeval on saun olemas väga paljudes kodudes. Tavaliselt kütame sauna üks kuni kaks korda nädalas. Sauna kütmine kajastub ka suurenenud elektriarvetel kui me ei pööra piisavalt tähelepanu õigele sauna kütmisele ja ei muuda oma harjumusi.\nNäpunäiteid elektrikerisega saunale\nKüta sauna korraga kogu perele. Ligi 50% kerise elektrikulust läheb sauna eelkütmiseks. Seepärast on energiasäästlikum viis kütta sauna üks kord ja ühildada kõik saunaskäimised kui kütta sauna mitu korda järjestikku.\nPea lugu pehmest leilist. Üle 100 0Cleil lisab elektrikulu 20-30%. Majanduslikult on kõige säästlikum temperatuur saunas 70- 80 0C.\nKas teadis, et …\nühe saunaskäigu jooksul kulub elektrit keskmiselt ligi 8 kWh, ehk keskmiselt 0,60 eurot;\nelektrikeris on võimsuselt ülekaalukalt suurim kodune elektriseade. Ühe kilovatt-tunniga saad kasutada seda vaid 10 minutit. Võrdluseks, sama elektrikuluga saad kasutada muid elektriseadmeid järgmiselt: elektriahi 40 min, tolmuimeja 1 h, plasmateler 2 h, lauaarvuti 6 h, LED või LCD-teler 7 h, mängukonsool 10 h, külmik 30 h, sülearvuti 40 h, säästupirn 91 h, tahvelarvuti 100 h, mobiiltelefoni laadimine 200h.\nNäpunäiteid vee kasutamiseks\nPese nõusid nõudepesumasinaga. Kui võrrelda käsitsi nõudepesu ja nõudepesumasina kasutamist, siis märgatavalt majanduslikult kasulikum on kasutada nõudepesumasinat.\nLoputa nõud enne masinasse panekut ainult siis kui see on hädavajalik. Juba kahe inimese nõude loputamine jooksva vee all võtab kuus korda enam vett kui nõudepesumasina kasutamine.\nKui on vajadus kindlasti pesta käsitsi, ära pese jooksva vee all, vaid pese kraanikausis.\nNõudepesumasin pane tööle kui masin on täis nõusid. Nõudepesumasin kasutab korraga pesutsükli jooksul 13 – 18 l vett, olenemata sellest kas masin on täis või pooltühi.\nReguleeri köögikraanid ja vannitoakraanid sobivaks:duššisegisti 12 l/minutis, kraanisegisti 6 l/minutis.\nKui võimalik, kasuta ainult säästlikke ja tõhusaid duššisüsteeme, vanniskäik kulutab viis korda enam vett.\nSulge vesi keha seebitamise ja peapesu ajaks.\nVaheta vanad segistid kaasaegsete ja säästlikumate vastu kuna need aitavad teil säästa raha.\nEelista valamusegisteid, millel on üks hoob ja kasuta uusi nutikaid dušisegisteid millega kulutate poole vähem vett ning samas pakuvad nad suuremat dušinaudingut.\nParanda kohe tilkuvad kraanid ja korrast ära WC loputussüsteem. Pidevalt tilkuv kraan ja jooksev loputusvesi toob teile oluliselt suuremad veearved. Näiteks isegi väike WC poti loputusvee nirisemine võib ulatuda 30 l veekulule tunnis.\nPesumasin lülita tööle kui on kogunenud täistrumli jagu pesu. Järgi pesuvahendite koguste juhiseid; liigne pesuvahendi kogus nõuab suuremat loputusvee kogust.\nKasuta pesu pesemisel nii madalaid temperatuure kui pesemisjuhised riietel seda lubavad. Elektrikulu väheneb poole võrra kui kasutad 60 0C asemel 40 0C pesemisrežiimi.\nüks kuupmeeter vett maksab keskmiselt 3 eurot; soe vesi aga on kolm korda kallim;\nkaasaaegsed nõudepesumasinad kulutavad keskmiselt ühele pesule 15 l vett aga kui pesta sama kogus nõusid jooksva vee all, kulub juba 140 l vett;\ninimene kulutab päevas keskmiselt 6 ämbrit sooja vett.


Sündmused / Info / Toetajad / Pressile / Blog / Installatsioonid / LIFT11\nSiit saate lugeda LIFT11 väljastatud pressiteateid ja alla laadida materjale, mille oleme välja valinud pressi jaoks. Täiendavate küsimuste ja intervjuu soovi korral kirjutada info@lift11.ee või helistada +372 56 690 381 (Margit Aule).\nLIFT11 LÕPETAB ENNEOLEMATU LINNAINSTALLATSIOON „RADA METSAS“\nReedel, 23. septembril valmib Kadrioru pargis Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 programmi kuuluva LIFT11 viimane ja ühtlasi suurim teos „Rada metsas”, mille autor on jaapani arhitekt Tetsuo Kondo.\nNelja kuu jooksul on Tallinna linnaruumi ilmunud kümme linnainstallatsioonide festivali kohaspetsiifilist teost, mis leiti läbi avaliku ideekonkursi. Üheteistkümnes teos, Tetsuo Kondo installatsioon „Rada metsas” valmib otsetellimusel ja sünkroniseerub Tallinna arhitektuuribiennaali näitusega 11FLIRTS.\nKui LIFT11 ülejäänud tööde asupaigad on selgelt kohalike kunstnike leiud, siis Tokios elava arhitekti installatsioonile sobis kohaks just Kadrioru park, mis on loodud rahvusvahelises disainikeeles ja mille rajajad olid samuti piiri tagant. Tetsuo Kondo teos saab kohaspetsiifiliseks läbi selle, kuidas autor on asupaika lugenud, tabanud selle eripära ja õhkkonda.\nNagu ka ülejäänud LIFT11 tööd, kutsub „Rada metsas” sinna, kuhu tavaliselt ei satuta: kulgema puude vahel, vaatama parki ja ümbrust teise nurga alt. Teos saab valmis sügisel, nii kutsub see kogema, kuidas loodus muutub, puud vahetavad värvi ja lõpuks oma lehtedest sootuks loobuvad. „Sellel valgel rajal kulgemine on nagu tänapäevase jaapani romaani lugemine. Meid kutsutakse kaasa kummalisele ja ebatavalisele rännakule, kus õhkkond on ühtaegu äratuntavalt kodune, samas põnevalt võõras, ning kaob piir unenäo ja ärkveloleku vahel,“ ütles kuraator Margit Aule.\n„Rada metsas” pakub võimalust osa saada jaapani omapärasest kaasaegse arhitektuurse installatsiooni traditsioonist. Teos ei ole eriline mitte ainult mõtlemise poolest, kuidas see on loodud, vaid ka konstruktiivselt. Puude vahel kulgevat 95 meetri pikkust teerada kannab painutatud terastoru, mis ise püsti püsib ja vaid pisut puude vastu nõjatub.\n„Me ei vaata enam puudele alt üles, vaid jõuame lähemale lehtedele ja libiseme läbi okste,” selgitas töö autor Tetsuo Kondo. „Seda teost on püütud luua puudele nii, nagu oleksid need puud loodud selle teose jaoks.”\n„Rada metsas” jääb Kadrioru parki neljaks nädalaks, 24. septembrist 22. oktoobrini.\nLIFT11 on linnainstallatsioonide festival Tallinna avalikus ruumis 5. juunist kuni 22. oktoobrini 2011. Festival on üks Euroopa kultuuripealinna Tallinn 2011 ettevõtmistest ja seda korraldab MTÜ KAOS. Partnerina installatsiooni „Rada metsas“ teostamisel osales ka Jaapani kultuuri levikut Euroopas toetav EU–Japan Fest Japan Committee.\nKirjaga on kaasas installatsiooni „Rada metsas“ ja Tetsuo Kondo Arhitekte tutvustav presentatsioon.\nTetsuo Kondo Arhitektide portfoolio leiate siit\nhttp://www.lift11.ee ja http://www.tab.ee\nPRESSITEADE 1. september 2011 LIFT11 üritused sünkroonis Tallinna arhitektuuribiennaaliga – tasuta bussireis valminud installatsioonide juurde, loeng linnahallis ja valmib Raul Kelleri teos „Tütarlaps kloaagis”\nTeisipäeval, 6. septembril valmib Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 programmi kuuluva linnainstallatsioonide festival LIFT11 kümnes teos „Tütarlaps kloaagis”, mille autor on kunstnik Raul Keller.\nHarju tänava kirjanike maja oli nõukogude ajal koht, kust lausa kiirgas kirjandust. Tänaseks on see aura kahjuks valdavalt kadunud, nagu ka mõnestki muust Tallinna kohast, kus kunagi valitses kultuuriliselt tajutav eriline atmosfäär. Raul Kelleri installatsioon „Pegasuse” kohviku ees võretatud kanalisatsiooniluugis – ühtlasi allusioon selles majas elanud Jüri Üdi luuletusele „Tütarlaps kloaagis” – sümboliseerib ja meenutab selliseid kadunud auraga kohti ning vahest ka ärgitab nende kohtade atmosfääre taaslooma või olemasolevat hoidma.\nNeljapäeval, 8. septembril, algusega kl 19.00 kutsub LIFT11 taas sinna, kuhu tavaliselt ei satuta – spetsiaalselt sellel õhtul avab oma uksed külalistele linnahall. Võtame kohad sisse laval ja merepoolsel terrassil, et rääkida teostest ja avada kaheks tunniks audiovisuaalne näitus LIFT11 valminud töödest. Töö „Merele” juurde viib terrassilt redel ja installatsioon„O” tuleb ise kohale.\nLaupäeval, 10. septembril, stardib tasuta bussireis LIFT11 valminud installatsioonide juurde. Kahetunnine ringsõit algab Linnahalli juurest kl 16.00 ja lõppeb Roosikrantsi tänaval kl 18.00. Bussireisil ja teoste juures räägivad autorid ja kuraatorid. Tutvuda saab kõigi kümne valminud LIFT11 tööga.\nReis saab alguse linnahalli katuse merepoolsest otsast – töö „Merele” juurest, seejärel tutvutakse Linnahalli käigus oleva teosega „Helin”. Kalasadamas ootab reisijaid installatsioon „Kai” ja selle lähedal „Kalarand“. Teel Soodevahesse tehakse peatus Lasnamäel „Uurijate“ juures. „Soodevahe linnak” avab Tallinna kaardil valge laigu, viies tutvujad lennujaama lähedusse tekkinud nn. pilpakülla, mis sügisel lammutatakse. Ringsõit lõppeb meluga Roosikrantsi tänaval, kus Kadri Klementi töö „Audiotuur” tutvustab Roosikrantsi tänavat „seestpoolt”. Lisaks nimetatutele veereb reisil mööda ka installatsioon „O” ja tutvustatakse „Queer-kleepekakogu”.\nBussireisile registreerumiseks saada palun e-kiri info@lift11.ee või registreeru https://www.facebook.com/lift11.\nLIFT11 ettevõtmised ajavahemikus 8 – 10. september on sünkroonis Tallinna Arhitektuuribiennaali programmiga. TAB ehk Tallinna Arhitektuuribiennaal on uus rahvusvaheline arhitektuuri ja linnaplaneerimise foorum. Esimene TAB keskendub arhitektuuri, maastikuarhitektuuri ja urbanismi teemaderingile, mille võtab kokku nimetus maastikuurbanism. TAB Tallinna Arhitektuuribiennaal koosneb kolmest põhisündmusest: sümpoosium „Landscape Urbanism – Maastikuurbanism“ Kultuurikatlas (kuraator Katrin Koov), kuraatorinäitus „11FLIRTS“ Kadrioru lossis (kuraator Villem Tomiste) ning Tallinna visioonivõistlus „STREET 2020“.\nLinnainstallatsioonide festival LIFT11 aktiveerib Tallinna avalikku ruumi 5. juunist kuni 15. oktoobrini 2011. Festival on üks Euroopa kultuuripealinna Tallinn 2011 ettevõtmistest ja seda korraldab MTÜ KAOS.\nhttp://www.lift11.ee ja www.tab.ee\nPRESSITEADE 1.09.2011: LIFT11 teos „O” Helsingis Kunstide ööl\n26. augustil sai Helsingi Kunstide Öö publik osa kahest Euroopa kultuuripealinna Tallinn 2011 programmi kuuluvast projektist. Koostöös Eesti Instituudiga Soomes ilmus linna eri paikades LIFT11 installatsioon „O“ ning Eesti Majas kanti suurel ekraanil üle NO99 Põhuteatris esietenduv „sugrierror.com“.\nKell 13:20 nähti „O“-d Helsingi südames Narinkka platsil, kus „O“ Helsingi tulevikku tutvustavast konteinerist välja kasvas ja seejärel mööda väljakut ringi liikus. Kaks autoeksperimenti tegid „O“ autorid kell 15:00 Kasarmitoril – sõiduk veeres platsi keskele, auto katusel olev „O“ puhuti muusika saatel täis, lasti jälle tühjaks ning sõideti minema, nagu oleks tegu kõige tavalisema juhtumiga sel muidu vaiksel kesklinnaväljakul.\nKunstide Öö hakuks jõuti vanasse energiatootmistehasesse asutatud loomelinnakusse Suvilahti, mis koondab galeriisid, teatrisaale, töökodasid, tsirkuse ja palju muud põnevat. Selles loomingulises keskkonnas tunnevad ennast hästi nii rulasõitjad, tänavakunstnikud kui ka lihtsalt kultuurilembesed uudistajad. Kell 18:00 võttiski seal „O“ vastu Eesti Maja ja otseülekandena sai suurelt ekraanilt vaadata NO99 Põhuteatris esietenduvat lavastust „sugrierror.com“. „O“ aga ei jäänud rahulikuks, vaid ronis torni, kukkus sealt alla ning tekitas sellega ontlikes soomlastes palju elevust.\nKell 21:00 tuli „O“ kesklinna tagasi ning mürgeldas Senaatintoril toomkiriku ees kõrvuti tänavamuusikute, kauplejate ja teiste Kunstide Ööd nautima tulnud inimestega.\n„O” otsib oma tähendust ümbritsevast ruumist ja kogejate peadest, ilmudes enamasti ettehoiatamata avalikku ruumi. Installatsioon on viiemeetrise läbimõõduga must täispuhutav pall, mis on oma kaalult nii kerge, et püsib vee peal või liigub tuule jõul.\nSõltuvalt asukohast ja kontekstist on kas argipäevast sagimist segav takistus, sportlik mänguasi või kriitiline kommentaar ümbritsevale. Just tähenduste paljusus on see, miks „O” kedagi sõltumata rahvusest, vanusest või haridusest külmaks ei jäta. „O” autorid on arhitektid Aet Ader, Kaarel Künnap, Grete Soosalu ja kunstnikud Flo Kasearu ja Andra Aaloe.\nSuurema resolutsiooniga pildid saab alla laadida siit\nPRESSITEADE 24.08.2011: LIFT11 teos „Uurijad” on linnaruumi ilmunud\nEuroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 programmi kuuluv linnainstallatsioonide festival LIFT11 teos „Uurijad“ Lasnamäel J. Smuuli tee ja Laagna tee ristmiku ääres on valmis.\nLasnamäe kanali äärde ilmusid kaks mastaapset skulptuuri – Raul Kalvo „Uurijad”. Autori sõnul on „Uurijad” „kloonitud” pärisinimestest: inimese keha järgi 3D-skanneriga võetud vorm muudeti arvutiprogrammi abil lihtsamaks ja tahuliseks, seejärel lõigati tahud valmis ja pandi nendest kokku skulptuurid. Just selle koha jaoks loodud teos juhib tähelepanu igapäevasele ja samas toob esile ka Lasnamäel peituvat poeetikat. Seega on vaataja selles projektis ühtaegu vaadatav ja pealesattuja, kelle tähelepanu juhitakse nii objekti inimvormilisusele kui ka konkreetsele kohale, mida skulptuur oma kohalolekuga rõhutab.\nLinnainstallatsioonide festival LIFT11 ilmestab Tallinna avalikku ruumi 5. juunist kuni 1. oktoobrini 2011. Tallinna eri paikadesse loodavad 11 kohaspetsiifilist teost toovad esile Tallinna „postkaardikuvandist“ erinevaid kohti ja vaatenurki, kõnetades nii kohalikke elanikke kui ka külalisi. Laiemas plaanis püüab LIFT11 murda eelarvamusi tänapäevase avaliku ruumi kunsti suhtes ja juhtida tähelepanu linnaruumi kasutamise võimaluste mitmekesisusele. Festival on osa Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 programmist ja seda korraldab MTÜ KAOS. Installatsioonidega saab lähemalt tutvuda aadressil www.lift11.ee\nMTÜ KAOS PRESSITEADE 11.08.2011:\nLIFT11 toob Tallinna avalikku ruumi veel kolm uut installatsiooni\nEuroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 programmi kuuluv linnainstallatsioonide festival LIFT11 avab augustis ja septembris kolm uut teost, linnaruumi ilmuvad „Russalkaga” dialoogi pidav „Face it“, Laagna tee äärde mõtisklevad „Uurijad“ ning Harju tänava kirjanike maja juures valmib „Tütarlaps Kloaagis“.\n17. augustil ilmuvad Laagna tee kanali äärde kaks mastaapset skulptuuri – Raul Kalvo „Uurijad”. Autori sõnul on „Uurijad” „kloonitud” pärisinimestest: inimese keha järgi 3D-skanneriga võetud vorm muudeti arvutiprogrammi abil lihtsamaks ja tahuliseks, seejärel lõigati tahud valmis ja pandi nendest kokku skulptuurid. Just selle koha jaoks loodud teos juhib tähelepanu igapäevasele ja samas toob esile ka Lasnamäel peituvat poeetikat.\n24. augustil avatav Margus Tamme ja Argo Peeveri töö „Face it” asetab monumet „Russalka” juurde ajutise 12-meetri kõrguse puidust trepi, mis viib linlased ingliga kohtuma ja koos temaga merele vaatama. „Russalka” monument on üks tallinlaste armastatumaid avalikke objekte. 1893 aastal tormis hukkunud Vene soomuslaeva „Russalka” mälestuseks rajatud monumendi algne tähendus on ajapikku lahtunud, tasapisi on see mälestusmärk omandanud teatava süütuse ja intiimsuse. Nii on kujunenud olukord, kus kõik tallinlased teavad Russalkat – ja võib öelda, et peavad temast lugu –, kuid enamasti ei seostu ta millegi poliitilise või ühetähenduslikuga, vaid on sõlminud palju isiklikuma suhte: isiklikud mälestuskatked, jalutuskäigud, kohtumised ja möödumised. „Installatsiooniga „Face it” tahaksid autorid inimeste isiklikku kogemust võimendada ning pakkuda intiimset kohtumist iidoliga”, ütleb festivali kuraator Margit Aule. Installatsioon „Face it” jääb linnaruumi ainult kolmeks nädalaks.\nSeptembris lisandub üheteistkümnes ja ilmselt oma hapruse tõttu kõige lühema elueaga teos – Raul Kelleri installatsioon „Tütarlaps kloaagis”. Harju tänava kirjanike maja oli nõukogude ajal koht, kust lausa kiirgas kirjandust. Tänaseks on see aura valdavalt kahjuks kadunud. Teos Pegasuse kohviku ees võretatud kanalisatsioonikaevus – ühtlasi allusioon selles majas elanud Jüri Üdi luuletusele „Tütarlaps kloaagis” – meenutab ja tähistab selliseid kadunud auraga kohti.\nNeed kolm ja ka ülejäänud LIFT11 teosed on leitud läbi sügisel 2010 toimunud avaliku ideekonkursi, kuhu laekus kokku 129 tööd ja mille eesmärk oli leida 11 kohaspetsiifilist installatsiooni, et need suvel 2011 teostada. Žürii otsustas valida välja 17 tööd teades, et ideekavandite lahenduste ja asjaolude täpsustamisel ei ole suure tõenäosusega võimalik neid kõiki teostada. Koostöös Tallinna linnaplaneerimisametiga, kultuuriväärtuste ametiga, Tallinna kommunaalametiga ja linnaosavalitsustega on installatsioonide lahendusi täpsustatud, need on muutunud seeläbi turvalisemaks ja ükski installatsioon ei ole ära jäänud linnaameti vastuseisu tõttu. Lisaks on koostöös lahendatud terve rida praktilisi küsimusi nagu näiteks prügi koristamine ja inimeste toimuvast teavitamine.\nFace it! pressiesindaja\nПресс-сообщение 10.08.2011: Городское пространство Таллинна оживят инсталляции современного искусства\nВ рамках программы «Таллинн – культурная столица Европы 2011» фестиваль городских инсталляций LIFT11 откроют в августе и сентябре три новых художественно-архитектурных инсталляции, задача которых оживить привычный ландшафт городского пространства Таллинна и инициировать публичную дискуссию на тему современного искусства, его роли и возможностях, которое оно даёт жителям больших городов.\n17 августа 2011 на магистрали Лаагна теэ появятся две масштабные скульптуры Рауля Кальво под названием „Uurijad” («Исследователи»). Задача инсталляции обратить наше внимание на повседневные элементы городского пространства, которые, как правило, нельзя увидеть на открытках. «Исследователи» это художественные копии реальных людей, форма тела и поза которых была сканирована 3D-сканером, и при помощи специальной компьютерной программы, упрощена и сделана более угловатой. Затем угловатые элементы скульптуры вырезали и создали скульптуры. «Инсталляция была создана специально для скоростной дороги Лаагна, чтобы подчеркнуть скрытую поэтику Ласнамяэ» – уточняет главный куратор фестиваля LIFT11 Маргит Ауле.\nНа 24 августа 2011 запланировано открытие наиболее технически и организационно сложной инсталляции „Face it” («Посмотри в глаза!») у памятника «Русалка». Основным элементом инсталляции по замыслу дизайнера Маргус Тамм и архитектора Арго Пеэвер будет 12-метровая деревянная лестница, позволяющая всем желающим подняться к самой скульптуре «Русалки» и вместе с ней посмотреть на море. По словам авторов, памятник «Русалка» один из самых популярных монументов города Таллинна, но изначальное значение самого памятника, возведенного в память о броненосном корабле береговой обороны русского императорского флота «Русалка» затонувшем 6 сентября 1893 года у берегов Финляндии из-за девятибалльного шторма, уже отошло на второй план. Как говорят создатели инсталляции: «Сегодня для каждого из нас «Русалка» это городское пространство Таллинна, связанное с личными воспоминаниями о встречах с друзьями, прогулках с любимыми и семьёй». Авторы инсталляции хотят организовать своеобразную встречу с «Русалкой», возможность каждому из жителей столицы познакомиться с любимым элементом архитектурной среды поближе. Увидеть глаза ангела и возможно доверить ему как лучшему другу свои сокровенные мечты или душевные заботы. Инсталляция просуществует в городском пространстве всего 3 недели и будет работать в светлое время суток. После 3-недельного срока существования инсталляции лестница будет демонтирована и мемориальный комплекс вернёт себе свой привычный облик.\nВ сентябре фестиваль городских инсталляций завершит последнее одиннадцатое произведение интердисциплинарного искусства. Инсталляция „Tütarlaps kloaagis” („Девушка в канализации“) художника Рауля Келлера откроется перед домом писателей на улице Харью. Это своеобразная аллюзия на одноимённое стихотворение Юри Юди, жившим когда то в этом доме.\nВсе три инсталляции отобраны из 129, которые поступили на конкурс фестиваля городских художественно-архитектурных инсталляций LIFT11. Конкурс проводился осенью 2010 года. В сотрудничестве с городскими властями и департаментами города Таллинна были уточнены технические и организационные вопросы для обеспечения технической безопасности всех инсталляций.\nLIFT11 это фестиваль городских художественно-архитектурных инсталляций, который проходит в городском пространстве Таллинна в период с 5 июня по 1 октября 2011. Фестиваль входит в программу «Таллинн – культурная столица Европы 2011», организатором является MTÜ KAOS.\nwww.lift11.ee/installatsioon/face+it / http://projectbaltia.com/\nПресс-секретарь Face it!\nПресс-секретарь «Tallinn 2011»\n+372 56 2011 19 / +372 637 1191\nLIFT11-st valmib film, siin on esimene klipp:\nLIFT11 INSTALLATSIOON „O” väisas Peterburi ja Moskva arhitektuurimaailma\nReisikotti mahtuva „O” idee on sedavõrd intrigeeriv ja rahvusvaheliselt kõnekas, et arhitektuuriajakirja „Project Baltia“ peatoimetaja Vladimir Frolov kutsus Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 programmi kuuluva installatsiooni „O” koos autoritega Peterburgi ja Moskvasse tutvustama kaasaaegset avaliku ruumi kunsti ja ühiste interventsioonidega kohaliku linnaruumi probleemidele tähelepanu juhtima.\nLisaks ilmus „O“ rühmitus Free Space kutsel ka stalinistlikkus Peterburi Narvsky linnaosas, kus kavatsetakse üle 15 kvartali suurune rohelust täis elamurajoon maha lammutada ning ehitada asemele uued kortermajad. „O“ kohalolek tähistas seega noorte kunstnike ja arhitektide solidaarsust piirkonna praeguste elanike suhtes, keda ähvardab kodust ilmajäämine ning ümberkolimine.\nPeterburist reisis „O“ edasi Moskvasse disaini- ja arhitektuurimaailma rahvusvahelisi ja värskeid tuuli toovasse Strelka Instituuti, kus 25. juulil toimus Project Baltia korraldatud esitlus- ja loenguõhtul.\nSõltuvalt asukohast ja kontekstist on kas argipäevast sagimist segav takistus, lastesõbralik ja sportlik mänguasi või kriitiline kommentaar ümbritsevale. Just tähenduste paljusus on see, miks „O” kedagi sõltumata rahvusest, vanusest või haridusest külmaks ei jäta. „O” autorid on arhitektid Aet Ader, Kaarel Künnap, Grete Soosalu ja kunstnikud Flo Kasearu ja Andra Aaloe.\n„O” on võimalik näha:\n07.08 kl 14.00 Tallinna loomaaed\n09.08 kl 17.00 Islandi väljak\n18.08 kl 14.00 Pikk jalg\n27.08 kl 17.00 Kalevi staadion\nLinnainstallatsioonide festival LIFT11 aktiveerib Tallinna avalikku ruumi 5. juunist kuni 1. oktoobrini 2011. Festival on üks Euroopa kultuuripealinna Tallinn 2011 ettevõtmistest ja seda korraldab MTÜ KAOS.\nhttp://projectbaltia.com/ ja www.lift11.ee\nReedel, 15. juulil algusega kl 17.00 avame Euroopa kultuuripealinna Tallinn 2011 linnainstallatsioonide festivali LIFT11 teose „MERELE“ linnahalli katusel Merepuiestee 20.\nOlümpiamängudeks 1980. aastal valminud linnahall oli Tallinnas nõukogude ajal esimene ja ainus koht, millest üle jalutades sai tavaline linnaelanik jõuda kesklinnas mere äärde. Ala vahetult linnahalli kõrval oli suletud, seega pidi liikuma üle katuse. Hoone, mille autorid on Raine Karp ja Riina Altmäe, madal mastabalik vorm tuleneb ka sellest, et Tallinna lahelt pidi ja peab säilima vaade vanalinnale.\n„Kui ma 10 aastat tagasi Eestisse ja linnahalli katusele sattusin, hakkas mind kohe intrigeerima nii selle hoone arhitektuur kui ka nimi, sest inglise keeles city hall tähendab nii raekoda, linnavalitsuse hoonet kui ka linnahalli,” ütles installatsiooni autor, Jaapani päritolu arhitekt, Tomomi Hayashi.\nInstallatsioon lähtub hoone enda unikaalsest asukohast ning imposantsest arhitektuursest kontseptsioonist ja võimendab otse vanalinnast merele mineku tunnet veelgi. Lisades ajutiste konstruktsioonidena vaateplatvormid, rõhutab installatsioon hoonesse kätketud iha liikuda edasi, silmapiiri ja vabaduse poole. Kõnetades neid universaalseid pürgimusi ning mõeldes kultuuripealinna sõnumile (taas)avada Tallinn merele, on installatsioon dialoogis nii linnahalli lähimineviku, oleviku kui loodetavasti ka tulevikuga.\nAvatud on katusekohvik.\nLinnainstallatsioonide festival LIFT11 ilmestab Tallinna avalikku ruumi 5. juunist kuni 12. septembrini 2011. Festival on üks Euroopa kultuuripealinna Tallinn 2011 ettevõtmistest ja seda korraldab MTÜ KAOS. Installatsioonidega saab lähemalt tutvuda aadressil www.lift11.ee\nLIFT11 projekti „SOODEVAHE LINNAK“ hooaja avaüritus – LÄBI PEENARDE PILVEDE POOLE!\nPühapäeval, 19. juunil algusega kl 17.00 avatakse Euroopa kultuuripealinna linnainstallatsioonide festivali LIFT11 raames Timo Tootsi projekt „Soodevahe linnak“.\nLinnainstallatsioonide festivalil LIFT11 avatav Timo Tootsi projekt teadvustab Soodevahe küla kui üht Tallinn omapärasemat linnaosa, isetekkelist ja illegaalset suvila- ning aiamaapiirkonda Tallinna lennujaama külje all. Suvel 2011 kantakse piirkond n-ö kaardile nii teiste linnaosade elanike kui ka Soodevahe „kohalike“ jaoks, lähenedes sellele kui päris linnaosale, millel on oma infrastruktuur ja toimimisloogika. Festivali raames luuakse Soodevahesse uusi avalikke institutsioone, mis kutsuvad linnarahvast avastama seda Tallinna vähetuntumat piirkonda ning püüavad esile tuua ka kohalike kogukonnatunnet.\nSiiani kitsamale ringile mõeldud „Linnujaam“ avab uksed ka teisele lennukivaatlushuvilisetele. Suurenenud turistide hulga tarbeks rajatakse kahekohaline omavastutushotell „Baldahhiin“. Kohalikele aednikele toimub läbi suve kestev ning sügisel kulmineeruv „Soodevahe põnevaima aia konkurss 2011“. Lisaks toimub terve suve jooksul linnakus jooksvalt sündmusi ja üritusi, mis püüavad kohalikke põlluharijaid nende toimetustes mitte segada, küll aga pakkuda oma tegevusega nii neile kui teistele Tallinna elanikele uusi vaatenurki Soodevahe piirkonnale. Vaata jooksvalt infot http://soodevahe.timo.ee\nSoodevahe linnaku hooaja avalöök kutsub heitma pilku Timo Tootsi algatusel toimuvatesse muutustesse selles piirkonnas ning tutvustab suvel plaanis olevaid pehmeid sekkumisi linnaku igapäevasesse elutegevusse. Võimalus lüüa käed külge SoMu ja „Baldahhiini“ restaureerimistöödel, sooritada väikseid matku naabruskonnas või niisama veeta meeldivalt aega selles Tallinna vähetuntud linnaosas.\nUksed lahti terve päeva, DJd mängivad ja baar töötab kella 17.00-23.00\nÜhine bussisõit Viru keskusest liiniga nr 15 kell 16.08. Kogunemine 16.00. Tagasisõit tellitud bussiga, saabume linna keskööl.\nKAASA VÕTTA PIKNIKUKORV JA TUGEVAD JALATSID!\nLinnainstallatsioonide festival LIFT11 mitmekesistab Tallinna avalikku ruumi 5. juunist kuni 12. septembrini. LIFT11se eesmärgiks murda eelarvamusi kaasaegse avaliku ruumi kunsti suhtes ja aidata ajutiste objektide/sekkumiste abil näha linnaruumi võimaluste paljusust.\n2011. Festival on üks Euroopa kultuuripealinna Tallinn 2011 ettevõtmistest ja seda korraldab MTÜ KAOS. Installatsioonidega saab lähemalt tutvuda aadressil www.lift11.ee\n+372 555 20 882\nMTÜ KAOS PRESSITEADE\nLIFT11 INSTALLATSIOONI KALARAND AVAPIDU\nPühapäeval, 12. juunil algusega kl 17.00 avame Euroopa kultuuripealinna linnainstallatsioonide festivali LIFT11 teose „Kalarand“ ja ühtlasi ka suvehooaja. Suvemuusikat valivad Kohviraadio sõbrad Bertil ja Milan, avatud on rannakohvik.\nKalarand on isetekkinud supelrand Linnahalli ja Patarei vahelisel rannalõigul, mis on saanud piirkonna elanike seas populaarseks supluskohaks. Hoolimata levinud eelarvamusest selle koha reostatuse kohta on võetud veeanalüüs näidanud, et vesi on puhas ja paik looduslikult sobiv ujumiseks. Ühtki teist nii kesklinnalähedast ujumiskohta Tallinnas ei ole.\nKalaranna korrastamine ja esitlemine omavastusliku rannana tõmbab tähelepanu kogu piirkonnaga seotud plaanidele, mille sihiks on mahukas elamu- ja sadamaarendus. Linnaruumi mõtestamine supelrannana võiks tuua värskeid tuuli arendusplaanide mitmekesistamisse ning aidata maa-ala omanikul parandada piirkonna mainet, sealse tulevase keskkonna kvaliteeti ja kasutatavust.\nKalarand ei ole ametlik supelrand.\nLINNAINSTALLATSIOONIDE FESTIVALI LIFT11 SISSEJUHATAV ÜRITUS „LIFT UP! 3”\nEuroopa kultuuripealinna Tallinn 2011 programmi kuuluva\nlinnainstallatsioonide festivali LIFT11 sissejuhatav üritus „LIFT UP!\n3” toimub 17. märtsil 2011 kell 19.00 Tallinnas projektiruumis MÄRZ\naadressil Olevimägi 7.\nÕhtu teema on arhitektuursed installatsioonid ja valgus avalikus\nruumis. Arhitekt Veronika Valk räägib, kuidas võiks linna\nvalgustamist kavandada. Valgustusspetsialist Eva Tallo tutvustab\nvalguskunstnike rühmitust Luzinterruptus ja avab installatsioonide\ntehnilist poolt. Arhitekt Katrin Koov räägib maastikuarhitektuuri\ninstallatsioonidest ja arhitekt Margit Aule tõstab üles küsimuse,\nkuidas installatsioon võib mõjutada planeerimist ja hoonete\nEsitletakse raamatut „Põhja-Tallinna loomemajanduse uuring”.\nKommenteerib vastvalminud uuringu meeskonna juht Herkko Labi.\nLinnainstallatsioonid on linnaruumi ajutiselt seatud kunstilised, sageli\narhitektuursed, maastikuarhitektuursed või disainiobjektid, mida\niseloomustab püüe ergastada meie kohatunnetust ja väljendada\nkriitilist või humoorikat kommentaari linnakeskkonnale.\nLIFT11 on linnainstallatsioonide festival, mis toimub Tallinna avalikus\nruumis. Sügisel 2010 korraldatud ideekonkursi tulemusel valiti\nteostamiseks kümme kohaspetsiifilist installatsiooni, mis rajatakse\nTallinna eri paikadesse 2011. aasta maist septembrini. Festival on üks\nEuroopa kultuuripealinna ettevõtmistest ja seda korraldab MTÜ KAOS.\nLIFT UP! on festivali ettevalmistav ja saatev ürituste sari, mis\nkeskendub linnaruumi küsimustele: koos kunstnike, arhitektide ja\npublikuga arutatakse selliseid mõisteid nagu installatsioon, avalik\nruum, kohaspetsiifilisus jms.\nLIFT11 ja MÄRZ esitlevad:\nLIFT UP: Minna Henrikssoni projekt “Minu linn” Trabzonis (Türgi, 2010)\n10. veebruar 2011 kell 17.00 toimub kohtumisõhtu kunstnikuga MÄRZ projektiruumis (Olevimägi 7)\nLIFT UP on Euroopa kultuuripealinna Tallinna programmi kuuluvat linnainstallatsioonide festivali LIFT11 ettevalmistav ja saatev üritusesari, mis tegeleb linnaruumi küsimustega erinevatest vaatenurkadest, arutades koos kunstnike, arhitektide, aktivistide ja publikuga erinevate märksõnade üle nagu installatsioon, avalik ruum, kohaspetsiifilisus, kaasatus jne. 2011. aasta esimeseks LIFT UPiks on kohtumisõhtu kunstnik Minna Henrikssoniga.\n2010 aastal osales kunstnik Henriksson koos nelja teise kunstnikuga Briti Nõukogu korraldatud projektis “Minu linn”, mis tegeles väga mitmekülgselt läbi kunsti- ja haridusprogrammide Türgi erinevate linnade problemaatikaga. Henrikssoni linnaks sai sadamalinn Trabzon, mis on tänu oma strateegilisele asukohale olnud alati erinevate mõjude kohtumispaigaks ning kaasajal on selle rahvusvahelise metropoli elanikkond kasvanud juba pea ühe miljonini.\nLIFT UP üritusel tutvustab Henriksson selle pikaajalise projekti tööprotsessi ja tulemeid – trükist ja valguskirja Trabzonis, aga ka muid sündmusi – ning koos LIFTi meeskonnaga arutatakse teemade üle nagu kohaliku kogukonna kaasamine kunstiprojektidesse, projektipõhiselt reisivad kunstnikud, kellelt institutsioonid tellivad kohaspetsiifilisi töid kohtadesse, millega neil varasem seos puudub, jne.\nHenrikssoni projekt Trabzonis sai alguse tähelepanekust, et linnal on ülejäänud Türgi silmis halb maine seoses järjest tugevneva natsionalismiga. Kunstniku algatusel kevadel ja suvel 2010 toimunud töötoad püüdsid välja selgitada, millised aspektid linna stereotüüpse kujutamise asemel on olulised aga kohalikele noortele ning millisena sooviksid nad oma linna esitleda. Kohtumiste tulemusena valmis trükis, mis avab Trabzoni läbi noorte isiklike kogemuste ja probleemide, mida nemad on linnas märganud, püüdes vältida klišeesid linna kohta.\nProjekti teine mahukas väljund on valguskiri Çömlekci linnaosa (mis läheb lähiaastatel täielikule ümberkujundamisele) piiraval hiiglaslikul tehis-seinal. Trabzonist välja kasvanud kuulsa rock-bändi Üc Hürel armastuslaulust võetud tekst: ‘Aşık olan, doğru söyler. Haksızlığa sitem eyler’ (see, kes armastab, räägib tõtt ning kaebab ebaõigluse üle) on nähtav paljudest kohtadest üle linna ning astub dialoogi ka linna ametliku valguskirja, hollywoodiliku TRABZONiga Boztepe mäel. Valguskiri võiks julgustada kohalikke elanikke avaldama oma arvamust selle piirkonna tuleviku suhtes ning laiemalt rääkima “tõtt” oma linna kohta nii Türgis kui ka väljaspool seda.\nMinna Henriksson, kes praegu elab Helsingis, on Kagu-Euroopa erinevates riikides kunstnikuna töötanud mitmeid kordi alates aastast 2003 ning keskendunud peamiselt kollektiivsetele identiteetidele ning täpsemalt kaasaegse natsionalismi erinevatele avaldumisvormidele.\nPressiteate koostas Maarin Mürk\nkasutatud materjale: http://mycity.eu.com/content/trabzon\nKohtumiseni LIFT UPil!\nLisainfo: maarin@lift11.ee või telefonil 555 208 82 (Maarin Mürk)\nLIFT Upi üritusteseeriat toetavad Euroopa kultuuripealinna Tallinn 2011 programmi kuuluv festival LIFT11 ja projektiruum MÄRZ. “Linnalise mitmekesisuse teavitus- ja vabaharidusprogramm MÄRZ projektiruumis”, mille alla ka kohtumisõhtu Minna Henrikssoniga kuulub, on ellu viidud Euroopa Ühenduse programmi Euroopa Noored toetuse abil. Selle projekti sisu ei pruugi tingimata kajastada Euroopa Ühenduse või Euroopa Noored Eesti büroo seisukohti ega hõlma nendepoolset vastutust.\nSelgusid linnainstallatsioonide festivali LIFT11 ideekonkursi tulemused\nEuroopa kultuuripealinna Tallinn 2011 programmi kuuluva linnainstallatsioonide festivali LIFT11 avalikule ideekonkursile laekus rekordiliselt palju kavandeid – 129 väga erineva mastaabi, väljendusviisi ja sõnumiga tööd. 23. augustist 11. oktoobrini toimunud avaliku ideekonkursi eesmärgiks oli leida ideekavandid, mille alusel valmivad installatsioonid Tallinna avalikku linnaruumi ajavahemikus maist septembrini 2011.\nOotuspäraselt oli konkursile laekunud tööde hulgas nii mahulisi installatsioone ja arhitektuurseid konstruktsioone, olemasolevate hoonete täiendusi, suuri linnalisi alasid läbivaid projekte kui ka väga konkreetse suunatusega väikesemastaabilisi projekte ja aktsioone. Konkurss toimis suurepärase lakmuspaberina, tuues välja Tallinna kesklinna ja selle ümbruse avaliku ruumi kitsaskohad ja linnaehituslikud puudujäägid. Pingestatud, probleemsete või täielikult rakendamata potentsiaaliga aladena joonistusid välja Kalarand, Linnahall ja selle ümbrus, Admiraliteedi basseini äärne tühermaa, Teatri väljak, Tornimäe aga ka EKA tühi krunt ja Vabaduse väljak. Leidus teoseid, mis tähistasid keskkonna unustatud ajaloolisi kihistusi nagu aja jooksul nihkunud merepiir või kanalisatsiooni maetud Härjapea jõgi, suhestusid monumentide kaudu mälupoliitikaga või tõid esile avaliku ruumi reguleerimata kasutusviise nagu isetekkelised suvilapiirkonnad või skate kultuur.\nIdeekonkursi žürii koosseisus Tallinna linna peaarhitekt Endrik Mänd, Eesti Arhitektide Liidu esimees Peeter Pere, kunstnik Marko Mäetamm, kunstiteadlane Andres Kurg ja LIFT11 kuraatorid Margit Aule, Margit Argus, Maarin Mürk ja Ingrid Ruudi pidas vajalikuks varem plaanitud 10 töö asemel valida edasi töötamiseks 17 tööd. Potentsiaali nähti nii suuremates installatsioonides, nagu näiteks Raul Kalvo töö „Uurijad“, kui ka ajutistes aktsioonides, nagu Kadri Klementi „Audiotuur“.\nŽürii eksperdi Pille-Triin Männiku sõnul võib ka millegi eemaldamine olla installatsioonifestivali teos, nagu näiteks Kalaranna suplemiseks puhastamine ja iseorganiseeruv kasutuselevõtt. Kaks erineva mastaabiga ja selgelt eristuvat tööde gruppi annavad selgroo festivali ülesehitusele ja tagavad teoste mitmekesisuse. Edasitöötamise käigus koostöös kuraatoritega täpsustub nii ideede kontseptuaalne fookus, tehniline lahendus, teoste vorm kui ka selgub rajamise võimalikkus läbirääkimistes linnavalitsuse, maaomanike, muinsuskaitsjate ja teiste osapooltega.\nLisainfo: info@lift11.ee või telefonil 56 690 381 (Margit Aule)


Chihuahua kaalulangus Kuidas teada kas ma poletan rasva\nKui nad on küpsed, muutuvad kutsikad teismelised, nagu täiskasvanud, harmoonilisemaks ja elegantsemaks. Kui te ei leia parimat kodujuustu neljajalgsele lemmikloomale, toitu ise: Keetke rasvavaba piima 0,5 l.\nKae Diabeet on tervislik seisund, mis põhjustab teie lemmiklooma Chihuahua piirkonnas mitmeid erinevaid sümptomeid. Diabeet esineb kõige sagedamini eakatel koertel, kuigi noorel chihuahuas ei ole sugugi ennekuulmatu seisundi arendamine.\nTeie Chihuahua võib olla geneetiliselt eelsoodumus suhkruhaiguse tekkeks, kuna haigusseisund on pärilik ja täiskasvanud saavad seda oma järglastele edasi anda.\nChihuahua diabeedi sümptomite tuvastamiseks on oluline, et haigus oleks juba varakult tuvastatud, et saaks toimuda õige ravi. Liigne veetarbimine Liigne veetarbimine on üks esimesi märke, et teie Chihuahuaga võib olla midagi valesti. Peaksite alati proovima jälgida, kui palju vett teie lemmikloom regulaarselt joob, et oleks lihtsam kindlaks teha, kas ta joob tavalisest rohkem vett.\nPeaksite arvestama, et teie koer joob tõenäoliselt kuuma vett perioodil või pärast treeningut chihuahua kaalulangus mänguperioode looduslikult rohkem vett.\nKui liigne veetarbimine on püsiv, peate siiski pöörduma veterinaararsti poole. Liigne urineerimine Diabeediga koerad urineerivad sageli sagedamini kui koerad, kes ei põe seda haigust. Liigne urineerimine diabeediga koertel ei ole alati sagedase veetarbimise tagajärg, seega ei tohiks te probleemi välistada, kui märkate, et teie koer urineerib rohkem pärast liiga palju vett.\nChihuahua kutsikate kasv\nSuhkurtõvega koerad võivad urineerida sagedamini ilma liigset vett chihuahua kaalulangus. Kui märkate, et teie koer urineerib tavapärasest sagedamini või kui tal juhtub sagedamini juhtuma "õnnetusi", võib see olla märk terviseprobleemidest, mida teie loomaarst peab uurima.\nSuurenenud nälg koos kaalulangusega Diabeet põhjustab kehas looduslikult esineva insuliini puudust. Ilma insuliinita puuduvad koera ajus olulised suhkrud, mida ta vajab korralikult töötamiseks.\nSee suhkruvaegus stimuleerib aju uskuma, et see on näljane, põhjustades koerale soovi pidevalt süüa. Ehkki koer sööb rohkem, ei seedi organism toidust toitaineid korralikult, mille tulemusel langeb kaal pidevalt.\nMis on Chihuahua mini omadused\nKae Koertel, kes põevad koerte suhkruhaigust, areneb sageli katarakt, mida põhjustab silma läätses ülemäärane veetase. Koerte katarakti esinemine põhjustab silma läätses väikest läbipaistmatut valget piirkonda, mis ravimata jätmise korral võib mõjutada kogu silma struktuuri.\nChihuahuas, kellel tekivad suhkruhaiguse tagajärjel koerte kataraktid, tuleb mõlemat seisundit ravida eraldi, kuna diabeedi ravi ei peata katarakti levikut.


Mis juhtub õpilastele joomise ajal? 💉 Tervis, Ilu, Toitumise ... 2019\nPõhiline » Tervis » Mis juhtub õpilastele joomise ajal?\nAeglane õpetajate reaktsioon\nAlkoholi tarbimine on levinud kogu maailmas. Kui te võtate alkohoolseid jooke, juhtub teiega füüsiliselt, emotsionaalselt ja psühholoogiliselt mitmeid erinevaid asju. Teie silmade olek ja välimus suudavad teid piisavalt kiiresti ära kasutada. Teie õpilased paistavad suuremaks ja aeglasemaks ning teie võime keskenduda ja silmade punetus ilmneb ka.\nIirise väikesed lihaskiud vastutavad laiendamise ja kokkutõmbumise eest ning põhjustab õpilase suuremaid või väiksemaid tulemusi. Alkohoolsete jookide joomine põhjustab teie õpilaste laienemise või laienemise.\nKui normaalsele funktsionaalsele silmale tuuakse valgust, nõustub õpilane, et lubada vähem valgust. Kui pime on, normaalsed silmad laienevad, et lasta rohkem valgust sisse. Need kohandused on normaalsetes tingimustes kiireid. Alkoholi joomine aeglustab teie õpilase reaktsiooniaega.\nAlkohol nõrgendab teie õpilase reaktsiooniaega, silma lihaste koordinatsiooni ja aju toimimist. See võib põhjustada kahekordset või hägust nägemist. Näiteks kui te jooksete pärast sõidate, ei pruugi teie silmad sujuvalt tähelepanu pöörata, kui tulevasest liiklusest tulevad esilaternad.\nTeie silmad muutuvad kuivaks ja punaseks pärast alkoholi joomise alustamist. See on tingitud veresoonte laienemisest ja laienemisest silma ja silma ümbruses. Punetus on tingitud veresoonte laienenud suurusest.\nEelmine PostKõhulahtisuse neerukivi nähud ja sümptomid