Kohalik omavalitsus Inglismaal – Vikipeedia\nKohalikud omavalitsused Inglismaal on kohalikud võimuorganid Suurbritannias Inglismaal.\nErinevalt Walesist ja Šotimaast ei ole Inglismaal oma parlamenti. Seetõttu on Inglismaal kehtiva kohalike omavalitsuste struktuuri seadustanud Suurbritannia parlament ja valitsus.\n1.1 Ajaloolised krahvkonnad\n2 Halduskrahvkonnad ja ringkonnad\n4 Linnkrahvkonnad ja linnkrahvkondade linnaosad\n6 Vallad ja linnad\nInglismaal on kohaliku omavalitsuse korraldus välja kujunenud sajandite vältel. 1888. aastal vastu võetud kohaliku omavalitsuse seadus reguleeris krahvkondade haldusfunktsioone ja kärpis mõnede ajalooliste krahvkondade piire, et võimaldada luua uusi haldusüksusi; nii moodustati näiteks Londoni krahvkond.\nEdasised kohaliku omavalitsuse reformid 1960. ja 1970. aastatel tõid uusi muudatusi krahvkondade kui haldusüksuste piirides. Paljud krahvkonnad kaotasid oma alasid seoses seitsme linnkrahvkonna moodustamisega (sh Suur-London). Kõigis linnkrahvkondades moodustati mitu madalama taseme ringkonda (districts) või borough'd. Aastal 1986 kaotasid linnkrahvkonnad oma administratiivvõimu ning haldusfunktsioonid läksid üle linnkrahvkondade linnaosadele.\n1990. aastatel toimunud omavalitsussüsteemi järjekordne reorganiseerimine tõi kaasa omavalitsusüksuste edasise vähendamise halduskrahvkondades (administrative counties). Paljud endiste halduskrahvkondade osad said haldusliku autonoomia ja omavalitsusstruktuuris hakati neid nimetama tervikomavalitsusteks (unitary authorities). Suur hulk neist tervikomavalitsustest moodustati linnastunud piirkondades (urban areas).\nSeega, 20. sajandil teostatud kohalike omavalitsuste reformide tulemusena eraldati enamik linnastunuid piirkondi halduslikult traditsiooniliste krahvkondade haldusstruktuurist (the traditional county structure).\nKuid tseremoniaalsetel ja statistilistel eesmärkidel moodustas Suurbritannia valitsus 1990. aastatel Inglismaal uued allüksused – tseremoniaalkrahvkonnad, mida teisiti nimetati ka geograafilisteks krahvkondadeks. Iga tseremoniaalkrahvkond kas kattub linnkrahvkonnaga või hõlmab ühte või mitut tervikomavalitsust, sageli koos halduskrahvkonnaga, millisega need tervikomavalitsused ajalooliselt seotud on. Suur-London, mis kaotas 1986. aastal oma administratiivvõimu, sai 2000. aastal piiratud kujul võimu tagasi.\nInglismaa alljaotused ja haldusüksused sisaldavad selgesti eristuvaid ajaloolisi, geograafilisi ja halduslikke krahvkondi, ringkondi (districts), tervikomavalitsusi, linnkrahvkondi ja linnaosi (boroughs) ning muid eristaatusega üksusi.\nEristaatust (nn sui generis) omavad kaks haldusüksust Inglismaal – Londoni City ja Scilly saared.\nAjaloolised krahvkonnad[muuda | muuda lähteteksti]\nIga Inglismaa mingi tänapäevane piirkond või ala kuulub mingisse Inglismaa ajaloolisesse krahvkonda. Kokku on ajaloolisi krahvkondi 39 ja neil puuduvad tänapäeval haldusfunktsioonid. Ja kuigi mõned praeguse aja krahvkonnad kannavad ajaloolise krahvkonna nime, ei lange nende piirid enam täpselt kokku. Kuid vaatamata sellele, et ajaloolised krahvkonnad ei oma enam haldusfunktsioone, on nad jätkuvalt piirkonna kultuuri- ja spordielu ühendaja rollis. Kultuuriasutused ja spordiliidud on sageli organiseerunud ajalooliste krahvkondade kaudu.\nTseremoniaalsetel eesmärkidel iga Inglismaa osa kuulub ühesse 48 tseremoniaalkrahvkonnast (geograafilistest krahvkondadest), mis aga selgesti eristuvad ajaloolistest krahvkondadest. Esindamaks monarhi, nimetab viimane igasse tseremoniaalkrahvkonda lord lieutenant'i ja ülemkohtuniku (high sheriff). Kuna Inglismaa iga osa kuulub ühesse neist krahvkondadest, siis kasutatakse neid üksusi ka kui statistilisi üksusi. Mõned tseremoniaalkrahvkonnad kattuvad linnkrahvkondadega (sh Suur-London). Üldjuhul, kui halduskrahvkonna nimi kattub tseremoniaalkrahvkonna nimega, siis kuulub geograafilise krahvkonna koosseisu halduskrahvkond tervikuna; siiski mõned geograafilised krahvkonnad ei seostu halduskrahvkondadega. Tseremoniaalkrahvkond võib hõlmata ka ühte või mitut tervikomavalitsust.\nHalduskrahvkonnad ja ringkonnad[muuda | muuda lähteteksti]\nPraegu on Inglismaal 27 halduskrahvkonda (administrative counties) ja paljud neist kannavad ajalooliste krahvkondadega sama nime. Kuid erinevalt viimastest ei kata halduskrahvkonnad kogu Inglismaa territooriumi; lisaks on nende kohalike omavalitsuste struktuur kahetasandiline, sest halduskrahvkonnad on jaotatud madalama taseme üksusteks – ringkondadeks (districts), borough'deks või city'deks.\nKrahvkonna tasandi valitsus (government) vastutab linnaplaneerimise, maanteede ja liikluse, tuletõrje, jäätmekäitluse, hariduse, raamatukogude, sotsiaalteenuste ja tarbijakaitse eest. 2. taseme üksused (second-tier units), milleks on ringkonnad (districts), sealhulgas need, millele on määratud borough' või city staatus, vastutavad kohaliku planeerimise, tervishoiu, keskkonnakaitse, prügiveo ja valijate registreerimise eest.\nTervikomavalitsused[muuda | muuda lähteteksti]\nInglismaal on praegu 55 haldusüksust, mida nimetatakse tervikomavalitsuseks (unitary authorities) – nii on neid nimetatud, sest erinevalt halduskrahvkondadest, ei ole nad jaotatud ringkondadeks, borough'deks või citydeks, vaid moodustavad ühetasandilise kohaliku omavalitsuse. Tervikomavalitsused vastutavad halduslikult kõigi selle eest, mille eest halduskrahvkondades vastutavad kahel erineval tasandil krahvkonnad ja ringkonnad. Ka mõned Inglismaa linnad (cities) omavad tervikomavalitsuse staatust.\nLinnkrahvkonnad ja linnkrahvkondade linnaosad[muuda | muuda lähteteksti]\nInglismaal on kuus linnkrahvkonda (metropolitan counties), kui Suur-London välja arvata. Linnkrahvkonnad omasid varem administratiivvõimu sarnaselt halduskrahvkondadega, kuid alates 1986. aastast anti haldusfunktsioonid üle linnkrahvkondade allüksustele – linnaosadele (metropolitan boroughs). Linnkrahvkonnad lakkasid olemast haldusüksustena, kuid nad jäid alles geograafiliste ja statistiliste üksustena, samuti täidavad nad ka tseremoniaalseid funktsioone.\nIga linnkrahvkond on jaotatud mitmeks linnaosaks. Viimased sarnaselt tervikomavalitsustega täidavad kõiki kohaliku omavalitsuse haldusfunktsioone. Mõned city'd Inglismaal nagu Birmingham, Manchester, Liverpool ja Leeds moodustavad igaüks ühe linnkrahvkonna linnaosa.\nSuur-London (Greater London) on ainuslik haldusüksus. Sarnaselt teiste linnkrahvkondadega kaotas Suur-London enamiku oma haldusfunktsioonidest, andes need üle linnaosadele (London boroughs). Siiski, kuna Suur-London omab eristaatust riigi pealinnana, võttis Suurbritannia keskvalitsus vastutuse osa haldusfunktsioonide täitmise osas enda kanda. Aastal 2000 Suur-Londoni haldusvõim taastati, kuid juba piiratud kujul. Täitevvõimu teostamiseks moodustati Suur-Londoni Administratsioon (Greater London Authority), mis koosneb otse valitud linnapeast ja 25-liikmelisest assambleest. Suur-London sai tagasi osa neist funktsioonidest, mida täitis keskvalitsus, sealhulgas linnaplaneerimise, samuti transpordi-, politsei- ja päästeteenistused.\nSuur-London koosneb 32 linnaosast (London boroughs) ja Londoni Cityst. Viimane on ühe ruutmiili (2,6 ruutkilomeetrit) suurune ala Londoni südames, mille piirid on vähe muutunud keskajast saadik. Tänapäeval on Londoni City finantskeskus. Kuigi Londoni City on üks Suur-Londoni allosi, on sel selliseid õigusi ja privileege, mida 32 Londoni linnaosal pole, muuhulgas on sel oma lordmeer.\nVallad ja linnad[muuda | muuda lähteteksti]\nHaldusjuhtimine vallanõukogude (parish councils) ja linnanõukogude (town councils) tasandil on Inglismaa kohaliku omavalitsusstruktuuri madalaim aste. Vallad on allüksused, mille keskmes on tavaliselt küla või väikelinn.\n↑ 1,00 1,01 1,02 1,03 1,04 1,05 1,06 1,07 1,08 1,09 1,10 1,11 1,12 1,13 1,14 1,15 England. Government and society Encyclopædia Britannica (inglise)\n↑ 2,0 2,1 2,2 Britannicas on tegelikult kirjas vananenud andmed: tseremoniaalkrahvkondi 47, halduskrahvkondi 34 ja tervikomavalitsusi 46\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kohalik_omavalitsus_Inglismaal&oldid=5931242"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:37, 16. juuli 2021.


20 parimat dokumentaalfilmi, mis voogesitatakse Netflixis nüüd [jaanuar 2020] 2020\n20 parimat dokumentaalfilmi, mis voogesitatakse Netflixis nüüd [jaanuar 2020]\nNetflixis on palju filme, alates komöödiatest ja draamadest kuni tegevusliku seikluseni, superkangelaseni ja veel paljudeni. Ükskõik, kas otsite midagi, mis hoiab teid istme serva külge kleepumas, paneb hirmust näo käte taha peita või nutmise vältimiseks haaratakse kudede kastist, streamingust ei puudu puudust teenus. Muidugi võivad dokumentaalfilmid pakkuda suure osa sellest samast kogemusest, seades samal ajal proovile teie maailmapildi või õpetades teile midagi, mida te kunagi ei teadnud.\nVaadake ka meie artiklit Netflixi 60 parimat saadet praegu\nKas teile meeldivad teie dokumentaalfilmid ajaloo, looduse, meelelahutuse, eluloo või sotsiaalsete teemade kohta, on Netflix teid kajastanud. Netflixil on lai valik suurepäraseid dokumentaalfilme kõigile. Siin on mõned neist, mis meile kõige rohkem meeldivad, voogesitades nüüd Netflixis. Võite ka vaadata meie eraldi nimekirja Netflixi parimate kuritegevuse dokumentidest.\nKas WhatsApp (või kõik sõnumsiderakendused) kasutab taustteenuseid uute sõnumite tuvastamiseks, kui mitte, kuidas seda tehakse?Miks mul pole Instagramis küsitluse funktsiooni ega GIF-kleebiseid? Mul on neid oma teisesel kontol, kuid mitte peamist.Tutvusin ühe mehega Tinderi kaudu ja hakkasime textingi tegema. Paar päeva on juba möödas ja ta pole mind veel välja kutsunud. Mis on tema tehing?Kuidas ma saan Facebooki postitada Instagrami autopostitust ja kui selleks pole mingit ametlikku viisi, siis mis on selle postituse täitmiseks kõige vähem vastu?Kuidas saan Instagramis kiiresti korraga jälgida koormaga inimesi? Tahan ühe korraga teha sadu korraga, selle asemel, et seda ükshaaval teha.Ma ei pääse Instagrami, sest minu verbaalselt vägivaldne ex järgneb mulle seal. Ma tahan ta blokeerida, nii et ma ei peaks tema asju uurima, kuid kas ma oleksin lapsik, siis tegin seda?Kuidas selgitada oma vanematele, et Snapchat pole halb? Ma olen 14 ja kuigi ma tean, et see pole vana, tunnen end sellest täiesti väljas.Ma ei saa seda pilti Instagramis tühistada ja seda kuvatakse hiljem uuesti proovida. Miks?\nLG V30 ülekuumenemine: kuidas seda probleemi lahendadaParimad jalgrattalauad [jaanuar 2020]Kuidas saata sõnumit GroupMe'isParallels Desktop 14 lansseeritakse Mojave toega ja suurendab jõudlustKuidas kasutada OK Google'i seadmel Oppo A83Samsung Galaxy Note 6: kuidas vahemälu tühjendadaParimad iOS 8 Jailbreak'i rakendused koos PangugaiPhone XS Max - kuidas kõnesid blokeerida


Eestis tuleks maha lõhkuda sadu kortermaju - Ehitusuudised\nAutorid: Äripäev, Редакция специальных проектов Äripäev • 9. jaanuar 2014\nEestis tuleks maha lõhkuda sadu kortermaju\nEestis juba on sadu ning lisandub lähiaastail veel mitusada kortermaja, mis vajaks renoveerimist või lammutamist, vahendab Äripäev.\nHinnanguliselt vajab Eestis lammutamist 253 ja renoveerimist 223 probleemset korterelamut ehk kokku 476 tühja või vähemalt 25% ulatuses tühja korterelamut, selgub majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi tellitud ja DTZ Kinnisvarabüroo ühisuuringust. Prognoosi kohaselt võib aastail 2013-2020 lisanduda veel 644 probleemset hoonet.\nVideo: kuidas printida maja?\nRevolutsioon - eramaja ehitus 3D printeriga pole enam ulme


Teema: Tartu turg\nTuruhoone letid tühjenevad. Pilt on kurb. Kas poleks mõistlik vähendada kohatasu?\nEsitaja: M. S.\nSaatsime Teie küsimuse Tartu Turg AS juhatajale ja saime järgneva vastuse:\nTänan Teid tagasiside ja arvamuse avaldamise eest!\nTartu Turg AS-i hallatav turuhoone on Lõuna-Eesti hinnatuim ja väärtuslikuim partner väiketootjatele, vastutustundlikele kauplejatele ning kvaliteeti ja värskust hindavale klientidele. Peale väärika turuhoone renoveerimist 2017. aastal on müügipindasid rohkem ja võrreldes renoveerimise eelse ajaga, on ka kauplejaid rohkem – seetõttu ei saa öelda, et letid tühjenevad. Tartu Turg loob ja arendab keskkonda, mis koondab kvaliteetse ja teadaoleva päritoluga kauba ning aitab kaasa selle võimalikult vahetule pakkumisele kogukonnale. Sellest tulenevalt ei saa me valimatult tuua turuhoonesse tavapärastes kaubanduskeskustes tegutsevaid partnereid turuhoonesse kauplema. Meie eesmärgiks on eelistada kodumaiseid tootjaid-töötlejaid, kelle heaoluks on turuhoone kavandatud. Selline lähenemine tähendab aga ka paindlikkust ja meie partneritele vajadusel vastu tulemist. Seega võib tekkida olukord, kus teatud perioodidel aastas, on meie partnerid hõivatud muude tegevuste ja/või asukohtadega (nt avaturg) ning sellistel perioodidel on turuhoones ka vähem kauplejaid.\nLisaks pean oluliseks märkida, et Tartu Turg AS on eraõiguslik juriidiline ühing, mille eesmärgiks on teenida omanikule kasumit. Veel olulisemaks pean vajadust esile tõsta asjaolu, et sellest tulenevalt ei saa ettevõte Tartu Turg mingit toetust kohalikult omavalitsuselt (ei saa ka omanikult, kes on Tartu linn) ning peab kõik oma investeeringute seotud kulud (sh pangast võetud laen 2,3 miljoni euro väärtuses) ise tagasi maksma.\nKõigest sellest hoolimata on meie väärtustes sõnastatud oluliste punktidena järgenvad: „Me oleme ausad ja eetilised“; „Me tegutseme vastutustundlikult“; „Me oleme uuenduslikud ja areneme pidevalt“. See tähendab, et oleme oma omanäoliste üüripartnerite jaoks alati olemas, väärtustame neid ja nende tegevusi ning püüame alati leida mõlema osapoole tarvis parima lahenduse, et koostöö oleks jätkusuutlik ja mõlemale osapoolele vajalik ja kasulik. Julgeksin võtta seisukoha, et pilt ei ole kurb.\nTartu Turg AS juhtkonna arvates kohatasusid lihtsalt läbimõtlemata alandada ei ole jätkusuutlikust arvesse võttes mõistlik.\nTänan veelkord tagasiside eest ja olen alati valmis selliste pöördumiste osas ka tagasisidet andma!


MINU SETUMAA JA SETU EHTED – EHE ELO KÄSITÖÖ HÕBEEHTED JA ÕLIMAALID\nSetumaa on värviline kant Lõuna-Eestis, kus on oma keel ja oma meel. Uma kiil ja uma miil! Kuna mu vanaema elas Vastseliina taga ja paljud sugulased elavadki sealkandis, siis see võro/seto keel on ikka hea ja kodune kuulda! Aru saada on kerge, kõnelda ja kirjutada raskem. Arru saada om kergemb, a kõnõlda ja kirotada vähä rassõmb!\nSetumaa kombed on põnevad ja värvilised. Siin ülestõusmispühade munade veeretamine Uusvadas - loomka. (fotod Elo Uibokand)\nKuningriigipäiv 2019 - kaunid rahvariided ja hõbeehted, leelo ja tants ja käsitöö. Seal valitakse ka uus Setumaa kuningas ehk õieti öeldes ülembsootska. Kui sa enam ülembsootska ei ole, siis oled lihtsalt sootska:) (foto Elo Uibokand)\nMinu teekond Setu eheteni algas veidi üle aasta tagasi tänu Kaiseli Marile, kellega töötasime koos Eestimaa Looduse Fondis(olin seal mõnda aega loodustalgute korraldaja http://www.talgud.ee/) ja kes küsis, kas ma Setu ehteid ka teen ja telllis oma väikesele tütrele kaalakõrra.\nVäärt traditsioonid on väärt hoidmist ja kasvatamist (foto Elo Uibokand)\nMari tuli ja näitas oma vana suurt uhket kolmekordset setu keed ja graveeringutega hõbesõlge. Imetlesin ehteid ja ütlesin, et oskan ikka teha, mis siis, et olin varasema 8 aasta jooksul peale ehtekooli lõpetamist teinud teistsuguseid (hõbe)ehteid. Julge hundi rind on rasvane! Tegin kaalakõrra ära ja illos sai! Hiljem olen palju nippe juurde õppinud ja keesid omajagu teinud. On rõõm oma kätega sellesse traditsiooni panustada! Hõbeehete valmistamises on vaja palju teadmisi hõbedast, töövõtetest ja tööriistadest ja peab tundma ka ehete ajalugu ja traditsioone. Ja hingejõudu on ka vaja, sest ehted(sõlg!) üldse on ju ka maagilised rituaalesemed ja traditsiooni kandjad, mitte ainult kaunistamiseks mõeldud, kuigi see, et naine end ilusana tunneb, on ka väga oluline:)\nEHE ELO tehtud hõbedane kaalakõrd Iidale\n(foto Elo Uibokand)\nSetu ehete puhul on rõõm tunda, et olen osa traditsioonist ja annan nii oma panuse, et see kultuur säiliks. On noori, kes heameelega kannavad rahvariideid ja setu ehteid ja on neid, kes ei taha. Ma loodan, et nad vanemaks saades muudavad oma meelt ja saavad aru, kui eripärane nende setu kultuur on ja et see on väärt hoidmist ja elamist.\nMinu käest saab tellida hõbedasi Setu ehteid ja Setu sõlgi\nKuningriigipäiv - Seto miihi kasatsk- Setu meeste tants (foto Elo Uibokand)\nSetu ehted on hõbedast, hõbemüntidest, sekka klaashelmeid. Hõbedat on meie esivanemad ajast aega on kasutanud ravimiseks ja kaitseks kurja silma eest, allikale minnes paluti vaimudelt ja jumalatelt abi ja ohvriks visati allikasse/jõkke münte ja kaabiti hõbevalget hõbeehete küljest.\nLaps sai ristimisel endale kerge ja väikese ristiga hõbekee, noored tüdrukud kandsid keesid, meheleminekuikka jõudes oli keesid ja ripatseid juba palju ja abielludes rinnale kinnitati suur sõlg kui naise viljakuse sümbol, mis ka kaitseb kurja silma eest. Vananedes jäi naisel ehteid järjest vähemaks ja eluring sai täis.\nEHE ELO ehtemeistri töölaud - valmistan tellimisel ka kõiki teisi Seto ehteid\nSetomaal põimuvad õigeusk ja eestlaste iidsed animistlikud uskumused ja traditsioonid. (foto Elo Uibokand)\nSetu naised on imeliselt värvikirevad! Peamiselt kasutatakse rahvaõivastes valget ja punast. Punane on elujõud ja samas kaitseb kurja jõu ja haiguste eest. (Kuningriigipäv 2019) (foto Elo Uibokand)\nMinu esimese hõbedast seto sõle graveerimine.\nJa valmis setu sõlg. Oi, umbe illos tull!\nEHE ELO graveerimas Maagilist väekeed ja all valmis kõrvarõngad (foto Elo Uibokand)\nRahvuslike motiividega kõrvarõngad sobivad kõigi rahvariiete juurde ja samas võib neid ka igapäevaselt kanda teiste riietega. (foto Elo Uibokand)\nKuningriigipäiv - Seto naisi kargus(naiste tants) ja Seto miihi kasatsk(meeste tants)- Setu naised ja mehed õpivad tantsima ikka juba pisikesest peale! (fotod Elo Uibokand)\nSelle aasta jooksul olen Setumaal palju ringi sõitnud ja käinud veel ennetundmatutes looduskaunistes kohtades, tutvunud huvitavate inimestega, kaunistanud Obinitsa puhkekeskuse setu mustrite seinamaalingutega(sellest lähemalt mõnes teises postituses!), käinud mmmmõnusal Värska Folgil ja igale õigele setomeelsele kohustuslikul Kuningriigipäeval kirevaid rahvariideid ja uhkeid hõbeehteid imetlemas, leelot kuulamas, käsitööõlut maitsmas ja uut ülembsootskat valimas.\nRahva tahtel ja Peko juhatusel sai uueks Peko asemikuks maa pääl 2019 aastal Järvelille Rein, kel on tegus ajalugu ette näidata. Minu hääl läks Mercale, sest naisi tuleb toetada ja ma arvasin, et nagunii Rein võidab:)\nSetomaa ülembsootska ja kuninganna vahtsõt rõivakangast valimah. (foto Elo Uibokand)\nPaasapäiv Obinitsas - tore traditsioon, kus kõik pere ja sugulased tulevad haudadele kokku ja söövad ja joovad hääd-paremat. On nii hea näha, et lahkunuid ei unustata ja et tullakse kokku ja ollakse rõõmsad!\nMaalisin Obinitsa puhkekeskusele ka Seto mustritega seinamaalingud. Väga uhke sai! Enne ehtemeistriks saamist õppisin kunsti, peamiselt just maalimist. (foto Elo Uibokand)\nIgatahes Setumaal ei hakka sul kunagi igav! Kui sihid oma külastuse näiteks Seto Kostipäiva päevadesse(augustis), siis saad kulgeda külast külasse, kodukohvikust kodurestorani ja maitsta seto sööke ja jooke ning nautida sellega kaasaskäivat programmi(laul, tants...). Vaata veel Setomaa kohta https://visitsetomaa.ee/et/avasta-setomaad\nVõimsad Härma müürid - nii imeline paik, hingele!\n(fotod Elo Uibokand)\nsetu ehted •\nseto ehted •\nmaja värvimine •\nseto leelo •\nsetumaa kombed •\nsetu sõlg •\nseto sõlg •


Kui digitaalmajanduse seemned laiali laotati, oli dotcom-õhupall ikka veel täis. 1990ndatel toodi kogukonna jaoks kasutusele e-raha ja esimene krüptovaluuta. Varsti pärast seda sündis eGold. Nad ületasid Dotcomi kriisi edukalt ja jätkasid kasvu. 2008. aastaks olid nad jõudnud aastase tehingumahuni 2 miljardit dollarit. Kuid hoolimata asjaolust, et nad olid nii palju kasvanud, ei suutnud nad 2008. aasta ülemaailmsest majanduskriisist lahti saada ja nad pankrotti. Nagu kogu ajaloo vältel, visati kõrgema süsteemi alus pärast hävitamist. Satoshi Nakomoto, kes pole siiani teadlik, kas tegemist on reaalse isiku või organisatsiooniga, on leiutanud Bitcoini, mis põhineb blockchain-tehnoloogial, mis mõjutab maailma. Tema avaldatud artikkel juhtis suurt tähelepanu, eriti selle taga oleva tehnoloogiaga. Bitcoini aktsepteeriti algul maa-aluses maailmas, kuna selle omadusi ja turbeinfrastruktuuri on keeruline jälgida. Täna liigub see positsiooni, mis mõjutab otseselt maailmamajandust. Pärast seda, kui 1990. aastatel oli esimesest krüptovaluutakatsest möödas 27 aastat, kohtame krüptovaluutade sündi ja surma iga päev.\nNagu me oma eelmises artiklis mainisime, on krüptovaluutad tänapäeval isegi riikide päevakorras.\nSellega seoses oleme öelnud, et münditurg on nüüd ümberlükkamatud olukorras. Turu peamistel osalistel on selles olukorras siiski erinev lähenemisviis. Viirusetõrjetarkvara pioneer John McAfee ütles South China Morning Postile saadetud avalduses: „Täna läheb ajalugu maha kui krüptovaluuta pooldajate ja maailma valitsuste sõda“. Selles punktis, kuhu oleme jõudnud alates esimesest mündist, pole enam üllatust, kui see muutub sõjaks tehnoloogia eliidi ja riikliku süsteemi vahel. Samuti on riikidel võimatu täielikult vabastada majandust, mis areneb väljaspool nende endi kontrolli. Praeguse olukorra kõige olulisem tulemus on see, et riigid ei ole ilmselt võimelised krüptovaluutade turgu hävitama. Selle põhjal poleks vale öelda, et krüptovaluutad võitsid konflikti esimese vooru.\nTeisest küljest usuvad traditsioonilised pankurid, et krüptovaluuta turu allikas, mis tugevneb iga päevaga, on seaduslik ja ebaseaduslik rahvusvaheline rahaülekanne. Sellised väited põhinevad krüptovaluutade tehnoloogilisel infrastruktuuril ja võimalusel raha tasuta üle kanda. Väited lükkavad ümber asjaolu, et sel aastal tegid krüptovaluutad 23 protsenti Silicon Valleys tehtud investeeringutest ja iga päev kuulutati välja kümneid ICOsid.\nVahepeal on krüptovaluutaturul üldiselt neli erinevat inimprofiili, millel sõjaretoorika ja traditsiooniline lähenemine alati käivad. Isegi kui selget vahet pole, on võimalik inimeste investeerimisliikumisi tõlgendada vastavalt nendele profiilidele:\nRevolutsionäärid Ideaalsemad inimesed, nagu McAfee, suudavad hirmuta vastu seista ka kõige probleemsematel hetkedel. Näiteks julgustasid Redditi lehel olevad inimesed kogukonda riiklikule süsteemile vastu seisma, hoolimata viimaste nädalate suurest langusest.\nKullaheerijad See olukord tuletab meelde vana "Gold Rush" fenomeni Ameerika Ühendriikides. Alati on amatööre, kes tormavad unistusega rikkaks saama. Neist võivad saada professionaalid, kui nad ei kaota aja jooksul kogu oma vara.\nMängurid Rikkad inimesed, kelle arvates aktsiaturg on igav, peavad väga riskantset münditurgu seksikaks ja lõbusaks. See turg näeb välja nagu tänapäevased gladiatsioonisõjad, kui arvestada mündide sündi ja surmajuhtumeid.\nBagmen Krüptovaluutad on jõukatele inimestele kõige soodsam viis oma raha välismaale ülekandmiseks. Sest neilt ei küsita mingeid tasusid ja nende vara pole võimalik jälgida.\nKuigi turg tugevneb, proovivad kõik saada endale sobivaimat positsiooni. Mõni teritab mõõka revolutsiooniliste karjetega, mõni püüab pepu koguda, mõni teeb lihtsalt nalja ja mõni kasutab seda ainult uue tööriistana. Ehkki on ebaselge, kuidas mõjutab üleminek riiklikult kontrollitavalt majanduselt täielikult liberaliseeritud majandusele ühiskondi, toimub kindlasti suur muutus. Noh, kummale poole te kandideerite?\nVõite külastada meie veebisaiti ja liituda meie kogukondadega või tellida meie uudiskirja. Ootame teiega kohtumist, samal ajal kui loome Zeegzagi, et kujundada krüptovaluutakauplemise tulevikku.\nLINE vs Yahoo! algavad makselahingud - kliendid võidavadPipenv vs virtualenv vs conda keskkondSemenya vs IAAF: lugu alandusest ja pühaliku silmakirjalikkusestSoliditeet: kuidas teada, millal kasutada abstraktseid lepinguid vs liideseid?UI vs UX


Suurus(ed): 54-61 cm\nNokkmüts kirjaga-Skipper, valmistatud 100 % puuvillast, nokk on plastikust ja kaetud samuti puuvillase tviid materjaliga, tugevdatud őmblused.\nNOKKMÜTS- "CABIN BOY"\nNOKKMÜTS- "ANCIENT MARINER"\nNOKKMÜTS- "DANGEROUS CARGO"\nNOKKMÜTS- "KNACKERED SAILOR"\nNokkmüts kirjaga-Cabin Boy, valmistatud 100 % puuvillast, nokk on plastikust ja kaetud samuti puuvillase tviid materjaliga, tugevdatud őmblused.\nNokkmüts kirjaga-Knackered Sailor, valmistatud 100 % puuvillast, nokk on plastikust ja kaetud samuti puuvillase tviid materjaliga, tugevdatud őmblused.\nNokkmüts kirjaga-Dangerous Cargo, valmistatud 100 % puuvillast, nokk on plastikust ja kaetud samuti puuvillase tviid materjaliga, tugevdatud őmblused.\nSokid kaptenile ja tüürimehele, mis abiks navigeerimiseks igas olekus ja olukorras. Kiire pilk sokkidele ja ongi selge, kus pakpoord ja tüürpoord. Materjal: 60 % puuvill ja 40 % nailon.\nHind: 7.21 €


Ardo Hansson pensionireformist: see ei ole reform, see on vandalism – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nERR 24. aug. 2019 Majandus\nEesti Panga endine president Ardo Hansson on väga kriitiline valitsuselt neljapäeval heakskiidu saanud plaani suhtes muuta pensioni teine sammas vabatahtlikuks. Hansson näeb selles suurimat ohtu just ühiskonna nõrgimatele – neile, kel sissetulekud väikesed või kel puudub finantskirjaoskus.\nUsutlus on esmalt ilmunud ERR-is, intervjueeris Toomas Sildam.\nMiks teie olete nii kriitiline valitsuse plaani suhtes muuta teine pensionisammas vabatahtlikuks?\nMa arvan, et see sisu on vale ja protsess on vale.\nKui alustaks protsessist, siis sellised asjad on väga keerulised ja väga delikaatsed. Kui sajandivahetusel tehti eelmist suurt pensionireformi, võttis see sisuliselt neli aastat esialgsest kontseptsioonist rakendumiseni. Nüüd me räägime mõnest kuust, kus tahetakse kõik ära teha.\nMa arvan, et siin ei ole laiapõhjaliselt konsulteeritud erinevate huvigruppidega, mina ei ole näinud mingit arvestatavat mõjuanalüüsi. Rahandusminister [Martin Helme] ise ütles, et see on väga suurte majanduslike mõjudega reform. Kui sellisel taustal hakatakse parameetreid kohvipaksult paika panema, siis ma arvan, et see on väga halb.\nJüri Ratas lubas Vikerraadio saates “Stuudios on peaminister” mõni aeg tagasi, et enne teise pensionisamba reformi valmivad põhjalikud analüüsid ja mõju-uuringud, seni neid ei ole. Teie hinnangul, millistele küsimustele need peaksid vastama enne, kui valitsus hakkaks teise samba reformi läbi suruma?\nMa arvan, et neid on tõesti vaja. Praegu käidi väga spetsiifiline pakett välja ning ma ei näe enam väga võimalust, et kui tehakse analüüs, siis saab seda kuidagi kasutada. Ma näen praegu, et see rong on juba päris kaugele liikunud.\nÜks asi on lühiajaline eelarveline mõju. Praeguseks on kogutud ligi viis miljardit raha [pensioni]fondidesse ja kui inimesed hakkavad seda raha välja võtma, siis tekivad väga suured raha liikumised riigieelarve mõttes. See on üks asi.\nTeine on mõju osapooltele: mõtlen tavakodanikule, mõtlen ka fondidele, erinevatele registritele ja andmebaasidele. Siin on vaja väga olulisi IT-arendusi, on vaja aruandlust muuta. See puudutab kolmveerand miljonit eestlast, igaüks peab hakkama sellega tegelema, see mõju on oluline.\nKolmas asi on pikaajaline mõju. Oletame, et oleme jõudnud aastasse 2040. Seal valitseb mingi valitsus ja rahandusminister, aga demograafia on vahepeal palju halvemaks läinud, valikud on väga rasked. Millises maailmas järgmine põlvkond hakkab siis elama? Ma arvan, et väga oluline on ka [praegu kavandatava pensionireformi] mõju kõige nõrgematele.\nSee reform on väga valus just vaesematele inimestele või neile, kelle finantskirjaoskus on nõrgem. Kuidas nemad toime tulevad?\nTe olete skeptiline, et tavakodanikud suudavad teha II pensionisambasse kogutud rahaga õigeid otsuseid?\nInimesed on erinevaid. Mul on ka kaks kaksikut poissi, 12 aastat vanad. Nad saavad igakuiselt sama palju [tasku]raha, aga üks paneb selle kõik kõrvale, kuid teine kulutab ära. Nüüd on ühel sada korda rohkem raha pangakontol kui teisel. See ei tähenda, et üks poiss on hea ja teine halb, vaid nad on erinevad inimesed.\nMõned eelistavad olevikku, teised tulevikku. Ja kui neid, kes eelistavad olevikku, on väga palju, siis me teame, et neil saab tulevikus olema raske. Kas vaatame neile mõnekümne aasta pärast külma südamega otsa ja ütleme, et saage ise hakkama, te ju ise teadsite, et 2019 anti teile selline valik? Kui arvestatav osa ühiskonnast on oma varasemate valikute tõttu hammasrataste vahele sattunud, kas me jätame need inimesed paarikümne aasta pärast hätta? Ma usun, et me ei tee seda.\nValitsuse praeguse plaani järgi saaksid inimesed ise otsustada, kas jätkata teise pensionisambasse kogumist, kogumine lõpetada või sealt raha välja võtta. Pankur ja ettevõtja Indrek Neivelt nimetab seda väga heaks otsuseks ja kirjutas, et see on justkui pärisorjuse kaotamine 200 aastat tagasi.\nSiin on kolm mõõdet: esiteks, kuidas raha kogutakse; teiseks, millal sa tohid seda välja võtta; kolmandaks, kui sa jõuad pensioniikka, kui palju vabadust on sul sel hetkel otsustada.\nEsimese puhul võib debateerida, kas nüüd edasi minnes on vaja pakkuda täiendavaid võimalusi või mitte. See on legitiimne küsimus.\nAga see keskmine osa, et sa lubad noorematel või keskealistel inimestel oma raha, mida nad on juba kogunud, varakult välja võtta – minu meelest ei ole see enam reform, see on vandalism. See on lihtsalt raha laiali tassimine ja süsteemi lõhkumine.\nTeise pensionisamba vabatahtlikuks muutmist ja sealt raha välja võtmist toetab pensionifondide halb töö, nende väike tootlikkus. Olete sellega nõus?\nMe võime debateerida viimase 17 aasta üle. Mõned arvavad, et see süsteem ei ole nii hästi töötanud, teised võrdlevad realistlike alternatiividega ja ütlevad, et asi pole olnud väga hull.\nJah, see oleks võinud natuke paremini töötada, aga äsja võeti vastu seadusemuudatused, mis pidid seda süsteemi tõhustama.\nVõime selle üle [veel] arutada. Meeldis see meile või mitte, aga oleme jõudnud olukorda, kus meil on 5 miljardit [eurot] kogutud. Kas tasub seda hoida ja veelgi paremini kasvatada või laiaks lüüa?\nKellel saab olla midagi valikuvabaduse vastu. Aga praegune jutumärkides valikuvabaduse pakkumine… kui suur osa inimestest kasutab seda pikemas perspektiivis kahjulikult, siis selline vabadus ei tarvitse olla hea.\nTeie hinnangul peab riik olema valmis, et nendele, kes teise pensionisambasse kogutud raha sealt välja võtavad, tuleb hakata tulevikus pensionile lisa maksma, et nad ära elaksid ja minimaalseltki toime tuleksid?\nSee ei sõltu sellest, mida mina arvan või mida mõni minister arvab. Peame mõtlema, et kui jõuame ütleme aastasse 2040 ja ühiskonnas on suhteline vaesus päris suur, aga paljudel ei ole sääste, siis millise otsuse me langetame?\nPraegu on natuke kummaline kuulata, kui mõned räägivad aastal 2019, et kõik inimesed ise otsustavad ja vastutavad ja et riik ei pea vastutama. Kui samad inimesed lähevad paari aasta pärast jälle riigikogu valimistele, siis lubavad nad jälle pensionitõusu. Selles mõttes on olukord skisofreeniline. Ühest suunurgast räägid, et inimene vastutab ja samas tead, et pensioni tõstmise lubamine valimistel on hästi populaarne.\nMillisest vaesusriskist päästaks madalapalgalist inimest tema teise pensionisambasse kogunenud raha, mille eest ta saaks näiteks oma lagunenud ahju lasta uuesti üles laduda ja ta ei sure vingumürgitusse?\nMa arvan, et need keskmised summad ei ole väga suured. See tuleneb osaliselt sellest, et süsteem on alles uus ja osaliselt sellest, et süsteemis on hästi palju inimesi, kes on sinna ainult mõne aasta panustanud.\nAga kui võtame näiteks keskmist palka teeniva inimese ja teades, et nüüd on see [pensioni]süsteem töötanud veidi üle 15 aasta, siis keskmist palka teeninud inimene on tänaseks kogunud umbes 12 000 eurot. 63-aastaselt läheb ta ja võtab selle raha ja tahab annuiteeti osta. Ta saab umbes 50 eurot kuus elu lõpuni. Ainult praegu 15 aastat kogudes on ta saanud 50 eurot [kuus pensionilisa].\nKui aga inimene töötab näiteks 45 aastat, läheb 20-aastaselt tööle ja 65-aastaselt pensionile, on tal tegelikult kolm korda rohkem võimalust seda raha koguda, ta saaks 150 eurot rohkem pensioni kuus. Tänaste pensionite juures, mis on keskmiselt 480 eurot, on see 150 eurot ikka päris suur.\nKuidas te üldse mõistate, mis toimub: konservatiivne Isamaa surub valitsust andma inimestele vabadust ise otsustada ning Reformierakonna liberaalid on sellele vastu?\nKui me seda retoorikat kuulame, et inimene peab ise otsustama, ise vastutama ja mida iganes, siis ma seostaksin seda ultrakapitalistliku lähenemisega.\nTundub, et sellel liberaalsel poolel on tugev sotsiaalne närv ja sellel poolel, kus sa eeldaksid rohkem hoolitsemist just nõrgemate eest, on väga tuntavalt 19. sajandi agraarühiskonna ideaalid.\nKeskerakond vajab raha erakorraliseks pensionitõusuks ehk enda põhiliseks valimislubaduseks. See näib olevat üks tugev mootor, mis teise pensionisamba vabatahtlikuks muutmist tagant tõukab?\nKüsimust, kas [erakorralist] pensionitõusu on vaja või mitte, ei tahaks ma kommenteerida. Sest tõesti, kui sa näed, et keskmise pensioni osakaal on kesmisest palgast aastate jooksul vähenenud, siis sellise maailmavaate puhul ma kuidagi mõistan seda tahet.\nAga ma ei mõista, miks peab hakkama seda [teise pensionisambasse kogutud] raha välja maksma? Neid asju ei tohiks kuidagi siduda.\nKui tahad pensionitõusu ellu viia, siis on ka võimalik teisi kulusid kokku tõmmata, teisi vahendeid leida. Ei ole ilmtingimata vaja öelda, et mida rohkem inimesed teisest sambast raha välja tõmbavad, seda rohkem maksame praegu välja. Et mida rohkem hävitame oma tulevikku, seda rohkem saame praegu seda raha kulutada. Sellist automaatset seost ei peaks küll olema.\nMilline oleks teie soovitus valitsusele?\nSoovitus on võtta lihtsalt alguses natuke aega, tulla välja üldisema ettepanekuga, mida siis debateeritakse ühiskonnas…\nÜldisem ettepanek mille suhtes?\nPensionireformi nägemus! Mitte nii, et lööme parameetrid kohe lukku, et kellele maksame kuni 10 000 eurot välja nii mitmel kuul, nendel kuupäevadel jne. Natuke vähem spetsiifilisemalt. Pakuks alguses välja mingi nägemuse, et millistes valdkondades me tahame anda rohkem vabadust, siis käivitad debatid, võtad korralikud mõjuanalüüsid. Mitte ainult ei telli neid, vaid ka avalikustad need. Paneme jälle pead kokku, arutame, oleme kriitilised, vaatame, kas need on tugevad mõjuanalüüsid. Kui see on kõik läbi arutatud, siis on võimalik edasi liikuda.\nMitte kiirustada – oleks mu esimene soovitus.\nTeine soovitus oleks, et võime rääkida [inimeste] suuremast valikuvõimalusest just tuleviku võtmes, nende pensionile minnes, aga mõelgem ümber see kolmas mõõde, et inimesed võivad seda [teist] sammast ja [sinna kogutud] raha hakata laiali tassima.\nMida te ise teete enda teise pensionisambaga?\nMinul ei ole teist pensionisammast, sest siis, kui see käivitus, elasin välismaal ja mul ei olnud õigust teist pensionisammast saada. Olen läbi aastate väga palju panustanud kolmandasse sambasse.\nOlen võibolla kooner inimene, kes mõtleb tulevikule ja minu pärast ei pea keegi muretsema. Rikkad, rikkamad ja hea finantskirjaoskusega inimesed – nende pärast ei pea muretsema.\nMuretsema peame nõrgemate eest. Nende eest, kelle finantskirjaoskus ei ole väga suur. Ma kardan, et kui tulevad need võimalused [raha teisest pensionisambast välja võtta] ja kõik ütlevad, nüüd on kõik vabaks lastud, siis kindlasti tekivad ka igasugused poolkahtlased tegelased, kes hakkavad kõikidele nendele inimestele lähenema ja soovitama, et kulutage siin ja investeerige seal.\nFinantskirjaoskuse teema on väga oluline. Annad küll inimestele vabadust, aga kui on sellised keerulised valikud, kus ka professionaalsed investorid ei tea täpselt, mida teha, siis öelda tavalisele inimestele, kes ei ole kunagi neid otsuseid teinud, et nüüd paigutage siia või tänna…\nPraegune süsteem on väga loogiline. Ütled inimestele, et väga palju ei pane kõrvale, aga kui iga kuu paneme kõrvale neli protsenti [sissetulekust], mis on natuke rohkem, kui sa muidu oleks pannud, siis on see selleks, et tulevikus elad paremini. Aga kui ütled, et otsustage ise kõikide keeruliste parameetrite üle, siis mõnedele see meeldib, aga paljudes tekitab stressi. Britid kunagi tegid mingil määral sarnast reformi ja kohe nähti, kuidas ühiskonnas stressitase kasvas, kuna see on tegelikult väga suur vastutus, kui antakse suur summa ja öeldakse, et nüüd ise otsusta, mida sa sellega tahad teha.\nMilline oleks teie soovitus inimestele, kui nüüd tõepoolest valitsuse plaan teine pensionisammas vabatahtlikuks muuta läbi läheb? Mida inimesed peaksid tegema?\nKindlasti mitte seda raha ära tarbima. Sa ei pea ilmtingimata jääma samasse fondi, kui antakse valikuvõimalusi ja kui arvad, et oskad neid otsuseid teha, et paigutada raha kuhugi mujale, kus ta säilib ka tulevikuks.\nPosted in Majandus and tagged Ardo Hansson, Edasi, ettevõtlik, Indrek Neivelt, Intervjuu, investeerimine, pension, Ühiskond. Bookmark the permalink.


DRAAKONIDE LINNA NÕUANDED AITAVAD TEIL KIIRESTI JÕUDA - 2021\nDragon City Tips aitab teil kiiret taset edasi anda\nDragon City on tasuta mäng mängida Android, iOS, Windows Phone või PC kaudu Facebook. Mäng on simulaator, mis keskendub lemmikloomade draakonide ja linna juhtimise loomisele. 2017. aasta versioon pakub mitmeid võimalusi kogemuspunktide teenimiseks. Vaadake meie täielikku juhendit ja õppige, kuidas kiiresti ja kiiresti edasi minna:\nVaadake nõuandeid ja nippe, et parandada oma draakonit Dragon City mängus\nEkraani ülemises vasakus nurgas on nupp "Eesmärgid". Seda tasub sageli jälgida ja püüda täita kõiki tabelis nimetatud ülesandeid, sest need muutuvad kogemuseks.\nMissioonid on nii mitmekesised kui võimalik ja hõlmavad kõike, mis seisneb takistuste kõrvaldamises kohapeal kuni draakonite loomiseni ja uute hoonete ehitamiseni. Kui olete ülesande lõpetanud, siis ärge unustage, et klõpsate "saada" nuppu "eesmärkide" sees, et saada oma punkte.\nDragon City: kohtuge eesmärkidega kiiresti üles\nEhita palju talusid\nParim investeering, mida saate oma kuldplaatidega teha, on osta nii palju toidukultuure kui võimalik ja täita oma kaart nendega.\nValige alati kõige väärtuslikuma toidu tootmine praegusel tasemel. Kui sa saad 14 talu, mis töötavad samal ajal, saad mõne tunni jooksul sadu tuhandeid XP-sid.\nDragon City: tehke mitu talu, et kiirendada arengut\nLoo mitu draakonit\nDragon City ei saanud oma nime juhuslikult: draakonite tegemine on mängu peamine ülesanne. Kui ei tööta taludes, veedke paar minutit, et suurendada väikeste koletiste laevastikku. Selleks klõpsake Mount Creation ja valige kaks draakonit, et luua uus muna. Pöörake see oma kesksele alusele ja teenite väärtuslikke punkte.\nDragon City: teil on oma kollektsioonis mitu draakonit\nTehke struktuuris parandusi\nKogemuste kiireks omandamiseks peate oma konstruktsioonid veelgi tootlikumaks muutma. Seda saab teha, klõpsates allpool esitatud rohelisel noolenumbril, mis on kirjutatud "parandus" allpool.\nMida rohkem uuendate oma talusid, seda kiiremini nad suudavad sulle toitu esitada ja seega ka punktid, mis viivad taseme üles.\nMängu kiirendamiseks kasutage kalliskive\nJuba selgitatud tegevuste teostamisel tõuseb teie pärlite kogumine loomulikult ja järk-järgult. See on hea tasuta valik neile, kes ei soovi pöörduda mikrotehingute poole.\nKui töö on käimas, saate selle valida ja maksta kalliskivid, et protsess kohe lõpetada. See on suurepärane võimalus säästa aega.\nDragon City: kalliskive saab kasutada kogemuste saamise kiirendamiseks\nLaienda oma territooriumi\nEespool toodud näpunäidete kasutamiseks peate suurendama oma tööala ja laiendama oma kaarti. Seda saab teha klõpsates teie territooriumil hajutatud vabadele partiidele. Klõpsake ikooni "osta ostmiseks", nagu on näidatud alloleva foto paremas ülanurgas.\nEsimesed kuus maastiku laiendust on täiesti vabad: klõpsa ekraani alumises paremas nurgas asuvale väikele mõla peale, tellige takistuste eemaldamine, klikkige maastikul ja kinnitage oma "omandamine".\nDragon City: Mida kõrgem on territoorium, seda rohkem punkte teenitakse\nMis on Dragon City tugevaim draakon? Kommenteeri foorumit!


Toimus piiskopliku nõukogu istung | EELK\nToimus piiskopliku nõukogu istung\nPeapiiskop emer Andres Põder kõnelemas piiskopliku nõukogu koosolekul.\nFoto: Kalle Kõiv\nPiiskopliku Nõukogu istungil 19.04. kuulati jumalateenistuse järel emeriitpeapiiskop Andres Põderi piiblitundi, milles seletati prohvet Jesaja raamatu 63. peatüki salme 7–9. Tõdeti, et selle teksti seletamine ei ole ajalooliselt ühemõtteliselt lihtne. Tänases päevas annab see meile aga sõnumi, et „üheski hädas ei ole sa hädas, sest olles Jumala rahvas saab sulle igas olukorras osaks Jumala arm“.\nKuulati õpetaja Tauno Tederi ettekannet “Diakoniameti mõistmine ja praktika EELKs” praost Marko Tiituse ja kaasettekannet “Diakoni haridus- ja kutsenõuded ning erialane ettevalmistus ja kutseõpe EELKs”. Järgnenud elavas arutelus tõdeti, et diakoni ameti mõistmises on EELKs eriarvamused ja oleks vajadus täpsustada diakoni rolli ja ülesandeid EELKs. Sellest lähtuvalt peaks koostama haridusnõuded. Erilise tähelepanu alla oli küsimus diakonitele antav armulaua seadmise eriõigus ja selle teoloogiline adekvaatsus.\nAssessor Marko Tiitus kõnelemas piiskopliku nõukogu istungil 19.04.2016\nNõukogu oli ühte meelt, et haridus on luterlikus kirikus vaimulikuks saamisel väga oluline, aga teatud erandlikes olukordades ei tohiks ordinatsiooniks nõutava hariduse puudumine olla taksitavaks kriteeriumiks. Sellistes olukordades võib nõutava teoloogilise magistrihariduse puudumist kompenseerida samaväärne haridus mõnes muul alal ja/või pikaajaline praktiline töö koguduses.\nPiiskop Einar Soone andis ülevaate kiriku keskkassa toimimisest. Kuulati nõukogu liikmete lühireflektsioone oma töödest ja tegemistest ning arutleti Piiskopliku Nõukogu kogunemise sageduse ja formaadi üle. Nõukogu lõppedes leidis istungit juhatanud peapiiskop Urmas Viilma, et sellises formaadis võiks Piiskopliku Nõukogu istungid ka edaspidi jätkuda.\nTauno Tederi ettekanne “Diakoniameti mõistmine ja praktika EELK-s”\n18. aprillist 18. maini kestab muinsuskaitsekuu >\n< Naima Neidre isiknäitus “Rändavad mõtted” Viimsi Püha Jaakobi kirikus


Värske justiitsministri prioriteedid: kiiremad menetlused ja kannatanute kaitse • Eesti Uudised\nSellel neljapäeval tähistas sünnipäeva justiitsminister Raivo Aeg. Ministriametis on ta olnud nüüdseks pisut üle kahe kuu ja sünnipäeva puhul tegi Eesti Uudiste toimetus justiitsministriga intervjuu, mille käigus selgusid tema olulisemad prioriteedid ministrina, kuid ka see, et Raivo Aeg veedab oma vaba aja meeleldi kala püüdes ja jahil käies.\nRaivo Aegi sõnul tuleb uues ametis tegeleda uute probleemide ja teemadega, kuid minister on tema sõnul ennekõike organisatsiooni juht ning selles osas on tal pikaaegne kogemus. Ta on olnud nii Politsei kui Kaitsepolitsei peadirektor.\n„Muidugi tuleb ministrina jälgida poliitiliste eesmärkide täitmist ent ministeeriumi töö on oluliselt laiem kui koalitsiooni kokkulepe ning selleks on vajalik end uute teemadega kurssi viia.“ räägib Aeg ning lisab, et kogu ministeeriumi tegevustest ülevaate saamiseks on oluline külastada ka justiitsministeeriumi valitsusala asutusi – prokuratuuri, kohtuid, andmekaitseametit, patendiametit, konkurentsiametit, infosüsteemide keskust, vanglaid. „Üsna paljudes on käidud, aga osa ootab veel külastamist.“\nLisaks koalitsioonileppes olevatele prioriteetidele on Aegi enda jaoks oluliseks prioriteediks menetlustõhususe ja kiiruse saavutamine. Ministri sõnul tähendab see töökorralduse ning mentaliteedi muutmist: „Riigi demograafiline olukord ja rahalised võimalused piiravad oluliselt töötajate arvu suurendamist. Lahendus saab olla inimressursi ja tööprotsesside efektiivsem ning paindlikum kasutamine. Olulise lisapanuse saavad anda IT-lahendused. Näiteks oleme eesmärgiks seadnud, et kogu kriminaalmenetlus liiguks digitaalsele menetlusplatvormile, et oleks võimalikult vähe paberitööd ja dokumentidega ühest Eestimaa nurgast teise sõitmist. Ning see digitaalne menetlus algaks juba tööst sündmuskohas või kui inimene tuleb politseisse ja liigub läbi kogu menetluse protsessi kohtusse välja. Ja sealt edasi ka karistuse kandmiseni. Eestis ei ole lihtsalt piisavalt inimressurssi, et vanaviisi edasi minna. Tuleb leida tõhusaimaid meetodeid, ning hea kvalifikatsiooniga motiveeritud inimesi, kes uuendustega kaasa tulevad.“\nTeiseks prioriteediks on kriminaalasjades kannatanute kaitse. Sellega on ta hoolega tegelenud juba Riigikogu õiguskomisjonis olles: „See pole normaalne, et kannatanud, eriti isikuvastaste- ja seksuaalkuritegude ohvrid, peavad kogetut menetlusprotsessis uuesti läbi elama andes korduvalt selgitusi ja tunnistusi. Tõendeid on vaja, aga ühtlasi tuleb jälgida, et kannatanud saaks vajalikku abi ja tuge ja et nad teaksid, mis on nende õigused.“\nJustiitsminister tunneb heameelt, et viimastel aastatel on asjad hakanud paranema: „Eriti oluliseks pean ma tööd lastega, et lapsed, kes on kogenud vägivalda ja eriti seksuaalvägivalda, saaksid abi, et nende psüühika saaks võimalikult kiiresti ja niipalju kui see on võimalik terveks ravitud. Ja muidugi on ka teine pool, teha tööd nende noortega, kes on seadusega pahuksis ja tuua nad tagasi normaalsesse ühiskonda ning teha seda võimalikult vara.“\nKuidas justiitsminister oma vaba aega veedab?\nJustiitsministriameti kõrval ei maksa unustada, et Raivo Aegil on ka eraelu. Ta rõhutab, et oluline on leida vabadel hetkedel aega puhkuseks. Seetõttu plaanib ta veeta oma puhkuseaja juuli lõpus Saaremaal.\n„Veedan puhkuse Saaremaal ning käin Saaremaa ooperipäevadel. Juba aasta tagasi said piletid ostetud ning plaanis on külastada kolme etendust. Muidugi kulub puhkusest osa aega ka oma kodu ning abikaasa ja meie suvekodude korrashoidmisele. Minu vanavanemate talukoht asub Saaremaal ning eks seal ole omajagu tööd – muru niita ning siit-sealt kõpitseda. Abikaasa vanemate suvekodu on Harjumaal ja sealgi on vajalikud tegemised- toimetused.“\nVabal aja veedab Raivo Aeg paadiga merel lesta ja ahvenat püüdes. Viimastel aastatel on tal õnnestunud sügisel ka paar punast kala ja mõned siiad kätte saada. Lapsepõlves meeldis talle käia õngega kala püüdmas – Saaremaal ju meri ja vesi igal pool ümber. Samuti käib ta meeleldi jahil, kuigi viimasel ajal ei jää selleks palju aega. Jahimees on ta olnud aga juba 1986.aastast.\nJa kuigi ta isa ei tegelenud kummagagi ja pidas seda aja raiskamiseks, oli onu kirglik jahi- ja kalamees, vast sealt see huvi tekkiski „Jahil käimine on pigem seltskondlik üritus. Liha saab poest lihtsamalt ja odavamalt. Aga tore on jahisõpradega koos olla, nalja visata ja maailma asjade üle arutada. Kui tahta tõsimeeli looma näha, siis enne jahile minekut tuleks kindlasti eeltööd teha, pead tundma paika kuhu minnakse – mis loomad seal on, kuidas ja mis ajal nad liiguvad jne. Tore on see, et meie jahikultuur on arenenud väga jõudsalt. Järjest enam on meie jahiseltskondades tekkinud erinevaid traditsioone, kus järjest lisandub ka peredega koosveetmise viise.“\n← Previous Laupäeval heisatakse laulupeo puhul Eesti lipud\nPriit Sibul: Põhikoolide keelenõudeid ei tohi leevendada Next →


Koroona-aasta pani firma kasvama. Martin Järveoja osalusega ettevõtte kena tulemus - Ärileht\nKoroona-aasta pani firma kasvama. Martin Järveoja osalusega ettevõtte kena tulemus\nTänak-Järveoja Rally Estonial\nKui praegu näevad Ott Tänak ja Martin Järveoja vaeva kaugel Aafrikas, et esineda hästi Safari rallil, siis mõlemad mehed on tegevad ka ettevõtluses. Tänaku firma värsketest tulemustest saad lugeda siit, aga Järveoja firma on samuti näidanud varasemast hoopis paremat minekut.\nSweet Bites OÜ põhitegevusalaks on küll märgitud suhkru, šokolaadi, kondiitri ja pagaritoodete hulgimüük, aga tegelikult on ettevõttele raha sisse toov tegevus suhtekorraldus ja teabevahetus. Nimelt on Martinil firma kahasse abikaasa Maarja Järveojaga, kes on suhtekorraldaja.\nSamas on ettevõtte numbrid kasvanud juba selliseks, et mingit lihtsa pusimisega seal ei tegeleta. 2018. aastal oli ettevõtte müügitulu vaid 1800 eurot ning ka teised numbrid väga tagasihoidlikud. 2019. aastal toimus müügitulus hüpe 241 500 euro peale ning eelmisel aastal juba ligi 400 000 eurole. Samal ajal kasvas puhaskasum 226 000 euro pealt 320 000 eurole. Need on aastaga vastavalt 64- ja 41,5-protsendilised kasvud.\nKui 2019. aastal maksis ettevõte omanikele ka 30 000 eurot omanikutulu, siis sel korral jäi kasum ja eelnevate aastate tulem firmasse. Kokku on jaotamata kasumit ligi 512 000 eest.\nEttevõttele kuulub kuus kinnistut. Kaks kinnisasja Otepää vallas, hoonestusõigus Elva vallas ning samas kohas ka korteriomand. Lisaks on kaks korterit ka Saku vallas.


FOTOD: Suvepealinna tiitel jõudis lõpuks Pärnusse - Delfi\nFOTOD: Suvepealinna tiitel jõudis lõpuks Pärnusse\nTallinna abilinnapea Eha Võrk ja linnasekretär Toomas Sepp andsid täna suve alguse puhul traditsiooni kohaselt Pärnule üle suvepealinna tiitli. Tiitli üleandmisega seotud üritusi väisas paar tuhat inimest.\nPärnu linnapea Toomas Kivimägi tervitas täna kell 17 külalisi Pärnu jahtklubis ning pidulik tiitli üleandmise tseremoonia leidis aset kell 19 Vallikääru laval, sellele järgnes kontsert. Peale kontserti süüdati aga muinastuled.\nTiitli üleandmise tseremoonial oli esindatud ka talvepealinn Otepää ja kevadpealinn Türi ja sügispealinn Narva. Pärnu on kandnud Eestimaa suvepealinna tiitlit alates 1996. aastast.\nEile andis linnasekretär Toomas Sepp Eesti mereväe patrulllaeva Ristna komandörile üle linnapea allkirjaga suvealguse tervituse, mille Ristna meeskond toimetas täna õhtuks Pärnusse suvepealinna avatseremooniale.\nKalendri järgi algas suvi täna öösel kell 2.09.


Postitaja: World Challenge august 22, 2011\nKui sina vajad juhiseid – kui sa arvad, et oled valmis tegema mida iganes Ta sinult palub – siis luba mul küsida midagi: „Oled sa valmis rahutuks tegevaks sõnumiks; raskusi või hülgamist kaasatoovaks ülesandeks; eluks, mis tugineb vaid usule ja kus puudub igasugune garantii julgustusele või toele väljaarvatud see, mis tuleb Püha Vaimu käest?“\nJust selline lugu juhtus Jesajaga! Prohvet kuulutas vabatahtlikult: „Saada mind, Issand!“ ja Jumal saatis ta raskele ning katsumusi täis missioonile! Ja tema ütles: "Mine…Tee tuimaks selle rahva süda ja tee raskeks ta kõrvad ning sule ta silmad, et ta oma silmadega ei näeks ja kõrvadega ei kuuleks, oma südamega ei mõistaks…!" (Jesaja 6:9-10) . Sõna, mille Jesaja sai, polnud just kõige ülevam! Otse vastupidi – see pidi muutma ta vihatuks ja ebapopulaarseks. Issand ütles talle: „Mine ja paaduta need, kes keelduvad kuulmast minu kõnet! Sulge nende silmad ja kõrvad!“\nKui sina tahad tunda Jumala häält, pead sa olema valmis kuulma kõike, mida Ta ütleb! Jumal ei ütle kunagi: „Mine!“, enne kui Ta pole küsinud: „Kes läheb?“. Ta tuleb su juurde ja küsib: „Oled sa valmis tegema kõike, mida ma sul palun ja tegema seda minu viisil? Oled sa valmis panema maha oma elu?“\nKui ma aastaid tagasi Jumalalt juhtnööre palusin, ütles Issand mulle väga selgelt: „Mine tagasi New Yorki!“ See oli minu jaoks kõige ebamugavam sõnum üldse! Ma olin valmistunud pensionile jääma. Olin valmis hakkama kirjutama raamatuid ning kõnelema valitud paikades, mistõttu mõtlesin endamisi: „Issand, minu parimad aastad seal on juba möödas. Anna mulle nüüd ometi aega hingata!“\nJah, me tahame küll kuulda Jumala häält, kuid kuulda seda mugaval viisil! Me ei taha, et see raputaks meid. Kuid samas, miks peaks Jumal andma meile juhtnööre, kui Ta ei saa olla kindel selles, et me Talle kuuletume?\nAabraham õppis kuulma Jumala häält seeläbi, et ta kuuletus kõigele kuuldule niipea kui seda kuulis! Jumala sõna talle puudutas oma poja Iisaku ohverdamist (vt. 1 Moosese 22:2). Aabraham tegutses selle sõna põhjal ja tema kuulekus muutus magusaks aroomiks, mis puudutas kogu maailma: „Ja sinu soo nimel õnnistavad endid kõik maailma rahvad, sellepärast et sa võtsid kuulda mu häält!" (1 Moosese 22:18) .


Marek Kahro mõtteait: Päikeseratas ja ilmapuu\nPäikeseratas ja ilmapuu\nKui jõulud hakkasid lähenema, siis langetati päris noori puid – puid, mis pahatihti isegi nii suured või selles eas ei olnud kui see kuusk, kes kunagi rahu ei leidnud, vaid ikka ära tahtis minna. /…/\n„Kuhu nad viiakse?“ küsis kuusk. „Nad ei ole minust suuremad, üks oli palju väiksemgi. Miks neile oksad külge jäeti? Kuhu nad sõidavad?“\n„Meie teame seda! Meie teame seda!“ sädistasid varblased. „Me oleme linnas akendest sisse vaadanud, me teame, kuhu nad sõidavad. Oo, nad lähevad kõige suurema au ja hiilguse sisse, mida ülepea ette saab kujutada! Me oleme akendest sisse vaadanud ja näinud, et nad istutati sooja toa keskele ja neid ehiti kõige ilusamate asjadega, kullatud õunte, piparkookide, mänguasjade ja sadade küünaldega.“\nHans Christian Andersen. „Kuusk“ (1844)\nEks ta ole, kuuse otsa riputatakse kõiksugu siravat-säravat träni. Kuule ja käbisid, hõbekarda ja kassikulda, vilkuvatest tulukestest kõnelemata. Miks ometi? Noh, komme on selline. Viivuks peatudes tasuks siiski küsida, millepärast see igihaljas puu, mis läbi jõulude ja nääride paljude silma rõõmustab, meile nii kohutavalt armas on. Kombel peab mingi põhjus olema.\nKuusk on võimeline valgust kasutama otstarbekamalt kui paljud teised taimed, selles seisnebki tema igavese haljuse saladus. Meie metsades on kaharad kuused nii levinud, et väljaspool hubaseid kodutaresid ja kiviseid linnaväljakuid nad õieti pilku ei püüa. Vanarahva jaoks oli kuusk aga pesueht elupuu. Kuusest valmistati hällid ja sargad. Ka pulmas ja teistel lõbusatel koosviibimistel oli kuusel tähtis roll. Kandled pillimeeste nobedate näppude all olid ju kuusepuust. Ja millest see eluasegi ehitati kui mitte kuusepalkidest. Kuused saatsid inimest kogu elu. (Tänapäeval saadavad mõnd kogu elu üksnes lõhnakuused. Võeh!)\nLennart Meri kirjeldab raamatus „Hõbevalge“, kuidas neenetsid talvekoda püstitavad. Esimesi paikapandud roovlatte nimetatakse majakuuskedeks. Neenetsite jaoks on kuusk püha puu. Küllap pidasid teda omal ajal pühaks teisedki soomeugrilased. Kuusk oli korilase esimeseks eluasemeks, ütleb Meri. Kuuskedest arenesid peagi välja püstkojad, rehielamute rajamiseni ei olnudki sealt enam pikk tee. Paljude elumajade otsaseinad meenutavad endiselt stiliseeritud kuuske. Ja kui kusagil enam elada pole – tagasi kuuse alla!\nSiberi asukate jaoks oli majakuusk ilmasammas, mille ümber kogu elu keerleb. Jumaladki ronisid mööda kuuske taevasse. Siberi šamaanid valmistasid oma trummi elupuust, mille okstel nad olid transis olles turninud. Ilmasamba kujund on omane paljudele rahvastele ja esineb erineval kujul paljudel aegadel – tootem, menhir, obelisk, pagood, stuupa, minarett, kirikutorn, pilvelõhkuja… Hulgal juhtudel kasvatab sammas enesele juured ja oksad ning muutub taevast ja maist sfääri ühendavaks puuks. Viikingitel oli müütiline saarepuu Yggdrasill, sumeritel seeder, egiptlastel viigipuu. Soomeugrilastel niisiis kuusk.\nKuused on meil seotud korraga elavate ja surnutega. Eesti kagunurgas pole matusekombestikust veel täiesti kadunud ristikuused ja ladvata leinakuused, mõlemad arvatavasti tõrjemaagilise otstarbega, kuid nüüdseks vaid mälestamise vahendeiks muutunud. Igal aastaajal rohetav puu, mis noolena kõrgustesse küünitab, viib mõtted nüüdki surma ajutisuse ja igavese elu võimalikkusele. Imetlus igihalja puuhiiglase vastu ei haihtu isegi industriaalrevolutsiooni üle elanud maailmas. Ehk on kuusk koguni inimese kauge sugulane? Ärge naerge midagi, inimese selgroog sarnaneb kahtlaselt palju laasitud kuuselatiga! Alustuseks viidatud Anderseni muinasjutt pajatab samuti inimese ja kuuse ühisest hingelaadist.\nNüüd aga järgmine ajalooline vahepeatus: Tallinn 1441. Mustpeade vennaskonna jõulujootude kulminatsioon on vähemalt Eestis kõigile teada. Jõuluehteis raekojaplatsil uitava inimese silme ette peaks kergesti kerkima keskajale iseloomulikes rõivastes uhked pürjelid, kes sõna otseses mõttes põleva puu ümber laulavad ja tantsivad. Tõsi, see puu, mille süütamise õigus oli ainult mustpeadel, ei pidanud olema tingimata kuusk. Aga las legend jääb vikerkaarevärvilise mullina Tallinna teravkaarte kohale hõljuma.\nJõulud on eelkõige päikese sünnipäev. Pühadeaja nimetuski tuleneb iidsest põhjala sõnast hjul, mis tähendab mõningatel andmetel (päikese)ratast. Ehkki jah, tegemist võib olla ka etümoloogilise fantaasiaga. Roomlased tegid talvise pööripäeva ehk saturnaalide aegu üksteisele kingitusi. Eestlased pistsid samal ajal kuuse põlema ja vihtusid selle ümber tuljakut. Päike oli uuesti sündinud ning see iga-aastane suursündmus pani põhjamaalaste pastlatallad kihelema. Pole võimalik öelda, miks pidid mustpead võtma üle paganliku kombe või lausa jätkama muinaseestlaste vana traditsiooni. Selge on aga see, et päikesekultus ja ilmapuu kummardamine on mitmetes kultuurides omavahel seotud. Kuusk saab ju roheluse päikeselt ja kuna ta kogutud valguseväge talvekski ei mineta, muutub ta teiste puude seas ülimuslikuks. Kuusk oli ja on – ma ei väsi seda kordamast – ehtne elu- ja ilmapuu.\nIlmapuu mudelkujule, olgu see siis kuusk, seeder või viigipuu, tuuakse tavakohaselt ohvreid, et kindlustada uueks aastaks rikkalik saak ning üleüldine heaolu. Ohver on ühtaegu tänukink ja altkäemaks teispoolsetele jõududele. Ajapikku on paganlikud ohvrid muteerunud säravateks eheteks. Tuled kuuskedel imiteerivad taevatähti, kõrgemat ja jumalikku sfääri, milleni ilmapuu ulatub. Kuuse muistne rituaalne tähendus on aegade jooksul kaotsi läinud, kuid rituaal ise alles jäänud.\nNii ehk teisiti näib, et kuuse kummardamine on soome-ugri komme, kuigi entsüklopeediad omistavad tänapäevase jõulukuusetava algatamise enamasti sakslastele, mõnikord koguni ainuisikuliselt Martin Lutherile. (Ja ometi näeb vahest isegi katoliku kirikutes ehitud jõulupuid.) Soomlastel õnnestus Jõuluvana (päritolult Bütsantsi piiskop) teha oma kodakondseks. Olgu siis tuledesäras kuusk eestlaste ja teiste soomeugrilaste ühine leiutis ning hunnitu kingitus selle ilma suurtele ja väikestele rahvastele.\nSildid: ajalugu, kevad, loodus, religioon, talv, tähtpäev\nSõna saavad nukud\nIga raamatu taga on inimene, inimese taga maailm. Kui uudishimulik lugeja avab raamatu, avab ta ühtlasi akna tundmatusse maailma. Midagi tu...\n► juuli 2018 (2)\n▼ detsember 2013 (4)\n„Ma ei taha enam elada…“\nNõnna ropp ja räpane on see vana eestlane…


Tööd otsivad koduõpetajad - Pere24\nTööd otsivad koduõpetajad\nTallinn, Eesti26 a10 a kogemust\nPakun lapsehoiu-, koduabilise ja koduõpetaja teenust. Kogemus lapsehoidjana 10 aastat, k.a õpetajana üldhariduskoolides ja lasteaiaõpetajana. Pakun ka koduabilise teenust (sh kodu koristamine ja pisem...\n0 soovitab viimati nähtud 22 p tagasi, vastab 3 p jooksul\nTallinn, Eesti46 a5-10 € tunnis\nOlen õppinud kasvatusteaduste teaduskonnas Tallinna Ülikoolis. Omandatud eriala: koolieelne pedagoogika ja psühholoogia. Lisaeriala: inglise keel. Olen töötanud mitu aastat ingliskeelses haridusasut...\n5 soovitab viimati nähtud 23 p tagasi\nTallinn, Eesti22 a5-7 € tunnis\nOlen 21-aastane noor neiu, ametilt olen kokk, kuid ilma laste fantaasiarohke mõttemaailmata ja puhta rõõmuta ei saa lihtsalt hakkama. Laste hoidmisega alustasin juba päris noorelt, kuskil 5-6 aastasel...\n2 soovitab viimati nähtud 23 p tagasi, vastab 1 p jooksul\nTallinn, Eesti30 aalates 8 € tunnis\nOtsin rätsepaõpingute kõrvalt lisatööd. Keskhariduse omandasin Kadrioru Saksa Gümnaasiumis, keeleeksamite tulemused olid mu parimad. Keeled on mind alati huvitanud, muuhulgas olen mitmel aastal osa võ...\n0 soovitab viimati nähtud 24 p tagasi\nTallinn, Eesti35 a\nTere! Olen Lilit Vuntus - õpetaja, kelle erialaks on eripedagoogika. Õpetan eelkooli- ja algklassilapsi. * Eelkool,* järeleaitamistunnid, õpiabi,* üldarendavad tunnid,* kodutööde tegemin...\n23 soovitab viimati nähtud 24 p tagasi, vastab 1 h jooksul\nTallinn, Eesti27 a4-6 € tunnis\nOlen positiivse ellusuhtumisega naerusuine inimene. Vanust on mul hetkel 25.aastat. Olen lõpetanud Õpingud Tallinna Pedagoogilises Seminari Alushariduse Osakonnas, kus õppisin alushariduse õpetajaks....\n0 soovitab viimati nähtud 25 p tagasi\nLaura Sofia A.\n5 soovitab viimati nähtud 28 p tagasi\nTallinn, Eesti25 a6 a kogemust5-10 € tunnis\nMy name is Debi - I am a cheerful spirit, who loves travelling and making the most of every day. Originally from Italy, I am currently studying for my MA in Anthropology at Tallinn University. I lived...\n0 soovitab viimati nähtud 28 p tagasi, vastab 1 p jooksul\nTartu, Eesti20 a\nOlen 20 aastane tudeng, hetkel vaba aastal, asukoht Tartus. Lisaks kooliainetele saan suudan läbiviia ka viiuli, solfedžo ja harmoonia abitunde....\n0 soovitab viimati nähtud 29 p tagasi\nTallinn, Eesti18 a2 a kogemust15-30 € tunnis\nI am looking for a job....\nTallinn, Eesti27 a1 a kogemust\nTere! Minu nimi on Ksenia ja on tore sinuga kohtuda!Praegu olen vabatahtlik, elan ja töötan Tallinnas, Eestis. Tulin EVS-i programmi raames Tallinna ja töötasin lastega 11 kuud Mustamäe Perekeskuses...\n0 soovitab viimati nähtud 1 k tagasi, vastab 13 p jooksul\nTallinn, Eesti32 a\nSveiki, aš esu inžinierius ir studentas TaITech universitete. Aš čia norėdamas padėti žmonėms....\n0 soovitab viimati nähtud 1 k tagasi\nTallinn, Eesti23 a3 a kogemust5-10 € tunnis\nOlen huvitatud tööst, mis sobib aktiivsele tütarlapsele. Olen väga rõõmsameelne, kohusetundlik, sõbralik, aus. Meeldib suhelda, lastega tegeleda, uusi asju õppida ja kohanen kiiresti.Olen karatega t...\nTallinn, Eesti29 a8 a kogemustalates 10 € tunnis\nTubli ja tark naisterahvas, kelle peamiseks tööks on olla õpetaja:)...\n0 soovitab viimati nähtud 1 k tagasi, vastab 5 p jooksul\nTallinn, Eesti16 a3 a kogemust\nMina olen valmis aitama,õpeetada ja hoida lapsi olen olnud kuni 18a lastega (hoidnud ja õpetanud)olen valmis ka uutele oskuste õppimisele...\nTartu, Eesti19 a5 a kogemustalates 3 € tunnis\nOlen 19-aastane I kursuse õenduse tudeng....\n0 soovitab viimati nähtud 1 k tagasi, vastab 21 h jooksul\nTartu, Eesti34 a\nOlen läbi viinud mitmeid liikumis-, tantsu- ja draamagruppe erinevas vanuses ja tasemega lastele oma kunstiteraapiate õpingute raames. Olen olnud mitmetel laste sünnipäevadel peojuht, tegelenud erinev...\n1 soovitab viimati nähtud 1 k tagasi\nTallinn, Eesti18 a2 a kogemust\nI am BA student in Tallinn. I have 2 years of experience in teaching English language....\nTartu, Eesti47 a10-10 € tunnis\nMa olen 47-aastane sakslane ja sündisin Berliinis. Olen kolme lapse isa ja elan Tartus koos lastega. Saksa keel, minu emakeel, on minu tööriist - kirjutan raamatuid, koostan saksakeelseid reklaamt...\nTartu, Eesti19 a8 k kogemust3.5-9 € tunnis\n19-aastane tudeng otsib tööd...\n0 soovitab viimati nähtud 1 k tagasi, vastab 21 p jooksul


Eliise blogi: Jaanuar 2018\nÜks peatükk itaalia keelt nädalas - jah\nKaks võimalust - kas jaanuar on olnud väga edukas kuu või olen seadnud liiga lihtsad eesmärgid :) Ise arvan, et eesmärgid on normaalsed ja ma olen tubli olnud! Aususe huvides võib märkida, et nn "mittemõõdetavad" plaanid on läinud natukene üle kivide ja kändude. Oleme küll edukalt uusi retsepte katsetanud (spinati-köögivilja supp, valge kala tomatikastmes, krõbe kana aasiapärases kastmes), kuid prügi sorteerimine näeb välja nii, et ärkan hommikul üles ja tõstan olmeprügist ümber pakendeid, mis Nicola sinna eelmisel õhtul susanud on. Ise olen ka tihti kahevahel, et on see nüüd siis korralik paber või ei. Ehk siis selle harjumuse juurutamine võtab veel aega.\nGarderoobitäiendus tuli ühe-euro-nädalavahetuselt USA Today poest. Sain sealt ühe Montoni kevadise kontorikleidi ja tähekeste mustriga tumesinise diskopluusi (diskopluus = avar kaelus). Kleidiga on selline lugu, et mõnda aega tagasi ma juba proovisin seda selga, kuid otsustasin mitte osta, sest kleite on mul liiga palju, siis maksis see veel 7 eurot ja ei tundunud olevat hädavajalik ost. AGA.. üks euro, ikka veel ootas see mind poes(saatus), soojal ajal ainult kleite kannangi, ja ostetud see sai. Lisaks vahetasin välja kevadsügise saapad, kust hakkas väike varvas juba saapast välja turritama, kuid need ostsin pärispoest. Väljakutset see aga ei mõjuta, sest nii pesu kui jalanõud plaanin siiski osta uuena.\nVõidukalt võin öelda, et üks peatükk itaalia keelt nädalas on mind tunduvalt rohkem edasi aidanud, kui eelmiste aastate ponnistused. See süsteem hoiab järjepidevalt kätt pulsil ja on pannud mind rohkem pingutama. Tore!\nOrienteerumisega läks nii, et käisime lausa kaks korda: kord Männi pargis ja kord hüpptorni metsas Nõmmel. Esimene toimus siis, kui väljas oli umbes -8 kraadi. Riided olid seljas soojad, piirkond tuttav, läks kergelt. Aga vot see Nõmme oma.. see oli põhimõtteliselt ikkagi metsas, mis tähendab, et mingit majade järgi kaardilt lugemist ei olnud. Lisaks see porisest mäest alla minek, kuskil on veel osa maad jääs.. Tundsin, et see rada oli algajale ikkagi raske. Võrdluseks: esimene rada oli 3 km ja läbisime selle 27 minutiga, teine rada oli 2,7 km ja läbisime selle 56 minutiga. Topelt aeg aga lühemal rajal! :D Hoolimata sellest, et raskel rajal tatise ninaga peaaegu porri kukkusin, saan ikkagi öelda, et orienteerumine on lahe.\nLugesin läbi "Ohakalinnu". Pärast lugesin, et sellest tehakse varsti film. Arvan, et see tuleb väga väga hea ja juba ootan. Kui alguses ei läinud minu arust tegevus väga huvitavalt käima ja venis, siis ühel hetkel läks aga nii põnevaks, et ma ei saanud enam raamatut käest. Lõpuks taas midagi sellist, mida lugedes saab kõik muu unustada ja loed ja loed ja ei oska lõpplahendust ette kujutada. Mitu põnevat liini, omapärased tegelased, põhjalik.. Soovitan! Järgmisena palusin raamatukogus endale midagi soovitada ja sain enda kätte sellise asja nagu "Tormiõde". Lugesin 22 lk ja edasi ei loe, sest selle põgusa jupi jooksul on toimunud nii mitu imalat ja silmi pööritama ajavat seika, et ma lihtsalt ei taha. Palun öelge mulle, pliksid, mitu korda on teil päriselt elus juhtunud nii, et tõstate endale suure koguse sööki ja sööma asudes märkate, et lauatäis mehi vaatab teid imestunult ja siis te ütlete:"Kas te pole enne naist söömas näinud?". Ei, tegevus ei toimunud 19. sajandil, sellepärast küsingi.\nMuid tegevusi: külastasime Piparkoogimaania näitust, käisin Tartus põgenemistoas, kärsatasime plaaditäie müslit ära (palusin Nicolal ahju panna 160 kraadi peale, ta pani 260), õepojal oli sünnipäev, käisime Nicolaga Helsingis, esinesime Saku Suurhallis, tegime paar kokteili väljas ühel reedel ja ühel esmaspäeva õhtul tegin magustoiduks hapupiima pannkooke. Oli tore jaanuar!


Kasutades Happy Couple rakendust suhete parandamiseks\nKas paaride rakendus tõesti teie suhet parandab?\nTänapäeva armastus vajab rakendust\nMa arvan, et praeguste aegade tehnoloogia hirmus on meie intiimsed suhted ja see ei lähe minema. On olemas gazillioni rakendused, mis aitavad teil kellegi leida. Kuid väga vähe saadaval aitab teil suhteid jätkata!\nKuigi tehnoloogia võib luua paari vahelise kauguse, võib see ka aidata luua lähedust. Kogu päeva jooksul saate oma partneriga lõbusate või naljakate tekstidega ühendust võtta, see on suurepärane võimalus oma armastuse väljendamiseks ja sellest, et te mõelge talle.\nTeise võimalusena ei pruugi kunagi omada sügavaid, tähendusrikkaid näost-näkku vestlusi, mis tõenäoliselt säilitaksid intiimsuse, mis on vajalik pikaajaliste suhete elluviimiseks.\nNüüd on võimalus neid mõlemaid ühendada. Neile, kes armastavad tehnoloogiat ja otsivad lihtsamat ühendust, proovige rakendust "Happy Couple". Praeguseks on seda proovinud üle 100 000 inimese. Mõned väikesed vead olid välja töötatud, nagu ka kõigis rakendustes, kuid muidu töötas see hästi. Tugirühm reageerib ja kõrvaldab kõik kasutajate arvustused tuvastatud tõrkeid ja arendajad leiavad jätkuvalt võimalusi kasutajakogemuse parandamiseks.\nMõlema Apple'i ja Androidi seadme allalaadimiseks saadaval olev "Happy Couple" rakendus on veebisaidi kohaselt "lõbus viktoriini-stiilis mäng, mille abil saate teada, mida teie partner arvab tõepoolest". Iga päev avate rakenduse oma telefonil ja teie partner teeb sama. Küsimuste genereerimiseks on kuus teemat.\nTeemad on "sugu", "vastutus", "suhtlemine", "puhkevõime", "emotsionaalne" ja "teave". Kui olete oma teabega kontot seadistanud, loote lingi oma partnerile saatmiseks, et ta ta teeb sama. Kui olete mõlemad seadistanud, vastute mitmele küsimusele enda ja oma partneri kohta iga päev.\nHiljem külastate oma voogu, saate teada, kas teie vastused vastavad või mitte. Saate punkte õigete sobitamise vastuste jaoks, mis avavad uued tasemed.\nParim osa on vastuste ja mittevastavuste avastamine. Iga partner saab vaid poole vastusest, mis paneb sind koos üle vaatama. Teil on mõni asi, mida te ei teadnud oma olulisest teisest. Mul oli isegi mõned üllatused - abielu terapeut abielus üle neliteist aastat! Üks kõige olulisemaid osi, mida mõlemad peavad tegema, on istuda koos oma meega ja kontrollida oma vastuseid. See aitab luua sügavaid ja sisukaid vestlusi, mis on vajalikud teie suhte loomiseks ja läheduse loomiseks. Pärast seda, kui tegi seda oma abikaasaga, tundus, et me mõlemad tõesti nautisime seda ja sai sellest palju ära.\n"Rakendus pakub nende vestluste jaoks käivituspaneeli, mida me mõnikord ei soovi." ~ Tere tulemast paari rakenduse kasutaja\nVastavalt teise abielupaari naisele, kes kasutab rakendust, teatab ta, et ta on "sunnitud meid vestlustesse meie tulevikust ... lapsevanemaks ... meie seksuaalelu ... meie emotsionaalne seos. Me leiame, et tõstatame päevaküsimused ja avastame asju, mis võivad põhjustada arusaamatusi. "Samuti kommenteerib ta:" Seks ja raha on kõvasti rääkida.\nRakendus pakub selliste vestluste jaoks käivituspaneeli, mida me mõnikord ei soovi. "See rakenduse kasutaja märkis ka, et tema tavapäraselt reserveeritud mees suudab rakenduse abil palju rohkem avada.\nLisaks igapäevastele küsimustele läheb rakendus ka kaugemale, pakkudes teile paari sada näpunäiteid, mis on isikupärastatud teie suhte tüüpide järgi (abielus vs dating), partner vanuses, kas olete lapsed ja muud suhted oma aspektidega. Samuti on paar sada ideed "väljakutsete" jaoks, mida paarid saavad teha üksteisega.\nKüsimuste sisu on kirjutanud tuntud Californias asuv psühholoog Dr Lonnie Barbach ning mitmete enim müüjate sugu ja suhted.\nDr Barbach arutleb tema koostööd selle rakenduse arendamisel. "Mulle meeldiks, et see aitab paaridel paremaid suhteid," ütleb dr Barbach. "Nagu ka minu raamatud, on minu eesmärk aidata suuremat vaatajaskonda, kes ei saa teraapiat endale lubada." Ta usub, et rakendus on olnud ka abielupaari tutvumiseks "rohkem üksteiselt õppida ja paremini kindlaks teha, kas need sobivad hästi" ja pika abieluga paarid, et "innustada uusi vestlusi." Ta teab, et rakendus julgustab vestlust, kui paarid on liiga häbelik, et tuua välja sellised olulised teemad nagu seksuaalsed huvid. Dr Barbach rõhutab, et tema eesmärk on "aidata paaridel omada selliseid vestlusi, mis hoiavad oma suhte elus ja huvitavaks."\nKüsimused ja näpunäited saadi interneti teemal suhete puhastamisest. Dr Barbach "töötas tagasi", et arendada küsimusi sisust. Praegu on neist 1700 ja rakenduse kasutajad saadavad nüüd ka mõned küsimused. Rakenduse aadressid paarid erinevatel suheetappidel ja on üllatavalt kasulikud pikamaa suhetele.\nSoovitan seda rakendust proovida! Sõltumata teie suhte staadiumist on tõenäoliselt see rakendus, mis aitab teil oma partnerile lähemalt tunda. See on tänapäevane vahend intiimsuse ja ühenduvuse parandamiseks. Nii et jah, app tõesti suudab parandada.\nKuidas luua tervislikku eluviisi\nKuidas ADHD mõjutab seksuautot?\nKuidas teha sõpru, kui teil on sotsiaalne ärevushäire


Eesti kliimateadlane: „Pariisi kliimalepe oli ilus lugu, Katowice lepe paneb paika, kuidas asjad tehtud saavad.” - Eesti Päevaleht\nForte 19. detsember 2018\nEesti kliimateadlane: „Pariisi kliimalepe oli ilus lugu, Katowice lepe paneb paika, kuidas asjad tehtud saavad.”\n2030. aastaks tuleks kasvuhoonegaase vähendada umbes poole võrra ning 2050. aastaks peaks süsiniku emissioon olema nullis.\nCOP24 president Michał Kurtyka konverentsi viimasel sessioonil rõõmust hüppamas Foto: AFP/SCANPIX\nEnne Katowice kliimakonverentsi spekuleeriti, et uued lepped saavad Pariisi omadega võrreldes olema palju radikaalsemad. ÜRO kliimakonventsiooni teadus- ja tehnoloogiakomisjoni aseesimees ja Cambridge’i ülikooli teadlane Annela Anger-Kraavi arvab, et ootusi võis peamiselt petta see, et inimesed ei saa kahe leppe omavahelistest seostest aru. „Pariisis leppisid riigid kokku, kuhu me jõuda tahame. Praegu panime paika, kuidas me sinna jõuda tahame. Põhimõtteliselt lepiti Poolas kokku Pariisi leppe reeglistik – mida tuleb teha selleks, et me need asjad tehtud saaksime, mis Pariisi leppes kirja saime,” selgitab ta.\nPariisi leppe järgi ei tohiks kliima soojenemine ületada rohkem kui kaht kraadi võrreldes tööstusrevolutsioonieelse ajaga. Peale selle pandi paika ka emissiooni jälgimise mehhanismid ning loomulikult arutleti ka raha üle. Varem üldsõnalisi arutelusid üritataksegi nüüd järjest täpsemaks ajada. „Põhimõtteliselt räägib Pariisi lepe eesmärkidest – on selline ilus lugu ja sellega asi ka lõppeb,” tõdeb Anger-Kraavi. Tema sõnul on paika pandud kahe kraadi eesmärk, kuna viimase saja tuhande aasta jooksul ei ole keskmine temperatuur muutunud üle kahe kraadi ning see kätkeb endas tõsist ohtu. „Praegu on juba üks kraad täis ja me hakkame liikuma kahe kraadi poole. Kui me sellest üle läheme, siis me ei tea enam, kuhu me läheme ja mis selle tagajärjed on,” on Anger-Kraavi murelik.\nEesti on uue viiruse tuvastamiseks valmis paari nädala pärast. Seni aitab meid Rootsi 64\nNoored otsivad psühhiaatrilist abi, aga järjekorras tuleb oodata kuni kolm kuud 64\nErkki Hirsnik: mida kohtud saavad roolijoodikluse vähendamiseks teha ja mida mitte 19\nMinisteerium: investorite rahaga kadunud ühisrahastusplatvormid mõjuvad Eesti mainele halvasti 32\nRiik püüab päästa kadumisohus ebapärlikarpi 19