2017. aasta III kvartali ja 9 kuu konsolideeritud poolaastaaruanne (auditeerimata)\nAvaldatud: 2017-11-09 15:30:00 CET\nBörsiteade sisaldab: Nordecon AS 2017. aasta III kvartali ja 9 kuu konsolideeritud finantsaruandeid (auditeerimata), ülevaadet aruandeperioodi majandustulemust oluliselt mõjutanud sündmustest, väljavaateid tegevusturgudele ning peamiste riskide kirjeldust.\nEUR '000 30.09.2017 31.12.2016\nRaha ja raha ekvivalendid 8 062 9 786\nNõuded ostjate vastu ja muud nõuded 47 283 21 055\nEttemaksed 2 717 1 644\nVarud 26 471 22 992\nKäibevara kokku 84 533 55 477\nKapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud 1 920 1 640\nNõuded ostjate vastu ja muud nõuded 9 327 10 816\nMateriaalne põhivara 11 792 11 111\nImmateriaalne põhivara 14 643 14 623\nPõhivara kokku 42 637 43 145\nVARA KOKKU 127 170 98 622\nLaenukohustused 21 525 6 297\nVõlad hankijatele 46 023 29 811\nMuud võlad 7 208 5 389\nEttemaksed 5 905 4 128\nEraldised 379 753\nLühiajalised kohustused kokku 81 040 46 378\nPikaajalised laenukohustused 7 501 13 102\nMuud võlad 118 117\nEraldised 1 111 881\nPikaajalised kohustused kokku 8 828 14 198\nKOHUSTUSED KOKKU 89 868 60 576\nRealiseerumata kursivahed 1 808 1 549\nJaotamata kasum 14 685 13 091\nEmaettevõtte aktsionäridele kuuluv omakapital 36 550 35 928\nMittekontrolliv osalus 752 2 118\nOMAKAPITAL KOKKU 37 302 38 046\nKOHUSTUSED JA OMAKAPITAL KOKKU 127 170 98 622\nEUR´000 9k 2017 III kv 2017 9 k 2016 III kv 2016 2016\nMüügitulu 174 909 71 408 133 570 59 741 183 329\nMüüdud toodangu kulu -168 141 -67 779 -124 979 -55 303 -172 350\nBrutokasum 6 768 3 629 8 591 4 438 10 979\nTurustuskulud -448 -114 -279 -61 -413\nÜldhalduskulud -5 375 -2 297 -4 629 -1 847 -6 106\nMuud äritulud 98 44 148 51 362\nMuud ärikulud -130 -23 -539 -79 -614\nÄrikasum 913 1 239 3 292 2 502 4 208\nFinantstulud 2 802 2 598 336 101 463\nFinantskulud -726 -298 -785 -319 -1 088\nFinantstulud ja –kulud kokku 2 076 2 300 -449 -218 -625\nKapitaliosaluse meetodil arvestatud kasum 518 325 717 233 609\nMaksustamiseelne kasum 3 507 3 864 3 560 2 517 4 192\nTulumaks -791 -251 -245 0 -259\nPuhaskasum 2 716 3 613 3 315 2 517 3 933\nRealiseerumata kursivahed 259 132 239 127 191\nKokku muu koondkasum 259 132 239 127 191\nKokku koondkasum 2 975 3 745 3 554 2 644 4 124\n- emaettevõtte aktsionäridele kuuluv osa 2 978 3 868 2 437 2 011 3 044\n- mittekontrollivale osalusele kuuluv osa -262 -255 878 506 889\nKokku puhaskasum 2 716 3 613 3 315 2 517 3 933\n- emaettevõtte aktsionäridele kuuluv osa 3 237 4 000 2 676 2 138 3 235\nTavapuhaskasum aktsia kohta eurodes 0,10 0,12 0,08 0,07 0,10\nLahustatud puhaskasum aktsia kohta eurodes 0,10 0,12 0,08 0,07 0,10\nEUR´000 9k 2017 9k 2016\nLaekumised ostjatelt1 183 759 137 502\nMaksed tarnijatele2 -170 133 -119 130\nMakstud käibemaks -4 479 -4 643\nMaksed töötajatele ja töötajate eest -17 063 -14 832\nMakstud tulumaks -325 -245\nNetorahavoog äritegevusest -8 241 -1 348\nMateriaalse põhivara soetamine -292 -145\nPõhivara müük 48 97\nAntud laenud -38 -40\nAntud laenude laekumised 1 487 40\nSaadud intressid 377 0\nNetorahavoog investeerimistegevusest 4 627 86\nSaadud laenud 7 457 7 166\nSaadud laenude tagasimaksed -720 -1 520\nKapitalirendi maksed -1 758 -1 831\nMakstud intressid -589 -523\nMakstud dividendid -2 488 -1 068\nNetorahavoog finantseerimistegevusest 1 902 2 224\nRahavoog kokku -1 712 962\nValuutakursimuutused -12 -6\nRaha jäägi muutus -1 712 962\nRaha ja raha ekvivalendid perioodi lõpul 8 062 7 288\nNordeconi kontserni brutokasum 2017. aasta 9 kuuga oli 6 768 tuhat eurot (9 kuud 2016: 8 591 tuhat eurot) ning brutokasumlikkus 3,9% (9 kuud 2016: 6,4%). Kasumlikkuse vähenemist mõjutab eelkõige hoonete segment, kus brutokasumlikkus on eelmise aasta võrreldava perioodiga tuntavalt vähenenud, moodustades 4,3 % (9 kuud 2016: 8,1%). Tingituna peamiselt sisendhindade kasvust nii materjalide kui ka tööjõu osas on Kontserni brutokasumlikkus võrreldes eelmise aastaga vähenenud. Samuti mõjutab tulemust üha enam kvaliteetse oskustööjõu ebapiisav saadavus ning seonduvalt ka allhankijate nappus hoonete ehituse segmendis, kus eelkõige elamuehituse vallas rajatakse samaaegselt Eesti turu kohta suurt hulka objekte. Viimane asjaolu võimaldab allhankijatel julgemalt hindu tõsta, pingestades sellega peatöövõtjate marginaale. Turumuutustest tingitud tugevale survele kasumlikkuse osas on Kontserni juhtkond juhtinud tähelepanu juba alates 2016. aasta teisest poolest. Kasumlikkuse vähenemine on osaliselt tingitud ka Kontserni Rootsi tütarettevõtte kahjumist seonduvalt esimese sõlmitud lepingu alusel rajatud hoone lõpufaasis ilmnenud sisetööde kuludega, mida ei suudetud piisavalt ette näha uuele turule sisenedes. Rajatiste segmendi kasumlikkus on võrreldes eelmise aasta sama perioodiga mõnevõrra paranenud, moodustades 3,9% (9 kuud 2016: 3,7%).\nKontserni üldhalduskulud moodustasid 2017. aasta 9 kuuga 5 375 tuhat eurot (9 kuud 2016: 4 629 tuhat eurot). Üldhalduskulude märgatav suurenemine eelmise aasta sama perioodiga võrreldes on eelkõige tingitud Nordecon AS-i kahe juhatuse liikme teenistuslepingute lõppemise tasudest, aga ka nõukogu otsusest juhatuse liikmete arvu suurendada. Vaatamata eelmainitule ning tehtud muutustele Kontserni struktuuris ja jätkuvale panustamisele välisturgudel, millega paratamatult kaasneb ka planeeritud üldhalduskulude kasv käivitusperioodil, on kulude kasvu piiravad meetmed Kontsernis jätkuvalt hästi töötanud ning üldhalduskulusid on hoitud alla eesmärgistatud piiri, s.o 4% müügitulust. 12 kuu libisev üldhalduskulude osakaal müügitulust oli 3,0% (9 kuud 2016: 3,8%).\nKontserni ärikasumiks kujunes 2017. aasta 9 kuuga 913 tuhat eurot (9 kuud 2016: 3 292 tuhat eurot). Kulumiga korrigeeritud rahavooline ärikasum (EBITDA) moodustas 2 419 tuhat eurot (9 kuud 2016: 4 723 tuhat eurot).\nFinantstulud moodustasid 2017. aasta 9 kuuga 2 802 tuhat eurot (9 kuud 2016: 336 tuhat eurot). Oluline mõju finantstuludele oli ühisettevõtte Unigate OÜ ja tütarettevõtete Paekalda 2 OÜ, Paekalda 3 OÜ, Paekalda 7 OÜ ja Paekalda 9 OÜ müük, millest teenitud kasum moodustab kokku 2 527 tuhat eurot.\nAruandeperioodil kajastas Kontsern euro ja Ukraina grivna vahetuskursi ebasoodsast liikumisest kursikahjumeid samas suurusjärgus eelmise aasta võrreldava perioodiga. Ligikaudu 9% suurune Ukraina grivna odavnemine tähendas grivnat arvestusvaluutana kasutavatele Kontserni ettevõtetele eurodes võetud kohustuste ümberhindamist. Finantskulude koosseisus kajastatud kursikahjumiteks kujunes 247 tuhat eurot (9 kuud 2016: 251 tuhat eurot). Arvestustehniliselt tähendas sama kursimuutus teisalt omakapitali koosseisus kajastatud realiseerumata kursivahede reservi positiivset muutumist 259 tuhande euro võrra (9 kuud 2016: 239 tuhat eurot) ja kursikahjumi netomõju Kontserni netovarale oli positiivne, moodustades 12 tuhat eurot (9 kuud 2016: kahjum 12 tuhat eurot).\nKontserni puhaskasumiks kujunes tulenevalt eelnevast 2 716 tuhat eurot (9 kuud 2016: 3 315 tuhat eurot), millest Kontserni emaettevõtte Nordecon AS aktsionäridele kuuluv puhaskasumi osa moodustas 2 978 tuhat eurot (9 kuud 2016: 2 437 tuhat eurot).\n2017. aasta 9 kuu äritegevuse netorahavoog moodustas -8 241 tuhat eurot (9 kuud 2016: -1 348 tuhat eurot). Olukorras, kus laekumised ostjatelt ületasid maksed tarnijatele, viis rahavoo negatiivseks tasutud käibemaks ja tööjõumaksed. Jätkuvalt mõjutab rahavoogusid ettemaksete puudumine nii riigi- kui ka eratellijate lepingutes, kus samaaegselt tuleb tasuda ettemakseid allhankijatele, materjalide soetamisel, jne. Rahavoogu vähendavad ka ehitusperioodil väljastatud arvetest lepinguliselt kinnipeetavad summad, mis vabastatakse alles ehitusperioodi lõpus. Kinnipeetud summad on vahemikus 5-10% lepingu mahust.\nInvesteerimistegevuse rahavoog 2017. aasta 9 kuuga oli 4 627 tuhat eurot (9 kuud 2016: 86 tuhat eurot). Investeerimistegevuse rahavoogu mõjutasid eelkõige ühisettevõtte Unigate OÜ müük 2 744 tuhat eurot ning müügitehingu osana laekunud antud laen ja laenuintressid vastavalt 1 461 tuhat eurot ja 329 tuhat eurot. Põhivara investeeringud moodustasid 297 tuhat eurot (9 kuud 2016: 170 tuhat eurot) ning saadud dividendid 153 tuhat eurot (9 kuud 2016: 153 tuhat eurot). 153 tuhat eurot laekus aruandeperioodil omaaktsiate müügist.\nFinantseerimistegevuse rahavoog 2017. aasta 9 kuuga oli 1 902 tuhat eurot (9 kuud 2016: 2 224 tuhat eurot). Finantseerimistegevuse rahavoogu mõjutavad enim laenu- ning kapitalirendimaksed. Saadud laenud moodustasid kokku 7 457 tuhat eurot, mis koosneb võetud arenduslaenudest ja arvelduskrediidi kasutamisest (9 kuud 2016: 7 166 tuhat eurot). Saadud laenude tagasimakseid oli kokku 720 tuhat eurot. Tegemist on pikaajaliste investeerimis- ja arenduslaenude graafikujärgsete tagasimaksetega (9 kuud 2016: 1 520 tuhat eurot). Mõnevõrra on vähenenud kapitalirendimaksed, mis moodustasid 1 758 tuhat eurot (9 kuud 2016: 1 831 tuhat eurot). Dividende maksti 2017. aasta 9 kuuga 2 488 tuhat eurot (9 kuud 2016: 1 068 tuhat eurot).\nSeisuga 30.09.2017 moodustasid Kontserni raha ja raha ekvivalendid 8 062 tuhat eurot (30.09.2016: 7 288 tuhat eurot). Kontserni juhtkond on kommenteerinud likviidsusriske tegevusaruande peatükis „Peamiste riskide kirjeldus“.\nSuhtarv / näitaja 9k 2017 9k 2016 9k 2015 2016\nMüügitulu, tuhat eurot 174 909 133 570 113 553 183 329\nMüügitulu muutus 30,9% 17,6% -6,1% 26%\nPuhaskasum, tuhat eurot 2 716 3 315 2 317 3 933\nPuhaskasum emaettevõtte aktsionäridele, tuhat eurot 2 978 2 437 2 482 3 044\nKaalutud keskmine aktsiate arv, tk 30 913 031 30 756 728 30 756 728 30 756 728\nPuhaskasum aktsia kohta (EPS), eurot 0,10 0,08 0,08 0,10\nÜldhalduskulude määr müügitulust 3,1% 3,5% 3,0% 3,3%\nLibisev üldhalduskulude määr müügitulust 3,0% 3,8% 3,3% 3,3%\nEBITDA, tuhat eurot 2 419 4 723 4 187 6 017\nEBITDA määr müügitulust 1,4% 3,5% 3,7% 3,3%\nBrutokasumi määr müügitulust 3,9% 6,4% 5,5% 6,0%\nÄrikasumi määr müügitulust 0,5% 2,5% 2,5% 2,3%\nÄrikasumi määr ilma varamüügi kasumita 0,5% 2,4% 2,3% 2,2%\nPuhaskasumi määr müügitulust 1,6% 2,5% 2,0% 2,1%\nInvesteeritud kapitali tootlus 6,5% 6,8% 5,0% 8,5%\nOmakapitali tootlus 7,2% 9,0% 6,2% 10,6%\nOmakapitali osakaal 29,3% 33,2% 35,9% 28,6%\nVara tootlus 2,4% 3,3% 2,3% 4,2%\nFinantsvõimendus 31,6% 28,3% 33,4% 16,7%\nLühiajaliste kohustuste kattekordaja 1,04 1,05 1,07 1,20\n30.09.2017 30.09.2016 30.09.2015 31.12.2016\nEhituslepingute teostamata tööd, tuhat eurot 142 553 133 846 76 261 131 335\nKontserni poolt väljaspool Eestit teenitud müügitulu moodustas 2017. aasta 9 kuuga ligikaudu 5% kogu müügitulust. Samal perioodil aasta tagasi oli välisturgude osakaal müügitulust 7%. Välisturgudest suurima osakaaluga on Rootsi, kus aruandeperioodil lõpetati kahe korterelamu ehitus ning jätkusid kolmanda, 8-korruselise korterelamu projekteerimis- ja ehitustööd. Ukraina osakaal Kontserni müügitulus on vähenenud, samuti on võrreldes eelmise aasta sama perioodiga vähenenud mõnevõrra sealsed tegevusmahud. Töös on kaks hoonete ehituse valdkonna lepingut. Müügitulu osakaal Soomes koosneb betoonitööde töövõtust hoonete segmendis.\n9k 2017 9k 2016 9k 2015 2016\nEesti 95% 93% 96% 93%\nRootsi 3% 4% 0% 4%\n2017. aasta 9 kuu majandustegevus tegevusvaldkondade lõikes\nKontserni 2017. aasta 9 kuu müügitulu oli 174 909 tuhat eurot. Võrreldes eelmise perioodiga, mil vastav näitaja oli 133 570 tuhat eurot, suurenes müügitulu ligikaudu 31%. Kuigi suurenenud on nii hoonete kui ka rajatiste müügitulu, tugineb kasv eelkõige hoonete valdkonna kasvule, milleni on viinud peamiselt eratellijatega sõlmitud lepingute mahtude tõus. Üldist ehitusturgu (ja ka Kontserni valitud strateegiat) mõjutava rajatiste valdkonna ehituse mahtude vähesus avaldab mõju ka Kontserni müügitulu jaotusele.\n2017. aasta 9 kuu müügitulu oli hoonete ja rajatiste segmendis vastavalt 130 618 ja 42 303 tuhat eurot. Aasta tagasi olid vastavad näitajad 96 647 ja 34 923 tuhat eurot (vt Lisa 8). Müügitulu struktuuri peegeldavad ka Kontserni ehituslepingute teostamata tööde mahud, kus 2017. aasta 9 kuu seisuga oli hoonete segmendiga seotud lepingute osakaal 70% (9 kuud 2016: 78%).\nTegevussegmendid* 9k 2017 9k 2016 9k 2015 2016\nHooned 75% 72% 61% 73%\nRajatised 25% 28% 39% 27%\nHoonete segmendi müügitulu on jaotunud suhteliselt võrdselt kõikide alamsegmentide vahel. Mõnevõrra suurema osakaaluga on korterelamute alamsegment, kus Kontsern teenis müügitulu valdavalt peatöövõtjana. Oluline osa Kontserni poolt Eestis ehitatavatest korterelamutest on Tallinnas. Neist suuremahulisemad olid aruandeperioodil Pirita tee 20a Meerhof 2.0 hoonetekompleks, Sõjakooli 12 II etapi ning Virbi 10 korterelamud. Järjest suurema panuse annavad alamsegmendi müügitulusse välisturud. Ukrainas, Kiievi oblastis, jätkus Brovary linnas asuva elamurajooni ehitus. Rootsis, Stockholmis, lõpetati kahe korterelamu ehitus ning jätkusid kolmanda, 8-korruselise korterelamu projekteerimis- ja ehitustööd.\nKontsern jätkab omaarenduste ehitust (kajastub korterelamute segmendis) nii Tartus kui ka Tallinnas. Tartus, Tammelinnas, lõpetati V etapi, 24 korteriga neljakorruselise korterelamu, ehitus, jätkati VI etapi ehitustöödega ning alustati VII etapi ehituse ettevalmistust (www.tammelinn.ee). Aruandeperioodil lõpetati Tallinnas Magasini 29 arendusprojekti (www.magasini.ee) viienda, viimase, ridaelamu ehitustööd ning Hane tänaval kahe, kokku 30 korteriga, korterelamu ehitus. Aruandeperioodi omaarenduste müügitulu moodustas kokku 4 431 tuhat eurot (9 kuud 2016: 3 012 tuhat eurot). Arendades jätkuvalt oma kinnisvara jälgib Kontsern tähelepanelikult võimalikke riske elamuarenduse turul seoses hüppeliselt suurenenud müügipakkumiste, aga ka sisendhindade tõusuga.\nÄrihoonete alamsegmendi mahud on 2017. aasta 9 kuuga võrreldes eelmise aasta sama perioodiga oluliselt kasvanud. Lõpetati Lutheri mööblivabriku masinasaali renoveerimine kaasaegseks büroohooneks ning Viimsi Äritare büroo- ja ärihoone ehitus. Jätkusid Lõõtsa 12 büroohoone ja Öpiku B hoone ning Lõõtsa 11 parkimismaja ehitustööd Ülemiste City’s ning Pärnus Martensi maja ehitus. Tuginedes Kontserni teostamata tööde lepingute mahule, on oodata 2017. aastal alamsegmendi mahtude suurenemist võrreldes 2016. aastaga.\nTööstus- ja laohoonete alamsegmendis on mahud võrreldes eelmise aastaga suurenenud. Aruandeperioodi suuremateks objektideks olid Harmeti tootmis- ja laopindade ehitus Tallinna lähedal Kumnas, Kehra koostootmisjaama, Kogula laudakompleksi ning Pärnus Metsä Wood-i vineeritehase ehitus.\nÜhiskondlike hoonete alamsegmendi osakaal on võrreldes eelmise aasta sama perioodiga vähenenud. Segmendile on enim mõju avaldanud suurenenud investeeringud riigikaitsesse. Aruandeperioodil anti tellijatele üle Ugala teatrihoone Viljandis, Lintsi laokompleks ning Tapal kaitseväelinnaku depoo, soomusmanöövervõime taristu ja söökla ning kasarmu. Alustati Sisekaitseakadeemia õppehoone ehitustöödega.\nMüügitulu jaotus hoonete segmendis 9k 2017 9k 2016 9k 2015 2016\nKorterelamud 31% 32% 20% 34%\nÄrihooned 24% 15% 56% 16%\nTööstus- ja laohooned 23% 22% 11% 20%\nÜhiskondlikud hooned 22% 31% 13% 30%\nRajatiste segmendis on juba pikalt domineerinud teedeehituse ja -hoolduse alamsegment, mille mahud aruandeperioodil kasvasid võrreldes eelmise aasta sama perioodiga ligikaudu 17%, kuigi osakaal rajatiste segmendis on mõnevõrra vähenenud. Erinevalt eelnevast kahest aastast, kui olulise osa segmendi mahust moodustasid väikese või keskmise suurusega rekonstrueerimise ja taastusremondi töövõtud, on Kontsern sõlminud nelja suurobjekti ehituslepingud: 2016. aasta lõpul Tallinn-Pärnu-Ikla maantee Ääsmäe-Kohatu lõigule 2+1 möödasõitude ehitus, 2017. aastal Haabersti ristmiku rekonstrueerimine Tallinnas, 2+1 möödasõidualade ehitamine Tallinn–Tartu–Võru–Luhamaa maanteel Valmaotsa–Kärevere lõigul ning Tallinna ringteel kilomeetritel 0,6-2,8 teelõigu rekonstrueerimine. Kontsern jätkas teehooldelepingute teostamist Järva ja Hiiu maakonnas ning Harju maakonnas Keila ja Kose hooldepiirkonnas. Olulise osas aruandeperioodi mahust moodustasid ka Riigimetsa Majandamise Keskusele metsateede korrastamise tööd.\nNii keskkonnaehituse kui ka välisvõrkude (muud rajatised koosseisus) alamsegmendi sõlmitud lepingud on väiksemahulised ning alamsegmendi mahtude oluline kasv on vähetõenäoline. Insenerehituse alamsegmendis ei ole aruande koostamise hetkel näha tellijate poolt tehtavaid vesiehitusega seotud suuremaid investeeringuid. Samuti on keerulisemate ja mahukamate insenerehituslike tööde lisandumine pigem ebaregulaarne.\nMüügitulu jaotus rajatiste segmendis 9k 2017 9k 2016 9k 2015 2016\nTeedeehitus ja –hooldus 84% 86% 82% 86%\nMuud rajatised 12% 9% 13% 9%\nKeskkonnaehitus 4% 5% 4% 5%\nKontserni ettevõtete poolt sõlmitud ehituslepingute teostamata tööde maht seisuga 30.09.2017 oli 142 553 tuhat eurot, mis on 7% rohkem võrreldes aastataguse perioodiga. III kvartalis sõlmis Kontsern uusi lepinguid kokku 66 371 tuhande euro väärtuses.\nEhituslepingute teostamata tööde mahud, tuhat eurot 142 553 133 846 76 261 131 335\nTööde portfellis moodustavad hoonete segmendiga seotud projektid 70% ja rajatiste omad 30% (30.09.2016: vastavalt 78% ja 22%).\nHoonete segmendi teostamata tööde portfell vähenes võrreldes eelmise aasta sama perioodiga ligikaudu 5%. Võrreldavalt on vähenenud ühiskondlike hoonete ja korterelamute alamsegmendi teostamata tööde portfellid, kuid vaatamata sellele on ärihoonete järel jätkuvalt suurim teostamata tööde portfell Kontsernis korterelamute alamsegmendis. Korterelamute portfelli mõjutavad 2016. aastal sõlmitud suuremahulised lepingud, sealhulgas Tallinnas Pirita tee 20a Meerhofi 2.0 hoonetekompleksi ja Sõjakooli 12 ning Ukrainas Kiievi oblastis Brovary linnas viie korterelamu ehitamiseks. 2017. aastal lisandusid eelpool nimetatud objektidele lepingud Rootsis (Väsby Terrass) 8-korruseline kortermaja ehitamiseks ning Tallinnas, Kakumäele kolme kortermaja projekteerimiseks ja ehitamiseks. Ühiskondlike hoonete teostamata tööde portfellist moodustavad olulise osa käesoleva aasta III kvartalis sõlmitud lepingud Tallinnas Sisekaitseakadeemia õppehoone ning Abja Tervisekeskuse ehitamiseks. Mahtude oluline suurenemine on toimunud ärihoonete ning tööstus- ja laohoonete alamsegmentides, millest esimese kasvu mõjutavad eelkõige Tallinna Ülemist Citysse Sepise 8 parkimishoone ehitamine ning Tallinna WoHo kvartalisse Mustamäe tee 3 aadressil 14-korruselise äri- ja eluhoone projekteerimine ja ehitamine. Alamsegmendi portfelli kasvu mõjutab ka III kvartalis sõlmitud leping 7-korruselise büroohoone ehitamiseks Kiievi Unit City tehnopargis. 2017. aasta I kvartalis sõlmiti leping Pärnusse Metsä Wood vineeritehase ehitamiseks, mis toetab tööstus- ja laohoonete alamsegmendi teostamata tööde portfelli kasvu. Kasvanud on ka põllumajandussektori tellimuste maht.\nRajatiste segmendi teostamata tööde portfell on võrreldes eelmise aasta sama perioodiga suurenenud ligikaudu 45%. Suurenemine tugineb teedeehituse ja -hoolduse alamsegmendi kasvule, mis moodustab ligikaudu 91% rajatiste segmendi teostamata tööde portfellist. Teedeehituse teostamata tööde mahtu mõjutab eelkõige 2017. aastal sõlmitud lepingud Tallinnas Haabersti ristmiku ning Tallinna ringteel kilomeetritel 0,6-2,8 asuva teelõigu rekonstrueerimiseks ja 2+1 möödasõidualade ehituseks Tallinn–Tartu–Võru–Luhamaa maanteel Valmaotsa–Kärevere lõigul. Jätkub nelja teehooldepiirkonna, Keila, Järva, Hiiu ja Kose, hooldetööde lepingute täitmine. Keskkonnaehituse alamsegmendi teostamata tööde portfell täienes Ukrainas sõlmitud lepinguga Kiievis asuva reoveepuhasti ehitamiseks. Kuigi Kontserni juhtkonna hinnangul ei kasva avaliku sektori investeeringute maht 2017. aastal võrreldes eelmise aastaga oluliselt, võib teostamata tööde portfelli mahule tuginedes loota 2017. aastal rajatiste segmendi müügitulu mõningast suurenemist absoluutnumbrites võrreldes 2016. aastaga (vt lisaks tegevusaruande peatükk „Peamiste riskide kirjeldus“, „Äririskid“).\nAruandeperioodi lõpust (30.09.2017) kuni käesoleva vahearuande avalikustamiseni on Kontserni ettevõtted sõlminud täiendavalt ehituslepingud ligikaudu 35 060 tuhande euro väärtuses.\n2017. aasta 9 kuu seisuga töötas Kontserni emaettevõttes ja tütarettevõtetes kokku keskmiselt 739 inimest, kellest insenertehniline personal (ITP) moodustas 425 inimest. Võrreldes aastataguse perioodiga on töötajate arv suurenenud kokku ca 9% ja seda eelkõige ITP osas, mis on tingitud Kontserni tegevusmahtude kasvust.\nITP 425 374 357 381\nKeskmine kokku 739 679 699 684\nKontserni 2017. aasta 9 kuu tööjõukulud koos kõikide maksudega moodustasid 16 343 tuhat eurot, eelmise majandusaasta samal perioodil olid tööjõukulud kokku 14 898 tuhat eurot. Tööjõukulude ligikaudu 10%list kasv on tingitud peamiselt töötajate arvu suurenemisest.\nNordecon AS-i nõukogu liikmete teenistustasud moodustasid 2017. aasta 9 kuuga 120 tuhat eurot, millele lisandus\nsotsiaalmaks 40 tuhat eurot (9 kuud 2016: vastavalt 145 tuhat eurot ja 48 tuhat eurot).\nNordecon AS-i juhatuse liikmete teenistustasud moodustasid 2017. aasta 9 kuuga 923 tuhat eurot, millele lisandus\nsotsiaalmaks 272 tuhat eurot (9 kuud 2016: vastavalt 480 tuhat eurot ja 158 tuhat eurot). Tasud sisaldavad III kvartalis kahe juhatuse liikme teenistuslepingu lõpetamise tasusid summas 550 tuhat eurot, millele lisandus sotsiaalmaks 182 tuhat eurot (9 kuud 2016: 0 ). Lisaks on tasude suurenemist mõjutanud juhatuse liikmete arvu suurenemine.\nTöötajate nominaaltootlikkus (libisev), tuhat eurot 308,1 245,1 217,5 268,0\nMuutus võrreldava perioodi suhtes % 25,7% 12,7% -0,6% 27%\nTööjõukulude nominaaltootlikkus (libisev), eurot 10,3 8,2 8,2 9,0\nMuutus võrreldava perioodi suhtes 24,8% 0,6% 9,8% 12,8%\nKonkurents on kõikides segmentides jätkuvalt väga tugev. 2017. aastal ei ole ette näha hüppelist avalike investeeringute kasvu võrreldes 2016. aastaga. Konkurentsist tulenev hinnasurve ehituse pakkumishindadele on selgelt tuntav, samas toimub see olukorras, kus ehitussisendite hinnad on viimastes kvartalites olnud mõõdukad, kuid pidevas tõusutrendis. Lisaks peatöövõtjatest konkurentidele osalevad pakkumistel üha enam ka senised alltöövõtjad, seda tingituna eelkõige riiklike ja omavalitsuse tellijate jätkuvast poliitikast hoida riigihangetel kvalifitseerumise nõudeid madalal, tuues nii kohati kvaliteedi ja tähtaegadest kinnipidamise ohvriks odavaimale hinnale. Kontsern teadvustab riske, mis kaasnevad tihedas konkurentsis ja tõusule pöördunud sisendhindade keskkonnas sõlmitud lepingute teostamisega. Olukorras, kus pole võimalik sisendhindu tuntavalt langetada ning valitseb tihe konkurents, on pikaajaliste ehituslepingute sõlmimine ebamõistlikult madala hinnaga riskantne, kuna negatiivsete muutuste korral majanduses võivad need kujuneda kiiresti kahjumlikeks. Kontsern seab sellistes tingimustes ehitusteenuse hinnakujundusel tähtsale kohale lepingu täitmisega kaasnevate riskide mõistliku tasakaalu ja range kulude kontrolli.\nEhitusteenuse nõudluse suurimaks mõjutajaks on jätkuvalt avaliku sektori investeeringute maht, mis on omakorda sõltuvuses EL struktuurifondidest saadavast kaasrahastamisest. 2014. aastal alanud EL eelarveperioodil (2014-2020) eraldatakse Eestile toetusi 5,9 miljardit eurot, mis ületab eelmise eelarveperioodi toetuste mahtu, kuid samas on ehitusse suunatav toetuse osakaal võrreldes eelmise eelarvestusperioodiga tunduvalt väiksem. EL eelarveperioodi 2014-2020 mõju ehitussektorile hakkas vähesel määral avalduma 2016. aasta II poolaastal ning usutavasti jõuavad investeeringud ehitusse järgnevatel aastatel kiiremini.\nArvestades mainitud asjaolusid näeb Kontsern 2017 ja 2018 aastal tervikuna teatavaid äritegevuse kasvuvõimalusi võrreldes 2016. aastaga - mahtude tõusu Eestis on toetamas ka positiivsed arengud valitud välisturgudel. Kontserni tegevuskava näeb ette oma ressursside paindlikku suunamist soodsamate lepingute leidmiseks ja tulemuslikuks teostamiseks. Kuna Kontsern tegutseb ärimudeli kohaselt kõigis ehitusturu segmentides, siis on ta sellega seoses suhteliselt paremas positsioonis võrreldes ettevõtetega, kes tegutsevad ainult ühes kitsas (tänases turuolukorras eelkõige mõnes rajatiste) segmendis.\nIgapäevaste ehitustegevuse riskide haldamiseks sõlmivad Kontserni ettevõtted ehituse koguriskikindlustuse lepingud. Sõltuvalt konkreetse projekti iseloomust kasutatakse nii üldiseid raamlepinguid kui ka konkreetse projekti eripära ning tellija soove arvestavaid projektipõhiseid kindlustuspoliise. Alltöövõtjatega sõlmitud töövõtulepingutest tulenevate alltöövõtjate kohustuste täitmise tagamiseks esitatakse Kontserni ettevõtte kasuks reeglina pangagarantii või rakendatakse kinnipidamisi makstavatelt summadelt. Garantiiperioodil ilmneda võivate ehitajast tingitud puuduste kõrvaldamiseks on moodustatud garantiikulude eraldis, mis tugineb varasematel perioodidel saadud kogemustele. 30.09.2017 seisuga moodustas garantiieraldis (lühi- ja pikaajaline osa) kokku 1 085 tuhat eurot. Võrreldava perioodi vastav näitaja oli 1 117 tuhat eurot.\nAruandeperioodil kajastas Kontsern krediidikahjumeid kokku 37 tuhat eurot. Eelmise aasta võrreldaval perioodil moodustasid krediidikahjumid kokku 506 tuhat eurot, millest 97 tuhat eurot oli ostjatelt laekumata nõuete ja 409 muude nõuete allahindlust. Krediidiriski kogu nõueteportfelli suhtes hoiab madalal potentsiaalsete klientide maksevõime hindamine, oluline avaliku sektori klientide osakaal ning lepinguliste klientide maksekäitumise pidev monitooring. Krediidiriski realiseerumise peamiseks tunnuseks on nõude laekumistähtaja ületamine rohkem kui 180 päeva ning tellija poolt laekumist kinnitava tegevuse puudumine.\nKontsern tegutseb jätkuvalt tavapärasest kõrgema likviidsusriski tasemel. Kontserni käibevara ületas lühiajalisi kohustusi 1,04 kordselt (30.09.2016: 1,05 korda). Likviidsusnäitajat mõjutavad eelkõige Ukraina sidusettevõtetele antud laenude kajastamine pikaajalistena ning intressikandvate kohustuste (eelkõige arvelduskrediitide) refinantseerimine pankade poolt reeglina mitte pikemaks perioodiks kui 12 kuud.\nSeoses jätkuvalt pingelise poliitilise ja majandusliku olukorraga Ukrainas ei ole Kontserni hinnangul võimalik lühiajalises perspektiivis realiseerida riigis asuvaid kinnisvarainvesteeringuid. Sellest lähtuvalt on laenunõuded Ukrainas asuvate sidusettevõtete vastu kajastatud aruandeperioodi lõpu seisuga pikaajalistena summas 8 867 tuhat eurot.\nRahavoogude paremaks juhtimiseks kasutab Kontsern arvelduskrediiti ning faktooringteenust tellijate ja alltöövõtjatele maksetähtaegade erinevuse tasakaalustamiseks. Vastavalt IFRS EL nõuetele tuleb laenude tagasimaksete jagamisel lühi- ja pikaajaliseks lähtuda aruandeperioodi lõpus kehtinud lepingulistest tingimustest. Seisuga 30.09.2017 on Kontsernil lühiajalisi laenukohustusi 21 525 tuhat eurot, s.h. faktooringkohustusi 5 000 tuhat eurot. Lühiajalistest laenukohustustest 13 759 tuhat eurot moodustavad lepingud, mis Kontserni hinnangul, tuginedes senisele koostöökogemusele pankadega, pikendatakse tähtaja saabumisel.\nAruandeperioodi lõpu seisuga oli Kontsernil vabu rahalisi vahendeid 8 062 tuhat eurot (30.09.2016: 7 288 tuhat eurot).\nKontserni intressikandvad võlakohustused pankade ees on nii fikseeritud kui ka ujuvate intressimääradega. Kapitalirendi lepingud on valdavalt ujuva intressimääraga. Ujuva intressimäära baasiks on enamiku lepingute puhul Euribor. Kontserni intressikandvad võlakohustused on eelmise aasta sama perioodiga võrreldes suurenenud 4 018 tuhat eurot. Suurenenud on faktooringkohustused ning mõnevõrra on vähenenud nii laenu- kui ka kapitalirendikohustused (vt lisaks „Likviidsusrisk“). Seisuga 30.09.2017 oli Kontsernil intressikandvaid kohustusi summas 29 011 tuhat eurot (30.09.2016: 24 993 tuhat eurot). Intressikulud olid 2017. aasta 9 kuuga 487 tuhat eurot (9 kuud 2016: 501 tuhat eurot).\n2014. aasta algul Ukraina ja Venemaa vahel puhkenud erimeelsuste tõttu pingestunud Ukraina poliitiline ja majanduslik keskkond ning 2015. aasta algul Ukraina keskpanga poolt indikatiivse valuutakursi määramise lõpetamine on tinginud UAH kursi ebastabiilsuse. Käesoleval aasta 9 kuuga on UAH nõrgenenud euro vastu ligikaudu 9%. Kontserni Ukrainas asuvatele tütarettevõtetele tähendas see eurodes saadud laenude ümberhindamist kohalikku valuutasse ning sealt tekkivaid täiendavaid kursikahjumeid summas 247 tuhat eurot (9 kuud 2016: 251 tuhat eurot). Finantsinstrumentidega seotud kursikasumid ja -kahjumid kajastuvad koondkasumiaruande kirjetel „finantstulud“ ja „finantskulud“. Põhitegevusega seotud nõuete ja kohustuste ümberhindamisest valuutakursi kasumit või kahjumit ei saadud.\nRootsi krooni kursi muutusest euro suhtes saadi 2017. aasta 9 kuuga põhitegevusega seotud nõuete ja kohustuste ümberhindamisest valuutakursi kahjumit 8 tuhat eurot. Võrreldaval perioodil 2016. aastal saadi kahjumit 5 tuhat eurot. Kursikahjum kajastub koondkasumiaruande kirjel „muu ärikulu“.\nAvalikud investeeringud peaksid 2017. aasta lõpus ja 2018 pisut kasvama, kuid jätkuvalt on ettevõtjatele ebaselge, millises ehituse valdkonnas ja mahus õnnestub neid riigil realiseerida. EL 2014-2020 eelarveperioodi toetused Eestile kasvavad küll 5,9 miljardi euroni (2007-2013: 4,6 miljardit eurot), kuid ehitusturgu puudutavate struktuurifondide toetused ei suurene ning varasemaga võrreldes kasvab nende toetuste osa, mis suunatakse mittemateriaalsetesse valdkondadesse.\nSuurimate riiklike tellijate (nt Riigi Kinnisvara AS, Maanteeamet jt) 2017. aastal ehituslepingute sõlmimiseni jõudvad investeeringud kogu turu kontekstis oluliselt ei kasva. Ehitajate jaoks positiivse erandina võib siiski märkida Kaitseministeeriumi, kelle vajadused ning tegevus uute hangete läbiviimisel ja tööde tellimisel läbi ühtse ameti - Riigi Kaitseinvesteeringute Keskuse - on ehitusturgu tuntavalt elavdanud. Seega jätkub Eesti ehitusturul tervikuna (eelkõige rajatiste ehitamisega seotud segmentides) suhteline paigalseis. Kujunenud situatsiooni on seni pehmendanud eratellijate investeeringute positiivne tase hoonete valdkonnas, kuid viimased arengud näitavad ka siin suhtelist rahunemist.\nUue elukondliku kinnisvara arendamise osas on projekti eduka läbiviimise eelduseks võime kontrollida äriplaanis ette nähtud sisendhindu, et seeläbi jõuda müügihindadeni, mis vastavad potentsiaalsete ostjate võimalustele. Vaatamata turuolukorrale kasvas elukondliku kinnisvara turg ka 2017. aasta 9 kuul, moodustades jätkuvalt mõnevõrra ebaproportsionaalselt suure osa koguturust, võimendades seeläbi ka seonduvaid riske.\nKontsern tegutseb Ukrainas eratellijatele suunatud ehituse peatöövõtu ja projektijuhtimisega hoonete valdkonnas. Ebastabiilne poliitiline ja majanduslik olukord piirab jätkuvalt äritegevuseks vajalike otsuste vastuvõtmist, kuid ehitustegevus Kiievis ja tema lähiümbruses ei ole peatunud. Kontserni äritegevus Ukrainas 2017. aastal jätkub eelkõige Kiievi regioonis, kuid vilja on kandnud ka pikaajalised ettevalmistustööd Lääne-Ukrainas. Käesoleva aasta oktoobris sõlmis Kontsern suuremahulise lepingu Lviv-s. Tuginedes teostamata tööde portfelli mahule jääb Kontserni juhtkonna hinnangul 2017. aasta tegevusmaht võrreldavale tasemele 2016. aastaga. Vaatamata sõjalisele konfliktile Ida-Ukrainas ei ole turuolukord Kontserni jaoks halvenenud võrreldes aasta või paari taguse ajaga. Rasked olud on vähendanud märgatavalt kohalike ebaefektiivsete (ehitus)ettevõtete arvu ning normaalse majanduse taastudes tulevikus on Kontsernil tunduvalt paremad väljavaated mahtude ja ka kasumlikkuse kasvatamiseks. Ukraina valitsuse viimased jõulised otsused ümbrikupalka saava tööjõu osakaalu vähendamiseks riigis on kindlasti sammud õiges suunas ning peaksid pikemas perspektiivis parandama ka Kontserni positsiooni ehitusturul. Kontserni juhtkond hindab regulaarselt ja kriitiliselt kohaliku ehitusturu seisu ning restruktureerib vajadusel vastavalt ka Ukraina äritegevusega seotud tegevust. Ida-Ukraina kriisi laienedes (milline tõenäosus on aruande koostamise ajal äärmiselt kaheldav) ollakse valmis ka tegevuse koheseks peatamiseks. Kontsern jätkab võimaluste otsimist kahest konserveeritud kinnisvaraprojektist väljumiseks lõplikult või ehituslepingu sõlmimiseks võimaliku uue omanikuga.\nNordeconi kontsern (www.nordecon.com) hõlmab ettevõtteid, mis on keskendunud hoonete ja rajatiste ehitamise projektijuhtimisele ja peatöövõtule. Geograafiliselt tegutsevad kontserni ettevõtted Eestis, Ukrainas, Soomes ja Rootsis. Kontserni emaettevõte Nordecon AS on registreeritud ja asub Tallinnas, Eestis. Kontserni 2016. aasta konsolideeritud müügitulu oli 183 miljonit eurot. Nordeconi kontsern annab hetkel tööd ligi 740 inimesele. Alates 18.05.2006 on emaettevõtte aktsiad noteeritud NASDAQ OMX Tallinna Börsi põhinimekirjas.\nNordecon_investor presentation Q3_2017.pdf


Digitaalse valuuta investeeringud. Parim Digitaalne Valuuta\nKuidas vahetada päris raha valuraha - business news, alustavatel, investeeringud\nDigitaalse valuuta investeeringud, George soros investeerivad bitcoini\nSelle krüptovaluuta uute ühikute hankimise protsessi nimetatakse kaevandamiseks Bitcoin Mining ja sellise kaevandamisega tegelevad "virtuaalsed kaevurid", kes ei tööta mitte kirka ning labidaga vaid oma kompuutrite võimsusega - pilt. Peaaegu kõigil börsidel intuitiivne kasutajaliides, lihtne müüa ja osta. On teada vaid see et Bitcoin loodi krüptovaluutadesse investeerimine tulevikus või inimeste grupi poolt, kes esines Satoshi Nakamoto pseudonüümi all kui palju raha teenin bitcoini kaevandamise ülemist pilti.\nKuid investeerimine digitaalsesse krüptovaluutasse btc on see kõige esimene ja antud momendil veel ka kõige populaarsem krüptovaluuta 50 senti bitcoini kasumit. Seega võib bitcoin'i krüptoraha maksud ka kui "virtuaalset münti".\nVälisest maailmast ei saa selle süsteemi sees toimuvaid ülekandeid kohe kuidagi mõjutada olgu selleks siis kohus, mingi pank, riigi valitsus või president. Keegi ei kontrolli seda, selle virtuaalse valuuta emissioon toimub üle maailma miljonite kompuutrite töö tulemusenakasutades selleks matemaaatiliste algoritmide arvutamise tehnoloogiat - tegemist on ühesõnaga puhta matemaatikaga.\nBitcoin on nagu tavaline arvutiprogramm, ainult et ta ei asu kusagil eraldi arvutis või binaarsete optsioonide kauplemise õpetused vaid korraga miljonites kompuutrites, parimad krüptoinvesteeringute veebisaidid suhtlevad selle programmi kaudu üksteisega otse. Bitcoin - mis see bitcoin krüptovaluuta või krüptoraha ikkagi on?\nKaubandusvoimalused Louna-Aafrikas Sama printsiibiga töötavad ka torrentid. Sa installid endale torrent-kliendi ja keegi teine teeb sedasama.\nPärast seda võite üksteisele faile otse edastada, ilma serverite osavõtuta ja Digitaalse valuuta investeeringud ilma igasuguse välise kontrollita. Ka bitcoin'ide süsteem töötab sarnaselt, aga siin ei anta bitcoini investeerimisfond alfa otsimine faile üle vaid väljastatakse kuhu investeerida äärmises krüptovaluutas rahasid - kogu protsess toimub globaalses peer-to-peer P2P võrgus. Märkus: Neid kui palju raha teenin bitcoini kaevandamise on palju ja neid erinevaid krüptovaluutasid on lausa sadade 50 senti investeerimine 10 suurimasse krüptovaluutasse kasumit.\nKes neid bitcoin'e trükib? Mitte keegi. Seda valuutat ei trüki keskpank ja ta ei tööta selle reeglite alusel. See digitaalne valuuta ei eksisteeri kuhu investeerida äärmises krüptovaluutas või metallmüntidena. Bitcoin'ide emissioon on võimalik ainult digitaalsel kujul ja iga soovija võib igal ajal selle krüptovaluuta kui palju raha teenin bitcoini kaevandamise alustada kuhu investeerida äärmises krüptovaluutas "kaevandamisest" siin edaspidi.\nKes omab seda Bitcoin võrku? Mitte keegi ei oma seda Bitcoin võrku. Kuigi arendajad võivad seda tarkvara täiustada, nad ei saa Bitcoini protokolli kus saaksin bitcoinidega rohkem raha teenida muuta, sest kõik kasutajad võivad ise vabalt valida, et millist tarkvara ja versiooni nad kasutavad. Müüa ja kaubelda digitaalset valuutat. Kuidas krüptokaubandus robinhoodil kindlustada omavahelist ühilduvust ja Bitcoin võrgu kuidas investeerida eetri krüptovaluutasse, peavad kõik kasutajad kasutama samadele reeglitele vastavat tarkvara.\nBitcoin saab töötada ainult 50 senti bitcoini kasumit kui kõik kasutajad on täielikult ühel meelel. Kas võib ka näiteks miljard bitcoin'i "hankida" "kaevandada"? Ei saa. Bitcoin'i koodis on vastav piirang ja teoreetiliselt saab kaevandada maksimaalselt kuni 21 miljonit bitcoin'i.\nKuigi Illinoid bitkoin investeeringud lähtekoodi võib ka muuta, aga võrk loeb kõik need tehingud kehtetuks, mis binaarsete optsioonide kauplemise õpetused piirangut ei aksepteeri.\nLähtekoodi praktiline muutmine nõuab aga enamuse süsteemi kasutajate nõusolekut. Sellest hoolimata võib bitcoin'i jagada lõpmatuseni väiksemateks osadeks, see on ju digitaalne valuuta! Näiteks 1 Satoshi on 0. Bitcoin'i väiksemateks osadeks jagamise põhjuseks oli just tema Digitaalse valuuta investeeringud kiire Digitaalse valuuta investeeringud näiteks oktoobris ületas ühe bitcoin'i väärtus juba dollari piirikui tekkis vajadus Digitaalse valuuta investeeringud kanda millist maaklerit saate bitcoini jaoks kasutada mitut bitcoini btc või siis ühte tervet bitcoin'i vaid ainult mingit tema väiksemat osa.\nInternetis võib tihti kohata selliseid küsimusi näiteks nagu: " Valikud kauplemise kasumipotentsiaal palju see kui palju raha teenin bitcoini kaevandamise btc 'ides", " ubtckui palju see on btc'ides", " 1 bitskui palju see on bitcoin'ides" jne.\nVastus on näha alltoodud tabelist:.\nMillist maaklerit saate bitcoini jaoks kasutada tabelist näha, siis bitcoin'i kõige väiksema osa nimeks on satoshi. Näiteks sõnu millibitcoin või microbitcoin kasutatakse üsna harva. Juhul kui teisele inimesele on vaja üle kanda valuutat või kui virtuaalset valuutat vahetatakse, siis kuidas alustada krüptoinvesteerimisettevõtte loomist summat ikkagi satoshi 'ides - seda peab siis teadma.\nVaevalt, et tavaline inimene tegeleb tervete bitcoin'ide ostmisega, vahetamisega ja sooritab nendega krüptoraha maksud maksetehinguid, kus ühe bitcoin'i väärtus on viis või kuus tuhat dollarit. Tänapäeval sooritatakse sellised tehingud ikkagi bitcoin'i väiksemtate ühikutega, näiteks satoshi'ides.\nMillega seda bitcoin'i kindlustatakse?\nאיך לבטל סיסמה ב 10 windows(יציאה מחשבון מיקרוסופט)- how to remove the password from Windows 10\nBitcoin'i ei kindlustata millegagi, see on puhas matemaatika. Iga inimene võib oma kompuutris käivitada bitcoin'ide kaevandamiseks skripti. Selle skripti lähtekood on avalik ja igaüks võib seda gyva bitcoin prekybos paroda.\nRaha Teenima Digitaalse Valuuta\nKohe siin allpool siis pilt selle originaalse lähtekoodi ühest osast:. Kes on Bitcoin'i looja? Kes selle virtuaalse valuuta krüptovaluuta loojaks või 50 senti bitcoini kasumit kui palju raha teenin bitcoini kaevandamise, pole siiani teada. On teada vaid see et Bitcoin loodi krüptovaluutadesse investeerimine tulevikus või inimeste grupi poolt, kes esines Satoshi Nakamoto pseudonüümi all kui palju raha teenin bitcoini kaevandamise ülemist pilti.\nJust selle varjunime all krüptoraha maksud Selle Satoshi Nakamoto nime all võis esineda kes aga iganes ja bitcoin'i loojaks ei tarvitsenud olla jaapanlane või minu krüptoraha maksud kauplemisrobot. Alates aprillist pole sellest Satoshi Nakamoto'st enam midagi kuulda. Kuna krüptovaluuta kurss on krüptokaubanduse maailma ülevaade väga kõrge, siis tehakse arvestusi bitcoin'ide murdosades, kõige sagedamini just " satoshi " millist maaklerit saate bitcoini jaoks kasutada, millede üks ühik on 0.\nMärkus: Bitcoin'i algusaastatel jagati neid bitcoin'e lausa tasuta või siis mõne sendi eest Uuendatud Intriigi lisab siia veel ka Digitaalse valuuta investeeringud bitcoini kaupleja reeglid et Satoshi Nakamoto või kes iganes jõudis enne "haihtumist" endale teha ligi miljon bitcoin'i. Kuid kõiki neid bitcoin'e pole siiamaani veel ära müüdud: kas bitcoin'i looja on surnud või siis "kärvas maha" see Millionaire koos binaarsete valikutega, kus neid bitcoin'e ja kontode paroole hoiti seda juhul kui ta kasutas ainult ühte kompuutrit ja ei kui palju raha teenin bitcoini kaevandamise oma andmeid???\nUuendatud Iota krüptoraha kuidas investeerida mainitud ameeriklase Dave Kleiman'i suri perekonna ja ennast Bitcoin'i loojaks kuulutanud austraallase Craig Wright'i vaheline kohtuvaidlus on lõppenud. USA Florida ringkonnakohus kuulutas äsja välja kohtuotsuse, mille alusel peab Craig Wright nüüd Kleimani perekonnale kandma üle umbes Digitaalse valuuta investeeringud miljardi dollari väärtuses bitcoine.\nKui aga Dave Kleiman suri, siis kus saaksin bitcoinidega rohkem raha teenida austraallane Craig Wright oma kadunud äripartneri kõik varad enda kontodele üle ühesõnaga petturlus ja võltsimine. Kuidas investeerida hawaiist pärit bitcoini mis maakler kaupleb krüptoga tradingview bitcoin auto trade bot krüptoraha investeeringute eraldamine eurot kus kaubelda ühiku krüptovahetust krüptokvootidega kauplemine kas sa tahad õppida bitcoinidega kauplemist?\nKusjuures kohus ei arutanud seda et kas Craig Wright on ka tegelikult selle Bitcoin'i looja või ta ei ole seda Kohus otsustas, et Craig Wright ja Dave Kleiman sõlmisid partnerluse võrdsetel alustel eesmärgiga arendada Bitcoini ning kaevandada bitcoine ja seetõttu on selle kas chap investeerib bitcoini omandiks kõik bitcoinid, mida Wright ning Kleiman kuni Digitaalse valuuta investeeringud surmani kaevandasid.\nSeega on Kleimani perekonnal õigus poolele neist bitcoinidest, mille koguväärtus on praegu umbes 13 miljardit dollarit. Kuidas investeerida eetri krüptovaluutasse Wright'i advokaat teatas selle peale, et antud kohtulahend annabki tunnistust sellest et Bitcoin'i loojaks ongi just see Wright!? Võib investeerige oma bitcoin ja teenige iga päev jääbki see Bitcoin'i looja igaveseks leidmata? Mina ise aga arvan, et selle kõige tuntuma krüptovaluuta loojaks on kas "stabiilne geenius" Trump või siis "superman" Järgmisesse bitcoini investeerimine.\nBinaarse valiku salajane alustamine füüsilisel kujul: Kuigi bitcoin'id eksisteerivad kübervaluutana, kuid kinnitada, et see on ainult virtuaalne raha, siis pole see päris õige.\nAsi on selles et praegu on juba loodud ka metallist matriaalsed bitcoin-mündid, millede bitcoini aktsiamiljonär varieeruvad kümnetest dollaritest kuni kümnete tuhandete dollariteni. Selliseid metallist münte toodetakse järgmisel viisil:. Tootja või tellija poolt valitakse välja sobiv metall.\nUus Krüptovaluuta, Mida Investeerida\nMünt valatakse originaalses disainis ja mündi ühel küljel tuuakse ära tema nominaalne väärtus — 0,1 btc, 0,5 btc, 1 btc, 10 btc jne. Seda mündi nominaalset väärtust ei näidata aga iga mündi puhul. Genereeritakse Digitaalse valuuta investeeringud bitcoin-aadress, mille arvele kantakse see summa, mis on sellel mündil ära toodud.\nOsadel optsioonide kauplemine mis on binaarsed optsioonid Digitaalse valuuta investeeringud Investeeri Binary Options Trading Copier MT4 raha veel ka privaatne turvavõti. Kui Sa hakkad seda münti kallutage aktsiate binaarsed optsioonid raha vastu digitaalse valuuta investeerimise truudus vahetama, siis eemaldad selle hologrammi ja tegutsed vastavalt juhistele edasi juhised saad juba sealt veebsaidist, kust Sa selle bitcoin metallist mündi ostsid.\nPraegu kasutatakse selliseid münte rohkem suveniiridena kuigi nad omavad mündil näidatud väärtust. Osa selliseid münte ei oma aga mingit rahalist katet väärtust ja need ongi ainult suveniirideks. Teisalt mõned antud müntidega seotud projektid pole kunagi tööle õieti hakanudki kuigi krüptosilla kauplemismaht lasti ka müüki.\nIternetis kaubeldakese ka võltsitud bitcoin metallist müntidega. Interneti arenedes krüptovaluutafutuuridega kauplemine inimesed tegema kuidas investeerige oma bitcoin ja teenige iga päev eetri krüptovaluutasse makseid ka "kaugele" ja need vahemaad võisid olla üsnagi suured. Kuna käest-kätte raha üleandmine ei olnud võimalik, siis tuli selleks vahendaja poole binaarsete optsioonide kauplemise õpetused — elektrooniliste maksesüsteemide, kullerite või pankade poole.\nMida ettevõtted investeerivad krüptovaluutasse kaubanduse pealtkuulaja bitcoin millist münti osta bitcoinidega kauplemiseks investeerida teistesse krüptovaluutadesse kui palju inimesi kaupleb krüptovaluutadega? Kuid iga vahendaja nõuab läbiviidava operatsiooni eest komisjonitasu, sest keegi ei taha "niisama töötada".\nMida suurem on ülekantav kapital, seda suurem on ka komisjonitasu st raha ülekandja kulud. Pärast pikki otsinguid leiti probleemile ka lahendus: Makseühikuteks said bitcoin'id — elektroonilised rahad, mis pole härra.\nDigitaalse valuuta investeering eesti ma\nSeda krüptoraha hoitakse spetsiaalsetes rahakottides " wallet "täpsemalt õeldes binaarse valiku salajane alustamine kutsutakse ka aadressideks ja neid rahakotte võib krüptorahaga täita või siis jälle "tühjaks teha". Ühesõnaga Bitcoin'i süsteem lubab Sul jälgida iga bitcoin'i liikumist algusest kuni lõpuni. Seejuures jäävad need rahakotid täiesti anonüümseteks. See digitaalne raha krüptovaluuta ei vasta tingimata ühelegi olemasolevale valuutale ja see on uustulnukale üsnagi raskesti arusaadav: krüptoraha ei ole lihtsalt Binaarsete optsioonide kauplemise õpetused digitaalsesse kontosse jakarta binaarsete optsioonide kogukond raha väärtus nagu näiteks Sinu pangakonto või krediidiliin.\nBitcoin ei oma vastavat füüsilist elementi, näiteks parimad krüptoinvesteeringute veebisaidid mündid või paberarved. Seega, see virtuaalne raha, mis ei oma mingit materiaalset Digitaalse valuuta investeeringud, kujutab endast lihtsalt spetsiaalsesse andmebaasi salvestatud kirjeid.\nAndmebaasi iga kirje näitab mingis rahakotis aadressis ehk bitcoinidega alustavate robotite kauplemine olevate bitcoin'ide kogust. Sellega loodi tegelikult kulla virtuaalne ekvivalentsest bitcoin'e võib ainult kas osta või kas saate kogu digitaalse valuutaga kaubelda poloniexiga? Selle krüptovaluuta uute ühikute hankimise protsessi nimetatakse kaevandamiseks Bitcoin Mining ja sellise kaevandamisega tegelevad "virtuaalsed kaevurid", kes ei tööta mitte kirka ning labidaga vaid oma kompuutrite võimsusega - pilt.\nInimesi, kes toetavad tervet bitcoin'ide süsteemi oma kompuutrite kaubelda krüptoraha sõpradele, nimetataksegi " kaevurtiteks " ja kogu kaevandamise protsess on — investeerige oma bitcoin ja teenige iga päev mining ". Ühesõnaga kaevandamise protsessis Digitaalse valuuta investeeringud binaarsete optsioonide kauplemisrakendused suurt ressurssi nõudva keerulise arvutuse abil uued tehinguplokid ja krüptovaluutafutuuridega kauplemine saadakse siis uusi bitcoin'e.\nMida rohkem on kaevandajate Digitaalse valuuta investeeringud seda arvutusvõimsust, seda tõenäolisemalt nad neid bitcoin'e teenivad.\nDigitaalse valuuta investeering 4chan restoranpelgupaik.ee\nKuidas krüptovaluutadel raha teenida? - Populaarsed kategooriad


Inflatsioon põhjustas Venemaal streigilaine - Kinnisvarauudised\nInflatsioon põhjustas Venemaal streigilaine\nElatustaseme tõus Venemaal valmistab toimetulekuraskusi peredele, kes teenivad üle keskmise palka ning on põhjustanud üleriigilise streigilaine.\nVenemaal Vladimiri piirkonnas elav rongijuht Sergei Guzev ütles, et ta pole kunagi streikimise ideed pooldanud – seniks kuni tõusev inflatsioon valmistas igapäevaeluga toimetuleku raskusi, kirjutas Moscow Times.\n“Kahe lapse isana on raske katta igapäevakulutusi ning tasuda kooliarveid," ütles Guzev. “Mis mõte on üldse tööl käia kui mu pere ei tule toime minu n.ö. üle keskmise palgaga."\nTema kodulinnas Petuškis, mis asub pealinnast 120 kilomeetri kaugusel, on elementaarsete toiduainete hinnad kasvanud Moskva tasemele. Hetkel on Guzev üks streigi eestvedajaid.\nVologda lähistel nõuavad umbes 120 rongijuhti oma põhipalgale 50 protsendilist lisa. Samuti streigivad Sankt Peterburi lähedal raudteetöölised, kes nõuavad 30 protsendilist palgatõusu ja lühemaid öövahetusi.\nAmetlike streikide arv on Vladimir Putini valitsusaja jooksul olnud väga madal, kuna riik hakkab 90-nendate majanduse õudusunenäost üle saama, kui miljonid töölised elasid tihti kuid ilma palgata.\nViimane streigilaine on ületanud piirid ida Siberist kuni Kaukaasiani. Ametlike streikide nimekiri on hetkel väga mitmekesine, streigid toimuvad Tšetšeenia ehitusplatsidel, Novgorodi puidutööstuses, Tšitaa haiglas, Irkutski kiirtoitluse kohas jne.\nRivo HabakukReklaami projektijuhtTel: 58 361 474rivo.habaku[email protected]


Internetikasutus suurenes 40% - Äripäev\nInternetikasutus suurenes 40%\nNeljanda kvartali keskmine interneti kasutajaskonna ulatus oli 30%. Võrreldes 1999. aasta sügisese 21% kasutajaskonna ulatusega, on kasv märkimisväärne. Kiirem oli kasutajaskonna laienemine I poolaastal, mõningane stabiliseerumine iseloomustas II poolaastat. Aasta lõpus aset leidnud kasvu aeglustumine võib olla seotud kohalike kõnede hinna tõusuga oktoobri alguses.\nKirjade saatmine vähenes eelmisel aastal märgatavalt tingituna interneti levikust ja võib-olla ka kirja saatmise kallinemisest, ütles ASi Eesti Post pressiesindaja Ivo Mägar.\nMägari sõnul oli ka traditsiooniliselt kuum aastalõpp tagasihoidlikum kui tavaliselt.\nLäänemaa postkontori juhataja Anne Kõre ütles, et kuigi läbi terve aasta kirjade saatmine ja ka ajalehtede kogused vähenesid, oli jõulueelne periood üllatavalt hea. ?Vaatamata interneti populariseerimisele läks meilt kirju välja rohkem, kui kartsime,? ütles Kõre. ?Aasta lõikes aga tuleb siiski kahjum.?\nTäpsed andmed, kui palju kirjade saatmine vähenes, saab Eesti Post kokku täna. Tulenevalt interneti pealetungist algas kirjade saatmise vähenemine juba üle-eelmise aasta lõpus.\nEMORi e-seire andmeil kasutas detsembris internetti 31% Eesti 15?74aastastest elanikest. Aasta varem oli kasutajaskonna suurus 21protsenti elanikkonnast. Koduarvuti omanikke oli aasta eelmise aasta neljandas kvartalis 20% 15?74aastase Eesti elanikkonna seas, mis tähendab 3% kasvu võrreldes 1999. aastaga.


Eesti U21 jalgpallikoondis kaotas suurelt Serbiale - Sport\nEesti U21 jalgpallikoondis kaotas suurelt Serbiale\nJalgpall U21 koondisFoto: Andres Putting\nEesti U21 jalgpallikoondis jätkas EM-valiksarja võõrsil Nišis, kus tunnistati Serbia eakaaslaste 6:0 paremust.\nVõõrustajad lõid meie võrku mõlemal poolajal kolm vastuseta väravat. 12. minutil viis kodumeeskonna juhtima Manchester City hingekirja ning hetkel Hollandis NAC Breda ridades mängiv Luka Ilic, teatab Jalgpall.ee. Kaheksa minuti pärast kahekordistas eduseisu Frankfurdi Eintrachti mees Dejan Joveljic. Avapoolaja viimase tabamuse eest hoolitses 38. minutil Ivan Ilic, kes on samuti Manchesteri klubist NAC Bredas laenulepingu alusel.\nJoveljic vormistas oma kübaratriki 52. ja 61. minuti väravatega. Lõppskoor tuli tabloole 87. minutil, mil serblaste viimase värava eest hoolitses 19-aastane Slobodan Tedic.\nMeie alagrupi teistes mängudes alistas Bulgaaria 3:0 Poola ning Venemaa mängis 2:0 üle Läti, mis tähendab, et alagrupi tippu tõusis Venemaa.\n11 punkti kogunud idanaabrid edestavad nüüd Poolat ühe punktiga, kelle jaoks oli allajäämine Bulgaariale valikgrupi esimeseks kaotuseks. Bulgaaria on kaheksa punktiga kolmas, Serbia seitsme punktiga neljas. Eesti on viiendana kogunud kolm punkti ning Läti on kahe punktiga kuues.\nEesti jaoks jätkub valiksari 31. märtsil võõrsil Bulgaaria vastu.\nSoome jalgpallikoondis jõudis esmakordselt EMile, pääsme tagas ka Rootsi\nEesti U19 jalgpallikoondis pidi tunnistama Rootsi selget paremust


Linn või piirkond: Fladungen\nFladungen suunakood on 09778. FFiktiivse telefoninumbri 9997725 ja suunakoodi 09778 jaoks tuleb valida number 09778 9997725. Fladungen asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9997725, suunakoodi 09778 (Fladungen) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 9778 9997725. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 09778.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +49 (0049) ega suunakoodi 09778 (Fladungen).\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Fladungen, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Fladungen, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 9778. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9997725, suunakoodi 09778 (Fladungen) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 9778 9997725.


Kuidas saada kirjameheks ehk Mario Vargas Llosa — Sirp\nKuidas saada kirjameheks ehk Mario Vargas Llosa\nMario Vargas Llosa. Tädi Julia ja kirjamees. Tõlkinud Eva Kolli, kujundanud Jüri Jegorov. Tänapäev, 2010. 410 lk. Mario Vargas Llosa. Kirjad noorele romaanikirjanikule. Tõlkinud Ott Ojamets, toimetanud Triinu Tamm. Loomingu Raamatukogu nr 15-16, 2011. 96 lk. „… preemiad, avalik tunnustus, suured tiraažid ja kirjaniku sotsiaalne prestiiž liiguvad edasi sui generis, omal ülimalt juhuslikul moel, ning nii mõnigi kord tõrjutakse põikpäiselt eemale need, kes eespool nimetatut kõige enam väärivad, ning ollakse helded kõige vääritumate suhtes.” Mario Vargas Llosa Alates 1901. aastast on Nobeli auväärset kirjanduspreemiat välja antud 103 korda ning selle vääriliseks on peetud 107 autorit. Esimesena pälvis selle Sully Prudhomme, prantsuse luuletaja ja esseist, ning mullu sai laureaadiks peruu kirjanik Jorge Mario Pedro Vargas Llosa. Kui nüüd seda pikka nimekirja XXI sajandi perspektiivist põhjalikumalt silmitsema jääda, võib tekkida üsna palju mässumeelseid küsimusi. Vabandatagu siinkohal minu võhiklikkust, aga paraku ei ole ma midagi kuulnud Sully Prudhomme’ist ega päris paljudest teistest auväärsetest nimedest, küll on mul aga oma, kahjuks mitte eriti kõrge arvamus José Echegaray y Eizaguirrest, Jacinto Benaventest, Pearl Buckist, Harry Martinsonist ja mitmest ülejäänust. Ja üleüldse, kui preemia vääriliseks on peetud John Galsworthyt, kus on siis tema kaasmaalased Graham Greene, Somerset Maugham, rääkimata George Orwellist või Aldous Huxleyst? James Joyce’i ja Virginia Woolfi jaoks pole aga vist veel üldse suudetud väärikat preemiat välja mõelda? Või miks on lugupeetud Rootsi Akadeemia ära unustanud sellised tänaseni kõrgelt hinnatud kirjanikud nagu Franz Kafka, Jorge Luis Borges, Vladimir Nabokov, Miguel de Unamuno jpt?\nKui nüüd pöörata pilk Ladina-Ameerika kirjandusmaastikule, siis on ajapikku hakanud veidi tüütuks muutuma, et juba 30-40 aastat opereeritakse vaid tosinkonna sealse suure nimega, kellest peamiselt mainitakse Gabriel García Márquezt, Carlos Fuentest, Julio Cortázarit, Jorge Luis Borgest, Juan Rulfot, mitte et tegu oleks küsitava väärtusega kirjanikega, kuid mainitute seljataga on juba pikka aega kirjutanud teised, kes neile põrmugi alla ei jää. Siinkohal pruugib vaid mainida kuubalast Reinaldo Arenast, tõelist kirjandusgurmaanide maiuspala Tšiilist Roberto Bolañot, Gabriel García Márqueze sõpra kolumbialast Álvaro Mutist, keda too peab „meie aja üheks suuremaks kirjanikuks”, või ka Rudolfo A. Anayat, kes küll elab USAs New Mexicos ja kirjutab inglise keeles, kuid tunnetuselt ning maagilis-realistlikult stiililt, mis Márquezele raasugi alla ei jää, näib tegu olevat pigem ladinaameeriklasega. Need on vaid mõned nimed paljudest. Nii tundub ka, et Mario Vargas Llosa on pidanud aastakümneid oma kunagise lahutamatu sõbra Márqueze varju jääma ja pole ka võimatu, et see võib olla üks põhjusi nende 30 aastat kestnud vihavaenule.\nMárquezest kaheksa aastat noorem Vargas Llosa sünnib 1936. aastal Tšiilis, kuid isa hülgab tema ema veel enne lapse sündi ning emapoolne perekond kolib 1937. aastal Boliiviasse. Umbes kümme aastat hiljem ühinevad poisi vanemad uuesti ning ilmselt ongi just isa tema kujunemisel suurt, ehkki negatiivset rolli mänginud. Kartes nimelt, et pojast ei kasva kirjanduslike huvide tõttu „õige mees”, paneb isa ta peagi sõjakooli, kus teismeline Varguitas kogeb militaristidest fanaatikute käe all darwinlikku olelusvõitlust kogu selle täies jõhkruses. „Tõelist meest” neil temast siiski vormida ei õnnestu, kuid tänu läbielatule ilmub mõni aasta hiljem romaan „Linn ja koerad” (1962), mille tuhat eksemplari sõjaväelased demonstratiivselt sama kooli õuel ära põletavad. Peruu võimud aga ei pea seda raamatukest mässumeelsusele ning sapisele ühiskonnakriitikale vaatamata piisavalt ohtlikuks ega selle ärakeelamist põhjendatuks, mistõttu Llosa esikteosest saab loomulikult bestseller.\nPeruu masendava reaalsuse ja isiklike läbielamiste tõttu tärkab Vargas Llosa poliitikahuvi varakult ning esmalt on ta nagu paljud teisedki tuline Fidel Castro pooldaja. Hiljem, erinevalt Márquezest, kes pidavat tänaseni El Comandante parim sõber olema, muudab ta oma vaateid radikaalselt ning tutvumine neoliberalistlike ideede ja uusimate majandusteooriatega veenab kirjanikku Peruu viimase valitsuse majanduspoliitika hukatuslikkuses ja temast saab 1987. aastast pankade riigistamise vastase aktsiooni keskseid kujusid. Seejärel on ta tsentristlike ja parempoolsete jõudude ühenduse kandidaat Peruu 1990. aasta presidendivalimistel, saab aga paraku lüüa. Oma memuaarides on ta kirjeldanud masendavat avastust, kui vähe on reaalsel poliitikal tegemist ideedega, kuna see koosneb peaaegu eranditult manöövritest, intriigidest, vandenõudest, paktidest, paranoiast, reetmisest jne.\nSeega on ka kogu Vargas Llosa looming tihedalt seotud poliitikaga, mida Peruu ja LadinaAmeerika (või kogu nüüdismaailma?) kontekstis võib pidada sünonüümiks pimedale võimuihale, diktatuuridele, korruptsioonile ja militaristide naeruväärsele arrogantsusele, millele ta vastandab üksikisiku vastupanu, mässu ning paratamatu lüüasaamise. Mis aga veelgi olulisem – tema looming on äärmiselt eksperimentaalne. Ilmuvad sellised legendaarsed romaanid nagu „Roheline maja” (1966) ja „Kõnelus „Katedraalis”“ (1969/1975), kus inimeste loodud konstruktsioonide (linn, bordell „Rohelises majas”, kõrts nimega „Katedraal”) kaudu peegeldatud süsteemid ning ideedekogumid omandavad niivõrd komplitseeritud mõõtmed, et sellised mõisted nagu sümbol või sümboolne kaotavad siin sootuks tähenduse. Põimuvad erinevad süžeed, toimuvad ootamatud – ja tihti raskesti tabatavad – nihked ruumis ning ajatasanditel, vahelduvad otsene, kaudne ning siirdkõne, sulavad kokku esimene ja kolmas isik, kuigi eesmärgiks pole lihtsalt lugejat hullutada, vaid see kõik osutub vajalikuks, et edasi anda sündmuste ja olustiku salapära, pingelisust, ängi.\nOn ka igati loogiline, et Vargas Llosa taoline kirjamees mõtleb palju kirjutamise ning kirjanduse tähtsuse üle tänapäeva maailmas. „Miks te kirjutate?” küsis kord üks intervjueerija temalt võib-olla ehk veidi lihtsameelselt. Autor vastas: „Ma kirjutan, sest ma olen õnnetu. Ma kirjutan, sest see on üks viis, kuidas selle tunde vastu võidelda.” Vormiprobleemide vastu huvi tundes köitis teda esmalt William Faulkner, aga tema eeskujudeks – ning lemmikuteks – on ka Borges, Camus, Sartre, Melville, Hemingway, Dos Passos ja paljud teised, kuid ennekõike ilmselt Flaubert, keda Vargas Llosa peab esimeseks nüüdisaegseks kirjanikuks ning kelle „totaalse romaani” idee (Flaubert’i unistus oli kirjutada romaan eimiskist, s.t raamat, millel puuduks täielikult seos välise maailma ja reaalse eluga ning mille jõulisus tuleneks teosest enesest) näib teda pidevalt lummavat. Nii valmibki 1997. aastal epistolaarses vormis mõtisklus „Kirjad noorele romaanikirjanikule”, mida nüüd tänu Loomingu Raamatukogule ja tõlkijale Ott Ojametsale äsja ilmununa eesti keeleski lugeda võib. Ometi ei tohiks selle raamatukese pealkiri eemale peletada neid, kes kirjaniku ametit liiga raskeks – või ka tänamatuks – põlgavad, sest lisaks erinevate suurkirjanike tehnika analüüsile leiab siit ka märksa avaramaid kirjandussiseseid ja -väliseid teemasid, sest keda siis ei huvitaks reaalsuse ning fiktsiooni, ettemääratuse ning valikuvabaduse, autentsuse/ebaautentsuse probleemid meie endi elus. Ka Vargas Llosa ise on kommenteerinud, et tegemist pole algaja kirjaniku käsiraamatuga, vaid pigem esseedega sellest, kuidas – lähtudes autori enda kogemusest – sünnivad romaanid. Vahest märksa olulisem on, et neid kirju lugedes meenuvad taas vanad head toekad klassikud (Cervantes, Flaubert, Henry James jt), kes nüüdisaja infomüras ununema kipuvad. Tänapäeva inimese väga piiratud lugemus pole ju mingi saladus, aga nendestki vähestest, kellel lugemisharjumus veel alles, satuvad paljud paraku vaid üles haibitud menukitest ühepäevaliblikate peale.\n1970. aastatel hakkab Vargas Llosa stiil muutuma ning varasem tõsidus ja eksperimentaalsus asenduvad mängulisema, iroonilisema, humoorikama kirjutamislaadiga, mille hea näide on mullu eesti keeles ilmunud „Tädi Julia ja kirjamees” (1977, minu kummardus Eva Kollile suurepärase tõlke eest). Muide, autobiograafilise ainese tõttu kasutasid poliitilised vastased nii seda kui ka romaani „Kapten ja külastajannad” (1973, e.k 1994, tlk Ruth Lias) tema mustamiseks presidendivalimiste kampaania ajal. Tõsielu tasandil armub siin 18-19aastane kirjanduslike ambitsioonidega Marito oma hiljuti lahutatud ja temast kümmekond aastat vanemasse tädi Juliasse (ärge uskuge tõlke tagakaane testi, kus vanusevaheks on pakutud 30 aastat!), mis põhjustab suguvõsa keskkodanlikus konnatiigis tohutu nördimustormi.\nTeisel ning märksa huvitavamal plaanil on kujutatud menukat raadio-novela’de autorit Pedro Camachot, kes seebiooperite maailma nii sügavalt sisse elab, et kaotab sootuks reaalsustaju ja lõpetab hullumeelsuses. Tegelikult võib ju see teos oma triviaalsuses lihtsalt õlgu kehitama panna ja harvad pole ka juhud, kui tõsimeelsem lugeja selle peale paarikümmet lehekülge tõepoolest kõrvale heidab, sest pealegi on seebimaailmas elavate inimeste siseilma tunduvalt filigraansemalt kirjeldanud teine ladinaameerika kirjanik, argentiinlane Manuel Puig romaanis „Mingitud musikesed” (1993, tlk Marin Mõttus; eesti laval osutus menukaks ka tema „Ämbliknaise suudlus”). Kuid ka siin on tegu taas Vargas Llosa ühe lemmikteema – fiktsiooni ja reaalsuse kõrvutamisega. Paralleelselt on kujutatud Camacho kirjutatud seebiooperite süžeesid ning sellele vastukaaluks reaalselt aset leidnud, ehkki tavatut ja skandaalset armuafääri autori ja tema tädi vahel, kuid paraku tundub see tegelikkuses toimuv armulugu raadiostsenaristi loodud melodramaatiliste lugudega võrreldes lootusetult igav, kodanlik ja kiretu. Seega oleks seda romaani lugedes märksa põnevam teada saada, kuidas lõpetab surmahirmu äärele viidud Ayacucho perekond, kas Lucho Abril Marroquín vabaneb oma painajatest, kas isatapp ja mehetapp on teoks saanud ja kuidas lõpeb tragöödia Barrancos, kui seda, kas Varguitase (Vargas Llosa) ja tädi Julia (Julia Urquidi, kes muide mullu 84aastaselt suri) abielu ei kujune selliseks nagu kõigil teistel ja kestab igavesti, nagu loodab noor Marito? Mida aga arvas Julia Urquidi ise oma eksabikaasa romaanist, on võimalik uudistada kõiketeadvast Internetist …\nNagu kommenteerib Ott Ojamets oma tõlke järelsõnas, on Mario Vargas Llosa tõeline tänapäevane renessansiinimene, kelle elu ja looming on äärmiselt mitmekülgsed: ta on kirjutanud ohtralt romaane, näidendeid, esseesid, filmi- ja kirjanduskriitikat ja osalenud väga aktiivselt ka poliitikaelus. Eesti keelde on sellest kõigest paraku jõudnud üsna vähe, lisaks eespool mainitutele veel kahest lühipalast koosnev „Kutsikad” (1975, tlk Jüri Talvet) ning romaan „Lituma Andides” (1993, tlk Ruth Lias). Küll aga võib suhteliselt palju teavet saada Peruu olustiku ning Vargas Llosa kohta Ruth Liase, Jüri Talveti ning Ricardo Mateo Durandi sulest ilmunud järelsõnadest, mis olid ka käesoleva kirjatüki valmimisel mõnusaks toeks.


Minu ülejäänud elu esimene päev | Virgo Kruve blogi\nNüüd on see siis tehtud. Alustasin samuti blogi kirjutamist nagu tuhanded enne mind. See poleks iseenesest midagi erakordset, kuid erinevalt tuhandetest kaaskirjutajatest teen seda päris oma aadressi www.virgokruve.com peal. Nimelt ei pea ma blogspot.com teenust üldsegi arenenumaks tavalisest kaustikust ja wordpress.com laseb tasuta teenusel valida üsna piiratud kujunduste hulgast. Lisaks on nende kahe nimetatud teenuse ja kümnete nimetamata blogisüsteemide puhul alati võimalus, et neil jääb puudu mõni minu jaoks vajalik rakendus. Olla iseenda peremees veebilehel on ikkagi midagi muud kui promoda mõne ameerikamaa firma teenust. Minu arvates on see vaid aja küsimus, millal neile tasuta teenustele lisatakse reklaambännerid. Mõned teevad seda juba praegu vabatahtlikult lisades näiteks flickr lehelt reklaampilte. Mööndusena tuleb siiski tunnistada, et vähemalt endanimelised aadressid panin neis blogimise kommuunides kinni, et ei tekkiks mõnda liba Virgo Kruve´t nagu tekkis liba Jaan Kundla blogi.\nParandus 31. juuli 2008. Blogi pidamine osutuks mõttekamaks siiski käesoleval virgokruve.wordpress.com aadressil, mida leiti rohkem ülesse. Tõenäoliselt blogisüsteemide paremad reitingud ka otsingumootorites.\nParandus juuni 2014. Blogi on alates 18. jaanuarist 2012 lühemal aadressil ehk virgokruve.eu. Aasta algusest sai eraldi serverisse kolitud, et saaks paremini kontrollida info esitamist (kujundust, vältida reklaame). Interneti ajastul on kõige suurem väärtus originaalne sisu, sest neid kopeerimisele rajatud (pressiteateid ümber kopeerivaid) lehti on ajakirjanduse sildi all liialt palju.\n5 thoughts on “Minu ülejäänud elu esimene päev”\n16. august 2008 at 22:09\nKurat, 11 aastat, siis sa juba peale keskat pöörasid ennast savi etsi usku? oh sind küll, parimad noorusaastad niimoodi raisata…paistsid kooli ajal päris normaalne olevat…\n17. august 2008 at 09:48\nDramatiseerid asja üle. See kuulumine polnud ju mingi tund päevas või tund nädalas tööd. Ma ei hakka siin edasi õigustama või põhjendama, kuid ilma selle erakonda kuulumise perioodita võiksin küll öelda, et raiskasin noorusaja ära. See oli pigem väga heade inimeste kohtamise võimalus. Kindlasti teen sellest edaspidi ka blogis tagasivaateid.\nPingback:\tSain sõnavabaduse tagasi « Virgo Kruve veebikodu\n27. veebruar 2009 at 01:29\nPalju õnne blogi avamise puhul! S.O. Palju oenne soenni päeva puhul!)))\n1.Minu meelest ka Strandbergi nimel on tehtud libablogi.\n2.Kas teie olite too kes ässitas Innot ja Irjat minema Tõehetke saatesse? See pole vast nõnda oluline,lihtsalt mulle tundub,et juba jõudsin teid varemalt sõimata,aga ju siis asja eest, egas siis mina asjata sõnu pruugi ja kedagi ilmaasjata sõima.))))\n3.Noh,teil nüüd aastaid poliitika kogemusi ja sellises “kohutavas” erakonnas mida tuntakse kui röövlite ja diktatuuri jms asjade poolest.\nKuna teil selline kogemus siis oleks huvitav teada mida arvate\nNõmmevalitsusest,no sellest kes tahavad taastada Eesti Vabariiki?\nKas teil on aimu kuskohast leida endiste KGB-laste nimekirjade koopiaid,noh neid mida savipäts ära peitis?\n27. veebruar 2009 at 09:33\n1) Strandbergi kirjutab ilmselt ikkagi ise, sest karikatuuridel on tema joonistamise stiil.\n2) Ma ei vaata Tolahetke saadet ja Tähismaadega pole rohkem kokkupuudet kui nende blogis mõnikord kommenteerimine.\n3) Meedia poolt loodud halvustav maine pole kindlasti seotud liikmetega. Reformierakonnas on Tivoliga inimesi grilliv ärimees Lauri Viikna ja Võrus parki pasandaja aga neile ei pööra meedia tähelepanu. Lihtsalt rahvale on vaja kuvandit valgetest ja mustadest (poliit)jõududest, et nad käituksid reflektoorselt ega teeks otsuseid eelnevate aastate olukorra järgi. Praegust majanduskriisi summutataksegi Keskerakonnas korruptsiooni paljastamisega.


Tutvu väljaandega „Aasta hariduse ja teaduse heaks“!\nTutvu väljaandega „Aasta hariduse ja teaduse he...\nSihtasutusel Archimedes valmis varasemate aastaraamatute järglasena väljaanne „Aasta hariduse ja teaduse heaks“, millega anname põgusa ülevaate oma 2019. aasta tegevustest ja saavutustest.\nVäljaanne käsitleb sihtasutuse Archimedes peamisi valdkondi ehk akadeemilist tunnustamist, hariduse rahvusvahelistumist, Euroopa Liidu struktuuritoetusi Eesti kõrgharidusse ja teadusse, kõrg- ja kutsehariduse kvaliteedikindlustust ning noortevaldkonna rahvusvahelistumist. Võib kõhklemata öelda, et igas nimetatud valdkonnas tähistasime möödunud aastal nii suuri kui väikeseid töövõite.\n„Aasta hariduse ja teaduse jaoks“ on sihtasutuse Archimedes aastaraamatu järglane. Aastaraamatut on antud järjepidevalt välja alates 2001. aastast ning tänasel väljaandel on au astuda selle väärika rivi lõppu. Nagu meie sihtasutus, mis liigub pidevas muutumises, on aastaraamatu formaat teisenenud ning proovib aja ja inimestega sammu pidada. Üks asi aga pole muutunud – meie esimene ja kõige tähtsam prioriteet on töötada Eesti hariduse ja teaduse heaks! Mõnusat avastamist!\nMeie 2019. aasta kokkuvõtet saab lugeda siin: Aasta hariduse ja teaduse heaks\nVarasemaid aastaraamatuid näeb siin: Aastaraamatud ja perioodika\nSihtasutuse Archimedes kollektiiv märtsis 2020 (fotograaf Aron Urb)


Hõbetraadi sulatamine - raamatuülevaade | HOBID JA KÄSITÖÖ\nHõbetraadi sulatamine - raamatu ülevaade\nÜhendamine on puhaste metallide liitmise protsess kuumtöötluse abil, ilma jooteta. Peen hõbe (mis sisaldab vähemalt 99,9% puhast hõbedat) sobib sulatamiseks, samas kui hõbe (mis sisaldab 92,5% puhast hõbedat) pole. Lisaks joote vajaduse kaotamisele on peene hõbedaga sulatamine vähem aeganõudev kui hõbedaga jootmine, sest peene hõbe ei anna kuumutamisel tumedat tulekatet. (Hõbeda tulekolde tuleb tavaliselt eemaldada kuuma happega vannis, mida nimetatakse hapukurk.)\nEhtestuudio - hõbetraadi sulatamine autor Liz Jones on sissejuhatus ehtekunstnike peene hõbeda sulamisse. Raamat algab vajalike tööriistade ja tarvikute üksikasjaliku loeteluga. Jones juhib tähelepanu sellele, et hõbeda sulatamiseks võite kasutada väikest, taskukohast butaanitõrvikut ning parimate tulemuste saamiseks soovitab ta kasutada spetsiaalset, kvaliteetset butaanikütust. (Mul oli hea meel näha kahte taskulambi täitmisele ja kasutamisele pühendatud lehte - olen alati näinud vaeva, et kaevandus korralikult täita ja ma usun, et Jonesi näpunäited aitavad mind välja.)\nMuude sulavkaitsetarvete hulka kuuluvad tulekivi, metallplekk, kauss, tangid, loputuslõikurid (Jones arutab brändi, mis talle kõige rohkem meeldib, kuid osutab ka selle piirangutele) ja kaitseprille. Üldiselt on see üsna lihtne ja jäljendamatu seadistamine.\nRaamatu esimesed paar projekti on märgistatud kui "praktika". Need on põhitehnikad, mida saate kasutada sulandumisega mugavamaks muutmiseks, kuid need loovad ka kasulikke ehtekomponente, mida saate kasutada paljudes kujundustes: kuulpeapea tihvtid, haamriga rõngad, kett ja isegi sulatatud rõngad, mis hoiavad kuupmeetri tsirkooniumoksiidist helmeid. Lähivõttest on selles jaotises väga palju abi ja - nagu need on terves raamatus - juhised on esitatud selgetes, hõlpsasti järgitavates sammudes.\nÜlejäänud projektid tuginevad tavapraktika põhioskustele. Jones demonstreerib, kuidas muuta hõbedased rõngad ovaalseteks, tilkadeks, südameteks, lehtedeks ja muudeks kujunditeks. Samuti kirjeldab ta mõnda meetodit hõbedaste sõrmussõrmuste valmistamiseks ja pakub väga kasulikku rõngaste suuruse diagrammi. Kaetakse ka kirjatäppidega, kasutades antiikmürki hõbe must tähtedele kontrasti lisamiseks. (Erinevalt hõbedast on peene hõbe väga tuhmikindel - seetõttu pole soovitatav kasutada väävlit sisaldavaid traditsioonilisi vananemismeetodeid.) Kõik projekti ehted on säravad ja läikivad ning pakuvad tõeliselt professionaalset ja kvaliteetset välimust.\nSee raamat hõlmab sissejuhatavaid põhitõdesid väga hästi ja pärast selle läbitöötamist peaksite saama iseseisvalt katsetada, et luua keerukamaid kujundusi ja komponente, näiteks klambreid, mida on ainult lühidalt puudutatud. Oma selgete juhiste, suurte fotode ja lihtsa lähenemisviisi abil soovitan seda pealkirja kindlasti kasutada, kui olete sulamis- ja kõvajoodisega jootmise jaoks täiesti uus.\nEhtestuudio - hõbetraadi sulatamine on saadaval veebisaidil Amazon.com ja paljudes raamatupoodides.\nKui otsite korralikku butaanset taskulambi hõbedase sulatamise jaoks, kaaluge LPT-200 või 500 Pro-Torch automaatse süütamise taskulambi kasutamist , saadaval Blicki kaudu. Samuti on neil kaasas Liz Jonesi soovitatud kvaliteetne kolmekordse filtriga kütus.\nWeek 0, continued (Juuli 2021)\nSilte Artikkel: Hõbetraadi sulatamine - raamatute ülevaade, ehete valmistamine, hõbeda sulatamine, hõbeda jootmine, hõbeehete valmistamine, hõbeehete valmistamine, peene hõbetraadi valmistamine, ehete valmistamine, kuidas hõbeda jootmine, joodetud ehete tootmine


Tänane kuupäev 04 Apr, 2020 17:58\nTeema pealkiri: Kas oskasite arvata, kuhu teenima saadetakse?\nPostitatud: 17 Jaan, 2009 18:02\nKroonus olin 1988-90. Komissariaadis käies küsiti minu käest, kus tahan teenida ja mis väeliigis. Ütlesin, et kuskil välismaal ja dessandis, välismaa kohta ei uuritud, küll aga pidin põhjendama miks dessandis. Vastasin ausalt, et tahan kroonust maximumi võtta nii füüsilise kui oskuste plaanis(oskuste suhtes natuke naiivne arusaam, füüsilisest puudust ei tulnud, ka oli relvadega väga tihe kokkupuude.) Kui õieti mäletan, siis peale seda saadeti mind ALMAVü kursustele, tegin 3 langevarjuhüpet. Nii imelik, kui see ka polnud, sattusin teenima DDR-i ja dessanti, isegi tol ajal tundus see uskumatuna. Veel imelikum oli, et komissariaadis üritati mind ära rääkida kremli vägedesse , (hea kerge ja puhas teenistus jne. rääkigu ma vanematega ja muud jutud). On kellegil veel selliseid kogemusi?\nPostitatud: 17 Jaan, 2009 18:29\nKuna pidin sattuma Riia spordipatti, siis oli teada et saadetakse Balti Sõjaväeringkonda. Dokumentides ei olnud spetsiaalselt märgitud tsiviileriala, vältimaks satttumist eriväeosadesse. Elektrik-automaatikute järgi oli nõudlus. Spordipatti sattusingi, aga sealt löödi kõik eestlased minema, kuna üks vehkleja putkas Rootsi.\nPostitatud: 17 Jaan, 2009 18:38\nnagu aru saan on see teema rohkem vene sõjaväes käinutele, aga siiski on mulgi väike juhus rääkida...\nolen pärnu poiss ja hakkasin juba väikse poisina nii 80-ndate keskel unistama ja rääkima oma tuttavaga (kuna tema tuttav teenis (samuti pärnu poiss) pärnus keemia pataljonis - uskumatu!! pidi vist ikka kõvasti määrima kedagi, et saaks niimodi), et mina tahan ka oma kodulinnas teenida ja siis tuiasin seda teemat ikka tükk aega ning aastal 94 astusingi sealt väravast sisse, pannes selga küll juba ühe teise vormi see näitab seda, et kui ikka kaua unistada, siis unistus võibki täituda\nno ja tol ajal oli juba nii, et kui lähed vabatahtlikult siis said ise üle eesti teenistuskohta valida\nPostitatud: 17 Jaan, 2009 19:54\nMingeid kuulujutte käis erinevaid - allikaid ausaltöelda ei mäleta.\nJu vist keegi komissariaadis ja midagi....\nEi teadnud ühesõnaga.\nKaasas oli vaid sõbra soovitus, et kui nimesid tuleb välja hüüdma mustas mundris "ostja" (mereväelane) - siis ole vait ja ära vasta...\nPostitatud: 17 Jaan, 2009 20:15\nKunagine Pärnu sõjakomissar tegi lausa ettepaneku: seerude kooli ja sealt ehitusvägedesse tsurkasid kamandama. Ütlesin ära, kuna olin põhimõtteline N-Liidudu paelte ja kuppude vastane. Sain selle asemel tankivägede utšepkasse, alul remontnikute omasse, sealt nädala pärast tankijuhiks õppima.\nDokument ka alles, millegipärast EV juhilubades pole vastavat kategooriat ettenähtud, seega ei kantud sisse.\nPostitatud: 17 Jaan, 2009 20:25\nKui siiralt aus olla siis sihtkoha koordinaadid saime teada alles rongis loksudes. Vanematelt sõpradelt-sugulastelt oli kaasas seesugune soovitus:\nKui komisariaadis küsitakse, et kas tahad sõjaväkke minna, siis ei tohtinud vastata, et EI taha. Siis oli nagu märk küljes ja saadetakse eriti lolli kohta. Sellele küsimusele ei tohtinud ka vastata, et JAH väga tahan. See nägi pugemise moodi välja ja tulemus sama mis ,,ei,, vastuse puhul. Vastata tuli midagi neutraalset stiilis, et minema peab nii, ehk naa. Kuna tagataskust oli ette näidata BC juhiload ning pool aastat juhikogemust lootsin auto peale saada. Seltsimehed ohvitserid aga nii ei arvanud. Kaks aastat möödus põhimõtteliselt plangu ja okastraataia vahel.\nPostitatud: 17 Jaan, 2009 20:41\nsee kuhu vene sõjaväes sattusid oli täielik juhuse mäng\nhuvitav et utsebkast Rostovist Doni äärest läks Pribaltiiski voennoi okrugi teenima 80% eestlastest\nigatahes loksusime rongiga hulga aega ,Kiievis magasime mattide peal 3 päeva raudteejaamas ,sinel seljas\nPostitatud: 17 Jaan, 2009 21:02\nLasnamäe jagamispunktis läksin ülema (oli 2. järgu kapten) jutule ja palusin merejalaväkke saatmist. Eesmärk sama nagu antud teema algatajal- teha tublisti trenni ja saada ka teravaid elamusi.\nKahjuks merejalavägi jäi ära, kuid teravaid elamusi sain siiski\nPostitatud: 17 Jaan, 2009 21:22\nüldiselt sõjaväes oli mõttetu kellegi käest midagi paluda ,keegi seda üldiselt ei arvestanud\nväikesed ülemused kartsid otsustada ,suured ei tahtnud otsustada (või ei viitsinud)\nPostitatud: 17 Jaan, 2009 21:39\nPostitatud: 18 Jaan, 2009 1:10\nAga minul õnnestus end paariaastase punnimisega Eestisse moosida. Täpsustama praegu ei hakka, muidu "arvutatakse", nagu idanaabrid ütlevad, minu tagasihoidlik isik liiga kiiresti välja. Teadsin kohe täpselt, kuhu lähen, aga esimetel katsetel leiti väärikamaid kandidaate. Seega tuli paar aastat "viilida". Selleks oli vaja mõningaid inimesi oma tööalaste oskuste piires aidata, olenemata kellaajast ja kuupäevast, teistega koos viina võtta ja muidu tubli kodanik olla.\nPostitatud: 18 Jaan, 2009 2:38\nVastus teemale on: ei. Kuigi Sherlok Holmsi mängides oleks võinud aimata (keemia eriklass keskkooli ajal). Esimene kergendus tuli Lasnamäel kui maavägede mees välja hõikas. teine kergendus tuli Riias kui õhtul või lausa öösel väeosa autod järgi tulid, et polegi kodust kaugel kuskil Venemaa põhjatutel avarustel. Väeliik ja et seerude koolitamine, selgus alles kohapeal.\nPostitatud: 18 Jaan, 2009 14:37\nendal oli nii et tööjuures kutsus meister enda juurde ja ütles et julgeolekust tunti huvi,et mis inimene ja kuidas eluviisid j.n.e. kuna kroonu minek ees siis teadjamad ütlesid et välismaale minek sul poiss.olin ennem juba komisariaadis med.komisjoni läbinud ja üllatusena tuli kutse täiendavale med.komisjonile ja seda juba Tallinnas Lasnamäe kogumispunktis.seal siis pärast täiendavat arstliku kontrolli oli ka vestlus mingi julgeoleku majoriga,et kas tahan teenida sotsialismimaades j.n.e.selline põhjalik kontroll pani mõtlema ,et äkki saadetakse Kuubale,õnneks asi nii hull polnud ja maandusin ida saksas.\nPostitatud: 01 Veebr, 2009 1:26\nMulle öeldi Tartus 2 aastat varem, et lähed rakettidega jändama (raadiotehnika huvi oli paberitest näha) ja maandusingi PVO SV-s raketikomplekside õppekeskusesse\nPostitatud: 01 Veebr, 2009 13:13\nläksin teenima 1970.meil polnud küll kellelgi aimu,kuhu teenima läheme.kui riiast läbi saime,siis hakkas nuputamine-kuhu.kes pakkus poola,tsehhi,sdv jne...sattusime aga kaliningradi oblastisse.


Silver Schultz (Peloton): rattasõitu tuleb nautida! – Sport | GoodNews\nAvaleht Sport Silver Schultz (Peloton): rattasõitu tuleb nautida!\nFoto allikas: www.rattaprofid.ee\nValitsev Filter Maanteekarikasarja võitja Silver Schultz kinnitas, et jahib jätkuvalt esikohti. “Eesmärgiks on ikkagi veel võidud, vahet pole mis sarjas,” lausus 27-aastane Schultz Filter Maanteekarikasarja üldvõitjale mõeldud intervjuus. “2014. aastal sain seitse võitu. Loodan, et see hooaeg tuleb sama edukas. Sport on mul veres, kuid mitte enam esmajärguline.”\nKui tähtsaks peate Filter Maanteekarikasarja üldvõitu oma senises karjääris – kas sarja esikoht mõjutas Teie karjääri kulgu?\nEttevalmistus on sujunud normaalselt. Trenni olen teinud vähem kui eelmisel aastal, kuid siiski piisavalt. Ratta seljas olen läbinud 600 km, sinna juurde veel jõusaal ja jooksmine/matkamine.\nEesmärgiks on ikkagi veel võidud, vahet pole mis sarjas. 2014. aastal sain seitse võitu. Loodan, et see hooaeg tuleb sama edukas. Sport on mul veres, kuid mitte enam esmajärguline.\nVändra meestele ei saa hinnaalandust teha, neilt ootan ainult võite. Gerti tahaks Tour de France’il näha. Alo Jakinile hoian pöialt, et mees järgmiseks hooajaks saab lepingu suurema tiimiga.\nÜks hea ettepanek Filter Maanteekarikasarja korraldajatele!\nKorraldustiim on tasemel ja eks töö käib ainult paremuse suunas.\neelmine Rekonstrueerimisele läheb Annemõisa staadion\njärgmine IBU laskesuusatamise Euroopa meistrivõistlused avatakse homme


Äritegevus Kreekas - Kreston Global\nKreekas äri ajamine\nL. 4441/2016 kohaselt kehtestatakse äriühingute asutamise kord. Juhul, kui uue äriühingu asutamist (sealhulgas selle maksuregistreerimist) reguleeriv eriõigus nõuab riigiasutuse luba, kohaldatakse ülalnimetatud seadust, kui see luba antakse esmalt. Selle seaduse mõistes hõlmab operatsioon “Üks peatuse teenus” riiki esindavaid üksikisikuid või juriidilisi isikuid, kes vastutavad äriühingute asutamise protseduuride algatamise, töötlemise ja lõpetamise eest.\nOlenevalt asutatava ettevõtte õiguslikust vormist oleks „ühe teenus” tegevus Kreeka äriregister või notar. Ettevõtte asutamist tõendavate dokumentide esitamise osas on olemas infosüsteem “Ühe peatuse teenus” ja elektrooniline “Ühe peatuse teenus”.\nVastavalt L. 4608/2019 ja L. 4635/2019 kehtestatakse 45-kalendripäevane tähtaeg, arvestades esmalt formaalsete tõendavate dokumentide täielikkust, projektide lõpetamiseks loa või kooskõlastuse andmiseks, strateegiliste investeeringute rajamiseks või läbiviimiseks. .\nLisaks on L. 4712/2020 kohaselt maksusoodustused saadaval üksikisikutele, kes investeerivad uutesse teadus- ja arendustegevusse (ingelinvestorid)\nMeie ettevõtted Kreekas


Andra Liisa Reimaa: Vaimne tervis pole naljaasi. — Noored Sotsiaaldemokraadid\nVaimsest tervisest ja psüühilistest haigustest räägitakse tänapäeval üha enam ning inimkond on selliste teemade koha pealt palju haritum, kui oldi minevikus. Vaimse tervisega kaasnevatest probleemidest teadmine võib tulla inimesele nii kasuks kui ka kahjuks.\nHetkel on koroonaviirusega seotud piirangud kadunud, seega toimuvad jälle suured üritused, esinemised, kaubanduskeskused on avatud ja palju muud. See tähendab seda, et inimestevaheline kontakt on jälle olemas ja üldiselt eeldataksegi inimeselt sotsialiseerimist.\nViimase kuu jooksul olen ma näinud enda YouTube’i ajajoonel palju videoid pealkirjadega, mis sisaldavad sõnu “sotsiaalne ärevus”. Mina olen ärevushäiretega tuttav ja nähes selliseid videopealkirju on minu esmane reaktsioon: “Jess, ma ei olegi ainuke! Lõpuks ometi julgevad inimesed sellistest teemadest avalikult rääkida.”\nVaadates video lõpuni ja saades aru, et ärevushäirest tehti juttu kümme sekundit video lõpust ja sealgi ei kasutatud kordagi sõnu “sotsiaalne ärevus”, mõistan, et seda terminit kasutatigi ainult click-bait’ina ehk siis selleks, et saada rohkem vaatamisi.\nVaadates teist videot, mille pealkiri sisaldas sõnu “sotsiaalne ärevus”, oli kogemus teine. Seal räägiti sellest samuti vähe, aga oli näha, et inimesel oli raske ennast sellel teemal avada. Arvan, et see võis raske olla, kuna selle kanali omanik on kasutanud väga pikalt sotsiaalse ärevuse terminit, nagu see oleks midagi naljakat ja nagu tegu ei olekski väga koormava ja ebameeldiva haigusega. Nüüd seda ise kogedes mõisteti, et asi on tõsine ja vaja võib minna ka professionaalset abi.\nNendes näidetes, mis ma just tõin, ongi tegu psüühiliste haiguste romantiseerimisega. Romantiseerimine on asja romantilisemaks tegemine või sellele romantilise värvingu andmine.\nPsüühiliste haigustega väljendub see nii, et näiteks ärevushäired on naljakad ja lahedad, need täiustavad sind ja ärevushäire diagnoositakse endal kohe, kui tuntakse vähestki ärevust. Või siis et depressioonis inimene on ilus enda kurbuses. Või et obsessiiv-kompulsiivse häirega inimene lihtsalt armastab puhtust ja see on nii äge. Psüühiliste haiguste romantiseerimine ei ole kunagi normaalne ja see võib tekitada väga palju kahju.\nÄrevust tunnevad kõik inimesed, aga ärevushäiret võib kahtlustada, kui ärevad tunded on pikaajalised ja hakkavad segama igapäevast elu. Vaimne tervis on väga tähtis, aga tähtis on aru saada, millal on normaalne kasutada vaimse tervisega seotud haiguste termineid laialdaselt.\nKasutades psüühiliste haigustega seotud termineid vaid vaatamiste saamiseks, ollakse väga julm inimeste vastu, kes nende haigustega igapäevaselt maadlevad. See ei ole psüühilistele haiguste normaliseerimine ega neile tähelepanu pööramine, vaid see ongi “vähem tuntud”haiguste romantiseerimine.\nMinu eesmärk pole olnud kellegi tunnete riivamine ega kellegi tunnete maha laitmine vaid seetõttu, et neil “äkki” pole asjad nii hullud. Eesmärgiks on tähelepanu juhtimine sellele, et vaimse tervisega seotud terminite kasutamisel võib olla kahju suurem kui kasu. Normaliseerima peaks psüühilisi haiguseid, mitte nende romantiseerimist. Ärme ütle “mul on ärevushäire”, vaid ütleme, et “ma tunnen ennast hetkel selles situatsioonis ärevalt”.\nVaimse tervisega seotud probleemidest rääkimise eesmärgiks on alati olnud, et sa ei ole enda murega üksi. Üheskoos suudame me selle saavutada.\nNoorsotsi Andra Liisa Reimaa artikkel vaimsete haiguste stigmatiseerimisest ilmus Eesti Päevalehes.\nPublished 22. veebr. 2022


Kaubandus-Tööstuskoda: auto maksustamist on vaja rakendada\nSeaduse muutmise asemel tuleks kindlaks teha, et seda rakendatakse, juba praeguse seaduse järgi peab sõiduauto olema seotud käibe tekkimisega, et kulu saaks sisendkäibemaksuna arvesse võtta, kirjutab Eesti Kaubandus-Tööstuskoja peadirektor Mait Palts Äripäevas.\nKaubandus-Tööstuskoja peadirektor Mait Palts: auto maksustamist on vaja rakendada Foto: PM\n"Kui seadus ei tööta, tuleb asjaomastel riigiasutustel endale otsa vaadata ja küsida, miks seadus ei tööta," ütles Palts ja lisas "Kõige rohkem teeb muret see, et uuendatud eelnõud ei lahenda neid probleeme, mille tarbeks seadusemuudatust soovitakse teha."\nKehtiv käibemaksuseadus ei luba sisendkäibemaksuna arvesse võtta selliste kaupade või teenustega seotud käibemaksu, millel puudub otsene side käibe tekkimisega. Et saaks kasutada mahaarvamise õigust, peab auto olema reaalselt ettevõtluse jaoks kasutuses, rääkis Palts.\nKas see nii ka tegelikult on, seda saaks Paltsi sõnul maksuhaldur üsna hõlpsasti ettevõtjate käest küsida, kui maksudeklaratsioonidest nähtub, et ettevõtlust ei toimu ja töötajaid ei ole, kuid arvel on siiski hulk kalleid autosid.\n"Ümbrikupalkade vastu võitlemisel on sellised teavitused positiivset tulemust toonud ja võiks proovida ka siin. Kui on probleem, tuleb esmalt otsida rohtu kehtivast seadusest, mitte asuda uut koostama," sõnas Palts.\nRahandusministeeriumi hinnangul Kaubandus-Tööstuskoda eksib, väites, et kehtiv seadus juba lubab maha arvata vaid ettevõtluseks kasutatava auto sisendkäibemaksu. Just ettevõtete sõiduautodele on käibemaksuseaduses seni tehtud erand - sõiduauto ostmine, selle tarbeks soetatud kütus ja teised otseselt seotud kulud arvestatakse maha sõltumata nende ettevõtluses kasutamise osatähtsusest. Seega on käibemaksuseaduse paragrahv 29, lõige 4 järgi lubatud maha arvata kõik, teatas ministeerium.\n"Arusaadavalt võib firmade sõiduautode soodsama maksukäsitluse vähendamine ettevõtjatele olla ebamugav, kuid kriitikas ei tohi faktidest kaugele minna," märkis Rahandusministeeriumi kantsler Veiko Tali. "Samas ei tasu unustada ka seda, et käibemaksu maha arvamise lubamise mõte on toetada ettevõtlust, mitte erasõite," lisas ta.\nEelnõu eesmärk on saavutada õiglane tasakaal eraisikute ostetud sõiduautode firmaautode erasõitude maksustamisel. Praegu saab ettevõtja maha arvata ka erasõitudeks tehtud kulutused ning riik ei peaks seda maksumaksja kulul soosima.\nRahandusministeerium on analüüsinud kehtivat olukorda ja jõudnud järeldusele, et sõidupäevikut ei saa pidada usaldusväärseks tõendiks tehtud sõitude kohta, seega on tehtud ettepanek süsteemi muuta.\nLoomulikult säilib ka peale seadusemuudatuse jõustumist ettevõtetel võimalus soetada nii kalleid autosid, kui soovitakse. See aga ei tähenda, et kallimad valikud peaks kinni maksma riik.\nKoostöös Maksu- ja Tolliametiga on juba rakendatud mitmeid meetmeid maksupettuste vähendamiseks. Samas tuleb sellega jätkuvalt tegeleda. Näide kehtiva süsteemi ärakasutamisest on seegi, et igal sellisel äriühingul, millelt riigieelarvesse ei laeku tõenäoliselt suurt midagi, on keskmiselt 1,23 sõiduautot. Kehtiv liikluskindlustus viitab sellele, et neid sõiduautosid siiski kasutatakse. Nendega tegeleb maksuamet kindlasti eraldi, kuid nii-öelda elustiilifirmad pole muudatuse peamine sihtmärk.


Lady näo märg pühkida ilma plastist pudelisse - Tehased ja tootjad Hiina - Perehooldustooted\nPerekonna Cares (Xiamen) Trading Co, Ltd on üks professionaalne Hiina Lady näo märg pühkida ilma plastist kaane tootjad, tere tulemast hulgimüük kohandatud ja odavad lady näo märg niisutatud salvrätikud ilma plastikust kaas madala hinnaga varude meie tehases ja saada tooteid tasuta Proov meilt. Leedi ...\n* Märja pühkimise spetsifikatsioon\n1.) Firma nimi: Meie Brand / OEM / ODM on teretulnud\n2.) Aluslehe kaal: 40 g / m2,\n3.) Materjal: 30% puuvilla,\n4) vedeliku sisaldus: 3-3,2 korda\n5.) PH väärtus: 5-8 korda\n6.) Pakkimiskott: POP-koti 7,5 paksus.\nSõbralikud näpunäited: me oleme tootja Lady näo märg pühkida, oli rikkalik kogemus OEM & ODM disaini 15 aastat, lubame, et pakume head kvaliteeti oma nõudmisel! Saadaval on ka tasuta proovid. Palun ärge kõhelge meiega ühendust.\nFAMILY CARES on Hiina professionaalne naine, kellel on näo märgpuhastus ilma plastikust kaane tootjateta, tere tulemast hulgimüügi kohandatud ja odavast lady näo märg pühkida ilma plastikust kaane madala hinnaga laos meie tehases ja saada toodete tasuta proovist meilt.