Tallinna Õpetajate Maja põhimääruse kinnitamine\nTallinna Linnavalitsus 21.04.2004 määrus number 44\nKehtetuks tunnistamine: 04.10.2010\nRedaktsiooni kehtivus: 26.04.2004 - 03.10.2010\nTlv m 29.09.2010 nr 70, jõustumine 04.10.2010\n21. aprill 2004 nr 44\nVõttes aluseks Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lg 2, Tallinna põhimääruse § 52 lg 7 ja Tallinna Linnavolikogu 19. juuni 2003 määrusega nr 39 kinnitatud Ametiasutuste hallatavate asutuste asutamise, haldamise, ümberkorraldamise ja lõpetamise korra punkti 2.6,\n1. Kinnitada juurdelisatud Tallinna Haridusameti hallatava asutuse Tallinna Õpetajate Maja põhimäärus.\n2. Tunnistada kehtetuks Tallinna Linnavalitsuse 30. juuni 1999 määrus nr 57 Tallinna Õpetajate Maja põhimääruse kinnitamine.\n3. Määrus jõustub 26. aprillil 2004.\nmäärusega nr 44\n1.1 Tallinna Õpetajate Maja (edaspidi asutus) on Tallinna linna asutus, mille ülesandeks on haridustöötajatele ja teistele linnakodanikele koolituste, kursuste ja ürituste korraldamine ning võimaluste loomine nende läbiviimiseks.\n1.2 Asutuse ametlik nimi on Tallinna Õpetajate Maja.\n1.3 Asutuse asukoht on Eesti Vabariik, Tallinn ja aadress on Raekoja plats 14, 10146 Tallinn.\n1.4 Asutusel on iseseisev bilanss ja arved pankades, oma nime ja Tallinna suure vapi kujutisega pitsat ja dokumendiplangid. Asutusel on oma sümboolika.\n1.5 Asutus on Tallinna Haridusameti (edaspidi haridusamet) hallatav asutus, kes on asutuse valduses oleva linnavara valitseja.\n1.6 Asutuse põhimääruse kinnitab ning teeb selles muudatusi ja täiendusi Tallinna Linnavalitsus (edaspidi linnavalitsus) haridusameti ettepanekul.\n1.7 Asutus juhindub oma tegevuses riigi ja Tallinna õigusaktidest, haridusameti juhataja käskkirjadest ning käesolevast põhimäärusest.\n2. PÕHITEGEVUSALAD JA OSUTATAVAD TEENUSED\n2.1 Asutuse põhitegevuseks on luua haridustöötajatele ja teistele linnakodanikele s.h noortele erinevaid võimalusi oma teadmiste ja võimete arendamiseks ja täiendamiseks ning vaba aja sisustamiseks.\n2.2 Põhitegevuse teostamiseks asutus:\n2.2.1 korraldab üritusi ja kursuseid haridustöötajatele ning teistele linnakodanikele;\n2.2.2 korraldab õpetajate ainesektsioonide tööd;\n2.2.3 tagab ülelinnaliste haridusürituste läbiviimise;\n2.2.4 tutvustab kunsti ning korraldab näituseid asutuse galeriis;\n2.2.5 osaleb Raekoja platsil toimuvate ülelinnaliste ürituste organiseerimisel.\n3.1 Asutuse valduses olev vara on linnavara. Linnavaraks on ka intellektuaalne omand, mis on loodud linna teenistuses olevate isikute ametialase tegevuse läbi või on omandatud linnavara arvel.\n3.2 Asutuse valduses olevat linnavara kasutab asutus sihtotstarbeliselt oma ülesannete täitmiseks. Asutuse valduses oleva linnavaraga võib tehinguid sooritada üksnes linnavolikogu õigusaktidega sätestatud juhtudel ja korras.\n3.3 Asutuse valduses oleva linnavara kohta peetakse arvestust linnavalitsuse õigusaktides kehtestatud korras.\n3.4 Asutuse tegevust finantseeritakse linnaeelarvest.\n3.5 Asutus võib vastu võtta eraldisi sihtasutustelt ja annetusi äriühingutelt, mittetulundusühingutelt ja üksikisikutelt, mis tuleb arvele võtta õigusaktidega ja raamatupidamise sise-eeskirjaga kehtestatud korras. Eraldatud või annetatud vahendite kasutamisel tuleb järgida annetaja soovi.\nAsutuse juht peab teavitama eraldisest või annetusest haridusametit ning tagama nimetatud vahendite kasutamise arvestuse.\n3.6 Asutusel on õigus korraldada tasulisi üritusi ja kursuseid.\n3.7 Haridusameti poolt kinnitatud hindade alusel osutatud teenuste eest asutusele laekuvaid vahendeid kasutatakse eelarveliste vahenditega samadel alustel asutuse tegevusvaldkonnast tulenevate ülesannete täitmiseks ning asutuse ülalpidamiseks.\n4.1 Asutust juhib direktor, kellega sõlmib ja lõpetab töölepingu haridusameti juhataja linnavalitsuse korralduse alusel.\n4.2 Asutuse juht täidab järgmiseid ülesandeid:\n4.2.1 juhib asutust, tagades põhimääruses ettenähtud ülesannete täitmise ja kannab isiklikku vastutust asutuse üldseisundi, varade säilimise, arengu ja rahaliste vahendite õiguspärase kasutamise eest;\n4.2.2 tegutseb asutuse nimel ja esindab asutust ilma täiendavate volitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusorganites ja -asutustes ning suhetes teiste juriidiliste ja füüsiliste isikutega;\n4.2.3 teostab tehinguid põhimääruses sätestatud ülesannete täitmiseks linnaeelarves selleks ettenähtud vahendite piires;\n4.2.4 kinnitab töötajate ametijuhendid ning sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töötajatega töölepinguid;\n4.2.5 esitab asutuse eelarve projekti;\n4.2.6 annab oma pädevuse piires asutuse töö sisemiseks korraldamiseks käskkirju ja kontrollib nende täitmist;\n4.2.7 kinnitab kooskõlastatult haridusameti juhatajaga asutuse struktuuri, töötajate koosseisu ja töö tasustamise alused (palgajuhendi). Lisatasu, preemia ja ühekordse toetuse maksmise asutuse juhile otsustab haridusameti juhataja;\n4.2.8 avab pankades kooskõlastatult haridusameti juhatajaga ja Tallinna Linnakantselei loal arveldus- ja muid arveid vastavalt Tallinna linna eelarve kassalise teenindamise ja aruandluse korrale;\n4.2.9 täidab muid ülesandeid.\n4.3 Asutuse juhi äraolekul asendab teda haridusameti juhataja poolt määratud isik.\n5.1 Asutuse raamatupidamisarvestust ja aruandlust korraldatakse vastavalt Raamatupidamise seadusele, raamatupidamistoimkonna juhenditele ning rahandusministri poolt kehtestatud juhenditele ja Tallinna õigusaktidele.\n5.2 Asutuse tegevust kontrollib haridusamet.\n6.1 Asutuse ümberkorraldamise või tegevuse lõpetamise otsustab linnavolikogu linnavalitsuse ettepanekul.\n6.2 Kui asutuse ümberkorraldamise otsuses ei ole otsustatud teisiti, lähevad asutuse ümberkorraldamisel tema õigused ja kohustused üle tema õigusjärglasele, selle puudumisel haridusametile.


Tänane kuupäev 02 Aug, 2021 22:47\nPostitatud: 18 Apr, 2014 11:25\n1944.a. veebruariga seoses veel:\nlk.54 öeldakse, et Lämmijärve ja Piirissaare lähistel õhus midagi erilist [veebruaris] ei toimunud.\n"Lähistel" on muidugi diskuteeritav suurus, aga ma ütlen näiteks, et 5.veebruaril olid kõik Lw pommitajad tegevad Gdovi ümbruses ja 14. ning 15.veebruaril suurem osa väljalende tehti samuti Lämmijärve lähistel. Võib-olla oli neid päevi veel, ma ei hakanud täielikku statistikat kokku panema. Samuti on diskuteeritav põhjus, miks Lw oma raskuspunkti antud alale suunas - kas mujal polnud näiteks lennuilma või peeti antud piirkonda oluliseks.\nPostitatud: 20 Apr, 2014 15:36\nlk.15 üksused sõja alguses.\n4.sad kohta on olemas selline viide: http://www.allaces.ru/cgi-bin/s2.cgi/ss ... d/sad4.dat\nsealt näeme, et diviisi koosseisus oli 38.sap asemel 38.iap, lennukeid 63 I-153 ja I-16, millest 16 olid korrast ära. 61.iap kahjuks aga diviisi koosseisus ei olnud. Kui tegelikult mõeldi 63.bap, siis see olevat baseerunud Kuusikul, omades 63 SB pommitajat.\nKui usukuda Bõkovi polkude raamatut, siis anti PBL 13.iap üle PBL 10.sab koosseisu 9.juunil. 1-3.eskadrill (Kerstovo) olevat olnud relvastatud I-16, 4.eskadrill (Hanko) I-153. Kokku 72 I-16 ja 13 I-153.\n25.juunil andis PBL 13.iap 3.eskadrilli PBL 5.iap koosseisu.\n158.iap baseerumine Petseris on samuti kahtlane (tegelikult vist Pihkva-Krestõ või Veretenje?), nagu ka selle koosseis - lisaks I-16 olid seal ka Jak-1 (vastavalt 46 ja 20).\n158.iap kohta 1941.a. on ilmunud raamat http://www.ozon.ru/context/detail/id/8145655/\nJa mõned viited:\nhttp://cyberleninka.ru/article/n/istreb ... tom-1941-g\nSakslaste baseerumisega on see probleem, et Märvi lennuväli Soomes on mulle tundmatu ja teiseks KGr 1./806 eraldamine 22.juuni paiku muust grupist on ilmselt väärinfo. Kui Märvi all mõeldakse tegelikkuses vigaselt kirjutatud Malmi lennuvälja, siis antud lennuväli oli liiga lühike ja seda alles pikendati. Samuti räägiti, et lennuväli olnud suhteliselt pehme, kuhu lennukid olevat sisse vajunud.\nLeningradi lähistel tegutsenud Fliegerführer Ostsee üksused kasutasid 21/22. ja 22/23.juuni öösel Soomes Utti lennuvälja, teisel ööl tegi seal üks 2./806 lennuk uperpalli ja radist? Franz Vammerl sai surma. Lennuki vigastusi hinnati 60%. Pilt arvatavasti siin: viewtopic.php?p=358723#p358723\nPostitatud: 25 Apr, 2014 12:26\n25.juunil ei tulnud lahinguülesandelt tagasi PBL 15.rap 41.eskadrilli MBR-2.\nSellist kaotust ma ei leidnud. 24.juunil maandus Soome ranniku lähedal Helsinki ja Kotka vahel PBL 15.rap 18.eskadrilli MBR-2. Soomlased võtsid lennuki sõjasaagiks ja meeskonna vangi. Lennukist sai hiljem VV-181.\nhttp://digi.narc.fi/digi/view.ka?kuid=3611868 ja järgmine lehekülg.\nhttp://www.tsushima.su/forums/viewtopic ... 93#p660393\nhttp://www.tsushima.su/forums/viewtopic ... 37#p660437\n41.eskadrill kaotas obd-memoriali andmetel vähemalt ühe lennuki Kiš järve lähistel (vist Riia ümbrus). See tekitab tugevaid kahtlusi, kas ikka antud üksus paiknes sellel ajal Tallinnas.\nja lõpuks, obd-memoriali andmetel kaotas 44.eskadrill vähemalt ühe lennuki 25.juunil. Tõsi, samas obd-memorialis on teises kohas antud isikute üksuseks antud 19.lennueskadrill.\n25.juunil Antonenko õhuvõit.\nVäga kahtlane on "tõenäoliselt esimene Luftwaffe kaotus Eestis", kui kohe peale seda väidetakse, et pole suudetud kuuluvust kindlaks teha. Siin tuleb tõesti esimese asjana pähe kristallkuuli kasutamine.\nEndale on jäänud sellised muljed sõja alguse aruannete kohta.\nEsiteks, lennukitüüpe ei tuntud. Ju 86 lendamine Tallinna ümbruses on väga kaheldav. Maksimaalne, mida mina siit võtaks, on see, et Antonenko pretendeeris 2-mootorilise lennuki allatulistamisele.\nTeiseks, kuupäevad võivad olla nihkes päeva võrra. Näiteks teiselt poolt Fliegerführer Ostsee andis sellesama 25.juuni aruande kella 17:00 seisuga, kus on 24.ja 25.juuni sündmused segamini nagu pudru ja kapsad.\nIgatahes oletusi "Kommando Rowehl" kohta ei kinnita see leht: http://www.airwar.ru/history/av2ww/axis ... loss1.html\nSiit on küll puudu üks Wekusta 1 Ju 52 kaotus Läänemere kohal 25.juunil, aga ma kahtlen sügavalt, et sellel lennukil päise päeva ajal midagi Tallinna kohalt otsida oli.\nSoomlased lendasid Tallinna kanti Lentolaivue 6 lennukitega, kuid pole teada, et 25.juunil oleksid nad Tallinna lähistel käinud.\nFligerführer Ostsee tegi samuti Soome lahel luuret kas KGr.806 või 506 lennukitega. Ma pole ka leidnud antud üksuse aruannetest viidet kohtumisest nõukogude hävituslennukiga.\nJa lõpuks, alates 25.juunist ründasid nõukogude lennukid Soomet, Antonenko võis ka mõne nõukogude lennuki alla lasta, see poleks olnud tol ajal väga haruldane.\nNing jällegi, antud teema on foorumil juba natuke käsitlemist leidnud: viewtopic.php?f=6&t=17266\nPostitatud: 30 Apr, 2014 11:41\n29.juunil lennukitüübi Ju 86 peale ma jällegi ei panustaks.\nPBL 13.iap teine I-16 tüüpi lennuk kaotati arvatavasti Hankos. Piloot vist Екушев (Екушов) Николай Николаевич.\n3./JG54 paiknes Prieni järgi juuli esimesel dekaadil Gulbenes, mitte Jelgavas.\nrindele saabus JG54 väljaõppegrupi 1.salk, mitte terve grupp. Ja seetõttu võiks ka vist öelda, et ülemleitnant Günther Finki juhtimise all. Erg.Gr staap liikus Neukuhrenist Pärnusse septembri alguses.\nKrussichas paiknes JG53 II grupp, mitte kolmas. Samuti ootaks järjepidevust grupi numbri kirjutamisel rooma numbritega, mitte araabia omadega. Krussicha teema on ka juba foorumil olnud: viewtopic.php?f=6&t=12832\nsakslaste 1.juuli kaotus.\nhttp://www.airwar.ru/history/av2ww/axis ... g1-41.html\nKui kaotuste numekirjas olev koht on võetud sulgudesse, siis on tegu rajooniga, kuhu lennuk lendas:\nLarintsev ja Zablotskij kirjutavad: Если в столбце "Место" употребляются названия в скобках, например (Кобрин), то это район выполнения задания. То есть в немецких документах в этом случае указано не конкретное место повреждения или гибели самолета, а цель вылета.\nhttp://www.airwar.ru/history/av2ww/axis ... loss1.html\nSeega väidetav allatulistamise koht jääb siinkohal ainult hüpoteesiks.\n4.juuli kohta on olemas lehekülg 10.brigaadi opsvodkast, seal sakslaste lennukitüübina He 111 ei esine: viewtopic.php?p=334963#p334963\nSeega, kas ei peetud brgaaditasandil vajalikuks detaile edasi anda või Tiivulise Baltika Kaardiväe autorid lisasid omaenese tarkusest detaile.\n5.juuli KG1 kaotuse kohta täpselt sama märkus nagu 1.juuli juures.\n6.juulil punane merelennuvägi loomulikult Pärnut ei pommitanud. Jällegi teema juba foorumil selgeks räägitud: viewtopic.php?p=130272#p130272\nPärnu lennuväljal oleva Ar 66 kuulumine mõnele Verbindungsstaffelile on iseenesest mõistlik oletus, kui vaadata kaotuste nimekirjadest Ar 66 kaotusi. Sellise oletuse tegin isegi kunagi: viewtopic.php?p=264214#p264214\nAga kui venekeelsed nimekirjad algaksid varasemast ajast kui 1.august siis saaksime 17.juuli raporti alt lugeda, et 12.juulil sai Pärnu kandis oma õhutõrjetulest tabamuse Fliegerführer Ostsee staabile kuulunud Ar 66, kusjuures major Schiller, Hans ja Uffz. Buschmann, Hans? said haavata. Lennuki vigastusteks loeti 80%.\nSakslaste maavägede närvilisust võib mõista - XXVI armeekorpuse üksused puutusid esimest korda nõukogude lennuväega tõsiselt kokku alles Eestis.\nPostitatud: 01 Mai, 2014 0:57\nLk.16 Preobraženski üksuse ümberpaiknemine Saaremaale\nMorozov kirjutab oma torpeedolennuväe 2.trükis (tegelikult ka 1.trükis: http://www.bellabs.ru/51/Morozov/Morozo ... -1941.html ) , et 15 lennukit saabusid 1.augusti hommikul ja et ei saabunud terve 1.mtap, vaid 15 lennukit. Meeskondades ei olnud mitte ainult 1.mtap vaid ka 57.bap mehi. Olen näinud ka muid kuupäevi augustis (näiteks 4.august). Morozovi kronoloogiale lisab usaldust, et tema järgi toimus 3 lennuki katse Pärnut pommitada 2.augusti päeval (1 lennuk tegi stardil hädamaandumise), mida kinnitavad ka saksa andmed: kell 11:00 olevat olnud pommirünnak Pärnule, pihta olevat saanud Omakaitse peatuspaik. Sakslased andnud abi - 6 põrutatud omakaitselast päästetud.\nSeni, kuni pole teada mõne muu üksuse tegutsemisest, oletame, et tegu oli just nende 2 lennukiga.\n71.iap 1.eskadrilli lenduri nimi oli pigem Gorbatšov, arvatavasti ГОРБАЧЕВ Иван Илларионович, sündinud 1914.a.\nGvardeitsy Baltiki Krylatoi räägib muuseas ainult 71.iap 1.eskadrilli ümberpaiknemisest 28.juulil.\nlk.19 6.juulil sakslaste miinilaeva uputamine.\nArvatavasti rünnati 5.Ms.-Fl. traalereid (sakslastel kell 5:30 6 ühemootorilise lennuki rünnak). Mulle teadaolevalt kedagi ei uputatud.\nPostitatud: 02 Mai, 2014 13:03\nlk.19 III/KG 1 hädamaandumine.\nNaljakas on see, et antud sündmus, mille kohta on suhteliselt palju teada, on nii ebakindlalt kirja pandud: "pidi see hiljem alla kukkuma" ja "vähemalt major pääses". Mujal on palju kehvemate andmete põhjal väga kindlaid väiteid esitatud\nÜhesõnaga, teema on foorumil jällegi läbi käinud: viewtopic.php?p=190531#p190531\nHädamaandumise kohaks annab “Suvesõda Pärnumaal” Häädemeeste ranna, 300-400 meetrit Mihhail Mäe talust laevakapten Albert Rähessoni Jago talu kaerapõllu. Kellaajaks 9 paiku. Pääsenute arvu koha pealt räägitakse samas 2 lendurist, kellele metsavennad olevat auto andnud. Mul ei ole mingit infot, et keegi oleks sellel lennul hukkunud, seega on number 2 kummaline.\n9.juuli "väikese madinaga Irbe väina kohal" nägin kuradima palju vaeva.\n9.7. oli esimene päev üldse, mil saksa mereväeüksustele seal kandis katet tehti. Merevägi ei saanud miine traalida ja konvoisid läbi viia õhu- ja laevaohu tõttu. Suuremad õhurünnakud algasid vist 6.juulil, kui Ventspilsi kandis 2 miinitõkkemurdjat pihta said ja traalereid ründama hakati. Mereväe ja maaväe soovid ilmselt sundisidki lennuväge Ventspilsi hävituslennukeid paigutama.\nLahtine on milline/millised üksused saadeti. Prienil on kirjas (kaldkirjas, mis ilmselt tähendab, et ta pole kindel?) 1./ErgGr./JG 54 saabumine 10.juulil, mereväe paberitest paistab, et mingi üksus saabus kas 8. õhtul või 9.hommikul. Nimetatakse selliseid üksusi: 1 Staffel Jagdgr.54, Jagdstaffel Jagdgruppe 54, Jagdstaffel Gruppe 84 (sic!).\nTulemuste kohta 9.juulil raporteerib Fliegerführer Ostsee seevastu, et "2 Jagdgruppe 53" olevat hommikul Ventspilsi lähedal alla lasknud 2 Kurtiss-lennukit (sic!) ja et õhukatet meretranspordile tehakse alates kella 14:00.\nTony Woodi claimlisti http://lesliesawyer.com/claims/tonywood.htm avades avastasin üllatusega, et JG 53 võidud on seal väga kesiselt esindatud. Aga pole hullu, avasin hoopis Prieni raamatu.\n9.juuli hommikupoolega sobivad eelpooltoodud infoga JG 53 ja JG 54 allüksustest (arvestasin võimalikku trükiveakuradit ja seda, et mereväel olid õhuväe araabia/rooma numbrid sageli segamini) 2 5./JG53 claimi:\nKurt Braasch I-153 kell 05:00 (koht puudub)\nKurt Brändle Li-6 kell 05:01 (koht puudub)\nLi-6 võiks olla trükiviga ja mõeldud oli äkki Di-6? Selle nimega raporteeriti teinekord nõukogude biplaane (nagu ka Curtiss nimega).\nKaotusi 5./JG53 sellel päeval Prieni raamatus kirjas ei ole, samuti ka mitte 1./ErgGr./JG 54, kui oletada, et õhukatet peale lõunat tegi viimatinimetatud salk.\nNagu eespool öeldud sai, osales võitlustes ainult 1./ErgGr./JG 54. Selle täiendusgrupiga on selline lugu, et salga number kattub JG 54 I grupi salga numbriga (üldiselt muidu on võimalik salga numbrist tuletada grupi number). Antud erandjuhtum on ilmselt põhisüüdlane ka antud juhul kaotuse mitteleidmisel. Nimelt, kui siinkohal oletada, et Rosipali nimekirja kohta kasutatakse eufemismi "saksa dokumendid" (ja 9.juulil koguni "arhiivimaterjalid"), siis antud nimekirjas on, kui uskuda jällegi Prieni raamatut, kaks 1./ErgGr./JG 54 kaotust ilusasti olemas:\nN.N. Bf109E-7 1160 100% nahe Domesness\nSchöchlin Rudolf verw. Bf109E-7 1528 100%\nehk siis esimene lennuk kaotati tõenäoliselt ilma piloodi vigastuseta (asukoht peaks andma vihje, Prien/Rosipal ütlevad lisaks, et õnnetus stardil)\nja teine peaks olema see alla tulistatud lennuk (selle kohta oleks saanud vihje, kui vaadata claim listis 27.augustil pilootide nimesid)\nPostitatud: 03 Mai, 2014 10:24\n13.juuli laevade konvoi ründamisest Riia lahes kirjutab Morozov: http://www.bellabs.ru/51/Morozov/Morozo ... -1941.html (raamatu 2. trükis on teksti kõvasti juurde kirjutatud). Seal lendasid ka 1.mtap lennukid Bezzabotnoje lennuväljalt ning pommitati nõukogude andmetel muuhulgas ka oma sõjalaevu.\n17.juulil pole kirjas ühegi Me 110 kaotust Võhma kandis: http://www.airwar.ru/history/av2ww/axis ... 0loss.html\nKõik kaotused Pihkva lennuväljal.\nAlla tulistatud 12.koae lendurit ma Buldõgini raamatust ei leidnud, võib-olla segadus kuupäevadega (kaotusi on 16.7.)?\n18.juuli episood on foorumil juba olnud, sündmused toimusid pisut teisiti: viewtopic.php?p=301626#p301626\nIrbe väinas allatulistatud DB-3 oli tegelikult 73.ap SB. Meeskonna saatus teadmata.\n19.juulil tehakse jälle suuri järeldusi nõukogude claimis kirjas oleva lennukitüübi järgi (ja dateeritakse isegi pilt lk.21). Kahtlane tegevus.\nTundmatu tüüp I-18 - see tähendas vist MiG-3 (või MiG-1?) sõja alguses. Vastavat kaotust tõsi küll ei paista nõukogude poolel.\nAlgab ka jutt Nowotny-st. Teemat uurinud inimesed väidavad, et Nowotny claimidele reaalseid õhuvõite eriti ei leia Lääne-Eesti saarte lähistel. Kas on mõtet tegelasele nii suurt tähelepanu pöörata? Pealekauba, claim listis on lennukitüübiks I-15 ja Prieni raamatus on ka olemas 3. claim (samuti I-15), mida küll ei kinnitatud.\nSaksa lennukid, mis pommitasid laevu, olid grupist II/KG 1 ja pretendeerisid koguni 3 hävitaja vigastamisele. Tegelikkuses uppus pommiga pihta saanud hävitaja "Serditõi" tunni-pooleteise pärast. Ja toimus see mitte Muhu saare juures vaid Heltermaa/Rohuküla reidil (sakslastel ruudus [25 Ost] 3915).\n23.juulil õhulahingu kohta on mul andmed, et tegu oli 3 71.iap lennukiga (lendurite nimed Горбачев, Романов ja Цветков), mitte 2 5.iap omaga.\nJa ei ole mõtet lausesse "väidetavalt" lisada, kui loss list seda ei kinnita: http://www.airwar.ru/history/av2ww/axis ... 6loss.html siis on tegu tõenäoliselt overclaimiga.\nSelle päeva õhtu ja öö kohta on olemas ka üks opsvodka, seal midagi antud õhulahingu kohta kahjuks kirjas ei ole: viewtopic.php?p=334963#p334963\nViimati muutis andrus, 28 Mai, 2014 12:49, muudetud 2 korda kokku.\nPostitatud: 08 Mai, 2014 7:57\nKui jutt vene laevade saksa lennukimiinidel õhkulendamisest pärineb siit: http://www.wlb-stuttgart.de/seekrieg/41-07.htm siis tegelikult kirjutatakse seal, et saksa kaatertraalerid R 53 ja R 63 2.R.-Fl. koosseisust said nõukogude merelennuväe ja torpeedokaatrite rünnakutes kergelt vigastada. Lisaks kirjutatakse, et ööl vastu 26.juulit veesati lennukitelt 20 miini Soela väina ja 40 miini hoopis järgmisel päeval.\n26.juuli kohta kirjutab Buldõgin, et surma saanud Godunov Boris (selle isikuga on mingi segadus - tundub, et PBL lendavkoosseisus oli 2 sellenimelist, 1912 ja 1916.a. sündinud http://www.obd-memorial.ru/html/search. ... 0%B8%D1%87 ), Sgibnjev B. G. olevat saanud haavata/vigastada järgmisel päeval.\nkaotuste nimekirjas http://www.airwar.ru/history/av2ww/axis ... 6loss.html nr.171 juures pole märgitud, et allakukkumise põhjuseks oleks õhulahing nõukogude hävitajatega, samuti polnud surmasaanu minu arvates piloot vaid vaatleja.\n29.juulil aset leidnud Nowotny allatulistamisest raporteeriti saksa paberites juba 23.juulil. Kuna ma kahtlen, et sakslastel kristallkuul käepärast oli, siis tuleb õigeks kuupäevaks lugeda vist ikkagi sealses raportis olev 19.juuli. Täiendava vihje 19.juuli õige olemisest saame sellest, et juttu tehakse Luftwaffe ja eskaadri JG 54 arhiivist. Nagu eespool juba näha oli, kaasnevad nimetatud eufemismid tavaliselt mingi veaga Rosipali nimekirjas.\nStrelbitski versioon allatulistamisest on siin: http://forum.patriotcenter.ru/index.php ... #msg201940\nSee, et 1.hävituslennukite diviisi dokumentaalteos sündmusest vaikib, ei ole enne argument, kui me saaksime väita, et seal kõik Saaremaal toimunu kirjas on. Praegu selleks minu arvates põhjust ei ole.\nNowotny claimi lennukitüübiks on Prieni raamatus DB-3, asukohaks 25 Ost 28143.\n2 I-153 kaotus (lendurid Базелюк ja Конкин) on Buldõginil kirjas 30.juuli kuupäevaga (ilmselt nõukogude poole andmetel olevat üks lennanud Heinaste-Kfmara (sic!) lähedale maavägesid ründama ja ei naasnud, teisel juhtimisviga Ju 88 ründamisel - sööstis vette). Selle päeva kohta on saksa poolelt Döbelel üks claim I-15 kohta, asukohaga 25 Ost 18461.\nBuldõginil Nowotny claimile vastavat DB-3 või SB kaotust järjekordselt? ei paista.\nPostitatud: 09 Mai, 2014 11:53\nlk.22 augusti liikumised\nlennukitüübid - ma olen selle kohta juba kirjutanud, toimusid liikumised salkade vahel ja 22.juuni tüüpide jaotus augustis enam ei klapi: viewtopic.php?p=231268#p231268\nTasub veelkord üle vaadata ka kaotuste nimekirjades toodud salga numbrid ja lennukitüübid.\nJällegi on ad hoc juhtimisstaap Fliegerführer B (mis loodi tõenäoliselt alles septembris) ära vahetatud Fliegerführer Ostseega.\nRakvere lennuväljal oli Prieni järgi osa perioodi jooksul 13.-21.augustil ainult 7./JG.54, mitte terve grupp.\nGrupi 3. salk, mis olevat läinud Helsinkisse (Santahaminasse), seda nimetati Lentolaivue 6 sõjapäevikus Kette Schallmeyer (nimi tegelikult vist SCHALLMAYER, Friedrich, kui vaadata Lw ohvitseride andmebaasi). Nime järgi otsustades pole küll tegu terve salgaga.\nSelle nimega on üks anekdootlik lugu ka - nimelt Zubkovi raamatus, elektroonilises lisas dokumendis 1288 kirjutatakse:\nМежду июнем 1941 г. и 27.10.1941 г. большинство германских самолетов 1-го воздушного флота, действовавших в Южной Финляндии, подчинялось командующему Командованием военно-воздушных сил Балтийского моря. Первоначально в него входили:806 бомбардировочная группа, 125 разведывательная группа. 806 бомбардировочная группа состояла из 20-25 самолетов Юнкерс Ю-88 А-5/А-6. В июле группа получила ее первый Юнкерс Ю-88 А-4S.\n125 разведывательная группа являлась группой ближней морской разведки. С июля группа действовала с о. Руиссало (в районе г.Турку) в составе 9 гидросамолетов Хейнкель Хе-60 (1-я эскадрилья), 9 гидросамолетов Хейнкель Хе-114 (2-я эскадрилья) и 9 гидросамолетов Арадо Ар-95 (3-я эскадрилья). Часть 3-й эскадрильи 26.7 была перебазирована в Сантахамина (в районе г. Хельсинки) для использования в качестве звукометрического звена.\nВо временное подчинение командующему Командованием военно-воздушных сил Балтийского моря передавались I группа 77 бомбардировочной эскадры, вооруженная самолетами Юнкерс Ю-88 А, и одна эскадрилья 54 истребительной эскадры, имевшая в своем составе около 15 самолетов Мессершмитт Bf 109F. С 26.7 ему также временно подчинили II группу 26 истребительной эскадры, состоявшую из самолетов Мессешмитт Bf 110, а с 21.9 - часть 506 группы берегового базирования в составе 14 самолетов Юнкерс Ю-88 А-5/А-4. Эти авиачасти заменили I группу 77\nбомбардировочной эскадры и II группу 26 истребительной эскадры, которые были возвращены в непосредственное подчинение 1 воздушному флоту.\nМежду 20.8 и 1.9.1941 г. самолеты I группы 77 бомбардировочной эскадры в количестве 8 Юнкерсов Ю-88 А действовали с аэродрома Мальми (в районе Хельсинки).\nKunagi üritasin foorumil uurida, et kas keegi teab, kust see jama alguses sai, Bundeswehri kirjast või venekeelsest tõlkest, aga ilma tulemusteta: viewtopic.php?f=51&t=140&p=301722#p301722\nPostitatud: 13 Mai, 2014 11:58\nlk.21 26.juuli kohta veel natuke lisainfot:\nNimelt uputati sel päeval nõukogude lennuväe poolt kaatertraaler R 169, mis oligi tõenäoliselt ainuke NSVL lennuväe uputatud alus, paljudes rünnakutes said teised laevad ainult vigastusi. Vähemalt väideti nii ühes 1941.a. oktoobri keskpaiku koostatud paberis.\nlk.22 august jäi samuti ennist viide andmata ühele minu poolt käsitletud üksuse liikumisele: viewtopic.php?f=6&t=2119&p=224290#p224290\nlk.26 3.augustil toimunud Swinemünde ründamisest Morozov midagi ei kirjuta. Seetõttu on selle sündmuse toimumine praegu kahtluse all.\nNõukogude poole claim (He 115) on aluseks järjekordsele spekuleerimisele. He 115 claimina tähendab siinkohal seda, et nõukogude pool ründas arvatavasti mingit vesilennukit.\nJa saksa pool kaotas tõesti sel päeval ühe vesilennuki. Aga selle lennukiga on probleemid:\nSakslased räägivad, et üks Ar 95 (7R+IL) kaotati ruudus [25 Ost] 2823 (Kolka nina lähistel). Nõukogude pool räägib alla tulistamisest Väikeses Väinas.\nhttp://www.ahs.no/ref_db/lw_summ_loss_a ... nit=&unit= annab põhjuseks “vaenlase poolt alla tulistatud, vaenlane ei näinud alla kukkumist”, seega on võimalik, et lennuk kukkus alla hiljem. Lw kaotuste nimekiri annab seevastu põhjuseks “Motorschaden”, mis justnagu peaks vihjama tehnilisele veale?\nSaksa poole kaotused sel päeval (raporteeritud 6.8.)\n1./Erg.JG.54 õhulahingus (üksus on ennast jälle maskeerinud venekeelses nimekirjas (ja ka originaalis) 1./JG 54 alla, Rosipalil ok)\nKGr806 Motorschaden Riia\nArusaamatuks jääb ka, kust Larintsev ja Zablotskij võtsid ujukite vigastuse? http://www.airwar.ru/history/av2ww/axis ... 08-41.html\nsamal päeval olevat teinud üks Ar 2 hädamaandumise Võhma ligidal. Sellest ma ei tea midagi, küll aga tegi Saaremaal üks 73.ap lennuk hädamaandumise: http://imf.forum24.ru/?1-4-0-00000097-0 ... 02.001.001 Päris ei saa välistada võimalust, et tegu on ühe ja sama lennukiga\nPostitatud: 22 Mai, 2014 11:56\nVaevalt, et õhulahing toimus 5 Me 110 ja 2 Hs 126 vahel. Minu kasutada olevas venekeelses tekstis seda rumalust ei ole:\nДва И-153 во время барража при прикрытии железнодорожных эшелонов в районе Везенберг атакованы пятью Ме-110 и двумя Хш-126. Сбит И-153 летчика Лямичева.\nRuhnu juures alla tulistatud Do 18-ga on nagu alati palju segadust. Buldõgin annab allatulistajate nimedeks Горбачев ja Плотников 3./71.iap, Gorbatševi autasustamislehel on seevastu kirjas ilma kuupäevata paaris ühe Ar 95 allatulistamine http://www.podvig-naroda.ru/?#id=500443 ... ilManAward :\nГорбачев Иван Илларионович 1914.jpg [ 246.58 KB | Vaadatud 9911 korda ]\nBõkovil pole antud isiku võitude nimekirjas enne 10.augustil muud kui Hs 126 23.juulil kolmekesi. Samas, võib-olla Bõkovi võitude loetelu allikaks antud perioodi kohta on samuti ainult Gvardeitsõ krõlatoi Baltiki?\nSelle lennuki juures märgime veel ära, kuidas raporteerimine toimus.\n8.augustil raporteeriti Do 18 kaotusest ruudus [25 Ost] 38222 (enam-vähem Ruhnu ja Kihnu vahel) teadmata põhjusel, tehasenumbriks anti 1504. 4 meeskonnaliiget teadmata kadunud.\n14.augustiks olid 2 laipa välja ujunud ja vastavad isikud läksid teadmata kadunute seast surnute kategooriasse.\nSama asi juhtus veel 23.augustil, kui raporteeriti veel ühe laiba leidmisest.\nLõpuks 11.septembril muudeti tehasenumber 728-ks.\nArvatavasti on ka 4. isiku juures midagi kirjutatud, aga seda ma dešifreerida ei suutnud.\n4.augustil alla kukkunud Hs 126 kohta on foorumil teema olemas: viewtopic.php?f=6&t=1742\nSchallmayer / Schallmeyer-ga seoses viewtopic.php?p=363516#p363516 on nüüd selgunud, et "helimõõtmine" tekkis venekeelses tõlkes.\nPostitatud: 25 Mai, 2014 17:43\nlk. 27 5.august\nÖösel toimunud sündmused võiks kuidagi paremini dateeritud olla, näiteks 4./5. öösel või ööl vastu 5. Muidu on topelttülikas sündmust üle kontrollida.\nLuurelend Berliini kohale - Morozov kirjutab, et lennati ööl vastu 5. augustit 3 lennukiga Berliini suunas. 2 lennukit olevat pommitanud Danzigi, kolmas pöördunud tagasi juba Ventspilsi lähistelt ja otsustas naasta Kotlõ lennuväljale. Seal maandudes lennuk purunes ja kogu meeskond hukkus.\nSakslased mineerisid samuti ööl vastu 5. augustit. Asukohaks antakse Irbe väin ja Triigi reid.\nMorozov kajastab sündmust jällegi pisut teisiti - ööl vastu 8.augustit startis 10 meeskonda, sihtmärgini olevat jõudnud 5 meeskonda ja Finjagini masin jäi teadmata kadunuks.\nLendu märkasid ka sakslased, kes lugesid kokku 25 lendu Usedomi, Kolbergi ja Stolpi kandis. Suurem osa lennukeid olevat ilma pomme alla viskamata tagasi pööranud, 3 lennukit aga olnud Stettini/Berliini alal.\nVõiks öelda lisaks, et lisaks Karl Marxile uputati sealsamas (ruudus 40481) 3/806 poolt ka merekütt MO-229, sakslased pidasid seda tankeriks.\nTB-7 tegi hädamaandumise 11.augustil: viewtopic.php?p=365370#p365370\nLennuk kuulus 432.ap koosseisu http://www.allaces.ru/cgi-bin/s2.cgi/ss ... bap432.dat\n890.ap dd formeeriti mais 1942.a. http://www.allaces.ru/cgi-bin/s2.cgi/ss ... pdd890.dat\nRiia lahes toimunud õhulahingut kirjeldab nõukogude poolelt eelmises postituses olev autasuleht, kuigi valesti dateerituna.\nSaksa hävituslennuki kohta võib märkida, et ruudus 38194 30% vigastusi saanud Me 109 E-7 kuulus Prieni järgi täiendusgrupile (raamatu tekstist jääb see natuke segaseks - ka 30% on minu arvates kaotus, vähemalt mõneks ajaks). Vigastada saamise koht ja lennuki mudel (“õiged” JG 54 grupid lendasid juba Me 109 F mudelil) kinnitavad tema versiooni.\nKGr806 meeskonnas surmasaanu nime oleks võinud ära tuua - major Hartwig, kes oli grupi ülem. Tegu oli juba teise grupiülemaga, kes vähem kui kahe kuu jooksul lahingulennul surma sai (Emig hukkus Valge mere kanalil 28.juunil).\nSiinkohal eksib kuupäevadega ka näiteks http://ww2.dk/air/seefl/kflgr806.htm\nPostitatud: 28 Mai, 2014 12:51\nHommikul ca. veerand 6 paiku ründasid sealkandis 2.(H)/21 lennukit 4 hävituslennukit, vaatleja sai haavata, lennuk vigastada. Samal hommikul veidi varem ründasid 2 hävituslennukit teist 2.(H)/21 lennukit, aga toimus see rohkem ida pool - Narva - Jamburgi rajoonis.\nPostitatud: 10 Juun, 2014 1:29\nVeel 13.augustit, lk.28\nVene keeles kõlab lugu kolme 12.koae lennuki patrullimisest nii:\nВ 11:55-12:10 три И-16 (Петров, Твердохлебов и Кортизов) из 12-й коаэ в районе Веймарн атаковали и отогнали четыре Ю-88. Продолжая охранять район, обнаружили четыре Ме-109 на высоте 2000 м и вступили с ними в бой. Группой сбили Ме-109 (упал в районе Торма).\nKoht nimega Torma jääb kohe Veimarnist (google maps Veymarn) itta (kohta ennast saab samuti google mapsis otsida, tuleb valida Vene Föderatsioonis olev Torma). Niipalju siis Eestist. Arvatavasti ka 26.augusti Torma on seesama Veimarni külje all olev.\nNende teadmistega varustatuna tasub ka see teema uue pilguga läbi lugeda: viewtopic.php?f=6&t=12832\nVahikaatri tabamisest reaktiivmürsuga minul olev venekeelne tekst (võimalik, et "Gvardeitsõ Krõlatoi Baltiki") ei räägi.\n18:35-19:40. Четыре Ил-2 и семь И-153 авиагруппы о. Эзель вылетали на БШУ по транспортам в Ирбенском проливе. Произвели удар по двум сторожевым катерам (отмечено прямое попадание в один СКР). Два И-153 при ведении разведки встретили три Ме-109 и вступили в бой. Летчиком Сгибневым сбит Ме-109.\nBŠU tähendab bombo-šturmovõi udar.\nAlla lastud Pe 2 kohta on mul üks claim 7./JG 54 poolt (leitnant Leiste) ca pool 8 hommikul, tõsi küll, seda ei kinnitatud.\nSakslaste hävitajatest, mis ründasid maavägesid, olevat üks saanud tabamuse õlijahutisse ja teinud hädamaandumise, kaotuste nimekirjas ei paista, ju maandumine oli õnnelik (või kaotuste nimekirjad ebatäielikud).\n1941.a. Eesti kohal lennanud üksuste nimekirjast on puudu 3.(F)/Nacht. http://ww2.dk/air/recon/nst3.html\nKasutas lennukeid Do 17P, kui uskuda kaotuste nimekirju. Nendesamadest nimekirjadest ma ühtegi Eestiga seotud kaotust ei leidnud.\nPostitatud: 10 Juun, 2014 11:36\nsaksa poolelt on info, et lennati 4 hävituslennukiga vabale jahile.\n1.mtap mõlemad meeskonnad said surma. Kirjas näiteks Morozovi torpeedolennuväe 1.trükis (ka internetis)\nпри ночной посадке в Кагуле разбились и целиком погибли экипажи лейтенантов Кравченко и Александрова.\nMorozovil on segadus, raamatu lõpus olevas tabelis on märgitud, et üks lendur nendest meeskondadest sai haavata.\nteadmata kadunud KGr 806 lennuki kohta on jällegi kirjas ülesanne, mitte alla kukkumise koht (Soome laht sulgudes). Kaotuste nimekirjas pole ära toodud salka (saab leida tähisest M7+HK - Valtonenil on ilmselt vigaselt M7+NK) ja lennuki alamtüüpi (kirjas lihtsalt Ju 88).\nRakveres hädamaandunud 9./JG 54 vigastused olid 40%, piloodiks alles hiljaaegu meie seast lahkunud Hans-Ekkehard Bob.\nÕhtul Berliini ründama lennanud lennukitest juhtus õnnetus lisaks kirjas olnud õhujõudude lennukile veel ka mereväe lennukiga, selle meeskond jäi terveks.\nВ результате, при попытке взлететь с ФАБ-1000 вечером 20 августа разбился ДБ-3 Гречишникова (экипаж не пострадал), а ДБ-3 дальнебомбардировочной авиации, пытавшийся взлететь с двумя ФАБ-500, сразу же упал и взорвался (экипаж ст. лейтенанта Богачева погиб).\nSelle teksti valguses tuleks vist öelda, et lõpetati ära tonnise pommikoormaga, mitte tonniste pommidega õhkutõusmine.


22. jaan 2008 11:12\nTervist! Soovikisn veidi infot Dominicani kohta. Nimelt on plaanis minna märtsis dominicani, seega kas keegi oskab soovitada, mida seal kindlasti tegema peaks. Olen kuulnu, et märtsis peaks olema vaalade vaatlemise aeg Samana piirkonnas- kas keegi veel on seda kuulnud?? Olen veel kuulnud, et seal peaks olema mingi zoo park, kus saab näiteks koos delfiinidega ujuda??? Kas keegi on ka külastanud Haitit? Kuidas see täpselt siis ikka käib? Olen jälle jutte kuulnud, et pakutakse reise (dominicanist siis) Haitile ja selleks viisat eraldi vaja ei ole- kas see peab ka paika.\nKenasid reisielamusi kõigile!\n23. jaan 2008 17:19\nSuured suured tänud vastamast ja informatsiooni jagamast :) Tundub, et oleme ikka väga õige otsuse teinud oma sihtkoha suhtes:)\n27. jaan 2008 23:13\nMäu on suht täpselt kirjeldanud turisti elu Dominikaani Vabariigis. Samas lisaksin sellele, et lisaks reisimisele on see ka suurepärane koht elamiseks, mida meie ka siin oma vabal valikul teeme. Oleme eelnevalt läbi proovinud päris mitu riiki ja hetkel ei oska edasi kuhugi soovida.\nKõik see ,mis Eestis puudu jääb,on siin olemas. Fantastiline loodus, aastaringne suvi (ca 28..30 ) C, mõistlikud kinnisvarahinnad /ca 30..40 % odavamad kui Eestis/ , odav bensiin / 10 EEK liiter / , kvaliteetne ja ökoloogiline toit / Eestist odavam / ja ÜLIILUS MERI muidugi.\nLisaks : 1.Neutraalne riik, mis kellegagi tüli ei nori.\n2.Rahumeelne liikluspolitsei, kes ei tegele inimeste kiusamise,vaid liikluse reguleerimisega. Võid ka vindise peaga sõita, see pole kellegi asi. Samas on liiklusõnnetusi väga vähe, sest dominicano jaoks on tema auto ja naine kõige suuremad väärtused :))\n3.Väga palju uusemigrante USA-st ,Kanadast ,Euroopa Liidust ja SRÜ-st, kõik vaiksed ja väga sõbralikud keskklassi inimesed, kes on lahkunud oma nn. arenenud riikidest kliima ja kõrgete maksude tõttu. Dominikaani Vabariik nimelt ei maksusta eraisiku teenitud tulu, mis on teenitud riigi geograafilisest piirist väljaspool.\n4.Mõistlik ja lihtne protseduur alalise elamisloa taotlemisel. Ise nokitsedes peaaegu olematu kuluga, samas peab selleks oskama hispaania keelt. Advokaadi kasutamine teeb toimetamise muidugi veidi kulukamaks.\n5.Riik teeb omalt poolt nii palju kui suudab,et inimesi jõukamatest riikidest reisima ja elama meelitada. Valmis on ehitatud kokku 10 rahvusvahelist lennujaama, lihtsustatud on viisa - ja elamislubadega seonduvaid protseduure,\nvälismaalane saab piiranguteta soetada oma nimele vara, teedevõrku püütakse kiirelt arendada niipalju kui eelarve lubab jne. Suhtumine on väga lihtne- kui sul natukenegi raha on või on regulaarne sissetulek väljastpoolt,oled teretulnud. Vaeseid jagub omalgi. Ja mida jõukam elanikkond, seda paremini läheb riigil. Pseudorikkust laenude näol on väga vähe, pankade laenupoliitika on väga konservatiivne.\n6.Üldine hinnatase Eestist tulnud inimese jaoks meeldiv. Mitte superodav, kuid keskmiselt ca 30 % odavam,rääkimata küttekulude puudumisest.\n7.Lennupileteid saab vahel ka odavalt , näiteks alates Frankfurtist Condoriga 99 EUR. Tavaline kulu, millega tuleb ikkagi arvestada, on sõltumata skeemitamisest ca 900 EUR. Samas Miamisse ja NY saab ca 200 USD -ga.\nLaste jaoks on olemas International School -id.\nMeditsiin on ok,Eesti erameditsiiniga samal hinnatasemel.\nJA KLIIMA ,KLIIMA JA VEELKORD KLIIMA\nUued püsielanikud on valdavalt koondunud Cabaret -i piirkonda (Puerto Plata lennujaamast ca 15 km ). Punta Cana ja Samana on praktiliselt ainult nn. all-inclusive turisti paradiisid,väljaspool hotelle on pole seal suurt jalutadagi kusagil. Samas on ümbruses ülipiisavalt kõikvõimalikke\nturismiatraktsioone, milliseid saab hotellidest broneerida.\nKui kellelgi on küsimusi , vastame suurima heameelega : ))) Samuti kui kellelgi plaan siiakanti reisima või elama tulla, aitame ära korraldada.\n27. jaan 2008 23:32\nalates 16.01.2008, www.vm.ee/konsulaarinfo\n27. jaan 2008 23:50\nKuidas seal internetiga lood on? Raudstabiilset 8-15 megast downloadi pakub keegi? ;)\n28. jaan 2008 00:00\nmulle piisab 512 kiirusest. Kindlasti on kiire ühendus võimalik, sest mõni aasta tagasi tehti uus ringkaabel kogu Kariibi piirkonnale, mingi Karicom vms. Selge on see,et korralik ühendus on võimalik ja vajalik,siin elavad eurooplased elavad otsapidi ju kõik internetis.\n28. jaan 2008 10:02\nSu jutt Dominikaani Vabariigist on kuidagi yhepoolne (valge lähenemine). Vägisi jääb mulje, et tegemist on mingi heaoluparadiisiga, kus köik on häppi-häppi. Kuidas on olukord tegelikult? Kohaliku elaniku vaatevinklist vaadatuna?\n28. jaan 2008 13:00\nHeaoluparadiise kõigile pole maailmas olemas. Kirjeldasin olukorda nii nagu asi on. Kui negatiivset otsida, leiab ka seda,eelkõige Lõuna-Ameerika iseloomulikku vaesust ja klassivahet.\nTeeolud ei ole alati head.\nKohalik rahvas kes on laisk, on ka vaene. Samas puudub sellel seltskonnal ka motivatsioon jõukamaks saada,sest niisamagi pole viga.\nElukohta pead tähelepanelikult valima, sest osa kohalikest on üsna lärmakad ja räpakad. Sama mure on ka kohalikul keskklassil, kes väga hoolikalt elukohta valib.\nKohalikud, ka vaesed, on eluga suht rahul. Välistatud on nälga suremised jne.\n28. jaan 2008 22:30\nSooviks küsida kõigilt neilt, kes hetkel pikemalt Dominikaanis aega veedavad, et millega seal tegelete. Küsimuse mõte pole liigne uudishimu ja isu kiigata teiste eraellu, vaid pigem soov teada saada, et kui tekib soov pikemaks ajaks ennast sisse seada, siis peaks ikka midagi tegema ka, et katus peakohal ja toit hamba all. Ja mis tööd seal eurooplasel üldse teha oleks võimalik. Pluss veel paberijama, sest olen kuskilt kuulnud et vist mingi kuu aega võid seal turistina üldse olla. Viisat ei tohiks enam vaja minna. Seda vähemalt välisministeeriumi kodulehte uskudes. Huvi oleks sealt läbi käia küll ja ehk isegi natuke pikemaks jääda kui see võimalik oleks.\n30. jaan 2008 12:23\nIlmselt peab sissetulek jooksma väljastpoolt Dominikaani. Töötamiseks on vaja alalist elamisluba ,mille korraldamiseks kulub advokaaditasude jm. näol ca 1000+ EURO t. Töökohale ei ei mõtet siin väga panustada, esiteks pead vabalt valdama hispaania keeelt ja teiseks - 6000...7000 peesot (ca 2500 eeku ), mis on keskmine palgatase ei ole vist väga atraktiivne. Esimene kuu on viisavaba, siis saab pikendada (protseduur lihtne ja odav ) kolmeks kuuks. Ja siis jälle kolmeks kuuks jne. Töötamise korraldamisel soovitan kasutada sideküsimuste lahendamiseks Skype In- Skype Out - e mail sümbioosi ning jätkata oma endist kutsetegevust. Kaasneb kaks asja ,millega tuleb harjuda : pead väga vara tõusma,et töötada Eestiga samas ajavõõndis ja näost-näkku kohtumisi on pisut raske korraldada ( lennuaeg kokku ca 15 tundi ).\n30. jaan 2008 16:00\nKohalik rahvas kes on laisk, on ka vaene. - Kuidagi kohatu väita sellist. Kas sa selle peale pole tulnud, et nii mönigi neist 'laiskadest vaestest' on kogu oma varanatukese kaotanud möne laastava orkaani tagajärjel? Täiesti tyhjast on arenguriigis vist väga raske alustada vöi kuidas, eriti kui sa pole sisserännanud vöi kohalik valge keskklass.\n30. jaan 2008 17:41\nMillest selline negatiivne häälestatus. Küsimus on saanud alguse sellest et keegi on soovinud infot dominikaani kohta, sest plaanib siia reisimist. Kui sind see ei huvita siis miks sa üldse vaevud antud teemat lugema. Rikkust ja vaesust on maailmas igal pool ja seda kas enamus vaeseid on õnnetumad kui rikkad on samuti küsitav. Muidugi kas kõik vaesed on laisad on küsitav aga oma pisikese majakese ja selle ümbruse võiks nad ju ikka vähemalt korras hoida. Olen Dominikaanis käinud ja nii mõndagi näinud. Loodus on ilus aga kohalikest hoiaks end siiski eemale. Liiga erinev maailmapilt. Samas on seal piisavalt eurooplaste, ameeriklaste, kanadalaste jne asustusi, kus igati kodune tunne ja vägagi elatav.\n30. jaan 2008 17:59\nOrkaanidel on vaesusega vähe pistmist. Sel ajal kui Noel väidetavalt möllas (november 2007 ) oli tegelikult lihtsalt neli -viis päeva kestev vihm koos tugeva tuulega, sisuliselt meile kui eestlastele tavaline sügisilm.Erandiks vast see,et õhutemperatuur oli 25 C ringis. Orkaani Olga ajal oli tuul ja vihm, mägedest tuleva vee tõttu tõusis Santiagot läbiva jõe veetase sedavõrd,et pehme kalda peale ehitatud lobudikesse tungis vesi sisse ja inimesed uppusid une pealt ära. Käisime mõni päev hiljem seda piirkonda vaatamas. Üks tõsine eesti talumees ei lööks elades kaldaäärse muda peale selliseid putkasid püsti. Kusjuures seda riigis, kus vaba maad on väga palju ja kliima soe. Aga selles kohas sisuliselt muda peal on neid putkasid sadu. Rääkida sealjuures vaesest õnnetust ,kes oma varanatukese orkaaniga kaotas...vabandust.\n30. jaan 2008 18:11\noleks ka otstarbekas mitte kasutada enese jaoks tundmatute riikide kohta väljendeid a la täiesti tühi vaene arenguriik : ))) Asjakohatu. Tegu on ilusa loodusega ,teadlikult arengule orienteeritud riigiga, mis on loonud soodsad võimalused väliskapitali /sealhulgas humaankapitali / sissevooluks. Inimfaktor on sellises olukorras alati muutuja, leida võib nii seda kui teist. 10 M elanikuga riigis on loomulikult nii rikkaid kui vaeseid. Samas on hinnanguliselt 4 M ehk 40 % elanikkonnast majanduslikult hästikindlustatud, s.o. nad suudavad oma rahast ( nb ! mitte pangalaenuga ) soetada omale kodu ja luua oma perele kvaliteetse elukeskkonna (autod,haridus,shopping etc.) Vajalik summa selleks 200..300.000 USD. Ma ei ole näiteks päris kindel, kas 40 % Eesti elanikkonnast on selleks suuteline ilma laenukoormateta. Seega võiks vaeste teema jätta humanitaarorganisatsioonidele.\n30. jaan 2008 18:15\nOrkaanid käivad Kariibide elu juurde. Neid tuleb ette 2..3 x aastas. Satelliitide pealt on orkaanid suht lihtsalt jälgitavad. Kui orkaan läheneb, pasundavad kõik meediakanalid sellest mitu päeva ette ja kogu aeg. Inimestel on meeldiv võimalus ennast selleks ette valmistada. Tegelikkuses tähendab orkaan eesti sügisilma. Samas Eestis sarnase ilmaga elu ei peatu,siin aga küll. Sest välja minnes võib ju märjaks saada ja on ebamugav: ))\n1. veebr 2008 15:38\nKle, ma tuleks sinna elama küll ja kohe mitmeks aastaks. Palk 2500 eeku so ju hea on, elab ära küll(mitte et ma ainult vett ja leiba sööks). Kuidas seal ehitusega lood on, olen ise ehitaja ja tahaks EESTIST TÄIEGA ÄRA MINNA. Täna eriti tekkis selline tunne sisse, jube, mega lume torm ja inimesed aina negatiivsemaks muutuvad...kahju. Olen selline reisija tüüp ja risti ette ei löö. Saaks ainult kuidagi selle paberimajanduse korda, ülejäänuga oskan ennast ise ülesse lüüa.\nEtte tänades tristan.\n2. veebr 2008 11:54\nKui nüüd tahaks sinna riiki minna pidu panema ja puhkama,ning sooviks elada 5 tärni hotellis , siis milline sektor ja hotell oleksid kõigi mõistlikum valik ? Mis maksab autorent või mingi muu liiklemiseks mõeldud vahendi rent ?


Igor Sööt: popid trendid veinimaailmas – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nIgor Sööt 18. juuli 2018 Toit & vein\nKäsitsi marjade korje Beaujolais's I Foto: Igor Sööt\nSeekordset artiklit ajendas mind kirjutama tõsisemat sorti „hulluselaine“, mis veinimaailma iseäranis viimasel dekaadil on tabanud.\nMaailm areneb eksponentsiaalse kiirusega – uued, alles hiljuti ulmelisena tundunud tehnoloogiad, inimkonna teadmised ja teadlikkus, avanevad piirid, pea kõigile avanenud võimalused reisida loetud tundidega praktiliselt igasse maakera asustatud punkti jne. Need kõik on positiivsel poolel. Kurvastusega tuleb tõdeda, et ka negatiivsed arengud on saavutanud eksponentsiaalse kiiruse – inimkonna rahvastiku kasv, keskkonna saastamine ja hävitamine, maakera muutuv kliima, looduslike toorainete ammendumine, konfliktid ja sõjaoht jne.\nEt olla edukas, jätkusuutlik ja silmapaistev, tuleb igas ärivaldkonnas käia muutustega kaasas. Kõik see puudutab loomulikult ka agraarsektorit ja selle ühe säravamat ja põnevamat osa – veinide valmistamise maailma.\nVõib tunduda, et justkui eeltoodust tulenevalt ja olemaks konkurentsivõimelised, on veinimeistrid hakanud üha enam ja enam tegelema innovaatiliste metoodikatega, piiride kompamisega ja üha uute ja uute trendide järgimisega. Turule on paisatud uued ja sageli tundmatud veini liigid – orgaanilised, biodünaamilised, naturaalsed, orange, vegan jne – veinid. See virvarr paneb isegi kogenud sommeljeed kukalt kratsima, rääkimata siis tavatarbijast, kes lugedes etiketilt, kui orgaaniline, vegan või mis iganes veel see konkreetne isend pudelis on, ei pruugigi lõpuni taibata, et mis on asja olemus ja point. Sommeljeedel on õnneks oluliselt rohkem võimalusi nende uudsete üllitistega tutvuda. Käiakse erinevatel veinimessidel, maaletoojad organiseerivad ohtralt degustatsioone ja ärksamad indiviidid soetavad endale reisidelt kaasa uusi ja põnevaid pudeleid, mis siis omakeskis ka ära mekitakse.\nEt ka diplomeerimata veinisõbral oleks kergem selles sigri-migris orienteeruda, püüan allpool pisut neid uusi, poppe ja trendikaid stiile lahti kirjutada.\nRohujuure tasand: tagasi juurte juurde\nTegelikkuses pole asjad sugugi nii sirgjoonelised ja lihtsad, nagu eelmise lõigu alguse „võib tunduda“ fraas ütleb. Loomulikult peavad veinimeistrid olema innovaatilised ja käima ajaga kaasas, et „püsida sadulas“, aga kõige selle varjus tegelevad nad igapäevaselt lisaks moodne olemisele hoopis maalähedasemate probleemide lahendamisega. Alustuseks ma siis pean pisut pajatama, et kuidas Jumal lõi taeva ja siis Maa, õigemini pean laskuma päris rohujuure tasandile.\nMehaniseeritud veiniviljelus I Foto: palatepress.com\n20. sajand oli tõesti tohutu läbimurde periood, kui me räägime tööstuse ja teaduse arengust, uute tehnoloogiate juurutamisest ja ka inimkonna tarbimise hüppelisest kasvust. Kõik see avaldas ka tohutut mõju põllumajanduse valdkonnale, sealhulgas veinitööstusele. Algusaegadel tundus kõik ülimalt äge – viinapuid hakati pritsima kemikaalidega, väetama tööstusike väetistega, viinaaia harimist hakati üha enam ja enam mehaniseerima. Tulemus oli vägev – ohtlikud putukad ja viinapuude haigused kadusid viinamägedelt, saagikus kasvas, masinad tegid tööd palju kiiremini ja odavamalt, kui külamehed, keda muidu appi tuli palgata. Inimene sekkus looduse töösse ja „aitas“ taimedel efektiivsemalt kasvada, areneda ja loomulikult toota.\nKa veinikodades lokkas keemiatööstuse produktide kasutamine, mis aitas alati valmistada paremaid veine. Kõige sellega kaasnes, aga kahjuks ka valmisprodukti olemuse muutumine just keemilisel tasandil. Sarnane trend domineeris tegelikult kogu maailma põllumajanduses veel möödunud sajandi 80ndatel aastatel. Mingil hetkel jõudsid helgemad pead tõdemuseni, et kõik see on toonud kaasa kogu inimkonna arulageda ja massiivse mürgitamise ainetega, mida meie haprad organismid muidu eales loodusest poleks endasse ammutanud. Inimesed olid muutunud järjest vastuvõtlikemaks ja haigemaks. Nüüd siis hakati kibekärmelt tegelema piirangutega, millega Euroopas jõuti lõpule 2009. aastal, kui Euroopa Liidu direktiividega piirati või lausa keelati ühtede või teiste kemikaalide kasutamist põllumajanduses. Lisaks hakati järk-järgult üha enam ja enam populariseerima ja subsideerima mahepõllumajandust.\nKuna meie räägime ikkagi veiniviljelusest, siis jõuame nüüd põhitõeni, et lisaks tarbijate „kemikaliseerimisele“ oli olukord viinaaedades muutunud ülimalt kurvaks ja nadiks.\nKogu selle „aitamise“ protsessi tulemusena olid paljude marjakasvatajate viinapuud aastakümnete jooksul muutunud väetiteks ja nõrkadeks ning kordades vastuvõtlikemaks erinevate haiguste ja putukarünnakute suhtes.\nTaibukamad viljelejad olid juba aastakümneid tagasi aru saanud, et nende isade ja isaisade viinaaiad olid tervemad ja elujõulisemad ning andsid igati korralikku saaki ka ilma „aitamiseta“.\nNad mõistsid, et uudsed meetodid ei ole jätkusuutlikud ja lõpuks surevad nende viinapuud lihtsalt välja. Juba 1970ndatel hakkasid ärksamad veiniviljelejad minema tagasi oma juurte juurde ja hakkasid oma viinaaedasid harima vanaisade kombel mahemeetoditega (ilma kemikaale ja mehaanikat kasutamata) ning piirama lisaainetega hullamist ka veinikojas. Alguses peeti neid mahetüüpe hullumeelseteks või ullikesteks, aga mida aeg edasi, seda enam saadi aru, et nende ullikeste viinaaiad ongi tervemad ja elujõulisemad ja üha enam leidus järgijaid. Täna kuuleme juba pea kõikidelt väiketootjatelt ja üha enam ka suurtelt, et jätkusuutlik (ingl. sustainable viticulture) ja orgaaniline veiniviljelus (ingl. organic viticulture) on kindlalt nende põhiline filosoofiline suund.\nEnne, kui läheme konkreetsete eri veiniviljeluse tüüpide ja nende produktide ülevaate juurde, tahaksin korraks peatuda veel ühel huvitaval nüansil, mis ilmselgelt on vägagi oluliseks lisafaktoriks ja mõjutajaks nende uut (või siis vana?) stiili üllitiste populaarsuse kasvul. Selleks on tarbijaskonna teadlikkuse meeletu kasv, mille on toonud interneti ja nutisedamete ajastu.\nJärjest rohkem pööratakse tähelepanu oma keha ja vaimu tervislikule seisundile, loetakse asjalikke ja vähem asjalikke artikleid ning teavitatakse endale sellega seonduvat. Väga paljud on muutnud kardinaalselt oma elustiili, toidu- ja joogiharjumusi puhtama ja tervislikuma poole.\nJa teisalt, tõenäoliselt sellest tulenevalt on maailmas hullupööra kasvanud ka igatsugu allergikute, erinevate ainete talumatuse sündroomiga ja muid vähem või rohkem veidraid tõbesid põdevate indiviidide arv. Aga kõigest sellest johtuvalt on tekkinud üsna märkimisväärne lisaturg muuhulgas ka allpool jutuks tulevatele põnevatele produktidele. Loomulikult ei pea selleks, et nautida neid vahvaid veine olema ilmtingimata nõdra tervisega või täielik mahefriik. Hakakem kõik end selle uue maailmaga harjutama. Üha enam ja enam veinimeistreid läheb seda rada pidi. Kas see on õige ja tegelikult jätkusuutlik, eks seda näitab tulevik.\nOrgaanilised veinid (ingl. organic wines). Selliseid veine valmistatakse viinamarjadest, mille kasvatamisel on lähtutakse orgaanilise viinapuude viljelemise põhimõtetest ja filosoofiast.\nKõige olulisem on seejuures moment, et välistatud on viinapuude pritsimine pestitsiidide (putukatõrje) ja fungitsiididega (seenhaiguste tõrje), samuti ei kasutata viinaaias herbitsiide (umbrohutõrje) ega tööstuslikke-keemilisi väetisi. Lubatud on kõiksugu looduslikud vahendid ja ained, mille abil viinamäel taimi ja pinnast hooldatakse. Näiteks kasutavad mõned marjakasvatajad musta tee tõmmist antioksüdandina, et vältida marjakobarate nakatumist hallitusega või vähendada viinaaias vohava loodusliku pärmi eoste levikut. Seda siis üldlevinud SO2 ehk vääveldioksiidi asemel. Aga see on pelgalt vaid üks näide. Eri tootjatel eri mõttelaad ja kasutuselolevaid ekstrakte, millega viinapuid pritsitakse on külluses…laskem vaid fantaasial lennata.\nLouis Sipp Grossberg Vineyard\nPutukatõrje puhul on näiteks popiks muutunud spetsiaalsed feromoonipaketid, mida viinaaeda paigutatakse ja mis kutsub erinevaid tiivulisi ja kuuejalalisi munema sinna, mitte viinapuu eri osadele või marjakobaratele. Väetisena kasutatakse üldjuhul komposti või loomseid produkte. Üldjuhul üritatakse vältida masinajõu kasutamist ja seetõttu on selliste marjakasvatajate ja veinimeistrite mõisates taaskord aukohal hobused ja eeslid, kelle tööjõud põllul ohtralt rakendust leiab. Marjad korjatakse alati käsitsi, saagikus on üldjuhul (oluliselt) madalam, kui antud piirkonna reeglid lubavad ja kui ka masinaid kasutatakse, siis püütakse neid võimalusel tankida biokütusega.\nVeinivalmistamise protsess koosneb kahest osast – töö, mida tehakse viinaaias ja töö, mida tehakse juba korjatud küpsete marjadega ja neist pressitud virdega veinikojas. Siinkohal lähevad paljude orgaaniliste veinide tootjate nägemused lahku. Põhiküsimus on väävliühendite kasutamises. Osade veinimeistrite arvates peab orgaaniline vein olema täiesti väävlivaba, teiste arvates võib pisut SO2 ikkagi kasutada.\nMiks see väävliteema siis nii aktuaalne on ja miks ei taha marjakasvatajad ja veinimeistrid sellest kuidagi loobuda?\nNimelt on osa inimkonnast (tõsi küll ülimalt marginaalne) vastuvõtlik e allergiline väävliühenditele. 99,9% juhtudest ei ole allergiline reaktsioon eluohtlik, kuid on siiski üsna ebameeldiv, kuna väljendub limaskestade ja pisaranäärmete ärritusena. Loomulikult on väävel inimorganismile ka üldiselt mürgine (tegelikult on kogused, mida veinivalmistamise juures kasutatakse on niivõrd väikesed, et tegelikkuses on võimatu korraga juua niipalju veini, et organism mürgituse saaks, aga siiski…). Kõigest sellest siis tarbijaskonna vastuseis. Samas on SO2 odav, universaalne ja ülimalt töökindel vahend ohjamaks erinevate batsillide, seeneeoste ja muude nähtamatute, aga salakavalate tegelaste pillerkaari viinaaias ja veinikeldris. Selle abil võideldakse looduslike pärmide ja hallitusseentega juba viinamäel, kontrollitakse malolaktilist fermentatsiooni veinikojas ja samuti kasutatakse veini stabiliseerimisel enne pudeldamist, et vein pudelisse sattuda võivate pärmieoste tõttu seal uuesti käima ei läheks.\nOrgaaniline vein I Foto: Anastasia Gerali\nSeetõttu on ka eri riikides erinevad klassifikatsioonid. Näiteks USA-s on võimalik saada veinile „Organic Wine“ sertifikaat vaid siis, kui väävlit üldse ei kasutata. Kui väävlit kasutatakse vaid veinikojas, siis tohib pudelietiketile kirjutada “Wine made from organic grapes” (vein on valmistatud orgaanilistest viinamarjadest). Euroopas ametlikku orgaanilise veini sertifitseerimist seni veel pole, kuid tootja võib vastava kirje etiketile lisada, kui ta järgib ülalkirjeldatud nõudeid. Seetõttu, saamaks teada, et kas veinis võib olla väävliühendeid, tuleb hoolikalt uurida pudelisilte. Ülemaailmselt kehtib nõue, et kui veini valmistamisel on kasutatud väävliühendeid, siis peab sildil olema sellekohane kirje – üldjuhul „Contain sulphites“.\nBiodünaamilised veinid (ingl. biodynamic wines). Selliste veinide valmistamise filoosoofia on väga sarnane orgaaniliste veinide omale, kuid juurde tulevad mõnede kriitikute arvates müstika valdkonda kuuluvad nüansid.\nNimelt on biodünaamikute nägemuse kohaselt kogu maakera üks suur elusorganism. Seetõttu tuleb lisaks viinapuudele ka kogu viinaaeda ja tema pinnasesse suhtuda, kui elusorganismi, teda õigesti hooldada, toita jne. Väga sageli võib biodünaamikute viinaaedades näha, et viinapuuridade vahel kasvab rohi või hein ja seal luusivad ringi kitsed, lambad või kogunisti veised. Miks? Aga justnimelt sellesama elutsükli tõttu – kõik on ringluses, lammas sööb viinamäel rohtu ja poetab oma ekskremendid sinnasamasse, kõik on naturaalne ja ehe, kusjuures kohalik terroir ei saa kannatada – kõik mis tuli sellelt viinamäelt, sinnasamasse ka tagasi satub. Seetõttu kasutavad paljud veinimeistrid ka pressitud marjakesti või neist valmistatud komposti sellessamas viinaaias väetisena.\nTeise müstikasse kalduva elemendina on äärmiselt tähtis kuufaaside ja ka teiste astroloogiliste sündmuste jälgimine ja nende tsüklite järgi viinamäel tööde sättimine. Tegelikult on biodünaamikute nägemuses kogu universum üks suur elusolend ja tema mõju teisele elusolendile, ehk maakerale on ülimalt tähtis. Üht asja on õige teha kuuloomise ajal ja mingil juhul ei tohi seda teha, kui taevas särab täiskuu, samas, kui siis on täpselt õige aeg teiste ja kolmandate toimingute jaoks.\nMonsieur Nicolas Joly loeng biodünaamilisest veiniviljelusest I Foto: Igor Sööt\nVäga ere figuur on Prantsusmaa biodünaamilise veiniviljeluse üks pioneere Nicolas Joly, kes tänaseks on antud maailmavaate absoluutne ikoon, visionäär ja käilakuju. Mul õnnestus temaga kohtuda 2015. aastal, kui külastasime sommeljeede grupiga tema veinimõisa Loire Orus – Château Roches-aux Moines /Coulée de Serrant. Ta pidas meile tunniajalise loengu biodünaamikast ja naturaalsete veinide valmistamisest. Väga eredalt jäi meelde, kuidas ta selgitas, et ühel perioodil on viinaaiale hea, kui seal on kitsed, kuna nende pabulad on just siis maapinnale ja viinapuudele parimad, teisel perioodil jälle lambad ja mingil ajal on perfektsed just täpselt toredad lehmakoogid viinapuude vahel. Nii lihtsalt on, tuleb uskuda.\nMuide, see viinapuuridade vahel kasvav hein või rohi on tegelikult üsna hea ka palju pragmaatilisemates aspektides. Nimelt aitab see hoida ja kontrollida viinaaia pealispinnase niiskusrežiimi, aga mis vahest veel olulisem – rohujuurestik takistab pinnaseerosiooni, mis on saanud ülimalt suureks probleemiks paljude regioonide viinaaedade nõlvadel.\nEuroopa Liidu mahepõllumajanduse logo\nBiodünaamika reegleid järgivad veiniviljelejad saavad taotleda „Biodynamic Viticulture“ sertifikaati, mida väljastab Demeter Association ja sellega seotud organisatsioonid rohkem, kui 50 riigis üle maailma.\nEuroopa Liidus väljastatakse biodünaamiliste tootjate toodetele mahetoote sertifikaate, mida tootja saab ka pudelietikettidel eksponeerida. Prantsusmaal on endiselt kasutusel ka kohalike organisatsioonide poolt väljastatavad „Agriculture Biologique“ ja „Terra Vitis“ sertifikaadid, mis põhimõtteliselt on olemuselt samaväärsed orgaanilise ja biodünaamilise viljeluse omadele.\nNii orgaaniliste kui ka biodünaamiliste veinide valmistajad väidavad, et nende veinid omavad palju puhtamaid ja elavamaid lõhnu ning maitseid ja annavad lisaks väga ehedalt edasi viinaaia asukoha terroir’ olemust.\nNaturaalsed veinid (ingl. natural wines) on alati kas orgaaniliselt või siis biodünaamiliselt kasvatatud viinamarjadest valmistatud, kuid lisaks eelnimetatud põhimõtetele lisanduvad väga olulised kriteeriumid, mis puudutavad just veinimeistrite tegevust veinikojas.\nPõhiideeks on võimalikult väike inimfaktori osa veinide valmimise protsessis. Juba ülalpool mainitud monsieur Joly on öelnud, et tema valmistab veini viinaaias ja et veinikeldris juhib juba emake loodus pea kõiki protsesse omatahtsi. Naturaalse veini virdele ei tohi lisada suhkruid, happeid ega muid virret parandavaid lisandeid, samuti värvaineid. Ei tohi kasutada uusi tammevaate, tammelaaste või muid lisatanniine ja –maitseid andvaid vahendeid. Stabiliseerimisel on keelatud kasutada erinevaid veini olemust muutvaid tehnoloogiad sealhulgas pöördosmoosi, mikrohapnikustamist jne. Veini filtreerimist ei kasutata üldse või ainult äärmisel juhul ja seetõttu võivad naturaalsed veinid teinekord olla pisut hägused ja pudelipõhja jääb kenake hulk pärmisetet. Väävliühendeid kasutatakse võimalikult vähe või siis üldse mitte.\nVäga oluline faktor on veini kääritamine. Naturaalse veini käärimine toimub alati nn „metsiku pärmiga“ (ingl. wild yeast).\nSiinkohal tuleb remargi korras pisut selgitada, et mida siis selle metsiku pärmi all mõistetakse. Meid ümbritsevas keskkonnas elab terve seltskond erinevaid pärmiliike, mis levitavad oma eoseid õhku. Nad on alati näljased ja paljunemisihas ning seetõttu hakkavad nad võimalusel õgima suhkruid ja algatama paljunemis- ning käärimisprotsesse. Kui sellised pärmid (nimetame neid siis looduslikeks pärmideks) satuvad toimetama veini käärimise juures, siis võivad tulemused olla äraarvamatud. Looduslike pärmide elutegevuse tulemid võivad anda veinile kõrvalisi lõhnu ja maitseid (üsna tavalised on tugevalt animaalsed ja lausa laudalikud nüansid) ning muuta käärimisprotsessi kontrollimatuks. Lisaks ei talu enamus looduslikke pärme väga kõrget alkoholikontsentratsiooni ja seetõttu peatub veini käärimine üsna varakult, kuna pärm lihtsalt sureb enda toodetud alkoholi tõttu ära.\nVeinikeldrites elutsevad seevastu pärmitüved, mis on pärit saccharomyces cerevisiae (nimetame seda veinipärmiks) liigist, kuna seda tüüpi pärmi on aegade jooksul kasutatud veinide valmistamisel. Veinipärm ei anna veinile ebameeldivaid kõrvalisi aistingunüansse ja talub ka hästi alkoholikeskkonda. Lisaks on veinipärm üsna jõuline ja agressiivne organism, mis ei talu enda kõrval konkurente ja hävitab looduslike pärmide eoseid edukalt. Seetõttu on veinikodade sisekliima seal metsikult elava veinipärmi pärusmaa ja sobiv kaunite ja elegantsete märjukeste valmistamiseks. Niisiis mõistetakse veininduses „metsiku pärmi“ kontekstis veinipärmi, mis elab metsikult veinikodades. Seetõttu on üldjuhul tõenäoline, et kui võimaldada viinamarjavirdel veinikeldris iseeneslikult käärima minna, siis on toimetajaks just see metsik veinipärm, mis annab veinimeistrile soovitud tulemuse. Paraku pole looduses mitte miski absoluutne ja seetõttu on metsikute pärmidega mängimine sageli ikkagi n-ö risky business. Ei ole harvad juhtumid, kus mängus löövad ikkagi kaasa ka loodusliku pärmi eosed ja seetõttu juhtub teinekord ikka, et naturaalsed veinid võivad olla pisut veidra aroomi või maitsenüanssidega. Aga pole hullu, mõnedele see isegi meeldib.\nLisaks varitseb naturaalsete veinide puhul oht, et kuna paljud lisaained ja protsessid, mida muidu ohtralt veini arendamisel ja stabiliseerimisel kasutatakse pole soovitavad või lubatud, ei saa alati kindel olla nende pikas säilitamisajas. Alati on erandeid, kuid pigem tasuks naturaalsed veinid siiski nende esimeses nooruses ära konsumeerida.\nNaturaalsetel veinidel puudub seni veel sertifitseerimissüsteem ja seetõttu jääb nende võlusõnade pudelisildile kirjutamine iga tootja südametunnistuse asjaks.\nMuud popid trendid\nVegan veinid (ingl. vegan wines). Tõdemus, et inimeste teadlikkuse kasv on viimasel aastakümnel olnud eriti kiire ja elustiili muutused ning sellega sageli kaasnev tarbimisharjumuste ja toidu-joogiharjumuste ümbervaatamine on aktuaalne, sai juba ülalpool kirja pandud.\nKõik see on viinud selleni, et üha enam ja enam persoone on läinud ka toidukaardi valikul tagasi juurte juurde, õigemini isegi veel kaugemale eelajaloolisse aega, kui meie kõigi esivanemateks olnud primaadid olid üldjuhul taimsetest produktidest toituvad. Tõesti, paljud on oma igapäevasest ratsioonist maha arvanud kõik loomsed produktid ja see tähendab seda, et ka joogid, sh veinid, ei tohi sisaldada üheltki fauna liigilt pärinevat materjali.\nVõib ju küsida, et mis see veinidesse puutub?\nVeini tehakse viinamarjadest, kääritatakse pärmi abil, mis on ju seen ehk siis mitte küll päris taim, aga kindlasti ka mitte loom… ja ongi siis veganitele sobiv produkt.\nTegelikkuses kasutatakse veinide valmistamisel, täpsemalt juba kääritatud produkti stabiliseerimisel (veini puhastamine orgaanilistest lisaainetest, nagu kolloidid, proteiinid, pärmi jäägid jms) üsna mitut erinevat loomset produkti, et tagada särav ja selge neste pudelis ja pokaalis.\nIllustratsioon mõtteaineks veganitele I Foto: personalisedwinedesign.co.uk\nVast on kõik kuulnud crème brȗlée saamislugu, kus veini stabiliseerimisel kasutatud munavalgetest jäi üle tohutu hulk munarebu, millega polnud midagi tarka peale hakata, kuni ühe veinimeistri proua tuli geniaalsele ideele ja leiutas tänaseks selle ühe enim tuntud hõrgu desserdi. Munavalgel on omadus siduda vedelikust endaga erinevaid aineid ja seetõttu saab selle abil kenasti veinid klaariks igasugustest ollustest, mis muidu märjukese koledalt häguseks teeksid. Tõsi küll, täna munavalget enam väga palju ei kasutata, aga vahepealses ajaloos on leitud teisigi loomseid produkte, mille abil veine klaaritatakse – želatiin, isinglass (kalaluudest ja –soomustest keedetud želatiinitaoline aine), kaseiin (saadakse piimast) ja albumiin (samuti linnumunadest pärit). Mõnedes kohtades on endiselt kasutusel ka veel sarnast toimet omav härjaveri, mis USA-s ja Euroopa Liidus küll ühel hetkel ära keelati, kuna kardeti, et vein võib nakatuda hullulehmatõve bakteritega.\nKui nüüd kõikide just äsja loetletud ainete kasutamisest loobuda ja kasutada selitajana vaid mineraalseid produkte, nagu näiteks bentoniit (montmorilloniidirikas ülipeen savimineraal), võib veinimeister puhta südametunnistusega pudelisildile kirjutada „Vegan wine“ ja selle tarbija olla kindel, et ükski maismaa- ega mereelukas pole oma ihu või selle produkte selle veini sisse loovutanud.\nOrange-veinid. Veel üks veidra nimega veinitüüp on asunud maailma vallutama.\nKuulsin just mõnda aega tagasi ühes ajaga kaasaskäivas Prantsusmaa restoranis, kuidas üks inglasest turist küsis teenindajalt, et kas veinikaardis olev orange wine on tehtud apelsinidest? Igati terane küsimus, veini nimi justkui seda ütleks. Tegelikkuses on orange-veinid ikkagi viinamarjaveinid ja nimi tuleb veini sageli oranžika tooniga värvusest. Siinkohal on jällegi tegemist ühe popi trendiga, mille juuri tuleb otsida ajaloost, aga üldsegi mitte väga kaugest minevikust.\nOrange wine I Foto: vinepair.com\nOrange-veine tehakse heledakestalistest viinamarjadest üsna sarnaselt punaveini valmistamise meetodile. Saamaks värskeid, särtsakaid, kirkaid valgeid veine, eraldavad tänapäeva veinimeistrid marjakestad virdest kohe peale marjamahla pressimist. Oranži veini valmistamisel jäetakse, aga marjakestad virdesse matsereerima (ligunema) päevadeks, aga veel sagedamini nädalateks täpselt, nagu punaveinide puhul soovitud veini värvi ja tanniinistruktuuri saamiseks. Olgugi, et heledate marjasortide kestad ei sisalda väga palju värvaineid ja tanniine, siis mingi hulk neid seal siiski leidub ja pika leotamisega eralduvad need lõppude lõpuks ka veinivirdesse, andes valgele veinile sügavama värvi, arvestatava hulga tanniinsust ja loomulikult hulga võimsama aroomi- ja maitsepaleti.\nSarnasel meetodil on valgeid veine tehtud küllaga kogu Euroopas, eriti Põhja-Itaalias, Balkanimaades ja Gruusias. Veel möödunud sajandi 50-60ndatel olid sellised veinid üsna nähtavad näiteks Itaalias Friuli-Venezia Giulia piirkonnas ja Sloveenias, kuid läksid siis „moest ära“, andes teed üha popimaks saavatele värsketele ja kergetele valgetele veinidele. Nende samade piirkondade veinimeistrid olid ka esimesed, kes hakkasid hiljuti sarnaseid veine taas „ellu äratama“ ja viimasel dekaadil on see trend hakanud üha enam ja enam levima ka muudesse riikidesse ja piirkondadesse.\nMiks siis üritatakse tulla selliste raskepäraste ja jõuliste veinidega turule maailmas, kus veinitarbimise trend läheb üha enam ja enam kuivade, kergete, erksa happega märjukeste suunas?\nAga veinimeistrid tahavad edasi anda kõike, mis ühes korralikus ja kvaliteetses viinamarjas peidus on ja seetõttu ekstraheerivad välja maksimumi.\nKindlasti on oluline ka soov anda edasi kõike, mida viinaaia terroir võimaldab ja sageli on suur osa maapinnast tulenevaid lõhnu ja maitseid andvaid komponente peidus just viinamarja kestades, mis kergete veinide valmistamisel lihtsalt raisku lastakse. Tulemuseks ongi jõulised, pisut täidlasemad ja esmapilgul üsna keerulise olemusega veinid. Ilmselgelt pole orange veinid mõeldud niisama põõsa vilus kulistamiseks, vaid sobivad kenasti just erinevate toitude kõrvale nautimiseks.\nPét-Nat on mugav lühend prantsusekeelsest sõnapaarist Pétillant Naturel, mis tähendab maakeeli naturaalset vahu-, mulli- või sädelevat veini – sõltub, kuidas tõlget interpreteerida. Niisiis on tegemist vahuveinidega.\nMis neis siis poppi ja erilist on? Järjekordselt tuleb minna minevikku ja juurte juurde. Pét-Nat’id on erinevalt šampanjast või muudest traditsioonilisel meetodil valmistatud vahuveinidest sageli (aga sugugi mitte alati) lihtsalt joodavad, suht mõistliku hinnaklassiga ja pigem madalama alkoholisisaldusega pisut magusapoolsed mulliveinid. Seetõttu on nad ka vähemnõudlikele veinitarbijatele arusaadavad ja taskukohasemad, mis on taganud kiire populaarsuse tõusu.\nTegelikult ei ole antud jookides mitte midagi uut. Tegemist vana ja juba sajanditevanusest ajaloost tuntud méthode ancestrale (esivanemate meetod – pr.) põhjal valmistatud mulliveinidega. Kui traditsioonilise (champagne) meetodi puhul kääritatakse algne baasvein täiesti kuivaks, villitakse siis pudelisse, lisatakse uuesti pärmi ja suhkrut, et panna vein teist korda käärima saamaks pudelisse mullid, siis méthode ancestrale puhul villitakse pudelisse alles kääriv baasvein, mis sisaldab pärmirakke ja veel piisavalt palju marjasuhkruid.\nPudelis jätkuv käärimine tekitab veini taaskord mulli, aga erinevalt šampanjast ei toimu protsessi lõpus veini puhastamist pärmisettest ja ümberkorkimist.\nSeetõttu on Pét-Nat’id sageli kaetud kroonkorkidega, mistõttu võib arvata, et tegu on hoopis käsitööõlle pudeliga. Niisiis lugege hoolikalt, mis etiketil kirjas! Moodne Pét-Nat’i baasvein üldjuhul filtreeritakse enne pudelisse villimist, mis eemaldab ka suure osa pärmirakkudest virdes. Seetõttu on lõpp-produkt üsna selge ja klaar ning kuna pärmi on pudelis vähe, lõpeb ka käärimine varakult, vein jääb õrna mulliga (pigem kihisev), madalama alkoholisisaldusega (7-10%) ja magusa alatooniga maitses.\nMõned tootjad jätkavad aga täiel määral esiisade traditsioone ja ei filtreeri baasveine ja seetõttu satub pudelisse ohtralt pärmi. Välja valades võib näha, et vein on üsna hägune ning ka mull on üsna aktiivne. Pudelisildile vaadates võib näha, et alkoholi mahuprotsent on 11-12%. Lõhnas ja maitses on palju animaalseid noote ja tuntavaid naturaalsest käsitöösiidrist tuttavaid hõnge, mis kõik tulevad pudelis heljuvast pärmisettest. Nii, et jooke igaks puhuks ja igale maitsele. Lihtsamad ja magusamad on pigem suunatud nooremale tarbijaskonnale.\nSellised veinid sobivad hästi ööklubidesse, aga ka piknikule või basseini äärde libistamiseks. Jõulisemad ja hägusemad eksemplarid on juba tõsisemad toiduveinid. Muide, tehakse ka päris põnevaid roosasid ja lausa punaseid ancestral’e.\nSelliste veinide taastootmine sai alguse mõnikümmend aastat tagasi Prantsusmaal, kus Loire Orus, Languedoc’is (Blanquette ancestrale) ja mujalgi hakkasid veinimeistrid taaskord vanu asju meelde tuletama ja katsetama. Edasi levis trend juba Itaaliasse ja Hispaaniasse ning tänaseks on tootjaid üle maailma.\nSinine vein (ingl. Blue wine) on värskeim moeröögatus veinivalmistamise maailmas. See on vist ainumas antud kontekstis toodud üllitiste seeria, mil pole esivanemate ja juurtega mingit pistmist.\nMõni aasta tagasi tulid 6 noort Baskimaa meest ideele tuua veiniturule midagi uut ja enneolematut. Erinevate heledate ja tumedate viinamarjade segust pressiti mahl ja tehti valmis poolkuiv 11,5% alkoholisisaldusega valge vein…ja värviti see erksiniseks. Valmis vein nimega GïK. Kusjuures kõik oli naturaalne, vein värviti täiesti looduslike toiduvärvidega, mida saadi tumedate viinamarjade kestades leiduvast sinisest antotsüaniinist nimega delfiniin ja troopilise indigotaime tõmmisest.\nBlue wine I Foto: amazonaws.com\nMilleks ometi see kõik?\nSelleks, et olla popp ja konkurentsivõimeline, on lihtsaks vastuseks. See vein leidis üsna kiiresti kandepinda ja paljud veinisõbrad tahtsid seda proovida. Loomulikult on tehtud tõsist turundust ning seetõttu on Blue Wine hullus täie lauluga käimas USA-s ja muuhulgas üllatuslikult ka konservatiivsetes Itaalias ja Prantsusmaal. Tänaseks on järgijaid juba hulgaliselt – vaikseid ja mulliga, magusaid ja kuivi siniseid veine valmistavad juba paarkümmend tootjat ja nende arv ilmselt kasvab.\nMul on õnnestunud üsna mitme erineva tootja üllitisi maitsta…puht professionaalsest kretinismist olen üritanud seda teha. Ütlen ausalt, et mitte midagi peale pisut õõvastava tunde see värv veinile ei anna (mul on mingil põhjusel väike tõrge manustada midagi mis on erksinine…loodus ei paku ju naturaalselt ühtki seda värvi maitsvat tooret). Loodan tõsiselt, et enesest lugupidavatel Veinimeistritel (suure algustähega) jätkub tervet oidu, et mitte oma kvaliteettoodangut värvima hakata. Aga proovida tasub ja võib-olla Teile meeldib. Maitse üle ei vaielda.\nIgor Sööt on VinsDeFrance peasommeljee ja lektor Eesti Sommeljeede Erakoolis. Loe artikleid (40)\nIgor Sööt: suvine vahuveini ABC\nSelle aasta maikuu on pakkunud Eestimaale üllatavalt kenasid päikesepaistelisi ja sooje suveilmasid. Restoranide ja kohvikute…\nIgor Sööt: särav & võluv Provence'i rosé\nEt rääkida lugu viimase kümnendi maailma kõige suurimast tõusjast ja popimast trendist veinimaailmas – rosé-veinist…\nPosted in Toit & vein and tagged Edasi, eneseareng, Euroopa Liit, filosoofia, innovatsioon, loodus, mood, teadus, toit ja vein, trend, turundus. Bookmark the permalink.\nPodcast “Juhtimiskvaliteet on konkurentsieelis” – Mart Mägi: juhi töö on organisatsiooni väärtuse kasvatamine\nHedvig Hanson: põgeneda või jääda?


Minu liikumisblogi: Jäämäe veepealne osa\nBlogimine on üks minu hobidest. Olen teda kasutanud oma emotsioonide märkimiseks ja eriti sündmuste jäädvustamiseks. Mida tundelisem postitus, seda rohkem tagasisidet või siis lugejaid. Samas peab tõdema, et on olnud ka perioode, kus mõtlen, et blogimine tuleb lõpetada ja keskenduda vaid jooksmisele ning olmele. Mingil määral kasvan iga aastaga ja filter hakkab ka tulema - kõigest enam naljalt ei kirjuta, kuigi vahel tuleb tunne, et võiks ju. Mida ei kirjuta, seda ei teata, kuid see ei tähenda, et mingisuguseid sündmusi pole toimunud.\nLoodan, et suudan oma jooksudega süstida lugejatesse positiivsust. Eriti neisse, kes ei usu, et võiksid midagi olulist enda jaoks ära teha - "Te suudate! Saate hakkama!". Olen ju isegi täiesti tavaline naine, lihtsalt veidi hulljulge mõnikord. Mul on tohutult õppida veel, alustades õigest hingamisest jooksu ajal (just, lugesite õigesti). Usun, et uuel aastal, kui mitte juba varem olen suutnud luua endale meeldivama keskkonna arenguks. Ülioluline on kõik, mis meid ümbritseb. Kõigil on oma piirid ja tundepagas, mida tuleb kaasas kanda igapäevaselt.\nPraegu peaksin kirjutama oma elulugu edasi, kuid pastakas ei taha sõnu paberile vedada. Seega saite ühe minipostituse.\nPostitaja: Karmen Lepp kell juuni 07, 2017\nHobijooksja 11. juuni 2017 06:48\nIse proovin tsensuuri enda blogis peal hoida, sest kõike ei soovi avalikult kirja panna. Eeskätt väga isiklikku\nja tundlikku infot. Väga harva lasen rihma lõdvemaks, kuid sedagi kontrollitult. Põhieesmärk on siiski osaletud jooksuvõistluste kajastamine ning sportlike-tervislike eluviiside propageerimine. Lisaks eneseanalüüs. Samas, kes oskab ridade vahelt lugeda, võib nii mõndagi teada saada.\nKarmen Lepp 11. juuni 2017 07:41\nEks see selline tunnetamise küsimus ole. Sageli võivad kirjutaja mõtted ja lugeja arusaam erineda teineteist. Püüan ka üldiselt hoida fookust jooksudel, kuid vahel tuleb liigseid emotsioone sekka.\nHobijooksja 11. juuni 2017 08:51\nArvan, et lugejatega oma emotsioonide ja tunnete jagamine aitab luua paremat sidet ehk pole teps mitte halb. Osavalt doseerituna ja serveerituna. Eks enda avamine eeldab-nõuab ka parajat portsu julgust ja usaldust. Samuti on see üks võimalus enda väljaelamiseks, sest enda sees pole tervislik eeskätt negatiivset hoida. Usun, et inimesed oskavad hinnata ausat ja siirast blogijat, nagu sinu puhul ka alles selgus. (Blogiauhinnad)\nKarmen Lepp 11. juuni 2017 09:52


Julia dekoratiivpadi pruun - Hemtex\nJulia dekoratiivpadi pruun - 45x45 cm\nPehme seemisnahkse efektiga kaunis dekoratiivpadi.\nPehme seemisnahkse efektiga kaunis dekoratiivpadi. Värve on lihtne erinevate mustritega kombineerida ning padi sobib hästi elutuppa, magamistuppa ja ka lastetuppa. Padjakate on eemaldatav ning pestav.\nPealiskangas: Polüester 100


Arvprogrammjuhtimise meetodid | Fractory\n27.10.2020 by Andreas Velling\nArvprogrammjuhtimine aitab automatiseerida töötlusviise, kus lõikeriistade ja detaili liikumine on defineeritud koodi abil. Koodi abil sätestatakse ka lõikekiirus, pöörlemiskiirus, jahutusvedeliku kasutus jm.\nKõige enam seostatakse arvjuhtimispgorammidega masintöötluse viise CNC treimine ja freesimine, mis loovad detaili materjali eemaldades. Seega on tegemist vastupidise protsessiga näiteks 3D printimisele, kus detail “ehitatakse” materjali järk-järgulise lisamise teel.\nII Kuidas arvprogrammjuhtimisega masinad töötavad?\nIII G-kood vs M-kood\nIV Mis on CNC masintöötlus?\nV Arvjuhtimisprogramm ja teised töötlusviisid\nVI Mida saab CNC töötlusega valmistada?\nCNC on akronüüm, mis tuletatud sõnadest computer numerical control ehk eesti keeles arvprogrammjuhtimine. Liikumine arvutipõhisele juhtimisele sai siiski alguse arvjuhtimisest (NC – numerical control).\nEsimesed arvjuhtimist kasutavad masinad ehitati juba 40- ja 50ndatel. Algselt modifitseeriti olemasolevaid masinaid, et automatiseerida osa tööst. Mootorite tööd koordineeriti perfolintide abil, mille sisse oli trükitud kood.\n50ndatel tehti esimesed sammud juba arvprogrammjuhtimise suunas, mil MIT arvutid suutsid sisendi abil luua vastava perfolindi. See tõstis märgatavalt töö kiirust ja efektiivsust. Näiteks suudeti muidu 8-tunnise freesimistöö koguaeg viia 15 minuti peale.\nSelline ajavõit tõestas, et arendustegevusse on mõttekas suunata veelgi rohkem ressursse. Varsti loodigi juba esimesed programmeerimiskeeled CNC masinatele. Aja jooksul võttis arvprogrammjuhtimine arvjuhtimiselt ohjad üle, suuresti tänu langusele arvutite hinnas.\nKuidas arvprogrammjuhtimisega masinad töötavad?\nTänapäevased CNC masinad on täisautomaatsed. Nad vajavaid vaid digitaalseid faile, mis sisaldavad infot lõiketrajektooride ning -riistade kohta.\nÜhe detaili töötlemise käigus kasutatakse tavaliselt mitmeid tööriistu. Masinaoperaatorid saavad luua andmebaasi kõikide olemasolevate tööriistade infoga. Masinad kasutavad seda infot, et vahetada automaatselt vajaduse järgi töövahendeid.\nCNC töötluse protsess algab CAD-programmist, kus modelleeritakse detail. Tänapäevane CAD-tarkvara sisaldab tihtipeale CAM (computer aided manufacturing) võimekust. Vastasel juhul imporditakse failid spetsiaalsesse CAM-programmi, mis valmistab mudeli tootmiseks ette.\nEsimeses järgus kontrollitakse, kas detail on üldse antud viisil töödeldav. Seejärel luuakse vastav arvjuhtimistprogramm. Programm kujutab endast koordinaatide kogumikku, milles on ära defineeritud ka kõik vahepealsed liikumistrajektoorid.\nJärgmise sammuna genereeritakse sobivad parameetrid, sealhulgas lõikekiirus, pöörlemiskiirus jne. Konfiguratsioon põhineb detaili geomeetrial kui ka masina ning tööriistade kohta käival infol.\nViimaks otsustatakse, kuidas positsioneerida detail materjali suhtes. See tagab maksimaalse materjalikasutuse.\nKogu sisend tõlgitakse koodiks, mida masinapark lugeda suudab – G- ja M-koodiks.\nTihtipeale arvatakse, et arvjuhtimisprogrammid töötavad vaid G-koodi põhjal. Tegelikkuses jaguneb kood kaheks eelnimetatud haruks.\nG-kood viitab programmeerimiskeelele, mis ütleb masinale, kuidas liikuda. Ehk tegemist on geomeetrilise koodiga, millest ka nimi.\nM-kood annab masinale kõik ülejäänud vajaliku info. See vastab masinkoodile, mis kätkeb endas informatsiooni jahutusvedeliku kasutamise, tööriistade vahetamise, programmi lõppemise jm kohta.\nSeega on mõlemad võrdselt olulised, kuid sisuliselt mitte samad.\nMis on CNC masintöötlus?\nNüüd teame, kuidas CNC masinad töötavad. Kuid kõik CNC masinad ei paku CNC masintöötlust.\nNimelt töötavad sarnase koodi alusel ka laser- ja plasmalõikuspingid, painutuspingid jpm. Masintöötluse all mõeldakse aga just eelnimetatud töötlusprotsesse ehk treimist ja freesimist.\nFreesimine on töötusviis, kus pöörlevaks osaks on tööriist. Kokkupuutel materjaliga eemaldab tööriist laaste.\nFreesimise operatsioonide hulka kuuluvad:\nSee on väga universaalne töötlemismeetod, mis suudab tagada kitsaid tolerantse ning kõrget täpsust. Freesimise abil on võimalik toota detaile väga erinevatest materjalidest ning kiiresti.\nMiinuspoolele kuulub suur materjalikadu, vajadus laia valiku tööriistade järele ning masinate kõrge hind.\nKuigi treimist ja freesimist kutsutaksegi tihtipeale ühe nimega masintöötluseks, siis on need 2 viisi selgelt erinevad, isegi teineteise vastandid. See tähendab, et kui freesimisel pöörlbe lõikepea, siis treimisel detail.\nTreimist kasutatakse tihtipeale näiteks võllide tegemisel. Tööriista ja kiirelt pöörleva detaili vahel luuakse kontakt, mille tagajärjel eemaldatakse laaste. Kõrge töötlemistäpsus võimaldab tagada tolerantse, mis võllide puhul sageli väga olulised.\nEristatakse ka sise- ja välistreimist, millest esimene tähendab õõnsuste või avade treimist ning teine välispinna treimist.\nArvjuhtimisprogramm ja teised töötlusviisid\nNagu ennist öeldud, siis CNC põhimõttel töötavad masinad ei piirdu vaid CNC töötlusega.\nKõik need töötlusmeetodid on tänu automatiseerimisele oluliselt usaldusväärsemad. Eemaldatakse inimfaktor, mis võib kajastuda lõppkvaliteedis, ning tõstetakse täpsust ja korratavust (ehk detailide omavahelisust sarnasust).\nLoetelus olevad meetodid kasutavad samu tööpõhimõtteid. Näiteks laserlõikuse puhul luuakse samamoodi lõiketrajektoori kood automaatselt, kasutades 3D-mudelistes olevat infot.\nSiiski pole kõik päris samamoodi, sest laserlõikuse juures on lehepaksus ühe detaili lõikamise jooksul alati sama. Seega ei ole vaja korrigeerida laseri fookust (lõikepea vahetust ei toimu niikuinii).\nPealtnäha pole CNC töötlusel piiranguid. See sobib laiale valikule materjalidele, alates metallidest kuni plastide, komposiitmaterjalide ja puiduni.\n3-teljeline freespink suudab luua juba üsna keeruka geomeetriaga detaile. Kui sellest ei piisa, siis on võimalik pöörduda rohkemateljelise freesi poole, mille paindlikkus tagab veelgi suurema võimekuse.\nNäiteks 5-tejleline CNC freesimiskeskus võib abiks olla. Kui tavalisemal 3-teljelisel pingil on 3 lineaarset liikumissuunda, siis 5-teljeline pink suudab panna pöörlema ka lõikealuse ja -pea.\nPaindlikkuse kasvul on ka oma hind, sest need pingid maksavad rohkem ning see kajastub omakorda tootehinnas. Kuigi arvjuhtimisprogrammi abil töötavad pingid on kiiremad, pole kuskile kadunud ka manuaalsed töötlusviisid. Eriti väikesemahulise prototüüpimise puhul.\nSiiski on CNC töötlus esikohal, kuna suudab pakkuda eriti kõrget täpsust. Seepärast on see eriti levinud sektorites nagu:\nKokkuvõtteks võib öelda, et CNC töötlus on leidnud oma koha usaldusväärse viisina, kuidas valmistada detaile erinevatest materjalidest. Samal ajal peab meeles pidama, et võrreldes teiste meetoditega on ka hind vastavalt kõrgem.


TäIENDAV TULU KODUS VABAL AJAL - KASUM\nSelles küsimuses räägime kümnest ideest interneti kaudu lisatulust. Sellel te võite teenida tulu isegi kriisi ajal (mis on nüüd väga oluline punkt). Pärast selle artikli lugemist saate teada, kuidas saada täiendavat allikat. tulu ilma kodust lahkumata.\n10 ideed lisaraha saamiseks internetis\nOleme püüdnud valida ainult parimad võimalused, mis aitaksid teil minimaalsete jõupingutuste ja ajaga lisatulusid saada. Kõik need ideed on juba rakendatud tuhandete teiste inimeste poolt, nii et te ei peaks muretsema nende tulemuste pärast. Kõik, mida pead tegema, on valida teile huvitav suund ja läbida läbi valitud idee rakendamine.\nNende ideede üheks oluliseks punktiks on see, et me märkisime võimalike sissetulekute summasid, võttes arvesse asjaolu, et me peame neid võimalusi täiendavateks sissetulekuallikateks, mitte peamisteks, seega saab neid summasid teenida 1 kuni 3 tundi päevas. Kui suurendate töötundide arvu, suurendage võimalike sissetulekute hulka.\nIdee number 1 "Aliexpress"\nPaljud on seda suunda juba omandanud, enamuse koostööks aliexpressiga on saanud hea võimalus täiendavate sissetulekute jaoks, siin võite minna kahel viisil, sa saad seda ideed realiseerida kui algkapitali (kaupade ostmiseks) või mitte (artikkel partnerina või töötamine dropshipping'is) .\nTöötamine Hiina kaupadega on väga tulus, sest ühe toote puhul võib viljapuu ulatuda 200-300% -ni. Lisateavet selle suuna kohta saate artiklis - "3 viisi, kuidas teenida raha aliexpressis".\nIdee number 2 "Hakka vabakutseliseks"\nHea võimalus lisaraha teenimiseks võib olla vabakutseline. See ala sisaldab palju erinevaid valdkondi, näiteks (copywriting, seo, rutiinne töö, programmeerimine jne). See tähendab, et siin saab valida absoluutse suuna, millesse soovite töötada. Kui sul ei ole oskusi, võite minna kahel viisil: 1) õppida ja alles siis tasuta ujuda, 2) valida suund, mis ei vaja erilisi teadmisi, näiteks rutiinset tööd.\nVabakutseliste klientide leidmine on lihtne, kõik, mida pead tegema, on minna mõnele suurele vabakutselisele veebisaidile, blogi neile täna, jätta oma CV ja oodata, kuni klient kirjutab sulle või veel parem, kirjuta kliendile esimesena.\nLisateavet selle suuna kohta lugege artiklis - "Kuidas teha vabakutselistele raha algajale."\nIdee number 3 "tehke rutiinne töö"\nIdeaalne võimalus osalise tööajaga kodus töötamiseks inimestel, kellel ei ole veel teadmisi Interneti suunal, on rutiinse töö (veebimeistrite jaoks). Rutiinse töö rakendamisel tähendab omanikele mitte-keeruliste ülesannete (veebipoed, blogijad jne) rakendamist. Sellise ülesande näide võib olla online-poe kommentaaride kirjutamine foorumites või sotsiaalsetes võrgustikes, saidi täitmine artiklite või piltidega, temaatilise video otsimine ja palju muud.\nKui palju saate selle eest teenida, siis umbes 5000 - 10 000 rubla kuus (sõltuvalt sfäärist ja muudest hetkedest). Mis puudutab möödunud aega, sõltub siin jälle kõik sellest, millises suunas te otsustate töötada, see võib olla kas 1-2 tundi või 3-4 tundi päevas. Seetõttu tuleb iga juhtumit eraldi käsitleda. Nagu tavapärase töö puudumisel, on suurepärane võimalus internetis lisatasu saamiseks inimestele, kes ei ole veel saanud aega ühele populaarsest sihtkohast.\nIdee number 4 "Teksti kirjutamine tellimiseks"\nVäga populaarne tegevus, eriti noorte seas (õpilased), ja selles ei ole midagi üllatavat, sest see on üsna lihtne suund, kus saab raha teenida. Küsimus on kirjutada tekstid tellimusele, reeglina tellivad sellised tekstid nende ressursside omanikud (veebipoodid ja blogid).\nKeskmiselt üle 1000 kirjaliku tähemärgi saad 20 kuni 30 rubla (kui oled algaja) ja te ei mõista teemat (kirjutada ümberkirjutamine), st lihtsalt kirjutada teiste inimeste artikleid. Kogenumad kirjanikud saavad 2-5 korda rohkem. Nagu te juba aru saite, on see üsna paljutõotav idee täiendavatele sissetulekutele üliõpilastele, pensionäridele, naistele (rasedus- ja sünnituspuhkusel) ja mitte ainult.\nLisateavet selle valdkonna kohta võib leida - "Kuidas teenida raha tekstide kirjutamisel 18 000 rubla kuus."\nIdee number 5 "Loo oma blogi"\nSee võimalus on kodus lisatulu, täna on see väga populaarne. Tänapäeval ei ole ilmselt ainult kõige laisk kasutaja püüdnud oma blogist kasumit teenida. See on väga lihtne seadistada ja hakata oma blogist kasumit teenima. Teil ei ole vaja programmeerida ega midagi sellist, kõik on palju triviaalne, saate selle käivitada 30 minutiga, vaadates sellel teemal 2-3 videot.\nKui arvame, et teie blogi monetiseerimine on sama suur. tulu kodus ja veeta mitu tundi päevas, ilma suurte raskusteta saate 6–8 kuu pärast minna 5–10 tuhande rubla tulu kuus. Võttes arvesse, et esimesed 1-3 kuud kulutatakse õppimiseks (kuidas luua veebisaiti ja sarnaseid asju).\nPaljudel on probleeme raha teenimise (kasumi) etapil, et seda ära hoida, soovitame teil õppida - "kuidas raha oma veebisaidil teha."\nIdee number 6 "Sisuhaldur"\nSee suund ei ole ikka veel nii populaarne kui teised Interneti suunad, kuid see on pigem pluss kui miinus. Kuna sellises valdkonnas puudub konkurents. Seega on see hea valik, mida saate teha lisatulu saamiseks kodus. Selle suuna põhiolemus on avaldada materjali (tekst, video, foto) blogis, sotsiaalses võrgustikus või poes. See tähendab, et te avaldate ja annate ainele ilusat välimust vaid selle eest, et materjali ei kirjuta.\nKuu jooksul saavad sisuhaldurid saada tööd 5-10 tuhat rubla, sõltuvalt töö suurusest ja muudest asjadest. Me peame seda võimalust täpselt täiendava töö valikuks, kui töötame täiskoormusega, on summad mitu korda kõrgemad kui 15 tuhat.\nIdee number 7 "Sotsiaalsed võrgustikud"\nJärgmine võimalus oma vaba aja lisatulu saamiseks on töötada sotsiaalsete võrgustikega. Idee on teenida tulu ilma sotsiaalse võrgustiku lahkumata. See tähendab, et peate registreerima ühe teenuse ja täitma oma ülesandeid sotsiaalsetes võrgustikes. Ülesanded vähendatakse järgmistesse toimingutesse - repost, Like, kommenteerige teatud artiklit.\nKui palju saate selle eest teenida, sõltub kulutatud ajast. Lisateave selle kohta, kuidas see toimib ja millises soc. võrgud saavad seda teha, saate artiklist - "kuidas teenida 500 rubla päevas sotsiaalsetes võrgustikes."\nIdee number 8 "Raha küsimustele vastamine"\nSeda täiendavate sissetulekute ideed võib vaadelda kui hobist inimestele, kes armastavad ja tahavad teisi inimesi aidata, samal ajal võite teenida veidi raha. Selle sisuks on vastata küsimustele raha eest. Seda saab teha spetsiaalsetes saitidel (link allpool).\nLisateave selle kohta, kuidas see materjalis toimib - "kuidas teenida küsimusi ja vastuseid."\nIdee number 9 "Me kasvatame lemmikloomi"\nPaljude jaoks on aretusloomad kodus lisatulu, kuid selles valdkonnas on palju "lõkse", nagu nad ütlevad, millised algajad ei tea. Näiteks enamik lemmikloomi ei ole tõeliselt kasulikud, seega tuleb kõigepealt välja selgitada, millised loomad on kasumlikud ja millised mitte.\nKui te sellele küsimusele õigesti lähenete, saate esimese paaritumise tulemusel 5-15 tuhande rubla tulu. Me oleme juba ammu kirjutanud sellel teemal - "küülikute kasvatamine ettevõttena". See ei pea olema küülikud, see valik on näide.\nIdee number 10 "Reklaamide postitamine"\nJa vaatame nüüd, kuidas õhtul ekstra raha teha, offline. Esimene selline võimalus oleks - reklaamide postitamine. Loomulikult ei ole see kõige paljutõotavam suund, kuid sellel on vaieldamatud eelised. Esiteks on selline töö lihtne leida ja teiseks, see tegevus võtab aega vaid mõni tund.\nTäna, et leida selline võimalus ext. Saate teenida raha mitte ainult ajalehtede või tuttavate abiga, vaid ka võrgu abil, näiteks teadetetahvlite, foorumite ja vabakutseliste saitide kaudu. Näiteks reklaamitakse osa online-kauplustest selliste reklaamide abil võrguühenduseta.\nSee on tegelikult kõik viisid, kuidas teha lisaraha, millest me tahtsime teile öelda. Te saate jagada oma võimalusi ja mõtteid sellest allpool toodud kommentaarides.


Urve Palo: investeeringud e-residentsusse teevad ennast kuhjaga tasa - Riigikogu\nUrve Palo: investeeringud e-residentsusse teevad ennast kuhjaga tasa\n19.04.2017 / Fraktsioonide pressiteated, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioon\nE-residentsuse edasiarendamine on vältimatu, kui Eesti ei taha kaotada oma positsiooni maailma ühe edumeelseima digitaalse riigina – sellise tõdemusega lõppes täna riigikogu konverentsisaalis peetud e-residentsusele pühendatud arutelu.\n„Meie e-riigi maine on midagi sellist, mis avab meile väljaspool Eestit uksi ja võimaldab rääkida ka muudel teemadel. E-riigi lahutamatuks osaks on e-residentsus, mida tuleb edasi arendada,“ ütles ettevõtlus-ja infotehnoloogiaminister Urve Palo sotsiaaldemokraatide saadikurühma korraldatud ümarlaual.\nPalo sõnul on valitsus otsustanud täiendavalt panustada e-riigi võimendamisse. Kui tänavu eraldab riik e-residentsuse programmile miljon eurot, siis järgneval kolmel aastal saab programm juurde kaheksa miljonit eurot. „Tänane statistika näitab, et iga E-residentsusesse tehtud 100 euro suurune investeering tähendab viit uut e-residenti, kellest vähemalt üks asutab ettevõtte ja hakkab Eestis makse maksma,“ lausus minister. Lihtne kalkulatsioon näitab, et täna toob ühe e-residendi ettevõte aastas Eesti riigile tagasi 4300 eurot. Palo tõi välja ka selle, et Brexit on kasvatanud tuntavalt Suurbritannia ettevõtjate huvi meie e-residentsuse vastu.\nE-residentsuse projektijuhi Kaspar Korjuse kinnitusel on e-residentsusel potentsiaali teha Eestist Euroopa kõige parema ettevõtluskeskkonnaga riik. „Tegu on tuntuima e-Eesti brändiga, mis on Eestile ka äriliselt väga kasulik,“ sõnas Korjus. Praegu on enim e-residente tema sõnul pärit Ukrainast, Türgist ja Valgevenest ehk siis riikidest, kus on rahvusvahelist äri väga keeruline ajada.\nTeenusmajanduse Koja juhatuse liikme Ivar Veskioja sõnul tulevad teised riigid e-residentsuse arendamisel meile järgi, kui Eesti otsustavalt ei tegutse ja mitmeid probleeme ei lahenda. „Riigid konkureerivad ettevõtjate pärast,“ sõnas ta. Takistustena nägi ta ministeeriumite vahelist puudulikku koostööd ja eri ametiasutuste digitaalsete süsteemide ühildamatust. „Lähimaks väljakutseks on, kuidas kasutada Eesti eesistumist ära e-residentsuse edasiviimisel,“ märkis Veskioja.\nRiigikogu e-Eesti toetusrühma esimehe Tanel Talve väitel on ametnikud huvitatud status quo’st, mistõttu peavad e-residenstsuse uuele tasemele viimisel haarama initsiatiivi poliitikud. „Tegu on võimalusega saada globaalseks riigiks, tõeliseks suurriigiks. Kui me suurelt ei tegutse ja vaikselt nokitseme, lähevad teised riigid meist mööda,“ rääkis Talve. „Tõsist kaalumist väärivad ideed teha mitteresidentidele e-residentsus kohustuslikuks ja muuta e-residentsuse meeskond isemajandav üksuseks, mis maksab riigile dividende,“ lisas ta.


Tartu Väike-Turu 7 kinnistu arhitektuurivõistluse võitis büroo Salto Arhitektid - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nVõistlusala asub pulbitsevas ja mitmefunktsionaalses piirkonnas. Väike-Turu 7 krundi vahetus läheduses asuvad Tartule olulised turismiatraktsioonid AHHAA keskus ja Aura veekeskus, lisaks spordikool, kaubanduskeskus, ala asub ka bussijaama, avaturu ja jõe mõjuväljas; ala naabruses on toimunud katlamaja kvartali arhitektuurivõistlus ja sadama kvartali põhjapoolse osa arhitektuurivõistlus. Arhitektuurivõistlusega sooviti leida parim lahendus atraktiivse, nüüdisaegse ja multifunktsionaalse hoone ja linnaruumi loomiseks.\nArhitektuuribüroo Salto võidutöö mängib hoonestuse mahtudega. Arhitektid on hoone jaganud väikesteks ühikuteks. Ülemised korrused on võimalik sisustada korteritega, alumistel korrustel asuvad bürood ja müügipinnad, ehk n-ö vabaajakeskus. Ülemised hoone mahud järgivad tänavajoont, alumised on lükatud krundi sisse, nii on tänava tasapinnale tekitatud avalik inimmõõtmeline ruum. Arhitektuurivõistluse žürii leidis, et Salto arhitektid pakkusid piiratud krundile kõige enam vaheldusrikkust.\nKaarsilla Kinnisvara tegevjuht Made Vares sõnab, et arhitektuuribüroo Salto töö oli viiest võistlustööst kõige ratsionaalsem: „Meile on oluline ehitamise paindlikkus kui ka hoone funktsionaalsuses. Salto on loonud hoonete süsteemi, mille väljaehitamise saab jagada mitmesse etappi. Antud projekti alumisi korruseid on võimalik ehitada ühtseks vabaajakeskuseks või eraldi büroopindadeks“.\nTartu linnaarhitekt Tõnis Arjus peab võistlust hästi õnnestunuks, kuna kõik esitatud tööd olid kõrgel tasemel ning katsetasid ala läbi erinevatel võimalikel viisidel. „Salto näitas oma tööga tõelist osavust, saavutades lihtsate võtetega nii linnaehituslikult tervikliku ja põneva kui ka praktilise ja ökonoomse lahenduse,“ sõnab Arjus.\nArhitektuurivõistlusest võtsid lisaks Salto Arhitektidele osa KTA Arhitektid, Arhitekt Must, Kolm Koma Arhitektid ja U-Disain. Võistluse žüriisse kuulusid Made Vares ja Viljar Jänes Kaarsilla Kinnisvara OÜst, Tartu linnaarhitekt Tõnis Arjus, maastikuarhitekt Karin Bachmann ja arhitekt Margit Mutso.


The Sims 4, menukaima arvutimängude sarja uusim, on nüüd proovimiseks tasuta - Forte\nThe Sims 4, menukaima arvutimängude sarja uusim, on nüüd proovimiseks tasuta\nMaailma võimsaima videomängude kirjastaja Electronic Arts veebipõhine sisulevitusteenus Origin pole küll kaugelt nii suureks kasvanud kui oma ala liider Steam, aga plusse sel siiski on.\nEsiteks on Originil siiski palju kasutajaid, 2014. a juuli lõpu seisuga enam kui 50 miljonit. Teiseks pakub EA teenuse kaudu aeg-ajalt menukaid arvutimänge tasuta proovimiseks. Laadi alla ja võid kahe ööpäeva jooksul tasuta nautida.\n"Proovi enne ostmist" ärimudel oli arvutimängude vallas kunagi väga levinud (shareware-liikumise kujul), aga nüüd pigem haruldane. Pigem pakub mõni väiketootja ligipääsu oma valmivale teosele, et seeläbi natuke reklaami saada ja huvilisi tasuta beetatestijateks värvata.\nSamas, kuna paljud uuematest videomängudest on vabavormilised, oleks neist ka keeruline proovimiseks paari näidiskeskkonda või -taset välja pakkuda nagu shareware'i puhul tavaks oli.\nSeetõttu ongi EA valinud ilmselt variandi, et 48 tundi pole mängimisele lihtsalt mingeid piiranguid, laadi alla ja hakka pihta! Huvilistele on see kahtlemata ka rikkalikum ja meeldivam kogemus.\nThe Sims 4 ilmus Windows-arvutile 2014. a septembris ja mõne nädala pärast on oodata ka Mac-arvutite väljalaset (veebruaris).\nKuigi The Sims on meeletult kommertsedukas ja ka kiidetud, arvutimängude arvestuses ehk isegi edukaim üldse, jäävad osa 4 tulemused vist senisest tagasihoidlikumaks. EA hoiab müüginumbreid salajas: on ainult maininud, et novembri seisuga oli kaubaks läinud 1,1 miljonit koopiat.\nAga ilmumisest on siiski üsna vähe aega möödunud, äkki hoitakse hooplemist mõne suurema ürituse ajaks.\nProovi The Sims 4 eriväljalaset tasuta (tavahind 69,99 eurot)!\nOrigini lehel pole märget, et kui kaua teost tasuta proovida saab, nii et igaks juhuks laadi kohe täna alla, mida rutem, seda parem. Tõenäoliselt on see nädalavahetuse-pakkumine või midagi sellist, igatahes ajaliselt piiratud.