Arengufond kutsub liituma startup-maffiaga - ÄRILEHT\n10.märts 2012 10:40\nVeel kaks päeva on aega iduettevõtetel kandideerida Eestis käima lükatud rahvusvahelisse startup-ettevõtete ärikiirendisse StartupWiseguys.\nArengufondi investeeringute halduri ja ärikiirendi Startup WiseGuys ühe mentori Andrus Oksa sõnul on sooviavalduse saatnud juba sadu idutiime, neist valdav enamus on Eestist väljastpoolt ja paljud ka kaugematest riikidest. Nende seast valitakse märtsi lõpuks kiirendisse pääsejad, teatas arengufond.\n"Soovitan kõigil, kel idee ja mõttekaaslased olemas, ennast WiseGuysi üles anda. Tegemist on USAs tõhusaimaks osutunud TechStarsi-laadse kiirendiga, mis koondab olulisemaid tegijaid nii Eesti kui ka lähiregiooni startup maastikul, seejuures tugineb ka kiirendiguru Jon Bradfordi kogemuspagasile. Kiirendis WiseGuys saavad ettevõtted arendusraha 5000 eurot ettevõtte asutaja kohta, kuni 15000 eurot ettevõtmise kohta," ütles Oksa.\n"Raha kõrval on aga veelgi olulisemad väga tugeva taustaga rahvusvahelised mentorid, kes aitavad lihvida ideedest ja meeskonna tahtest lennuvõimelisi tehnoloogiaärisid. Pingelist ettevalmistustööd tehakse kiirendis kuni juulini, siis tulevad oma ettevõtete esitlused potentsiaalsetele investoritele Tallinnas ja Londonis."\nArengufond on suurima portfelliga Eesti startup-ettevõtete ja Startup WiseGuys investor, kohaliku riskikapitalituru arendaja ning era- ja riskikapitaliassotsiatsiooni EstVCA asutajaliige.\nUuring: startupi töötaja kulud on Tallinnas Baltimaade pealinnade kõige kõrgemad (4) 14.01.2020\nINTERVJUU | Nordeconi juht: Eesti ehitusplatsidel käib töö valdavalt slaavi keeltes, meie töötajad õpivad kõik vene keelt (295)


ESTATE OÜ (11970569) - Ülevaade @ Inforegister.ee\nESTATE OÜ: Tudulugu 17.09.2020\nHarjumaa kandi aadressiga ettevõte, ESTATE OÜ registreeriti 10 aastat tagasi, veel kuldsel krooniajal. See äsjasündinud ettevõte ei teinud aga kõssugi ning magab tänase päevani magusat und riiulis ettevõtete portfellis, mille sanga hoiab M. K..Üldse on selliseid "okasroosikesi" Eestis täna 75 412 tk (see on tervelt 25.6% kõigist registrisse kantud ettevõtetest). Kogu sektoris laiemalt on unelejaid 5 283 tk ehk 11.2% sektori ettevõtetest. Ehk siis norin on kõrvulukustav. Sektori siseselt on...\nESTATE OÜ: Sünnilugu 05.09.2020\nESTATE OÜ juriidilise keha sünnikuupäevaks on 26.07.2010, kuid äritegevust ei alustatudki.Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis...\nESTATE OÜ: Tudulugu 17.09.2020 Harjumaa kandi aadressiga ettevõte, ESTATE OÜ registreeriti 10 aastat tagasi, veel kuldsel krooniajal. See äsjasündinud ettevõte ei teinud aga kõssugi ning magab tänase päevani magusat und riiulis ettevõtete portfellis, mille sanga hoiab M. K..Üldse on selliseid "okasroosikesi" Eestis täna 75 412 tk (see on tervelt 25.6% kõigist registrisse kantud ettevõtetest). Kogu sektoris laiemalt on unelejaid 5 283 tk ehk 11.2% sektori ettevõtetest. Ehk siis norin on kõrvulukustav. Sektori siseselt on...\nESTATE OÜ: Sünnilugu 05.09.2020 ESTATE OÜ juriidilise keha sünnikuupäevaks on 26.07.2010, kuid äritegevust ei alustatudki.Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis...\nEMTA Ettevõttele ESTATE OÜ ei ole kohaldatud riiklikke makse aprill-juuni 2020.a.\nM. K. -320 punkti Juhatuse liige\nJuriidiline aadress Harjumaa, Tallinn linn, Kopli tn 100a-11, 11711


PM: Beebide vanemad võivad saada tasuta parkimise - Äripäev\nPM: Beebide vanemad võivad saada tasuta parkimise\n16. jaanuar 2006, 08:17\nÜlo Toomsalu 16. jaanuar 2006, 08:17\nTallinn kavatseb anda raseduspuhkusel naistele ja väikelaste vanematele paar tundi tasuta parkimisaega kesklinna ravi- ja terviseasutuste juures.\nLinnavalitsus asus eelmisel nädalal ette valmistama eelnõu, mis annaks viimaseid kuid lapseootel naistele ja väikelastega vanematele õiguse kesklinna tervise- ja raviasutuste juures raviprotseduuride ajal paar tundi tasuta parkida, kirjutab Postimees.\nAbilinnapea Jaanus Mutli sõnul on kava praegu veel väga toores ja linn alles otsib kõige sobivamat viisi, kuidas lapseootel emadele ja väikelast sõidutavatele vanematele tasuta parkimist kõige paremini korraldada. Tema hinnangul võib seda teha nii lisatahvlitega liiklusmärke paigaldades kui parkimiskaarte jagades.\nÜheks peamiseks probleemiks on Mutli jutu järgi see, kuidas soodustuse kuritarvitamist ära hoida. Plaani järgi tohiks tasuta parkida vaid juhul, kui auto tõepoolest ootab tohtri juurde läinud imikut või lapseootel ema.\nEt märkide abil parkimist korraldades on üsna raske kontrollida, kas tasuta parkijal selleks tegelikult ka õigus on, lükkab linn selle võimaluse tõenäoliselt kõrvale. «Ilmselt on kõige mõistlikum soodusparkimist kaartidega reguleerida,» oletas ta.\nPraegu pole veel päris täpselt otsustatud ka sihtgruppi, kes soodustust saaksid. Plaani autori, liiklusjurist Indrek Sirgi ettepaneku järgi võiks tasuta parkimise õiguse anda tulevasele emale siis, kui ta töölt lapsepuhkusele suundub. Parkimiskaart kehtiks seni, kuni lapsega kodus olev ema või isa vanemapalka saab.


Ostlemine välismaal suurenenud - Sekretar\nAutorid: Urve Vilk, Urve Vilk, Ehitusuudiste kuukirja toimetaja • 30. august 2011\nOstlemine välismaal suurenenud\nVõrreldes möödunud aasta juulikuuga on Eesti pankade poolt välja antud pangakaartidega maksmine ja sularaha väljavõtmine välisriikides kasvanud 23%, kodumaal aga 11%. Keskmise võõrsil sooritatud kaarditehingu suurus on 154 eurot.\nVõõrsil ja rahvusvahelistes internetipoodides ostude tegemist ja kaupade võrdlemist on hõlbustanud euro kasutuselevõtt. „Ka uued teenused, olgu selleks näiteks telefonikõned või meelelahutusteenused internetis, suunavad tarbijate ostukäitumist ja valikuid ning kasvatavad võõra maa kontodele makstud summasid. Nii moodustas välismaa kaupmeeste juures, reisil või internetis tehtud tehingute käive kõikidest Eesti residentide tehtud kaardimaksetest ja sularaha väljavõtust juulis 10% ehk kokku 57 miljonit eurot. Ehkki oma osa on siin ettevõtete ja kindlasti ka välismaal elavate ja töötavate eestimaalaste tehtud maksetel, on see siiski sedavõrd suur summa, et saame teha järelduse – eestimaalased reisivad taas rohkem ja julgevad ka pisut enam kulutada,“ rääkis Swedbanki Eraisikute Rahaasjade Teabekeskuse juht Piret Suitsu. “Samal ajal maksti ja võeti sularaha Eestis päris palju ka võõramaist päritolu kaartidega: turiste ja ka välismaal palka teenivaid puhkavaid kodueestlasi teenindanud Eesti kaupmehed ja teenindajad tegid juulikuus viimaste aastate rekordkäibe summas 68 miljonit eurot.“\nVälisriigis puhkusereisi ajal tehtud kulutuste kasv on võrreldes mulluse I kvartaliga koguni 47% suurem. Enim kulutatakse raha majutusele ja söögile. Võrreldes mullusega on sellised kulud kasvanud kolmekordseks, ulatudes keskmiselt 95 euroni. “Välismaal pangakaardiga tasudes tuleks lisaks kulutuste planeerimisele silmas pidada ka turvalisuse aspekti. Vana hea reegel – ärge laske teenindajal oma kaardiga koos teie silme alt lahkuda – kehtib endiselt. Ehkki kaardiandmete kopeerimine on aastatega harvemaks jäänud, juhtub seda kohati ikka ja hilisemate sekelduste vältimiseks on tark kaarti turvaliselt kasutada ja ostutšekid hilisemaks kontrolliks säilitada. Reisilt saabudes oleks kindlasti mõistlik oma pangakaardi väljavõte internetipangas üle vaadata ja tehingud, mida te ei ole teinud, juhul, kui neid on, veel enne ostusumma kaardilt mahavõtmist pangas vaidlustada.“\nLisaks pangakaartide kasutamisele välisriikides on kosuma hakanud internetis ja posti teel tehtavate ostude hulk. Võrreldes 2010. aasta I kvartaliga tehti tänavu kolme esimese kuu jooksul interneti vahendusel oste enam kui veerandi võrra suurema summa eest. „Ühest küljest on veebi vahendusel ostude tegemine vägagi mõistlik: valik on reeglina suurem, hinnatase soodsam ja lisaks säästab ostja aega ja vaeva, mis poeriiulite vahel uitamisele kuluks,“ rääkis Suitsu, ent toonitas, et teisalt on veebis ostude ees tasumisel oluline vältida seda, et pangakaardi andmed ei satuks valedesse kätesse. „Veebipoode on palju ning sageli satume konkreetset toodet otsides täiesti tundmatu kaubapakkuja lehele. Et vältida pettureid, on mõistlik sooritada veebiostud teada-tuntud kaubamajades, kelle usaldusväärsuses võib kindel olla. Ka kodumaiste veebipoodide tausta tasub kontrollida otsides lisainfot nende kohta. Välisriikidest ostes oleks nutikas kasutada mõne maksete vahendamise keskkonna teenuseid või pankade poolt pakutavaid turvalisuse suurendamise võimalusi nagu virtuaalne kaart või krediitkaardi turvamine salasõnaga.,“ rääkis Suitsu.\nJuunikuu seisuga on eestimaalastel 1 396 909 deebetkaarti, neist 17 % on passiivsed. Krediitkaarte on väljastatud 381 860 ja neist ligi pooled – 42% - on passiivsed. Käibelolevate krediitkaartide arv on viimase kahe aastaga 62 000 ehk 14% võrra kahanenud. Arvuliselt on kõige enam vähenenud järelmaksukaartide arv – 35 831 võrra. Suur kukkumine on tabanud ka määratud tagasimaksega krediitkaartide portfelli, mis on vähenenud 39% võrra.


Kuidas maja avarust juurde sai — suur transformatsioon Suurupis - Moodne Kodu\nTekst: Eve Arpo, ajakiri Diivan\nSuurupis asuv eramu on hea näide sellest, kuidas lihtsate muudatustega elavdada ja avardada ruumi. Kaks aastat väldanud projekteerimis- ja ehitusprotsessis oli olulisel kohal tellija entusiasm ja usaldav suhe arhitektiga. Neofunktsionalistlik eramu asub Emil Urbeli projekteeritud kvartalis, mis valmis ligi kümme aastat tagasi. Sisearhitektide Lauri Eltermaa ja Maris Kerge lähteülesandeks oli muuta kompaktset elamist kõigi pereliikmete jaoks privaatsemaks ja isikupärasemaks.\nTerviklikult lahendatud arenduse juurde kuulub lastemänguväljak, tennise- ja korvpalliplats, lähedale jäävad rand ja metsad. Kahekorruselise hoone välisviimistluses annavad aktsenti paksud karniisid ja tume laudis, mis liigendab ja muudab hoone lihtsat geomeetriat jõulisemaks. Eramu plaan on lahendatud ratsionaalselt ja kompaktselt.\nSuuremaks kasvanud lapsed vajasid mõlemad oma tuba, vanemad soovisid privaatsemat magamistuba koos vannitoaga ja suuremat köögipinda. Pereliikmetel olid küllaltki erinevad soovid, kuid kompromisse teha ei tulnud — igaüks sai oma isikupärase osa ruumist.\nVanema poja toa seina kaunistab grafiti, mille autor on Uku Sepsivart. Seinakapp ja töökoht on loodud moodulitest. Üks moodul annab riiuli sügavuse või riidekapi laiuse ning kaks moodulit üksteise otsas kirjutuslaua kõrguse.\nEramu materjalikasutuses hoiti naturaalset ja ehedat joont, et rõhutada materjalide loomulikku ilu. Põrandatel on kasutatud naturaalse viimistlusega puitu ja paekivi.


90 KAPSLIT | 90 PORTSJONIT\nKFD Omega 3 on rikkalikult EPA (Eikosapentaeenhape) ja DHA (dokosaheksaeenhape) kalast saadud õli. Uuringud näitavad, et EPA ja DHA parandab normaalset funktsiooni süda, aju ja nägemist. Lisaks Omega 3 rasvhapped aitavad säilitada terve kolesterooli ja vererõhku. Kalaõli aitab tugevdada juuksed, naha ja küüned. KFD Omega 3 on soovitatav sportlased.\nKASUTUSJUHEND: Nagu toidulisand, võtta 1 tablett päevas koos veega.\n1 kapsel (üks portsjon)\nKalaõli (standardiseeritud Omega 3 rasvhappeid) 1000 mg (*100%)\nmillest eikosapentaeenhape (EPA) 330 mg (**)\nmillest dokosaheksaeenhape (DHA) 220 mg (**)\nE-vitamiin 12 mg a-TE (100% RWS)


Saada sõber Ghanas kooli | Bioneer\nSaada sõber Ghanas kooli\nJOHANNA HELIN / Hea Kodanik\nMullu kutsuti Eesti inimesi üles toetama ühe Ghana küla laste haridusteed. JOHANNA HELIN abi vahendavast MTÜst Mondo käis ja vaatas, kuidas 50 annetatud krooni kuus aitab ühel lapsel koolis käia. Muuhulgas komplekteeris ta seal laste koolikotte, passitas neile jalga sandaale ja vaatas, et koolivormid saaks valmis õmmeldud.\nAastatel 2002-2004 töötasin Ghanas UNICEFi heaks, tollal said erinevused piirkondade arengutasemetes eriti tuttavaks haridussektori näitel: kui terves riigis läheb kooli juba 84% lastest, jõuab neid Põhja-Ghanas sinna vaid veidi üle poole. Kolm neljast Põhja-Ghana elanikust ei oska lugeda ega kirjutada, kogu riigis on kirjaoskamatuid kaks viiendikku.\nSamas tunnistatakse hea hariduse tähtsust ning lapsed unistavad õpetaja- ja arstiametist. Kohalik vanasõna ütleb aga, et soovid pole hobused, mis võiks tähendada, et reaalsust tuleb aktsepteerida. Kuigi põhiharidus on sealmail tasuta, on isegi selle omandamine sageli keeruline, kuna vanematel pole sageli raha koolitarveteks või vanemate klasside eksamitasudeks.\n2009. aastal alustas MTÜ Mondo koostööd Ghanas asuva Kongo külaga, aidates seal elavaid lesknaiste peresid. 56 vaest last leidis Eestist sponsori, kelle annetatud 600 krooniga aastas on võimalik kindlustada ühe lapse koolitee. Septembris jõudis toetus kohale ning lapsed said oma kooliaastat rõõmsalt alustada.\nKongo küla päris Põhja-Ghanas on hea näide suurema osa maailma elanike igapäevasest tegelikkusest. Just sellesse külla viis meid esimest korda Soome kolleegide soovitus, kelle Suomi-Ghana Seura oli parajasti lõpetamas mitu aastat kestnud koostööd, kuna ei leidunud vabatahtlikke jätkajaid.\nMeie jälle otsisime endale usaldusväärset kohalikku partnerit, kellega oleks võimalik teha vajalikke asju väheste resurssidega, ja ideaalseks partneriks osutus Kongo Community Development Association (KoCDA, tõlkes Kongo kogukonna arendamise liit). Sellesse kuulub neli õpetajat ja kaks tunnustatud kogukonna-aktivisti, kes on motiveeritud kogukonda arendama, eriti aitama kehvemas olukorras olevaid lapsi, ja kes teevad seda tööd vabatahtlikult.\nMe pole soomlased\nAlul pidime natuke tööd tegema selgitamisega, et meie pole soomlased ning meie võimalused koguda resursse ühiste hangete läbiviimiseks on palju väiksemad. Esimene ühine ettevõtmine oli aasta tagasi, kui tegime kindlaks kümmekond külalast, kes ei saa koolis käia või kelle puhul on oht, et nad langevad koolist välja. Plaan oli Eestist leida vajalikke kulutusi (600 kr aastas) katvad sponsorid.\nPolnud teada, kuidas eestlased sellise ideega kaasa lähevad, seega jätsime laste arvu tagasihoidlikuks, ehkki vajajaid leidnuks kordades rohkem. Koolis ei käi ligi 350 last vanuses 6-12 ja ligi 200 last vanuses 13-15 ning viiendik kooliskäijatest jättis mullu õpingud pooleli vanemate makseraskuste tõttu, mis viisid mõned lapsed kooli asemel tööle.\nSamas on mõned Kongo küla lapsed jõudnud ka oma unistuse heast haridusest täide viia. Üle 30 Kongo noore on läinud keskkooliõpingute järel edasi õppima õpetajaks või jätkanud õpinguid ülikoolis. Üks hea näide on 29aastane Kingsley Mort Saatouh. Ta on pärit üheksalapselisest perest ning sai põhikooliõpinguteks abi ühelt Soome annetajalt. Tänaseks on Kingsley lõpetanud Ghana ülikooli sotsiaaltöö eriala, õppis hiljuti vahetustudengina Kanadas ning hetkel kirjutab magistritööd Põhja-Ghana kaevanduste lapstööjõu teemal. Kingsley lugu sai meile väga tuttavaks, sest ta on üks KoCDA vabatahtlikest organisaatoritest, keda motiveerib osa võtma usk, et hariduse kaudu on võimalik saada vaesusest välja.\nAbi ka lesknaistele\nMeie teine reis Kongo külasse toimus septembris. Eestlased võtsid meie suureks rõõmuks idee toetada Ghana laste haridust vastu positiivselt ning meil oli kaasas toetus 56 lapsele, samuti kirjad ja kingitused, mille saime lastele üle anda.\nNädalaga registreerisime juurde 50 last, kes on kaotanud ühe või mõlemad vanemad, külastasime kodusid ning lindistasime laste sõnumi Eesti toetajatele. Jõudsime veel osta turult kangast ning lasta õmmelda 112 koolivormi iga lapse mõõtude järgi, hankida 56 koolikotti ning vihikuid ja pliiatseid iga lapse kooliastmele vastavalt, sobitada 56 lapse jalga õige mõõduga sandaalid ning lõpuks korraldada suur toetuste üleandmise tseremoonia, milles said sõna ka küla pealik ning regiooni haridusametnik.\nLoomulikult oleks olnud kergem anda toetus üle rahana. Aga meie ei tahtnud riskida sellega, et raha ei läheks laste kooliskäimise toetuseks. Skeptilistele eestlastele oli vaja tõestusmaterjali, et raha läheb sinna, kuhu lubatud.\nTänu KoCDA inimeste korraldamisvõimetele jõudsime kõigega õigeks ajaks valmis ja tegime plaane uutegi ideede elluviimiseks. Näiteks sai otsustatud, et anname igal aastal välja preemiaid kõige tublimatele õppuritele koolitoetust saavate laste seast, sest ega kooliskäimisest pole kasu, kui seal ei õpita.\nEt aidata lesknaistel laste eest paremini hoolitseda, tahtsime ulatada toetava käe ka naistele endile. Ettevõtlikumatega otsustasime proovida väikelaenude andmist. Tagasimaksmise ajal märtsis, mil on plaanitud Mondo järgmine reis, saame näha, kuidas naised on suutnud oma laenuraha teenima panna ning kas sellest on olnud abi ja laenude andmist tasub jätkata.\nKoostasime naiste toetuseks ka eetiliste kingituste skeemi, millest oli juttu eelmises Hea Kodaniku numbris. Tänu sellele, et sajad eestlased kinkisid jõulude ajal teineteisele asjade asemel head meelt, saavad lesknaised nüüd näiteks arendada seebitegemise ja korvipunumise oskusi ning teenida raha koduloomade pidamisega.\nAga mida annab kõik see eestlastele? Laste toetajatele annab programmis osalemine võimaluse kaasa elada ühe konkreetse inimese elukäigule ja edusammudele ning näha, kuidas väikeste tegudega on võimalik teha palju head. Kirjavahetus “kasulapsega” aitab ka avastada uue maa kultuuri ja kombeid. Kes aga ei näe ennast sellises pikaajalisemas suhtes, saab tekitada head meelt ühekordsete eetiliste kingituste ostmise kaudu.\nLisainfo projektist: www.muudamaailma.ee. Projekt “Kingitus lähedasele – abi kaugele” sai 2009. aastal toetust Kodanikuühiskonna Sihtkapitalilt.\nÜht Ghana last spondeeriv EVELIN ANDRESPOK ütleb, et talle ei tulnud kordagi pähegi mõelda, mida 600 krooni eest aastas endale rohkem võinuks hankida.\nMiks sa just Mondo kaudu Ghana laste toetamise valisid?\nMondo on ainus Eesti organisatsioon, kelle kaudu on võimalik otse Ghana või laiemalt maailma vaesemates riikides elavaid inimesi toetada. Usaldusväärsust lisas palju see, et tunnen programmi elluviijaid Mondost ja usun nende oskustesse ja pühendumusse.\nKui oluline oli sinu jaoks, et vahendaja on Eestist ja tuttav?\nKüllaltki. Loomulikult saaksin toetada lapsi ka teiste riikide abiorganisatsioonide kaudu, kuid minu arvates on suur hariduslik ja kogemuslik väärtus just selles, et Eesti inimesed saavad luua otsese sideme meist füüsiliselt kaugel asuvatega ning tegeleda ühiste teemadega. Ehk muudab see Eesti ühiskonda ka avatumaks.\nKas elad enda toetatavale lapsele palju kaasa?\nPraegu ei tea ma temast peale nime, näo ja paari tutvustava lause eriti palju. Tean üldjoontes ka eluolust Ghanas ja Kongo külast, kus ta elab, tema ei tea minust ilmselt niigi palju. Minu jaoks on kõige olulisem, et see neiu saaks eluks vajaliku hariduse – kirjasõprus ei ole eesmärk omaette.\nKas mõtled kunagi, mida võiksid Eestis saada selle 600 krooni eest?\nMa isegi ei märka, et minu kontolt kaob iga kuu 50 krooni. See on ligikaudu võrdne ühe minu lõunasöögi hinnaga. Annan endale aru, et kuigi minu jaoks ei ole 600 krooni väga suur raha, siis mõnele Ghana inimestele võib see olla võrdne kuu sissetulekuga või enamgi.\nKui oluliseks pead lapse koolitee lõpuni toetamist?\nPean seda äärmiselt oluliseks. Väga suure tõenäosusega ei saaks ta vastasel korral ju kunagi oma kooliteed lõpetada. Leian, et mul ei ole õigust ühe lapse lootusi niimoodi petta. Tundub, et paljud inimesed tegelevad heategevusega lühiajaliselt ja emotsioonide ajel, näiteks jõulude ajal, kuid mina eelistan alati kaaluda oma tegevuse pikaajalisemaid mõjusid. Pigem vähem korraga, aga see-eest nii, et minu abi oleks tõeliselt tõhus.


Kas Kreml on Eestis juba võitnud? (Ahto Lobjaka ja Postimehe näitel) - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Juhtkiri » Kas Kreml on Eestis juba võitnud? (Ahto Lobjaka ja Postimehe näitel)\nKas Kreml on Eestis juba võitnud? (Ahto Lobjaka ja Postimehe näitel)\n- Updated 06.08.2019\nTeisest maailmasõjast peale on eestlased pidanud Moskvast „tõde“ kuulma – oleme natsid ja fašistid. Pärast taasiseseisvumist sai süüdistustest fašismis ja natsismis Kremli ametlik jutupunkt. Sellega on loodetud sundida meie riiki andma valimisõigus kõigile siin elavatele muulastele, et nende häältega saaks võimule tulla Kremli-meelne valitsus, mida oleks võimalik juhtida Moskvast.\nLäbi aastakümnete on Eesti ühiskond suutnud Kremli propagandale edukalt vastu panna. Moskval võib ju olla oma tõde, aga meil on oma tõde, oma ajalugu ja me ei lase seda endalt võtta.\nOn silmnähtav, et viimase kümne aasta jooksul on suure osa ühiskonna usk oma tõesse hakanud kolinaga murenema. Üha enam küsitakse: järsku olemegi fašistid ja natsid? Järsku peaksimegi silmad peast häbenema, et tahame eestlaste riiki? Ühiskonnas – nii ajakirjanduses kui ka poliitikas – annavad üha rohkem tooni lääne vasakpoolsetes ülikoolides hariduse saanud humanitaarid, kellele on pähe taotud, et rahvused on 19. sajandi ohtlik düstoopia ning rahvused ja keeled on mõeldud segunema või hoopis kaduma. Teisisõnu, täpselt sama jutt, mida oleme harjunud kuulma idapiiri tagant.\nKas oleme jõudnud sinnamaani, et meie ühiskond hakkab Moskva surve all murduma?\nEile rabas ühiskonda uudis, et Postimeest välja andev ettevõte tahab üle võtta reklaami müügi Kremli-meelsetele telekanalitele nagu PBK. See oleks absoluutselt uus tase Eesti meediatööstuses. Seni olime harjunud, et venelastega teevad diile Euroopa riigid, kes pigistavad oma naabreid sõjaliselt ründava Venemaa suhtes äri huvides silma kinni. Nüüd siis on jõudnud järg Eesti ajakirjandusväljaannete kätte. Tõsi, õige pea tuli uudis, et Postimehe toimetus (erinevalt ettevõtte ärilisest juhtkonnast) peab reklaami müüki siiski kahetsusväärseks. Kui nii, siis on lootust, et end Eesti rahvuslikuks väljaandeks nimetav leht Kremlile siiski raha teenima ei hakka. Ehk kehtivad toimetuses siiski mingid põhimõtted, et meie rahvusriiklust ohustavatele vaenulike jõududega koostööd ei tehta, olgu rahasummad millised tahes?\nEnt petta said need, kes vara rõõmustasid. Tänast Postimeest lugedes on selge, et mingeid põhimõtteid toimetusel tegelikult ei ole. Taaskord on antud nende püsikolumnistile Ahto Lobjakale ruumi kirjutada seda, mida ta on kirjutanud peaaegu identses sõnastuses juba viimased pool aastat: et Eesti natsid (st EKRE) tuleb võimult minema peksta. (Loe SIIT!) Iseenesest huvitav skisofreeniline olukord -Postimehe toimetus ei taha teenida raha Kremlile, aga ometi avaldab süstemaatiliselt jutupunkte, mis langevad Kremli jutupunktidega üks-üheselt kokku.\nMe ei tea, kas Lobjakale kirjutatakse Kremli propagandatöö eest Moskvast tšekke välja. Arvestades, et natsipeksu-artikleid tuleb mehelt tööstuslikus koguses, lisab kahtlust, et tema taga on organiseeritud jõud. Vettpidavate tõendite puudumisel ei saa muidugi välistada, et Lobjakas on sattunud kinnimõtete lõksu. Igal juhul peaks kaitsepolitsei tal silma peal hoidma.\nKüll aga jääb arusaamatuks, miks peaks üleriigiline Postimees tiražeerima metoodiliselt Kremli jutupunkte edastavat propagandatöötajat, omamoodi 21. sajandi Ado Grenzsteini. Kas see on tõend sellest, et toimetus kiidab Lobjaka jutu heaks? Või veelgi enam, ehk on see tõend sellest, et Moskva on pärast aastakümnete pikkust süsteemset tööd – lüüa eestlastele otsaette natsi silt – saavutanud oma eesmärgi? Kas me nüüd usumegi, et rahvuslus väärib hukkamõistu ja sellest tulenevalt ka poliitilised jõud, kes selle eest võitlevad ehk EKRE?\nKui Postimees tahab olla oma päises välja kuulutatud deviisi vääriline – seista eesti rahvuse, keele ja kultuuri püsimise eest läbi aegade -, siis lõpetaks ta eesti rahvusluse ja seda ideed kandvate poliitiliste jõudude vastu suunatud rünnakute metoodilise tiražeerimise oma lehekülgedel. Ärge saage valesti aru, võimul olijaid kritiseerima peab – see on ajakirjanduse üks ülesandeid. Aga on suur vahe edasiviival põhjendatud kriitikal ja vaenuliku riigi jutupunktide süstemaatilisel avadamisel.\nTeemad: Ahto Lobjakas Postimees


Maapõue ohtlik hingus: radoon - Forte\nMaapõue ohtlik hingus: radoon\nUuring Saaremaalt: uutes hoonetes on radoonitase kõrgem kui vanades (3) 28.04.2017\nNing kolmandaks. Kui siin veel 10-15 aastat tagasi ei valinud inimene üldse, millist toitu ta tarbis, millises keskkonnas elas ja töötas, siis nüüd on meie teadlikkus oluliselt kasvanud. Ei tahmita enam valimatult hamburgereid ja säilitusainetest kubisevaid toiduaineid vaid soovitakse puhtaid ja tervislikke produkte. Aina rohkem on inimene hakanud tähelepanu pöörama töö- ja elukeskkonnale ning tarbimisharjumustele.\nVastus kõikidele nendele küsimustele on hetkel kurb. Neid ehitajaid, arendajaid ja omavalitsusi on kahetsusväärselt vähe. Praegusel hetkel on radoon ja sellest tulenev oht ainult lõpptarbija mure, kes siis saab selle uuringuid ja tõkete väljaehitamist nõuda oma ehitajalt.\nKes siis peaks selle eest hoolt kandma? Kas lõpptarbija peabki olema ehitusfüüsik, kes oskab kõike vundamendist kuni katuseni?\nAlljärgnevalt video: Mida koduostjad peaksid teadma radoonist (U.S. Environmental Protection Agency video)


Protea Hotel Stellenbosch Stellenbosch Lõuna-Aafrika - Hotellide suurimad allahindlused\nTechno Avenue, Techno Park, Tehnopark, Stellenbosch, Lõuna-Aafrika - Väga hea asukoht – kuva kaardil\nSaid küsimuse Protea Hotel Stellenbosch kohta?\nKahe eraldi voodiga ja rõduga luksustuba (Deluxe Twin With Balcony)\n3 Üheinimesevoodid ja 5 Kes...\nVäga hea 7,8 (14 arvustust)\nVäga hea 8,0 (45 arvustust)\nErakordne 9,1 (42 arvustust)\nNaabrus Tehnopark Stellenbosch Stellenbosch keskus Stellenbosch keskus Stellenbosch keskus Raithby\nRohkem majutuskohast Protea Hotel Stellenbosch\nRenoveeritud aastal 2015, garanteerib Protea Hotel Stellenbosch külalistele mõnusa viibimise Stellenbosch's äri või puhkuse eesmärgil. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Käeulatuses on ka Kleine Zalze Veinifarm, Stellenbosch Golfiklubi, Slow Market Stellenbosch.\nProtea Hotel Stellenbosch teeb kõik endast oleneva, et teha külaliste olek mugavaks. Selleks pakub hotell parimat teenindust ja teenuseid. Hotellikülalised võivad nautida kohapealseid võimalusi, nagu tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine turvamine, igapäevane toateenindus, kamin, ratastooliga ligipääsetav.\nKogege siin majutudes kõrgekvaliteedilise toa võimalusi. Mõned toad sisaldavad lameekraanteleviisor, internet access – wireless, traadita internetiühendus (tasuta), Mittesuitsetajate toad, konditsioneer, mis aitavad külalistel end peale pikka päeva laadida. Hotell pakub imelisi puhkuseteenuseid, nagu treeningkeskus, golfirada (3 km raadiuses), välibassein, massaaž, laste mänguväljak, et teha Sinu siinviibimisest tõeliselt meeldejääv. Mis iganes on Sinu külastuse põhjus, Protea Hotel Stellenbosch on suurepärane valik Sinu viibimisel Stellenbosch's.\nLennujaama transfeeri tasu: 420 ZAR\nHommikusöögi hind (kui ei ole toa hinna sees): 145 ZAR\nKõik reisijate tüübid (14)Ärireisijad (1)Paarid (7)Üksikreisijad (2)Pered väikeste lastega (3)Pered suuremate lastega (1)\nKahe eraldi voodiga ja rõduga luksustuba\nMartin alates Lõuna-Aafrika\nMogamat alates Lõuna-Aafrika\nViibis 14 ööd märts 2014\nDORRIEN alates Suurbritannia\nKurt alates Lõuna-Aafrika


Teisenda a mõõtühikuks Rai (Are mõõtühikuks Rai)\nAre to Rai\nKui palju on Rai ühes Are?\n1 Are [a] = 0,062 5 Rai - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Are mõõtühikuks Rai teisendamiseks.\nTeisenda Are mõõtühikuks Rai (a mõõtühikuks Rai):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '538 Are'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Are' või 'a'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pindala'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '6 a na Rai' või '13 a to Rai' või '48 Are -> Rai' või '73 a = Rai' või '68 Are na Rai' või '48 Are to Rai'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(47 * 33) a'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '538 Are + 1614 Rai' või '67mm x 86cm x 6dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Eesti menukaim investor Jaak Roosaare: raha peaks olema kodus tähtsal kohal ja lapsed peaksid teadma, kust see tuleb ja kuhu läheb - Naistekas\nEesti menukaim investor Jaak Roosaare: raha peaks olema kodus tähtsal kohal ja lapsed peaksid teadma, kust see tuleb ja kuhu läheb\nEesti üht menukaimat investorit, Jaak Roosaaret (37) tuntakse eelkõige läbi tema raha majandamist õpetavate raamatute, blogi ja investeerimise propageerimise, aga lisaks sellele on ta ka abikaasa oma naisele Mariale (36) ning isa kolmele lapsele: üheksa-aastasele Jakole, kaheaastasele Hugole ja seitsmekuusele Mariele.\nKuigi on selge, et investoriks ja ettevõtjaks ei sünnita, siis Jaagul olid rahateemad juba päris väikesest peale südames. “Minu esimeseks sooviks oli saada pankuriks,” tunnistab ta. “Kõik minu lapsepõlve mängud keerlesid ka raha ja rahaga seonduva ümber. Mängisime poodi ja panka ja ma mäletan, et kui suviti Elvas vanaisa juures käisime, siis sealsete jasmiinipõõsaste lehed olid meil rahaks, mistõttu korjasime paari nädalaga kõik läheduses olevad jasmiinipõõsad lehtedest tühjaks.”\nJaak usub, et soov juba päris varajasest east alates rahaga tegeleda, tuli mingit pidi ilmselt käesolevast ajastust. “Kui krooniaeg saabus, olin ma umbes kaheksa-aastane ja see oli selline iga, kui hakkad juba vaikselt midagi aru saama. Sain alguses vanaisa käest rublasid ja siis need rublad läksid järjest suuremaks — alguses kopikad ja kolmesed, lõpuks ka sajarublased,” meenutab ta aega, mil poeletid olid kaubast tühjad ja midagi väga osta ei olnud. “Mu vanaonu poeg oli ameeriklane ja ta tuli Eestisse siis, kui me vabaks saime, ja tõi endaga kaasa igasuguseid ägedaid asju. Lisaks sain kooliajal ka läbi kiriku mingisuguseid pakikesi Ameerikast ja seal leidus ka kõiksugu asju. Ja mind hakkas huvitama, miks sealsetes poodides on need asjad ja meil pole.”


Tipptegijate Meistriklass. Äripäeva E-pood\n07. veebruar 2018 - 07. juuni 2018\nKreutzwald Hotel Tallinn, Endla 23, Tallinn\nTipptegijate Meistriklass on sündinud Tipptegijate enda algatusel ning tulnud soovist koos teiste mõtlejate-uurijatega kogeda põnevaid uudiseid juhtimise eri valdkondadest ja veeta hästi oma eluaega. Programm on mõeldud kogemustega tippjuhtidele ja tippspetsialistidele, kes soovivad enda elutunnetuses ja karjääris edasi areneda. Osalema on oodatud nii Tipptegijate Kooli vilistlased kui kõik teised, kellel on huvi koos Eesti tipptegijatega kogemusi vahetada ja nendest õppida.\nTipptegijate Meistriklassi loomisel ja teemade arendamisel on eesmärgiks olnud kindlustada kohtumistel jagatava intensiivsus ja osalejate kvaliteetaeg.\nTeadusavastusi ja väärtuslikke juhtimisalaseid kogemusi-teadmisi jagavad Mare Pork ja külalisesinejad eri valdkondadest. Kõik külalisesinejad on oma ala professionaalid, nad uurivad ja on kursis oma valdkonna värskeimate arengutega, oskavad vastata kõrge keerukusastmega küsimustele ning jagavad mõtteid nende teadmiste rakendamisest. Suureks väärtuseks on osalejate kogemused, kontaktid ja võimalik valik-lugemine ja -harjutamine moodulite vahelisel ajal.\nProgrammis käsitletavad teemad\nKas tõesti kindlustab teadvelolek sisemist vabadust seni teadaolevatest oskustest oma seisundit juhtida oluliselt enam? Kas eluga rahulolu jaoks ongi teadvelolek ja sisemine vabadus kõike muud määravad?\nKui palju saab juhtida igahetkelist seisundit? Uusi avastusi inimese alateadvuse teadliku kasutamise kohta.\nKas ja kuidas vaistu arendada? Mis veidratel viisidel toimub sageli kõige tähtsamate otsuste tegemine?\nAjataju teadveloleku osana – kui vabaks saab inimene saada aja ja muudest survetest? Mis on selle mõte?\nKuidas harjutada kire ja meelerahu meeleseisundit? Kuidas neutraalsus energetiseerib erinevalt positiivsusest-negatiivsusest?\nI moodul (07.-08.02) – Külaline Enn Kasak ja Indrek Saul\nII moodul (07.-08.03) – Külaline David Vseviov\nIII Moodul (04.-05.04) – Külaline Aleksander Pulver\nIV moodul (09.-10.05) – Külaline Jaanus Harro\nV moodul (06.-07.06) – Külaline Raul Rebane\nVõimaluse luua väärtuslikke kontake ja kohtuda Eesti tipptegijatega.\nOskused kire ja meelerahu seisundi saavutamiseks.\nOskused oma seisundi juhtimiseks kasutades teadveloleku tehnikaid.\nTeadmised psühholoogilistest teguritest, mis kujundavad vägivalla ja agressiivsuse.\nÜlevaate tehisintellekti ja inimese võimalikust tööjaotusest lähimas ja kaugemas tulevikus.\nTeadmised inimese mõistmiseks mineviku näidete varal.\nÜlevaate tänapäeva ajuteadusest ja erinevate inimeste toimetulekuviisidest.\nTeadmised kriitilise mõtlemise arendamiseks suuremahulises avaliku info väljas.\nKülalisesinejate teemapüstituste ja tutvustuste kohta leiad rohkem infot “ajakava” alt.\nMare Pork on juhtimispsühholoogia konsultant ja -koolitaja nii eesti kui rahvusvaheliste meeskondadega organisatsioonidele. Ta on tuntud psühhoanalüütiline nõustaja, hinnatud ekspert juhtimiskompetentsuse arendamisel, oodatud esineja konverentsidel ja Tallinna Ülikooli psühholoogia professor. Ta on läbi viinud tippjuhtide aastaseid kursusi. Koolitustel on läbivateks teemadeks inimese valikute suurendamine, nii igapäevastes kriitilistes olukordades kui ka tõsiste kriiside lahendamisel. Tema armastatud teemadeks on teadvuse seisundite ja mõtlemise muutused, teadveloleku (Mindfulness-i) ideed ja tehnikad, millel on nii elufilosoofiline kui ka äärmiselt praktiline mõõde.\nTeadusfilosoof ja Tartu Ülikooli dotsent\nTa on töötanud astrofüüsikuna Tõraveres ning uurib praegu teadusliku teadmise usaldusväärsust ning rumaluse vorme, mille all kannatab peamiselt just tark inimene. Ta on neli korda valitud aasta õppejõuks TÜ õigusteaduskonnas ning ta loengutele ja interdistsiplinaarsetele raadiosaadetele on antud ülimalt positiivset tagasisidet. Ta on lisaks artiklitele avaldanud mahuka kõrgkooli õpiku loogikast ja argumentatsioonist, populaarteadusliku raamatu „Iidne tähetarkus“ ning romaani „Vaba pattulangemise seadus“.\nKonsultant ja coach\nIndrek Saul on omandanud kaks kõrgharidust, esimese Tallinna Tehnikaülikoolis elektroonikainsenerina ja teise Tartu Ülikoolis ärijuhina. Indrek on olnud IT ettevõtja ning aidanud ettevõtetel rakendada tehnoloogiat finantside, müügi, turunduse ja kliendisuhtluse juhtimises. Tehnoloogia kasutamine juhtimises ja äris on tänaseni osa tema igapäevasest tööst, ta aitab ärijuhtidel ja tehnoloogiainimestel teineteisest aru saada. Mõeldes nii inseneri kui ärijuhi rollis oskab Indrek välja tuua tehnoloogia arengu dramaatilisemaid muutusi, mis mõjutavad tulevikus väga paljusid valdkondi ja ettevõtteid.\nEesti Kunstiakadeemia professor\nDavid Vseviov on Eesti Kunstiakadeemia professor ning mitmete raamatute, teadus- ning esseistlike artiklite ja raadiosaatesarja „Müstiline Venemaa“ autor. Pälvinud Riigi Kultuuripreemia ja Aadu Luukase missioonipreemia. David nimetati aastal 2010 ajaleht Postimees arvamusliidriks.\nDavid Vseviov on Eesti Kunstiakadeemia professor ning mitmete raamatute, teadus- ning\nesseistlike artiklite ja raadiosaatesarja „Müstiline Venemaa“ autor. Pälvinud Riigi Kultuuripreemia ja Aadu Luukase missioonipreemia. David nimetati aastal 2010 ajaleht Postimees arvamusliidriks.\nTallinna Ülikooli Loodus - ja terviseteaduste instituudi psühholoogia ja käitumisteaduste akadeemilise suuna juht Aleksander Pulver (PhD psühholoogias) on üks Eesti tuntumaid psühholooge. Ta on suure kogemusega psühholoog, kes oskab oma teadmisi väga hästi ka praktikasse viia. Aleksander Pulver on oodatud esineja kõikidel juhtimis- ja personalivaldkonna konverentsidel ning pälvinud tihti konverentsi parima esineja tiitli. Ekspertsuse valdkonnnaks on isiksusepsühholoogia, psühhomeetria ja organisatsioonikäitumine.\nmeditsiiniteaduste doktor ja Tartu ülikooli psühhofüsioloogia professor\nMitut rahvusvahelist teadus- ja arendusorganisatsiooni konsulteeriv Tartu Ülikooli professor, meditsiinidoktor Jaanus Harro on Eestis saanud riikliku teaduspreemia arstiteaduste ja sotsiaalteaduste valdkonnas ning olnud rohkem kui kümme aastat TÜ sotsiaalteaduskonna dekaan. Jaanus Harrot on sageli rääkima kutsutud rahvusvahelistele konverentsidele ja mitmetesse maailma ülikoolidesse, ta on esinenud pea kõikides Eesti meediakanalites ja avaldanud raamatu "Uimastite ajastu."\nEesti tuntuim kommunikatsiooniekspert\nTema erihuvi on infosõdade teooria, mida on ligi 20 aastat uurinud. Avalikkuses tuntakse teda ka kui Gerd Kanteri tiimi loojat ja juhti. Raul on edukas publitsist ja saanud nii ajakirjandusliku kui teadustöö eest rahvusvahelisi tunnustusi.\nEnn Kasak Teadusfilosoof ja Tartu Ülikooli dotsent\nIndrek Saul Konsultant ja coach\nEsimeses moodulis osalevad kaks külalist, kelle arutelude tulemusena saadakse ülevaade tehnika arengust ning selle mõjust tulevikus. Külalisesineja teemapüstitusele lisaks saavad osalejad eelnevalt küsimusi esitada. I moodul Kuidas ilmneb targa inimese rumalus? Kas see takistab märkamast, et inimese vaimul võib olla lõpmatuslikke omadusi? Kas lõpliku olemusega tehisintellekt saab kõiges ületada ja asendada inimest? Küsimustele saab vastused arutledes teemadel mõistusega looma ja aruka olendi erinevustest. Lõpmatuslike omaduste avaldumisvormid. Tehisintellekti ja inimese võimalik tööjaotus lähimas ja kaugemas tulevikus. Külalisesineja on teadusfilosoof ja Tartu Ülikooli dotsent Enn Kasak. ENN KASAK on teadusfilosoof ja Tartu Ülikooli dotsent. Ta on töötanud astrofüüsikuna Tõraveres ning uurib praegu teadusliku teadmise usaldusväärsust ning rumaluse vorme, mille all kannatab peamiselt just tark inimene. Ta on neli korda valitud aasta õppejõuks TÜ õigusteaduskonnas ning ta loengutele ja interdistsiplinaarsetele raadiosaadetele on antud ülimalt positiivset tagasisidet. Ta on lisaks artiklitele avaldanud mahuka kõrgkooli õpiku loogikast ja argumentatsioonist, populaarteadusliku raamatu „Iidne tähetarkus“ ning romaani „Vaba pattulangemise seadus“. Tehnoloogia areneb tohutu kiirusega ja see kiirus kasvab. Kõik ärivaldkonnad, mis põhinevad tehnoloogial, ei arene lineaarselt vaid kiirenevalt, eksponentsiaalselt. Tänu sellele saame iga aastaga sama raha eest kaks korda rohkem arvutusvõimsust. Võimsuse kasv toob iga päev läbimurdeid tehisintellektis, robootikas, kõnetuvastuses, pildituvastuses, virtuaalreaalsuses, geneetikas, ajuteaduses, krüptograafias jne. Kunagi väga turvalisena tundunud ID kaardi murdmine maksaks täna 40 000 eurot ja võtaks aega 7 päeva. Külalisesineja on strateegiline konsultant ja müügikasvu coach Indrek Saul . INDREK SAUL on omandanud kaks kõrgharidust, esimese Tallinna Tehnikaülikoolis elektroonikainsenerina ja teise Tartu Ülikoolis ärijuhina. Indrek on olnud IT ettevõtja ning aidanud ettevõtetel rakendada tehnoloogiat finantside, müügi, turunduse ja kliendisuhtluse juhtimises. Tehnoloogia kasutamine juhtimises ja äris on tänaseni osa tema igapäevasest tööst, ta aitab ärijuhtidel ja tehnoloogiainimestel teineteisest aru saada. Mõeldes nii inseneri kui ärijuhi rollis oskab Indrek välja tuua tehnoloogia arengu dramaatilisemaid muutusi, mis mõjutavad tulevikus väga paljusid valdkondi ja ettevõtteid. 1. päev 12:45 - 13:00 Saabumine, kohvipaus ja suupisted 13:00 - 15:00 Koolitus 15:00 - 15:15 Kohvipaus 15:15 - 17:00 Koolitus 2. päev 8:45 - 9:00 Saabumine, kohvipaus ja suupisted 9:00 - 11:00 Koolitus 11:00 - 11:15 Kohvipaus 11:15 - 13:00 Koolitus\nDavid Vseviov Eesti Kunstiakadeemia professor\nKülalisesineja teemapüstitusele lisaks saavad osalejad eelnevalt küsimusi esitada. II moodul Miks on nii, et ajaloost ei õpita? Arutletakse, kuidas mõista inimest ning kuidas seda mineviku näidete varal teha. Külalisesineja on Eesti Kunstiakadeemia professor David Vseviov. DAVID VSEVIOV on Eesti Kunstiakadeemia professor ning mitmete raamatute, teadus- ning esseistlike artiklite ja raadiosaatesarja „Müstiline Venemaa“ autor. Pälvinud Riigi Kultuuripreemia ja Aadu Luukase missioonipreemia. David nimetati aastal 2010 ajaleht Postimees arvamusliidriks. 1. päev 12:45 - 13:00 Saabumine, kohvipaus ja suupisted 13:00 - 15:00 Koolitus 15:00 - 15:15 Kohvipaus 15:15 - 17:00 Koolitus 2. päev 8:45 - 9:00 Saabumine, kohvipaus ja suupisted 9:00 - 11:00 Koolitus 11:00 - 11:15 Kohvipaus 11:15 - 13:00 Koolitus\nKülalisesineja teemapüstitusele lisaks saavad osalejad eelnevalt küsimusi esitada. III Moodul Millised on need psühholoogilised tegurid, mis kujundavad vihkamisel põhineva vägivalla ja agressiivsuse? Sellele vastamiseks vaatame terrorismi psühholoogiasse puutuvaid moraalse süütunde kaotamise viise ja seda, kuidas võib väga paljudest meist kujundada inimesi hävitava "tapamasina". Näitame sedagi, millele toetudes tekitatakse vihkamine ning mismoodi mõjustamispsühholoogiat kasutades konstrueeritakse gruppidevahelisi konflikte. Külalisesineja on Tallinna Ülikooli Loodus - ja terviseteaduste instituudi psühholoogia ja käitumisteaduste akadeemilise suuna juht Aleksander Pulver. Tallinna Ülikooli Loodus - ja terviseteaduste instituudi psühholoogia ja käitumisteaduste akadeemilise suuna juht ALEKSANDER PULVER (PhD psühholoogias) on üks Eesti tuntumaid psühholooge. Ta on suure kogemusega psühholoog, kes oskab oma teadmisi väga hästi ka praktikasse viia. Aleksander Pulver on oodatud esineja kõikidel juhtimis- ja personalivaldkonna konverentsidel ning pälvinud tihti konverentsi parima esineja tiitli. Ekspertsuse valdkonnnaks on isiksusepsühholoogia, psühhomeetria ja organisatsioonikäitumine. 1. päev 12:45 - 13:00 Saabumine, kohvipaus ja suupisted 13:00 - 15:00 Koolitus 15:00 - 15:15 Kohvipaus 15:15 - 17:00 Koolitus 2. päev 8:45 - 9:00 Saabumine, kohvipaus ja suupisted 9:00 - 11:00 Koolitus 11:00 - 11:15 Kohvipaus 11:15 - 13:00 Koolitus\nJaanus Harro meditsiiniteaduste doktor ja Tartu ülikooli psühhofüsioloogia professor\nKülalisesineja teemapüstitusele lisaks saavad osalejad eelnevalt küsimusi esitada. IV moodul Kas see, et aju juhib inimese käitumist, on tõsiasi või teadlaste loodud konstrukt? Miks selline küsimus tekib? Mida me tahame teada ja mida aju sellest arvab? Kuidas tänapäeval aju uuritakse ja mida meil on võimalik teada saada? Vaatleme ajuteaduse täidetud ja tühje lubadusi ning seda, kuidas erinevate ajudega inimesed toimetulekuviise valivad. Külaline on Tartu Ülikooli professor ja meditsiinidoktor Jaanus Harro. Mitut rahvusvahelist teadus- ja arendusorganisatsiooni konsulteeriv Tartu Ülikooli professor, meditsiinidoktor JAANUS HARRO on Eestis saanud riikliku teaduspreemia arstiteaduste ja sotsiaalteaduste valdkonnas ning olnud rohkem kui kümme aastat TÜ sotsiaalteaduskonna dekaan. Jaanus Harrot on sageli rääkima kutsutud rahvusvahelistele konverentsidele ja mitmetesse maailma ülikoolidesse, ta on esinenud pea kõikides Eesti meediakanalites ja avaldanud raamatu "Uimastite ajastu." 1. päev 12:45 - 13:00 Saabumine, kohvipaus ja suupisted 13:00 - 15:00 Koolitus 15:00 - 15:15 Kohvipaus 15:15 - 17:00 Koolitus 2. päev 8:45 - 9:00 Saabumine, kohvipaus ja suupisted 9:00 - 11:00 Koolitus 11:00 - 11:15 Kohvipaus 11:15 - 13:00 Koolitus\nRaul Rebane Eesti tuntuim kommunikatsiooniekspert\nKülalisesineja teemapüstitusele lisaks saavad osalejad eelnevalt küsimusi esitada. V moodul Tegelikkus ja alternatiivne tegelikkus. Sa ei tea, et oled rünnatud ja ei mõista, et oled kaotanud, kõlab infovõitluse klassikaline reegel. Sa arvad, et see on elu ... . Selle baasil tekivad valeotsused, kuna tegelikkus on kellegi poolt asendatud alternatiivsega. Räägime, kuidas alternatiivtegelikkus tekib, kuidas teda ära tunda ja kuidas arendada endas kriitilist mõtlemist suuremahulisse avaliku välja infosse. Külalisesineja on Eesti tuntumaid kommunikatsioonieksperte Raul Rebane. RAUL REBANE on Eesti tuntuim kommunikatsiooniekspert. Tema erihuvi on infosõdade teooria, mida on ligi 20 aastat uurinud. Avalikkuses tuntakse teda ka kui Gerd Kanteri tiimi loojat ja juhti. Raul on edukas publitsist ja saanud nii ajakirjandusliku kui teadustöö eest rahvusvahelisi tunnustusi. 1. päev 12:45 - 13:00 Saabumine, kohvipaus ja suupisted 13:00 - 15:00 Koolitus 15:00 - 15:15 Kohvipaus 15:15 - 17:00 Koolitus 2. päev 8:45 - 9:00 Saabumine, kohvipaus ja suupisted 9:00 - 11:00 Koolitus 11:00 - 11:15 Kohvipaus 11:15 - 13:00 Koolitus


Parimad maitsed, mida teie alasti pulmakoogi puhul arvestada - Wedding ceremony & reception 2020\nParimad maitsed, mida teie alasti pulmakoogi puhul arvestada\nVanilje või mandel\nMarjad ja koor\nBanaan või porgand\nWords at War: The Ship / From the Land of the Silent People / Prisoner of the Japs (Oktoober 2020)\nNäe, kuumaks! Pärast mitu hooaega tähelepanu keskpunktis on pulmatööstuses endiselt alasti koogid. Nende minimalistlike maiustuste tegemiseks jätavad pagarid hõõrumise välimise kihi vahele ja lasevad koogi loomulikul tekstuuril läbi paista. Seejärel lisab magus maiustus kõike, mis teile meeldib - lopsakad lilled, värsked puuviljad ja rohelus on kõik aus mäng. Enamik paare valib palja pulmakoogi, sest neile meeldib tagasihoidlik ja maalähedane välimus, kuid meeldejääv magustoit peaks maitsma nii hea, kui see välja näeb.\nKuna külalised näevad teie pulmakooki maitset tegelikult väljastpoolt, on oluline valida maiustuste maitseaine, mis täiendab teie pakutavat vibe. Alasti pulmakoogi maitsete paremaks mõistmiseks rääkisime viie koogiküpsetajaga nende lemmikutest.\nSEOTUD: PÄRISED KAKSUD TEE\nColorados Longmonti La Momo Maesi pagariärist pärit Michelle Leamingi sõnul sobivad heledad koogid hästi alasti või poolpalja kujunduse jaoks (poolpaljadel kookidel on niiskuse ja parema väljanägemise huvides sageli kerge kraapimine. Ta soovitab selliseid maitseaineid nagu vanilje, mandel või isegi kookos.\nNew Yorgis Brooklynis asuva Luckybird Bakery omanik Amy Berger Roy ütleb, et marjade ja koorega (tavaliselt paarituna vanillikoogiga) ei saa te valesti minna. Klassikaline maitse rahuldab iga külalist ja värvikombinatsioon näeb välja nii pidulik. See on maitseaine, mis sobib ka igaks aastaajaks. Mustikad, vaarikad või maasikad sobivad suurepäraselt kevadeks ja suveks, jõhvikad aga sügisel ja talvel kena valik.\nAlison Okabayashi-Ellison San Franciscos Pretty Please Bakeshopist ütleb, et porgandi ja banaani maitsed sobivad hästi alasti kookide jaoks. "Oranžid / kollased värvid näitavad kontrasti koogi ja jäätise vahel, mida ma armastan," ütleb ta.\nKui eelistate tumedamat pulmakooki, soovitab New Yorgis Maspethis asuva A Love for Cakesi omanik Sabine Garrido šokolaadi. Pruun värv on kenasti kontrastiks värskete puuviljade ja valgete puuviljade vihjetega ning maitseb ka suurepäraselt. "Šokolaadita paljad koogid jäävad välisservadesse pisut niiskemaks" kui nende vaniljekaunad, selgitab ta. Minneapolises asuva Thirsty Whale Bakery omanikul Sarah Bignellil on sarnane soovitus: Guinnessi õllega tehtud šokolaadine stoutkook. "See on suundumus jahe ja natuke dramaatilisem," ütleb ta. "Mulle meeldib seda siduda meie Bailey Mousse'i täidisega!"\nRoy isiklik lemmik alasti koogi maitse: vaniljeuba roosivee-võikreemiga. "Roosivesi on nii peen ja hiilib võikreemi magususe järele. See on värske, aromaatne, eksootiline ja üsna peen," ütleb ta.\nOkabayashi-Ellison soovitab ereda tooni saamiseks ka punast sametkooki. "See võib olla tõesti ilus, kui ürituse sisekujunduses on sügavamaid marjavärve," ütleb naine. Garrido hoiatab aga, et punase sametkoogi servad pole alati punased, mistõttu võib pagaril olla vaja enne serveerimist kook maha lõigata.


Belesta otsib partnereid\nOÜ Belesta finantsdirektor Aarne Õllek ütles, et Belesta on sõlminud lepingu Hoiupanga Investeeringute ASiga, kes peab korraldama Belesta koostööpartneri kaasamise. Investeeringud kavatsetakse suunata eelkõige Belesta müügi- ja teenindusvõrgu arendusse.\nRain Tamm Hoiupanga Investeeringutest lausus, et kui rääkida investeeringute kaasamisest, siis saab see toimuda kas Belesta osakapitali suurendamise, olemasolevate osakute müügi või siis osakute vahetamise teel. Tamm ütles, et Belesta praegused omanikud ei soovi loobuda aktsiate kontrollpakist. Äripäeva andmetel on Belesta omanikud pakkunud Toyotasid müüvale Amserv Grupile laiendatavast osakapitalist 50protsendilist osalust.\nKui Belesta omanikud otsustavad osakute emissiooni kasuks, oleks Tamme sõnul tegu kinnise emissiooniga, mis oleks suunatud ühele investorile.\nTamm lausus, et huvi Belesta vastu on üles näidanud nii Eesti automüüjad kui ka väljaspool Eestit asuvad.\nSelle aasta suvel ostis Nissanite edasimüüja AS Fakto 100% Fiate müüva ASi Asmer Auto aktsiaid, andes tehingu eest vastu 10% Fakto aktsiatest.


Arhitektid paluvad Sakala asjus Jõksi abi - DELFI\nEesti Arhitektide Liit pöördus eile, õiguskantsleri poole seoses Sakala keskuse lammutusloa andmisel ja selle täideviimisel loodud pretsedentidega.\nLammutusloa õiguspäraseks lugemine oleks liidu arvates ohuks Eesti Vabariigi põhiseaduse sättele, et omandit ei tohi kasutada üldiste huvide vastaselt.\nEAL on varem koostanud ekspertiisi ja väljendanud avalikkuse ees seisukohta, et peab Tallinna linnavalitsuse poolt väljastatud Sakala keskuse lammutusluba õigusvastaseks, kuna sel puuduvad sisulised argumendid, see ei ole kooskõlas detailplaneeringuga ning ei arvesta avalikke huve ja üldisi väärtusi.\nSamuti puudub hoonestajal õigus seda taotleda, kuna niisugust võimalust ei näe ette hoonestusõiguse leping, teatas liidu esimees Ülar Mark Delfile.\nArhitektide Liit on vaidlustanud antud lammutusloa ka kohtus, kuid kohus jättis kaebuse läbi vaatamata, sest ühegi kehtiva seadusega pole loomeliitudele antud õigust pöörduda kohtusse avalikes huvides arhitektuurilise keskkonna kaitsmise küsimuses.\nSamas möönis kohus, et juhul kui väljastatakse detailplaneeringu vastuolus olev ehitusluba, võib olla raskendatud planeerimisseaduse eesmärkide, milleks on — tagada, et ruumiline planeerimine arvestaks võimalikult paljude ühiskonnaliikmete vajadusi ja huve, realiseerumine praktikas.


Gunnari kuju modelleerib Märt Rannast - Lääne Elu\nAvakülg Kultuur Gunnari kuju modelleerib Märt Rannast\nGunnari kuju modelleerib Märt Rannast\n5. detsember 2013 14:36\nGalerist Aita Mölder ja Robert Rannasti loodud büst Gunnarist. Haapsallaste seas legendiks saanud Gunnar külastanud Rannastit Tallinnas mitu korda ja nii valminudki noore Gunnari büst. Foto: Arvo Tarmula\nMälestusmärki legendaarsele haapsallasele Gunnar Ollole modelleerib praegu Hiiumaal elav kunstnik ja koolijuht Märt Rannast.\n„Kere on valmis, pea on veel töös,” selgitas Gunnari kuju valmistamiseks rahakogumist korraldav Kuke galerii perenaine Aita Mölder.\nMölder valis Rannasti Gunnari kuju modelleerima seepärast, et ta on Haapsalust pärit ja teadis Gunnarit. Märt Rannast on Haapsalus tegutsenud skulptori Robi Rannasti poeg.\nKui Rannast on kuju modelleerimise lõpetanud, tuleb hakata otsima, kuidas seda valmis teha ja kuidas rahaga saab.\nPraeguseks on Gunnari kuju heaks annetatud üle 2000 euro, ütles Mölder.\nEelmine artikkelKristi Märk: Nad ei ole netisõltlased, nad elavad seal päriselt\nJärgmine artikkelMööda Läänemaa koole rändab näitus kollidemaast\nAnsambel Miinus Seitse toetab Gunnarile kuju rajamist\nHeategevuskontsert tõi Gunnari kuju fondi ligi 300 eurot\nKontserdil kogutakse Gunnari mälestusmärgiks raha\nGunnari annetuskast purunes raha raskuse all\nTänases “Ringvaates” on lugu Gunnarist\nKuhu selline püst pannakse?\nterekätt selles kujus ei näe, Kuju on kuidagi imelik ja õnnetu. Mäletan, et keegi pakkus välja lõbusa mehikese ?\nKujukesi võikski olla linnapildis siin ja seal. Olgu või orava kujuke. Gunnari kuju ilmselt aga tekitab kohalikes alati äratundmise ja sooja tunde. Olenemata “staatustest” on eelkõige soe inimene linna sümbol, terekäena meie linna külalistele. Alati on paremad ettepanelud ju teretulnud või kahtlete selles?\neks see kuju rohkem sümboolne ja annab lootust,et ka väike inimene,kes on eluraskustele vaatamata jäänud südamlikuks ja soojaks ,väärib mälestamist…… oluliseim elus ongi vaatamata rikkusele või vaesusele rõõmule või kurbusele jääda heaks inimeseks…….see loeb ,ülejäänud on kõrvaline…..\nVana inimene teab mida räägib ! Täpselt minu mõte ka\nEi mõista mina seda pudelikorjaja-kultust. Vabandust, aga ei ole mõistnud ka proua Aita fenomeni. Olen elanud Haapsalus aastakümneid. Gunnarit on alati peetud raske elusaatusega veidrikuks. Oli mis ta oli, aga et hakata kuju püstitama??? Vähe sellest, et linn jookseb inimestest tühjaks, kaob ühes inimestega ka selge mõistus. Järgmisena kuju Priskillale?\nTeile, kodanikud “lugu” ja “kia plokikaan”, kindlasti kujusid püstitama ei hakata, see on üks, mis päris kindel. Aga Gunnarile, näete, hakati. Teie ei suuda kahjuks isegi pudeleid korjata.\nHea sõna kaalub palju rohkem.\nidiootsuse tipp,mingile pudelikorjajale ausammas,tekib küsimus kellele seda vaja ja kui vaadata kes see väike huvigrupp ajuhälbega inimesi on siis…………\non ikka lugu küll. Paistab, et monumendi üle otsustab Mölder isiklikult, ise-tellin-ise-panen-kuhu-tahan. UUU linnavilitsus, kas tõesti käivad meie asjad nüüd nii, et olen ülemaga ühes nimekirjas, siis on kõik lubatud?\nReply to lugu\nalati võib olla ise tegija – seda nimetatakse kodaniku alagtuseks, kodanikuühiskonnas


Pulmablogi: pulmapäev, 1.osa | Õhtuleht\nMeelike Eenpuu-Villup, 11. september 2014, 17:35\nJa oligi siis lõpuks käes esmaspäev, 25. august. Ütlen ausalt, et ootasin seda päeva, sest siis saab lõpuks asjaga pihta hakata ja on asi tehtud. Mingit erilist pulmaelevust mul küll ei olnud, vaid stress, stress ja rohkem stressi.\nSeega tahtsin asjaga lihtsalt ühele poole saada. Seda võivad mitmed mu tuttavad tunnistadagi, sest nende pidevad ja ühesugused küsimused "kuidas tunne on ka?", said peamiselt vastuseks "selline tunne on, et oleks see juba kõik möödas".\nNatuke veel eelmisest päevast. Nagu ma juba kirjutasin, sain kleidi kenasti kätte, sobis ka, seega kleidisaaga sai ilusa uhke lõpu. Tort tehti ka päev varem meil valmis, üllatuslikult oldi nüüd lausa shokolaaditordi kasuks otsustatud.\nÕnneks olid ka õunakoogid olemas, sest Hollandlane ju ei söö shokolaaditorti. Ja päev varem sai samuti parim sõbranna karmi olukorda seatud - tema vastutada jäi soeng ja meik.\nAlgselt nii plaanis ei olnud. Soengu osas oli mul mitu mõtet, ühed lilledega juukseklambridki tellitud kuid tagasi ja viimasel nädalal otsustasin üldse, et tahaks võimalusel hoopiski päris roose juustesse.\nKaheksa kuud kannatamist ja juuste kasvatamist oli end ära tasunud ning üllatuslikult olid mu juuksed täitsa nii pikad, et sai isegi pisut punupatse teha. Meigi pidi algul tegema üks teine sõbranna, aga kuna ta lõpuks ikkagi pulma ei tulnud, siis ei jäänud muud üle, kui kasutada võimalust, et keegi oskajam selleks ülesandeks võtta on.\nOlin eelnevalt uurinud, mis kohalikud meikarid selle töö eest küsivad. 60 eurot, seda ei tahtnud kuidagi välja käia. Proovisime paar soengu varianti ja meigi ideed ja järgmiseks päevaks oli juba kindlam ja muretum tunne.\nNii ärkasingi siis kell 8 üles, tegelikult isegi tiba varem, sest noh, ikka need stressiga kaasnevad unehäired. Natuke veel voodis vedelemist ja sõnumite saatmist - oma tulevase tunnistajaga, kes kangesti elevil oli.\nSiis rahulik hommikusöök, siis kiirelt duši all ja hakkasimegi soenguga pihta. Olime igaks juhuks arvestanud, et nii soengu kui meigi peale võib tund aega kulutada, aga tegelikult niikaua aega ei läinud.\nEelmisest päevast olid kõik ideed ja nipid veel selged, seega märgadesses juustesse punutud patsid valmisid kiirelt ja meik samamoodi. Lisaks olin saanud paar päeva varem siinselt uuelt sõbrannalt kingiks ripsmepikendused, see tegi meigi tegemise palju lihtsamaks. Ohtralt juukselakki ja soeng oligi valmis!\nMeigiga jäin ka väga rahule! Roose veel juustesse ei pannud, see jäi viimase ettevalmistuse jaoks. Mine tea, kas ja kui kaua need üldse juustes vastu peavad.\nMidagi uut, midagi vana, midagi laenatud ja midagi sinist sai ka kenasti tehtud. Sõbrannalt sain laenuks käeketi ja kaelaehte. Algselt mõtlesin küll ämmalt üht lahedat kaelaketti laenata, mis üsna vana on, lisaks on seal ka pisut sinist. Aga kuna ta mulle viimaste nädalate jooksul kangesti närvidele käis, siis loobusin sellest ideest. Otsustasin hoopis oma vanaema sõrmust kanda - seal on natuke sinist ja sõrmus on ise väga vana. Ja noh, uus oli loomulikult mu kleit.\nIlm nii ilus ei olnud, kui tähtsad ilmaennustuse veebilehed lubasid. Kell 11 sadas isegi natuke ja see ehmatas mind päris korralikult. Jah, ma tean, et vihm pulmapäeval on hea enne, aga ma parem loobun sellest heast märgist, kui et päev otsa vihmavarjudega ringi sebima peab. Kleit ju mul ka maani.\nÕnneks vihmasabin kaua ei kestnud ja kuigi pilves oli ikka, siis vähemalt soe.\nVäikeseid muutuseid tuli ka hommikul, õnneks sellised, mis mulle sobisid. Nimelt olid Hollandlase vend ja kolleeg siiski meile auto rentinud, nüüd siis nii, et enam ebameeldivaid üllatusi ja reaktsioone tulemas ei olnud.\nÜhtasi tähendas uhke auto rentimine Hollandlase vennale suht kainet õhtut, sest ta tahtis sellega veel ise pärast paarutada. Ja kuna nüüd oli üks autojuht lisaks, siis sai taaskord autodes rahva paigutus ümber korraldatud.\nMinu jaoks tähendas see seda, et ämm ei pidanudki enam meile hommikul tulema, et oma vanim poeg autosse korjata. Seega sai ämmale edasi antud teade, et tema mingu kohe juba kesklinna, oma tasuta parkimisloa saab ta siis seal.\nMiks mulle see idee rohkem sobis? Sest minul oli tekkinud uus kinnisidee - ma ei taha, et ämm mind enne pulma näeb. Tema ajas ikka seda "peigmees ei tohi pruuti enne näha", mina tegin sellest oma versiooni.\nKell 12 tahtsime minna Hollandlase vanaema vaatama. Ta on hooldekodus ja pulma kahjuks tervise tõttu tulla ei saa. Hiljem polnud aga ajaliselt enam võimalik teda piduriietes vaatama minna, sest ta magab suurema osa päevast.\nAga kell 12 on ta üleval, sest siis on lõunasöögi aeg. Nii ajastasimegi enda valmisseadmise selle järgi. Sest ega rohkem aega sisuliselt üle polnudki. Kell 12.30 pidi fotograaf saabuma (talle olin korduvalt sõnumeid saatnud ja lubas tulla, seega lootsin parimat).\nKell 13 avatakse esmaspäeviti lillepood, seega pulmaauto pidi olema meil ukse ees samamoodi kell 13. Siis tuli mu pruudikimp, peigmehe kuue- ja autopeeglite kaunistused saada ning plaan A kohaselt enne ilupilte teha.\nVanaema juurde jõudsime täpselt kell 12, tekitasime omamoodi elevust hooldekodus. On ju nemad harjunud pigem nägema, kuidas ükshaaval rahvas igaveseks lahkub. Nüüd aga oli pulmariietes paarike neile piisav üllatus, et näpuga näidata ning "Vaata, pulmalised!", "Oi, näe, pruut!", "Vau, noorpaar, palju õnne!" hüüda.\nKaua me vanaema juures olla ei saanud, aga vähemalt nägi ta meid siis ära. Samuti kiitis mu kleiti.\nKell 12.30 saabus fotograaf, nagu oli lubanud. Jutustasime natuke, mahutasime tema ka ühte autosse, mis siis tasuta parkimisloa saab. Mina sõin veel ühe lõigu eilset pizzat (jutt või asi, et söömise võib pulmapäeval ära unustada), värskendasime meiki ja samuti sain roosid juustesse. Kell 13 olime kõik valmis.\nAga mida ei olnud, oli meie pulmaauto. Ei olnud ka 13.10... Ega 13.15... Ega kell 13.20...


Ainulaadset teenust pakkuv ehtepood | Veebiajakiri Femme\nAinulaadset teenust pakkuv ehtepood\nSeptembris avas Viru Keskuses uksed uus GIVEN by GRENARDI ehtepood, kus esmakordselt Eestis pakutakse klientidele võimalust tasuda ehete eest osade kaupa, sealjuures ei lisandu hinnale ei intresse ega muid lisatasusid. Uus teenus on eriti abiks pulmade ja muude tähtpäevade ajal, kui lühikesse perioodi koguneb palju kulutusi, kuid võimaldab ehtesõpradel ka aastaringselt kauneid ehteid soetada ilma korraga liiga suurt summat välja käimata.\nFotod: Maksin Toome\n“Meil on tõeliselt hea meel, et saame ehtesõpru nüüdsest veelgi suurema valikuga ning Eestis sellise ainulaadse teenusega rõõmustada. Kutsume kõiki uute sügistalviste kollektsioonidega tutvuma ning endale või kallitele inimestele kingituseks kauneid ehteid valima,” rääkis Julia Šandra, GIVEN Eesti juhataja.\nGIVEN by GRENARDI valik keskendub eelkõige taskukohases hinnaklassis kaasaegsetele moeehetele. Uudse kontseptsiooniga pood võimaldab külastajatel vabalt ehtevitriinide vahel uudistada, kaotades traditsioonilised müüjaid ja kliente eraldavad letid.\nSügistalvised trendid toovad Julia Šandra sõnul ehtemaailma geomeetria, futurismi seotult kosmoseteemaga, ketikujulised kaunistused ning silmatorkavad, massiivsed käevõrud ja kõrvarõngad. Samas ei ole kuhugi kadunud ka paljude ehtesõprade lemmikud, pärlid, mida sel hooajal tuleks eelistada kas üsna minimalistlikus vormis või siis juba mahuliste ja ekstravagantsetena. “Moes on ümmargused, kolm- ja nelinurksed ehted, aga ka kõrvarõngad, sõrmused, käevõrud ja ripatsid geomeetriliste kujundite või ornamendi kujul. Näeme seda trendi ka rõivastes, seega on nende ehetega ühtse tervikstiili loomine väga lihtne.”\nGRENARDI on Lätis 2000. aastal loodud juveelipoodide kett, mille valikust leiab nii maailmanimega ehtebrändide kollektsioonid kui ka ettevõtte enda disainitiimi poolt väljatöötatud ehteseeriad Lilly Spring, Spring by Spring, Silvia, Shine, Due ja Op-la, mis arvestavad just siinse piirkonna tarbijate maitse- ja stiilieelistustega. GIVEN by GRENARDI motoks on anda veelgi rohkem meie jaoks erilistele inimestele – vabadust, koosveedetud hetki, põhjusi, miks kiusatusele järele anda, rahulolu iseendaga ja andmisrõõmu. GIVEN by GRENARDI poe leiab Viru Keskuse esimeselt korruselt.\n← Voolavalt elades Tavapäratu armastuslugu →


Ojuland: valitsus tähtsustab liitumiskõnelusi | Välisministeerium\nAvaleht Uudised Ojuland: valitsus tähtsustab liitumiskõnelusi\nOjuland: valitsus tähtsustab liitumiskõnelusi\n1. Veebruar 2002 - 7:58\nPostimees 1. veebruar 2002\nErkki Bahovski intervjuu välisminister Kristiina Ojulandiga\nVastne välisminister Kristiina Ojuland kinnitab intervjuus Postimehele, et Eesti lõpliku seisukoha Euroopa Komisjoni pakutud põllumajandustoetuste piiramise suhtes võtab vastu valitsus ja et liitumiskõneluste mitme sisulise peatüki kohta on oodata valitsuse otsust.\nAlustame kõige kuumemast teemast praegu - Euroopa Liidu (EL) põllumajandustoetustest. Eesti on teatanud, et ei saa aktsepteerida Euroopa Komisjoni pakutud piiranguid kandidaatriikidele põllumajandustoetuste osas. Kuidas teie seda kommenteerite, milles seisneks ses küsimuses lahendus?\nKõigepealt selgituseks - kas Eesti aktsepteerib või ei aktsepteeri, siin on toimunud vääriti tõlgendamine. Kui Eesti oma positsioone põllumajanduse osas muudab, siis see saab toimuda vaid valitsuse tasandil, ja kindlasti läbirääkimiste delegatsiooni juhi avaldatud arvamus (Alar Streimann - toim) ei tähenda, et see oleks valitsuse seisukoht. Valitsus on selleks, et anda lõplik otsus. Pigem me räägime eile välja tulnud komisjoni raportist kui ettepanekust ja sellest, et kandidaatriigid saaksid oma positsioone ette valmistada.\nNiisiis jääb see küsimus läbirääkimiste otsustada. Kas Eestil on siin ka mingi sihtmärk, kuhu tahetakse välja jõuda?\nSeni on valitsuse positsioonid kinnitanud, et Euroopa Liidu liikmeks saades laieneksid Eestile ühise põllumajanduspoliitika reeglid nagu täisliikmetele. Aga veel kord: mis puudutab seda eilset dokumenti (komisjoni raportit - toim), selles osas tuleb selget vahet teha, mis on selle eelne valitsuse positsioon ja millise seisukoha valitsus kujundab.\nPraegu on liitumiskõnelustest rääkides väljendatud arvamust, et suletud peatükkide arv ei ole enam oluline. Samas tahame jõuda liitumiskõnelustega selle aasta lõpuks ühele poole. Kas siis ei maksa enam tõesti suletud peatükkide arvule tähelepanu pöörata, või sellele, et Leedu ja Läti on Eestist ses osas ette jõudnud?\nLäbirääkimised Euroopa Liiduga on valitsusele praegu üks suurimaid prioriteete ja selge prioriteet on jõuda liitumiskõnelustega tähtajaks ühele poole. Neil päevil tegeleb valitsus väga aktiivselt selle küsimusega, et jõuda järele mahajäämuse osas, mis Eestit on tabanud peatükkide sulgemisel. Kindlasti ei alatähtsusta valitsus peatükkide sulgemise vajadust, sest aeg jookseb ja meil on terves hulgas peatükkides vaja lahendada sisulisi küsimusi.\nNagu asjad, mis puudutavad tax-free’d, mis puudutavad maksustamist ja rida teisi küsimusi. Teine oluline küsimus, milles valitsus peab lähiajal jõudma selgusele, on see, kuidas käsitleda õigusaktide harmoniseerimist, need tuleb meil selle aastanumbri sees igal juhul vastu võtta, kui me tahame läbirääkimised lõpetada.\nNii et tooksin esile ses mõttes kaks olulist teemat: sisulised läbirääkimiste teemad, mis on pikka aega olnud lahti, ja teine asi on objektiivne seaduste harmoniseerimine Riigikogus ja vastavate seaduste ettevalmistamine ministeeriumides.\nAga sellega ma ei taha anda mingisugust vihjet, et valitsus hakkab nendes sisulistes küsimustes tegema kiireid otsuseid. Mis järjekorras ja kui kiiresti valitsus otsustab tax-free või energeetika küsimuse, selles osas peaks valitsus põhimõttelisele kokkuleppele jõudma ja välja töötama taktika.\nEhkki see ei ole otseselt teie rida, milline on teie seisukoht põhiseaduse muutmise küsimuses astumaks Euroopa Liitu?\nOlen seda põhiseaduse debatti aastaid Riigikogu liikmena jälginud ja selle üle oma kolleegide juristidega palju vaielnud. Olen juristina selle suuna esindaja, mille järgi ei peaks Euroopa Liiduga liitumine kaasa tooma põhiseaduse muutmist.\nÜtlen kui jurist, mitte kui välisminister, et kui me oleme põhiseadust muutnud ja euroreferendumi tulemus on negatiivne, siis ses mõttes oleks põhiseaduse muutus ennatlik. Arvan, et kõigepealt peab rahvas otsustama, ütlema referendumil kas «jah» või «ei», ja alles siis saame me minna põhiseaduse muutmise juurde. Põhiseadust tuleb muuta küll, küsimus on, millal. Mina arvan, et see saaks toimuda alles pärast referendumit.\nEesti saadab märtsis oma esindaja ELi tuleviku konventi. Missugune on teie nägemus tuleviku Euroopast?\nToetan pigem niisugust Euroopat, mis on riikide liit ja mitte föderatsioon, millest viimase kahe aasta jooksul on päris palju juttu olnud. Pean oluliseks rahvusparlamentide rolli suurendamist: et rahvusparlament on tegelikult see, mille kaudu liikmesriikide kodanikud saavad otse oma mõju avaldada otsuste tegemisele.\nKui minnakse selles suunas, et suuremad otsused antakse näiteks Euroopa Parlamendile, või kui räägitakse kahekojalise parlamendi tekkimisest Euroopa tasandil mis minu arvates paratamatult toob kaasa rahvusparlamentide rolli vähenemise, siis minu arvates võib see viia liikmesriikide kodanike kaugenemisele poliitikast.\nKui me nüüd vaatame oma suhteid suure idanaabriga, siis kuivõrd reaalne on see, et suhted Venemaaga võiksid paraneda? Kas see ripub tõesti ära ainult mitme probleemi lahendamisest, näiteks kirikutülist? Kas varasem ajalugu ei ole küllalt näidanud, et Eesti on teinud märkimisväärseid järeleandmisi, aga asjad ei ole ikkagi nihkunud?\nVarasem praktika on loomulikult näidanud, et kui üks pool astub pool sammu tagasi, siis teine pool astub terve sammu edasi. Nii et muidugi, omapoolsed järeleandmised nendes suhetes ei vii mitte kuhugi.\nKui te küsite, mismoodi ja kas üldse Eesti-Vene suhted võiksid paraneda, siis kogu selle paranemise aluseks on olnud üks asi, ja see on kahe poole tahe suhteid parandada. Olen varasemates intervjuudes öelnud, et Eesti tahab suhteid parandada ja olla valmis selleks, ja kui ma kuuleksin seda ka Vene poolelt, siis me võiksime selle ka saavutada. Küsimus on tahtmises.\nTeie eelkäija Toomas Hendrik Ilves oli väga skeptiline mõtte suhtes, et korraldada euroreferendum kõigis kolmes Balti riigis korraga. Kuidas teie sellesse suhtute?\nOlen varasemates intervjuudes välja öelnud, et poliitiliselt on see huvitav ja ilus idee, ainult et iseasi on see, kuidas see praktikas välja kukub. Arvan, et see pole lihtsalt praktiliselt teostatav elementaarsetel tehnilistel põhjustel. Need tulenevad sellest, kui kaugele üks või teine riik on jõudnud oma läbirääkimistega. Tuleb arvestada ka riikide sisepoliitilist olukorda, eelkõige pean silmas valimisi, ja peale selle on referendumid igas riigis seadustega reguleeritud. Selles mõttes kõiki neid erinevaid otsi kokku panna ja leida kõigile üks sobiv päev võiks viia selleni, et see päev lükkub paratamatult üha kaugemale. See ei oleks aga kolmele Balti riigile poliitiliselt kasulik.\nMilline on teie hinnangul meie olukord NATO laienemise suhtes? Kui reaalne on, et saame sügisel kutse NATOsse? Või ei saa?\nEesti omalt poolt on NATO-suhetes teinud kõik selleks, et see kutse tuleks. Pean silmas nii liitumise ettevalmistamist eelarve raames ehk kahte protsenti kaitsekulutusteks SKPst kui ka Eesti võetud kohustusi NATO suhtes. Muidugi ei saa välistada seda, et võib juhtuda midagi täiesti erakorralist.\nNagu näeme, selles maailmas võib väga äkilisi ja ootamatuid asju juhtuda, selle eest ei ole me loomulikult kaitstud. Globaalsed sündmused võivad mõjutada ka NATO laienemist, aga praegusel hetkel julgen öelda, et NATOga liitumisel oleme omas ajagraafikus.\nOn olnud juttu sellest, et välisministeerium võib olla sunnitud Eesti Tokyo saatkonna sulgema. Kuid kui eeldada, et aastaks 2004 oleme Euroopa Liidus ja laienenud Euroopa Liidus, siis meil peaks ju tavaloogika järgi olema saatkonad kõigis ELi liikmesmaades, kaasa arvatud uutes liikmesmaades. Kas ei teki selles valguses hoopis vajadust välisministeeriumi eelarvet drastiliselt suurendada?\nMis puudutab välisministeeriumi eelarvet, võin öelda, et see on mu südameasi ja mu esimesed küsimused siin käsitlesid just eelarvet. Loomulikult tegeleme me Tokyo saatkonna probleemidega ja me ei hakka uisapäisa kindlasti seda saatkonda sulgema, pigem püüame leida lahenduse.\nTe tulite Euroopa Nõukogu struktuuridest. Kes saab teie asemele, mismoodi Eesti võiks seal olla edasi esindatud?\nSee on see vana ütlus, et asendamatuid inimesi pole, asendamatud on kõik ühes kohas. Küllap Riigikogu määrab uue delegatsiooni ja täidab need kohad, mis Eesti delegatsioonis jäid tühjaks, ning delegatsioon saab ka uue juhi.\nMis puudutab poliitikakomisjoni esimehe kohta, kuhu ma oleksin pidanud 21. jaanuaril asuma ja mis tuli raske võitlusena Euroopa Nõukogu sees (teine kandidaat oli Vene Riigiduuma väliskomisjoni esimees Dmitri Rogozin), siis 21. jaanuaril tuli teade, et pean Euroopa Nõukogust lahkuma. Siis oli küll sellest kahju, see oleks olnud soodne ja hea koht. See koht ikkagi õnnestus jätta liberaalide fraktsioonile ja seda tööd teeb Sloveenia kolleeg.


Eesti kaubaveod - Ekspediitor - LKW WALTER\n3 Eesti kaubaveod (Ekspediitor)\nOlgu Tallinnas, Haapsalus või Võrus - laadime Teie kaubad peale ja maha kõikjal Baltikumi põhjapoolseimas riigis.\nEkspediitor LKW WALTER, Teie transpordipartner Euroopas, korraldab Teie autoveod (täiskoormaveod) kogu Eestist kõikidesse Euroopa riikidesse ja tagasi. Sealjuures nõustame Teid individuaalselt Teie emakeeles. Garanteerime Teile konkurentsivõimelised veohinnad intelligentse koordineerimise abil.\nEesti Vabadussõja võidusammas\nVeokulude vähendamine tänu veoki optimaalsele mahutavusele\nMeie 10 peamist marsruuti Eesti turul\nOlulisemad Eesti (import/eksport) täiskoormate marsruudid (FTL) on:\nSaksamaa, Poola, Ungari, Austria, Eesti, Slovakkia, Sloveenia, Belgia, Itaalia, Madalmaad.\nTeie Eesti vedude pakkumised leiate siit!\nLaske juba täna koostada mittesiduv pakkumine autovedudeks Eestist või Eestisse. Täitke ankeet lõpuni ja Teile antakse kohe isikliku kontaktisiku kontaktandmed, kes võtab Teiega nelja tunni jooksul ühendust (E-R kl 8.00 - 17.00).\nLKW WALTER - Teie Eesti autovedude ekspediitor > lisateave:\nMeie töötajad on pärit enam kui 40 riigist\nMeie Eesti spetsialistid on Teile meeleldi abiks:\nMeie Eesti spetsialistid annavad Teile meeleldi lisateavet!


Täiendav rahavoogude analüüs\nPõhiline » Rahandus » Täiendav rahavoogude analüüs\nTäiendav rahavoogude ülevaade\nInkrementaalse rahavoogude analüüsi abil vaadatakse läbi rahavoogude ja väljaminekute muutus, mis on konkreetselt seotud juhtimisotsusega. Näiteks, kui ettevõte kaalub masina tootmisvõimsuse suuruse muutmist, tuleks otsus teha seadmete võimsuse muutmiseks vajalike täiendavate sularahavoogude, samuti sellest otsusest tulenevate täiendavate rahavoogude põhjal. . Pole vaja arvestada masina kõigi toimingutega seotud rahavoogude koguarvuga.\nAnalüüs võib põhineda erinevatel rahavoogudel, nagu esialgne sularaha väljaminek, projekti hoolduse, operatsioonide ja netotuludega seotud jooksvad sisse- ja väljavoolud ning kõik projekti lõpliku lõpetamisega seotud rahavood. (mis hõlmab nii seadmete müügist saadavat raha sissevoolu kui ka sularaha väljavoolu tervendamiskuludeks).\nNäide kasvavast rahavoogust\nNäiteks omab ABC International masinat, mis suudab toota 2000 ühikut tunnis. Varustuse uuendamine võib muuta masina maksimaalse võimsuse 3000 ühikuni tunnis, mis on järk-järgult suurenev 1000 ühikut. Selle täienduse maksumus on 200 000 dollarit ja igast üksusest saadav kasum on 0,10 dollarit. Masinat kasutatakse praegu 40 tundi nädalas, nii et kavandatav võimsuse suurenemine annab aastas täiendava rahavoo kasvu 208 000 dollarit. Arvutus on järgmine:\n(1000 ühikut tunnis) x 0,10 dollarit = 100 dollarit tunnis täiendav sularaha sissevool\n= (100 dollarit raha sissevoolu tunni kohta) x (40 tundi nädalas) x (52 nädalat aastas)\nRahavoogude järkjärguline muutus tähistab tasuvusaega veidi üle 1,0 aasta, mis on väga aktsepteeritav seni, kuni eeldatakse, et uuendatud seadmed töötavad kauem kui tasuvusaeg.\nAlternatiivne viis näidisolukorra vaatlemiseks on 200 000 dollari suuruse seadmete täiendamise vältimine ja selle asemel olemasolevate seadmete lisavahetus. Näiteks kui kahele masinaoperaatorile saab maksta 15 dollarit tunnis masina lisavahetuse eest töötamise eest, on see kulu vaid 62 400 dollarit aastas, võrreldes täiendavate kassatšekkidega 208 000 dollarit. See alternatiiv on järk-järgult odavam kui seadmete täiendamise võimalus kasvava rahavoo põhimõttel.


Vaata, milline on su naba ja loe, kes oled sina! - DELFI Naistekas\nVaata, milline on su naba ja loe, kes oled sina!\nTargad idamaade kaunitarid, valides endale elukaaslast, suunavad sobival silmapilgul oma terase pilgu allapoole mehe vööd. Ei, mitte lausa sinna, mis teile hetkel meelde sähvatas, vaid veidi ülespoole — nabale. Tuleb välja, et selle kuju võib paljugi oma peremehest jutustada…\nHobuserauakujulise naba omanikku ei hirmuta ei köögis lõhkenud torud ega panga pankrott, kus ta oma miljoneid hoidis. Sinu sõber on tahtejõuline ja sihikindel, avala loomuga inimene. Temaga koos tunned end lõbusalt ja muretult. Voodis on ta õrn ja tundlik, erutub kergesti, eriti siis, kui demonstreerid talle oma uusi punaseid stringe. Küllap tirib ta sind ka sekspoodi, et sealt üht-teist huvitavat osta.\nKüsimärk viitab sellele, et sinu väljavalitu on sisemiselt poeet, väljastpoolt aga pankur. Sellise naba omanik viibib pidevalt „kuulsuse harjal”. Seks on tema jaoks emotsioonid ja romantika. Sellise partneriga juba voodis igav ei hakka: kord mängib ta naiivset koolitüdrukut, kord lõvitaltsutajat.\nTalle meeldib eksperimenteerida: ta katsetab Kamasutra viimaste lehekülgede poose ning võrgutab su teie kunagise lasteaia mänguväljaku majakeses… Võid tema erootilistele fantaasiatele kaasa aidata, kaunistades oma kenad kannikad tätoveeringuga, sinu pringil kõhul võiks aga ilutseda piercing.\nKoma annab märku, et su sõber on pehmeloomuline ja järeleandlik. Ta saab inimestega hästi läbi, seetõttu tõuseb karjääriredelil lausa kaks astet korraga. Kannatlik ja vähenõudlik armsam tülitseb sinuga ja oma tulevase ämmaga haruharva. Voodis teeb ta su oma õrnade sõnade ja puudutustega lausa oimetuks. Seksis mängid „esimest viiulit” sina.\nNüüd said endale küll memmepojukese! Ta langetab haruharva ise otsuseid ning leiab end otsekohe sinu moeka kinga talla alt. See suur laps nõuab pidevat hoolt ja tähelepanu. Pole välistatud, et hommikuti tuleb sul talle mannaputru keeta, õhtuti aga pakkuda kefiiri või teed. Ometi on see tossike täis erootilisi fantaasiaid, mida ta häbeneb teoks teha. Võlu teda ahvatleva pesuga, küta üles kirg, hellitades ta ülestõusnud ihu! Ja sa saad tunda, mis on taevamanna.\nNaba moodustub paljudest võlvidest. Sinu ees seisab mees, kes ihkab rahuldust saada ning olla alati kõiges esireas, eriti seksis, ilma milleta ta ei suuda päevagi toime tulla. Elada koos sellisega ühise teki all on sama hea, kui istuda vulkaanil: tal on leegitsev temperament ning kirg lausa purskab temast välja. S\ninult ootab see „kirgede vulkaan” valmisolekut nr 1 igal ajal, päeval ja ööl, sellelsamal kohal, kus teda tabab ta taltsutamatu iha. Peamine aga — sinu peas tohivad olla vaid mõtted temast, kõikvõimsast armastuse jumalast.\nLai, sissepoole tõmmatud naba reedab sihikindlat, elujõulist, alati võitlusvalmis natuuri. Võta arvesse: sellise mehe jaoks pole probleem isegi haaremit pidada, tema süda — nagu ka mõni teine mitte vähem tähtis organ — on suur, seda jätkub kõikide jaoks. Tavaliselt sellised mehed tee ääres ei vedele, neil on mitu armukest mitmel pool.\nKas oled „lõvi lõugade” vahele sattunud? Et sellele „loomade kuningale” mitte igavaks muutuda, tuleb sul välja näha nagu piigad meeste ajakirjades, voodis olla aga mitte kübekestki kehvem tüdrukutest meeste filmides.\nPiklik, sügav naba jutustab auahnest mehest, kes nõuab, et talle pidevalt räägitakse tema arvututest suurtest annetest, ning mingil juhul ei meenutata, et tema kunagine pinginaaber teenib temast kaks korda enam. Seksis on tema jaoks tähtis pikk ja rafineeritud sissejuhatus. Olles egoist, püüab ta säilitada initsiatiivi isegi „voodilahingutes”.\nOled armunud sellisesse „maailma nabasse”? Et temaga rahus ja üksmeeles elada, võta omaks tema mängureeglid — jahimehe ja saagi reeglid. Kauni saagi osa tuleb loomulikult elegantselt ja peenelt sinul etendada.


2006. aastal odavnes energia - Äripäev\n2006. aastal odavnes energia\nTooraineturgudel valitses eelmisel aastal optimism, vähesteks kaotajateks olid nafta ja gaasi hind, mille aasta muutuse saldoks jäi tõus sentide võrra. Turul valitsesid pigem meeleolud, mis jälgisid lühiajalise mõjuga ületootmist, kui nõudluse kasvu, mis mõjutab ajalehe The Wall Street Journal hinnangul nafta hinna pikaajalist trendi.\nGaasi hind langes New Yorgis aastaga 49,9 protsenti ning kivisöe hind odavnes 31,3 protsenti. Energia üha suurem vajadus kergitas aga hoogsalt teraviljade hindu, sest usk, et nafta hinnatõus jätkub, suurendab nõudlust biokütuste järele.\nPlahvatuslikult kasvasid investeeringud alternatiivenergeetikasse, eriti bio- ja tuuleenergiasse. Uuringufirma New Energy Finance hinnangul investeeriti neisse 70,9 mld dollarit ehk 43 protsenti rohkem kui 2005. aastal.\nEhkki metallide hinnatõusu tipp jäi maikuusse, oli aasta positiivne ka metallidele.


💄💋👄 JUUKSED: Herbal Essences Maroko Minu sära toitev palsam ülevaade\nHerbal Essences Maroko Minu sära toitev palsam ülevaade\nPärast Herba Essensi toodete hea ülevaate lugemist haarasin ma ühte konditsioneeridest. Kuigi niiske ja tolmune ilmad jätavad juuksed kärbseks ja igavaks, konditsioneerid on sellist tüüpi juuksed nagu elusäästjad. Vaatame toodet rohkem!\nTootekirjeldus: Arganiõli abil\nbasskima läikivate juuste järelvalguna. meie toitev valem mõjutab Maroko legendaarse argaaniõli ja jätab juuksed seductively pehmeks ja läikivaks. taaselustada tuhm juuksed ja kaitsta tulevaste kahjustuste eest, taastades oma looduslikku sära.\nHind: QAR 21 (umbes INR 365) 360 ml kohta\nMinu kogemus taimsete essentsidega Maroko My Shine toitev palsam:\nToode on roosade flip-kaanega pudelis ja pudelis. Herbal Essences'i parimaima osana on kergesti võimalik identifitseerida šampooni ja konditsioneeritud pudeleid nende disaini tõttu. Šampoonpudelid on põhjas laiad, kõverik on keskel, samas kui konditsioneeride pudelid on täiesti vastassuunalised ja kitsad põhjas.\nSellel on kerge terisega värvitud geel - kreemi tüüpi tekstuur, mis imendub kiiresti juustele. See moodustab juuest hõõrudes natuke nahka. Minu juuksed on kõõluslikud ja muutuvad rabedaks kuiva ja tolmune ilmaga. Ma puhastan ja korrastab oma juukseid kodus valmistatud juuste pakenditega, et vältida purunemist ja kõõmu. Kuid selleks, et säästa aega, eelistan ma kasutada taimseid tooteid, mis on üks põhjusi, miks ma selle kaubamärgi valisin.\nArgan õli on see kasu, mis on mulle suur pluss. Ma kasutan seda koos šampooniga ja ilma, see jätab mu juuksed pehmeks ja läikivaks iga kord, kui ma seda kasutan. Kuigi läikiv osa kestab 2 kuni 3 päeva, sõltuvalt kokkupuutel mustuse ja tolmuga. Üldiselt meeldib mulle, kuna see vähendab mu juuste purunemist, mis on tingitud kuivast ja tolmust ümbritsevast keskkonnast.\nToiduvärvipuuder Maroko My Shine toitev palsam:\n• See jätab juuksed läikivaks ja pehmeks • Sisaldab argaaniõli eeliseid • lahti haavad juuksed • Vähendab välistegurite tekitatud kahju • Sisaldab puuviljade lõhnu, mis jääb juustele 3 kuni 4 päevaks • Dermatoloogiliselt testitud\nPuuder Herbal Essences Maroko My Shine toitev palsam:\n• Koostisosad näitavad, et tootes on palju kemikaale • kättesaadavus Indias\nKas ma taastaksin taimeõli Maroko mantel toitev palsam? Jah, ma prooviksin ka seda kaubamärki erinevalt.\nKas ma sooviksin taimeõlisid Maroko minu sära toitev palsam? Kindlasti need iludused, kes korrapäraselt oma juuksed korrastavad.\nKohtuotsus: Juuksehooldus on väga oluline samm ja see toode on raha väärt, kui soovid säravaid ja pehmeid juukseid.\nJää ilusaks! 🙂\nHerbal Essences Hello Hydration Shampoo Herbal Essences ohtlikult sirge šampoon Herbal Essences ohtlikult sirge palsam Herbal Essences pehmelt sujuv šampoon Maroko õli juuste ravi Organix Maroko Argan Oil Livon Maroko Siideseerum Garnier Fructis Style elegantne ja sära Flat Iron Perfector sirgendav udu ELF Shine Eraser õli Blotting lehed Colorbar True Shine huuleläige - Afterglow, Starlit L'Oreal 6 õli toitev palsam Dove toitev õli hooldus palsam Vichy Dercos Technique toitev reparatiivne kreem-palsam\nFace Shop Dr.Belmeur puhastav koht rahustav ampulli ülevaade\nNeutrogena Norra Formula kätekreem\n6 Vee tarbimise eelised enne magamaminekut\nL'Occitane Pivoine Flora kätekreem\nStreetwear Color Rich huulepulk: Peachy Sizzle\nVivel Cell uuendab puhastavat nahatooneri ülevaadet\nWatsons Whitening käekreemide ülevaade Kollageen\nElle 18 Eye Sparklers Review, Fotod, Swatches\nLakme Absolute Tangerine Touch'i huulte toonide värvimine, Swatches\nGrace Cole Lily ja Verbena puhastav dušigeelide ülevaade\nBody Shop Spa Tarkus Aafrika Mee ja mesilasvaha käsitsi ja suuõli ülevaade\nHaul Time - Colorbar, Chambor, Lakme ja Olay!\nMinu 7 lemmik kreemjas huuleläigeid


metro Märksõna - Level1\nMetro: Last Lighti ilmumisest on möödunud 4 aastat ning tundub, et just nüüd on õige aeg kuulutada välja seeria kolmas osa, pealkirjaga Metro Exodus. Exodus algab enam-vähem sealt, kus seeria pooleli jäi. Mängija asub taas kehastama Artyomi ning …\nSurvarium – S.T.A.L.K.E.R’i loojate postapokalüptiline beeta\nHävingujärgsed maailmad on läbi aegade nautinud populaarsust nii ulmekirjanduses, filmides kui ka videomängudes. Miks paeluvad meid tänapäevase ühiskonna varemed või meie tulevikku valitsevad düstoopiad? Mis saaks olla veel põnevam kui mõelda välja versioon meie maailmast, …\nMetro Redux – tagasi uuenenud metroosse\n29. augustil jõuab 4A Games’i ja Deep Silveri Metro mänguseeria (Metro 2033 ja Metro: Last Light) uutele konsoolidele ja (taaskord) ka arvutile. Põhjus seisneb selles, et Metro: Last Light ilmus vanadele konsoolidele eelmise aasta mais ning viimase …\nMetro: Last Light on järg 2010. aastal graafika, sisu ja õhustiku poolest meeldivaid ning vigase tehisintellekti tõttu ebameeldivaid üllatusi pakkunud postapokalüptilisele mängule Metro 2033. Algselt raamatuseeria teise osaga Metro 2034 sama nime kandnud Metro: Last …


Töötuna arvele võtmine | Töötukassa - Kas liikme suurust on voimalik mojutada\nSelleks saate valida pöördumise aja endale sobivaimas töötukassa esinduses.\nLoe lähemalt Kas töötuna arvele võtta saab ka interneti teel? Kui põhikirjas ei ole seda ette nähtud, võib juhatuse liikmele tasu maksta juhul, kui makstava tasu suurus ja maksmise kord määratakse üldkoosoleku otsusega.\nSellisel juhul saab seda käsitada poolte kokkuleppena tasu maksmise kohta. Tasu saamise õigus võib juhatuse liikmel tekkida ka juhul, kui lisaks ametisse nimetamisele sõlmitakse juhatuse liikmega kehtivalt juhatuse liikme leping, mis näeb ette tasu saamise õiguse. Põhjusliku seose tuvastamisel tuleb kohaldada nn conditio sine qua non põhimõtet, mille kohaselt loetakse ajaliselt eelnev sündmus hilisema sündmuse põhjuseks, kui ilma esimese sündmuseta poleks ajaliselt hilisemat sündmust toimunud.\nSellise tahtluse tõendamise koormus lasub kannatanul. Samuti peab tahtlus hõlmama teadmist sellest, et mõjutatud isik kuulub formaalselt nende isikute ringi, kes on nimetatud ÄS § lg-s 1.


Vanemuise sõnalavastusi varjutab muusika ja tants - Teater Vanemuine\nVanemuise sõnalavastusi varjutab muusika ja tants\nKas Vanemuine kui sõnakunstiteater on selline, nagu kriitikast paistab? Või parem? Või halvem? Kas Vanemuine on muusikalembese juhi Aivar Mäe käe all loominguliselt jõudnud mäele või langenud alla orgu?\nSellise küsimusteringi sai kolm teatrikriitikut – Pille-Riin Purje, Ivar Põllu ja Madis Kolk –, et vastustest tekiks uude hooaega astuvast Vanemuisest ülevaatlik pilt.\nKuigi 136. hooajale annab stardipaugu täna kell 18 teatrikülastajate konverents suures majas, andis see endast märku juba mai algul. Vanemuine üllitas siis teisi teatreid ennetavalt uue mängukava. See ilmus kandlekujulise raamatuna.\nEduka müügi tulemus\nEelmisest hooajast jäi Vanemuise kohta ilmunud kirjasõnast silma, et sõnalavastused on Tartu teatris tagaplaanil.\n«See, et tants ja muusika rohkem silma paistavad kui varem, on Vanemuise eduka müügi- ja teavitusstrateegia tulemus,» märkis Ivar Põllu. «Draama on oma stabiilsel, mitte väga silma hakkaval tasemel. Sellepärast võib tunduda, et sõnakunst kannatab.»\nNiimoodi tundub ka Eesti Teatriliidu esimehele Rein Ojale. «Vanemuise teater paistab viimasel ajal silma rohkem muusika poole pealt. Ta afišeeribki ennast rohkem muusikateatrina. Mul on selle pärast ühest küljest natuke kahju,» ütles ta draamafestivali aegu Tartus viibides.\nVanemuine kui sõnakunstiteater ja selle uuslavastused pole Põllu sõnul kindlasti teatri juhi Aivar Mäe pärast kehvemad.\n«Kindlasti on Vanemuine Mäe teenel jõudnud administratiivselt mäele,» lisas ta. «Eestis on teater, kes trükib mängukava pool aastat ette. See nõuab suuremat rehkendamist. See aga võib pärssida vabadusetunnet. Ja see omakorda loomingulisust.»\nMadis Kolk luges enne küsimustele vastamist üle Vanemuise kohta eelmisel hooajal kirjutatu. «Pean tõdema, et kirjalik retseptsioon on üldjoontes ja üllatavalt positiivne,» märkis ta.\nÜhtlasi tegi ta järelduse, et üldkäibiv nurin Vanemuisest «kui väljasureva kõrgkultuurilise ambitsiooniga muusikaliteatrist» ei ole kirjutava kriitikkonna loodud, vaid on tekkinud suulise pärimusena.\n«Üks lavastusele hinnangu andmise võimalusi on teatavasti ka selle kriitika alt välja jätmine, kuid minu meelest on Vanemuise asjad pälvinud kajastamist isegi siis, kui tegemist ei olegi suursündmusega,» väitis ta.\nSelles punktis ootab Kolk kriitikalt rohkem eritlemis-, selektsiooni- ja üldistusvõimet, visionääripilku, mille kaudu võiks jõuda suundumustele ja tendentsidele tähelepanu juhtivate kokkuvõteteni.\nPraeguse seisuga laseb kriitika loodud pilt Kolgi sõnul tekkida stereotüüpsel nutulaulul sellest, kuidas muusikal tuleb ja tapab.\n«Mitte et see valdkond endas ohte ei kätkeks, kuid selge on ka see, et tuleb teha vahet, kas tegemist on totaalse suunavõtu või viimase paari aasta katsemeetodil läbi proovitud paratamatusega,» märkis Kolk.\nKokkuvõtteks näeb ta säilimas lootust, et finantskaalutlustel loodud muusikalielevuse laineharjal nihkub ooperi ja balleti tuules prioriteetsemaks ka draamaosa.\nVanemuise juht Aivar Mäe ei näe sõnalavastustega seoses probleeme. «Selge on see, et sõnalavastust müüa on tunduvalt lihtsam kui ooperit või balletti, kõige rohkem publikut käib ikka sõnalavastusi vaatamas – see on nagu aamen kirikus,» ütles Mäe.\nTa ei pea võimatuks lavastada Vanemuises ka spetsiaalselt festivalidel etendamiseks mõeldud näidendeid. «Hetkel meil häid festivalitükke ei olegi,» tõdes ta.\nPille-Riin Purje sõnul ei ole lihtne leida Vanemuise draama tänast visiitkaarti või tipplavastust. «Egas ometi menukitš «Mesimees»?!» küsis ta retooriliselt.\nTänulikuks teeb teda võimalus näha tandemit Herta Elviste – Lembit Eelmäe. «Mu meelest vääriksid nad säravamat näitemängu kui «Vladimiri väljak»,» lisas ta.\nVanemuise väljapaistvamate lavastuste hulgas nimetas Purje Shakespeare’i komöödiat «Nagu teile meeldib». Vanemuine on seda mänginud suures majas ja mitte just alati täissaalidele. Uuel hooajal liigub lavastus Sadamateatrisse. «Kindlasti sobib see Finn Poulseni tõlgendusega etemini,» nentis Purje.\nDraamafestivalil vaatas ta muu hulgas taas Andrus Kiviräha ja Mati Undi «Romeot ja Juliat».\n«Oleks õilis seda mängukavas hoida, aga kuis sa saad, kui nimiosalised Vanemuisest kaugel, üks Tallinnas, teine Londonis,» lisas Purje. «Noored näitlejad, kellele repertuaari rajada, siirduvad Tartust mujale. See pole hea märk.»\nRomeo osatäitja Tambet Tuisk ja mullu sügisel vanemuislaseks saanud noor näitleja Jaak Prints lahkusid teatrisse NO 99. Inglismaale lähevad ennast täiendama Kersti Heinloo juba nüüd septembris ja Janek Joost veebruaris.\n«Aga nad ei ole kindlasti Vanemuisest lõplikult ära läinud,» ütles draamajuht Ain Mäeots. «Meil on nendega selline kokkulepe, et kui nad saavad veel mingi perioodi edasi õppida, siis nad jäävad kauemaks.»\nPõhikohaga uusi näitlejaid Vanemuisesse on loota alles siis, kui lavakunstikool saadab teele uue lennu.\nVanemuine on juba astunud uude hooaega ka uute lavastustega. Esietendunud on «Adolf», draamafestivali ajal Püssirohukeldris. Teater loeb uude hooaega kuuluvaks ka suvise Obinitsa vabas õhus mängitud ja lauldud publikurohke «Taarka».\nMilliseks kujuneb Vanemuise 136. hooaeg, kui aluseks võtta kevadel üllitatud kandlekujulise raamatu info uuslavastuste kohta?\n«Üks asi on ettejoonistatud hooajakava, teine asi see, mis lavastustest välja tuleb,» märkis Ivar Põllu. «Mõlemad hooajad on üles ehitatud suure ja väärika teatri mõõdus. Eelmise hooaja kõiki uuslavastusi ma ei näinud, kuid tõelist möödalasku vist polnudki. Tõelist õnnestumist ka vist mitte?»\nVanemuise uue hooaja üks lootusi oli Pille-Riin Purje arvamuse kohaselt Witold Gombrowiczi tragikomöödia «Operett». Selle pidi vaatajate ette tooma Mati Unt.\n«Võpatusega vaatasin teatrimajas videoekraanilt uue hooaja reklaamiklippi, kus lavastus jaanuaris 2006 lahkelt välja kuulutati… Hakka või lootma Mati Undi kummitajatalendile,» märkis ta. «Eks Vanemuises annab Undist jäänud tühik rängasti tunda.»\n«Opereti» asemel tuleb Vanemuise mängukavasse midagi vene dramaturgiast, mille kohta lõpliku sõna ütleb lavastama kutsutud Madis Kalmet.\nPõnevusega ootab Purje Kiviräha «Teatriparadiisi». «Aga kõige kirglikum tulevikulootus seostub pöörase loova tööhullu Hendrik Toompere Marquezi-mänguga,» lisas ta. «Tõesti-tõesti, «Sada aastat üksildust» on maagiline ja ärev, nukker ja nõtke pealkiri kontekstis eesti teater 100!»\nMadis Kolk peab eelmise hooaja kindla peale mindud repertuaari kaalutlust mõistetavaks.\n«Aga eks sama mõistetav on ka see, et standardse keskmise eurooplase kriteerium võib eemale peletada konkreetse vaataja, kes liigub kahel jalal Tartu linna peal ja suhtleb oma ea- ja aatekaaslastega üle Eesti,» lisas ta.\nKolk väidab, et Vanemuise repertuaaris on viimastel aastatel kajastunud natuke vähevõitu tõsiasi, et tegemist on ülikoolilinna teatriga.\n«Miskipärast arvan, et Tartu linnas oleks selle sihtrühma teadvustamine ka müügiargument,» märkis ta. Uuslavastuste kava teeb teda siiski optimistlikuks. «Näib, et uus hooaeg on seda arvesse võtnud nii uute näidendite kui ka külalislavastajate näol.»\nAin Mäeots nimetas külalislavastaja Toompere tööd Marquezi romaani ainelise näidendiga kunstiliseks riskiks. «Me oleme võtnud endale eesmärgiks järjest rohkem kunstilisi riske püstitada,» ütles draamajuht.\nViimaste hulka arvab ta ka «Taarka» ja «Adolfi», mis ettevalmistuste aegu põhjustasid teatris suuri vaidlusi. «Mõlemad olen omal vastutusel mängukavasse surunud. Et siis rohkem kunstilisi riske!» soovis draamajuht uuele hooajale vaadates.\nKriitik Ivar Põllu\nSee, et tants ja muusika rohkem silma paistavad kui varem, on Vanemuise eduka müügi- ja teavitusstrateegia tulemus. Draama on oma stabiilsel, mitte väga silma hakkaval tasemel, kui nii võib öelda. Sellepärast võib tunduda, et sõnakunst kannatab.\nKas Mäega on Vanemuine jõudnud loominguliselt mäele või orgu, ma ei oska vastata, sest pole piisavalt näinud uuslavastusi. Kindlasti pole need Mäe pärast kehvemad.\nKindlasti on Vanemuine Mäe teenel jõudnud administratiivselt mäele. Eestis on teater, kes trükib mängukava pool aastat ette. See nõuab suuremat rehkendamist. See aga võib pärssida vabadusetunnet. Ja see omakorda loomingulisust.\nÜks asi on ettejoonistatud hooajakava, teine asi see, mis lavastustest välja tuleb. Mõlemad hooajad on üles ehitatud suure ja väärika teatri mõõdus. Eelmise hooaja kõiki uuslavastusi ma ei näinud, kuid tõelist möödalasku vist polnudki. Tõelist õnnestumist ka vist mitte?\nKriitik Madis Kolk\nLugesin läbi Vanemuise kohta eelmisel hooajal kirjutatu (tänu teatri kodulehele) ning pean tõdema, et kirjalik retseptsioon on üldjoontes ja üllatavalt positiivne. Järelikult ei ole see üldkäibiv (tallinlase kõrvu jõudev?) nurin Vanemuisest kui väljasureva kõrgkultuurilise ambitsiooniga muusikaliteatrist mitte kirjutava kriitikkonna loodud, vaid on tekkinud suulise pärimusena.\nÜks lavastusele hinnangu andmise võimalusi on teatavasti ka selle kriitika alt välja jätmine, kuid minu meelest on Vanemuise asjad pälvinud kajastamist isegi siis, kui tegemist ei olegi suursündmusega.\nLoodud pilt jätab kohati tähelepanu alt välja konkreetsemad valupunktid, lastes tekkida stereotüüpsel nutulaulul sellest, kuidas muusikal tuleb ja tapab… Mitte et see valdkond endas ohte ei kätkeks, kuid selge on ka see, et tuleb teha vahet, kas tegemist on totaalse suunavõtu või viimase paari aasta katsemeetodil läbi proovitud paratamatusega.\nVanemuise repertuaaris on viimastel aastatel kajastunud natuke vähevõitu tõsiasi, et tegemist on ülikoolilinna teatriga. Miskipärast arvan, et Tartu linnas oleks selle sihtrühma teadvustamine ka müügiargument.\nKriitik Pille-Riin Purje\nMõistan vastata üksnes sõnateatri teemal, ehkki seni on nägemata «Kratimäng», «Suur kuri hunt» ja «Tuletikke laenamas». Vanemuise grandioosseid muusikalihitte pole vaadanud, kuna mind tabas muusikaliallergia.\nEi ole lihtne leida Vanemuise draama tänast n-ö visiitkaarti või tipplavastust. Egas ometi menukitš «Mesimees»?!\nLoomulikult teeb tänulikuks võimalus näha tandemit Herta Elviste – Lembit Eelmäe. Mu meelest vääriksid nad säravamat näitemängu kui «Vladimiri väljak», aga hea, et selline nähtus on teatriilmas olemas.\nTore uudis, et «Nagu teile meeldib» kolib Sadamateatrisse, kindlasti sobib see Finn Poulseni Shakespeare’i-tõlgendusega etemini kui suur maja.\nDraamafestivalil vaatasin veel kord Kiviräha/Undi «Romeot ja Juliat», mis nüüd puudutas sootuks teisiti kui Mati Undi eluajal.\nOleks õilis seda mängukavas hoida, aga kuis sa saad, kui nimiosalised Vanemuisest kaugel, üks Tallinnas, teine Londonis Noored näitlejad, kellele repertuaari rajada, siirduvad Tartust mujale. See pole hea märk.\nUue hooaja avanud «Adolf» Ervin Õunapuu ateistitalaaris tekitas paar «mille üle me naerame» õõva viivukest.\nOotan põnevusega Kiviräha «Teatriparadiisi» – hämmastav, miks mitte «Teatripõrgu»?! Aga kõige kirglikum tulevikulootus seostub pöörase loova tööhullu Hendrik Toompere Marquezi-mänguga. Tõesti-tõesti, «Sada aastat üksildust» on maagiline ja ärev, nukker ja nõtke pealkiri kontekstis eesti teater 100!