Katrin Lusti eksperiment: Kas feromoonid tõmbavad mehi ligi? Lisatud VIDEO! | Buduaar\nKatrin Lusti eksperiment: Kas feromoonid tõmbavad mehi ligi? Lisatud VIDEO!\n2014. aasta 31. märts 18:18\nOlen juba kaks kuud Buduaari tiimis kaastööd teinud ja pean ausalt tunnistama, et olen kohtunud ääretult toreda seltskonnaga.\nSuure osa oma ajast tegelen ma artiklitega, mis on tihtilugu probleemse fookusega ja puudutavad ikka miskit, mis meie riigis lonkab.\nBuduaari toimetusse minnes valdab mind aga alati tütarlapselik kergendustunne. Seal ei ole probleemlugusid, vaid Buduaari moto on kirjutada häid uudiseid.\nHeade uudiste kirjutamisest saan mina aga justkui balansseriva laengu positiivset energiat, mil ma ei pea hetkeks puudutama mitte ühtegi ühiskonna valupunkti. Buduaaris on toredad koosolekud. Istume vähemalt kaks korda nädalas toimetuses suure roosa diivani peal ja arutleme uute põnevate ideede üle.\nHiljaaegu teatas keegi meie tiimist, et tal on kodus feromoonidega lõhnaõli. Mina ei olnud feromoonidest midagi kuulnud ja ülejäänud seltskonnale tegi see palju nalja.\nSee ei ole võimalik!?!?!\nSain teada, et feromoonid on seksuaalsust tekitavad sünteetilised hormoonid, mis pidavat olema sekspoodides müügil juba palju aastaid. Naised ja mehed piserdavad seda endale peale ja loodavad siis sellega saada vastassugupoole tähelepanu. Esimese hooga itsitasin nagu väike tüdruk – see ei ole võimalik!\nTüdrukud Buduaaris aga ütlesid, et ilmselt on ikka küll, kui toode juba aastaid letil püsib. Uudishimulik nagu ma olen – ei andnud süda rahu. Mõtlesin, et pean asja uurima.\nHelistasin ühte Tallinna sekspoodi, mida soovitas üks ajakirjanikust kolleeg teisest toimetusest ja küsisin, kas nad oleksid nõus telekaamerate ees andma mulle intervjuu, kuidas feromoonid tegelikult inimesele mõjuvad. Müüjatar Stella oli asjaga päri ja eelmisel nädalal sõitsimegi kaameramehega sekspoodi kohale.\nStella ladus lauale terve hunniku erinevaid feromoontooteid – üks pudel värvilisem kui teine.\n“Kas need tõesti mõjuvad?” punnitasin silmi.\n“Kui nad ei mõjuks, siis me ei ostaks neid ju poodi sisse!” teatas aga sekspoe müüjatar resoluutselt ning lisas, et siiamaani pole keegi ühtegi pudelikest poodi tagasi toonud.\nViisin eksperimendi läbi TV3’s\nStella rääkis loo sellest, kuidas ükskord oli poodi tulnud keskeas naisterahvas, kelle mehel oli armuke.\n“Tal ei olnud enam ühtegi muud võimalust meest tagasi võita ja seetõttu leidis ta kuidagi teekonna feromoonide juurde…,” jutustas brünett naine leti taga ise tähtsalt silmi pilgutades. Hiljem olla too naine tulnud sekspoodi kõiki tänama, sest feromoonid olevat löönud kõik ta mehe meeled valla ja armuke kadus nagu välk.\nTeine lugu rääkis sellest, kuidas selle sama müüjatari sõbranna olla mehega enne reisi raksu läinud. Naine läinud teise tuppa, piserdanud feromoonivedelikku endale peale ja tulnud tagasi tuppa. Mees olevat tüli hetkega unustanud ja seejärel tabas neid meeletu kirehoog…\nOkei. Sekspoe müüjatar peabki oma toodet müüma ja ükskõik kui palju ma tema lugusid ei tahaks ka uskuda – pidin ma siiski teada saama, kas sellel lool võib tõepoolest olla tõepõhja.\nViisin eksperimendi läbi TV3 toimetuses, kus ma Seitsmestele Uudistele samuti juba üle aasta kaastööd teen. Piserdasin parfüümi endale peale ja küsisin siis härrade käest toimetuses, kas ma tundun neile oma uue lõhnaga kuidagi meeldivam kui varem.\nSuur osa neist märkis, et feromoonilõhn on nende jaoks pisut liiga vänge haisuga ja võib osa mehi naisest hoopiski eemale peletada. Paar meest teatasid, et nad tundsid selle aine maitset pärast nuusutamist suus, aga mingit sugutungi see neis küll ei tekitanud. Ometi oli aga toimetuses ka mehi, kes ütlesid, et kui nad ei istuks tööl ja oleksid teises keskkonnas, siis võib täiesti uskuda, et sellel ainel võib olla mõju. See lõhn ei olnud nende jaoks ebameeldiv.\nÜks toimetuse töötaja, meesterahavas, rääkis loo sellest, kuidas ta viis sarnase eksperimendi läbi kunagi raadios ning ka siis mõjus see lõhn toimetuse naistele meeldivalt, sest pea igaüks neist küsis, millega on tegu.\nSeda, et mehed oleksid kaotanud feromoonide lummuses täielikult reaalsustaju, ei juhtunud. Pigem mõjub toode nii naisele või mehele psühholoogiliselt ja annab ehk välja minnes lisakindlust.\nVeel üks huvitav detail selle looga seoses. Tuttav, ajakirjanikust kolleeg lisas veel, et feromoonid on just ajakirjanike seas populaarsed ja et osa neist pidi feromoone kasutama näiteks enne intervjuule minekut, et saada allikaid paremini rääkima.\nKui see jutt tõesti tõele vastab, siis sel juhul peaks selle aine ära keelama…või mis!?!?\n2 PÄEVA HILJEM…\n“Tundub, et need feromoonid siiski mõjuvad. Nii nagu Buduaari tüdrukud kinnitasid mulle, et nende mõju võib olla pikaldane ja lõhn ei tule isegi pesuga maha – siis siin on reaalse elu kinnitus. Käisime täna hommikul Buduaari reklaami ja müügiosakonna juhi Krista Malduriga toimetuse parklas värsket õhku hingamas. Seisime päikese käes ja rääkisime tööjuttu, kui meie selja taga ühe poe aknaid pesev mees pani oma tööriista kõrvale ja hakkas meist nutitelefoniga pilti tegema. Ise ei öelnud ta seejuures sõnakestki, vaid muudkui klõpsis. Esialgu mõtlesin, et äkki on midagi meie taustal. Ma ise pole küll nii kuulus, et suvaline inimene võiks meid pildistama hakata. Krista pole ju ka nii kuulus, et teda tänaval ära tuntakse. Kui härra oma tegevust jätkas, küsisin. “Vabandust, kas te teete meist pilti?”\nHärra noogutas ja ütles, “Teen küll jah. Te näete selle suure raadiomasti taustal väga ilusad välja.” Kusjuures oluline on mainida, et me seisime autoparklas ja ümberringi pole üldse ilus. Aknapesija aga muudkui fotografeeris edasi.\n“Ma pärast saadan need pildid teile emailiga edasi…”, teatas ta. “Aga kust te meie emaili teate?” küsin vastu.\n“No te annate selle mulle kohe!” märkis härra enesekindlalt. Krista kihistas naerda ja teatas aknapesijale, et meil ei ole soovi saada fotot suvalise masti taustal keset autoparklat. Teel toimetusse veendusime mõlemad, et sellise absurdsel seigal ei saa olla muud põhjust, kui feromoonid, mida ma ligi nädal aega tagasi eksperimendi tarvis endale peale kandsin.”\nVAATA ka TV3 uudist, kus Katrin küsitleb sekspoe müüjat SIIT


Keha ja hing kui tervik | ENESETÄIENDAJAD\nSoul Body Fusion – mis tehnika see on?\nOlen liigutatud Soul Body Fusioni lihtsusest ja selgusest ning kogenud, et kui keha ja hing on üks tervik, siis saavad heaolu, kaasa arvatud tervis ning imelised sündmused reaalsuseks.“ Agnes Karro\nHing on side universaalse allika külluse ja väega. Kui keha ja hing on ühendatud, saad olla see jumalik inimene, kelleks sa loodud oled.\nKõigile osalejatele kohapeal – keha ja hinge terviku praktiline häälestus.\nÜritusel on tervendav valgusenergia, mida tajume ja tunnetame ise.\nLäbiviija: Agnes Karro – Soul Body Fusion õpetaja ja tervisenõustaja, Valgustundide looja ja juhendaja. Agnes on tervenenud “kaasasündinud puudest” ja näinud elu maagiat, mis avaneb, kui astume etteantud piiridest välja ning valime elu tervikus, Hingena. Keha ja hinge tervikus võib kogeda head tervist, suhteid, vastuseid sügavatele eluteemadele, oma piiritut loomevõimet. Meie võimed on kaugelt suuremad, kui isikliku elu tasand.\nLoe Agnesest pikemalt.\nVõimalik kokku leppida 20.11.2014 (kell13.00-18.00) erakohtumised Pärnus. Tervendav konsultatsioon kohese energia terviku ja valgusenergia häälestamisega 30€. Registreerumine kuni 19.11.2014 e-posti aadressil: agnes.karro@gmail.com\nInfo „Keha ja Hing kui tervik“ – praktilise kursuse kohta.\nKohtumine toimub neljapäeval, 20.novembril kell 19.00 Pärnu Keskraamatukogu alumises saalis, Akadeemia 3. NB! Seekord algus hilisem\nOsalustasu: : 10 € Võib tasuda ettemaksuna „ Enesetäiendajate Selts“ arvele EE951010220095828012, märksõna: 20.11+ osaleja nimi. või kohapeal sularahas.


Wissam Ben Yedder – Vikipeedia\nBen Yedder Sevilla särgis\nMonaco 4 (3)\nPrantsusmaa U21 9 (3)\nPrantsusmaa 5 (2)\n‡ Koondisemängude ja -väravate arv seisuga 10. september 2019.\nWissam Ben Yedder (sündinud 12. augustil 1990 Sarcelles'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib ründaja Prantsusmaa kõrgliiga klubis Monaco ja Prantsusmaa jalgpallikoondises.\nTa alustas karjääri Prantsusmaa amatöörliiga klubis UJA Alfortville. 2010. aastal liitus ta Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Toulouse. Ta lõi klubis särgis Prantsusmaa kõrgliigas kokku 63 väravat. 2016. aastal suundus ta üheksa miljoni euro eest Hispaania kõrgliiga klubisse Sevilla.\n13. märtsil 2018 lõi ta UEFA Meistrite Liiga kaheksandikfinaalis kaks väravat Manchester Unitedi, kindlustades Sevillale esimest korda pärast 1958. aastat Euroopa karikas või Meistrte Liigas edasipääsu veerandfinaali.\n2019. aasta augustis naasis ta Prantsusmaa kõrgliigasse, liitudes Monacoga.\nDebüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi ta 23. märtsil 2018 sõprusmängus Colombia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 11. juunil 2019 EM-i valikmängus Andorra vastu.\nWissam Ben Yedder – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Wissam_Ben_Yedder&oldid=5455227"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:04, 25. september 2019.


Taylori kauplemissusteemid on piiratud - Howardi aeglane soojenemine\nIga kiirgus määrati selle asukoha, suuna, intensiivsuse ja polarisatsiooni järgi. Sotsiaalne kauplemine on koopia teiste teha bitcoini korduvat raha ikka ja jälle kauplejate tehingutest. Ettevõtted noteerivad oma aktsiad börsil kapitali kaasamise eesmärgil.\nDünaamilise refraktsiooni kontrolli eksperimentaalseid demonstratsioone täiendab teoreetiline analüüs ja laine-optiline modelleerimine. Lisaks anname tõendeid mikroobjektiivide funktsionaalsuse kohta kahes võimalikus rakenduses - integreeritud mikroskaala pilditöötlusseadmetes ja kerge väljapaneku tehnoloogias - näidates nii vedelikul põhinevate dünaamiliste murdumisnäitajate mikro-skaalaga liitobjektiivide põhiomadusi kui ka paljulubavaid võimalusi.\nSissejuhatus Mikromeetrilised optilised elemendid on aidanud Taylori kauplemissusteemid on piiratud kaasa seadmete ja instrumentide miniatuurimisele.\nEelkõige laiendavad optiliste süsteemide valguse manipuleerimisvõimalusi 10 reageerivate in-line, faasimoduleerivate intensiivsust säilitavate komponentidena kasutatavad häälestatavad mikroobjektiivid.\nBörsimaakler - 20 õppematerjali - kirjastuskunst.ee\nSüsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise turu arenguperspektiiv: dilemma turgude skaala ja valitsuse määruste vahel Abstraktne Millised vahendid on süsiniku emissiooni vähendamiseks tõhusamad?\nSelleks moodustavad dünaamilise vedelikuobjektiivi kasutavad optofluidsed seadmed ideaalse platvormi mitmekülgsete, ümberkonfigureeritavate, murdumisnäitajate optiliste komponentide 17, 18 loomiseks. Kapillaaride pikkusest väiksemad tilgad, kus domineerivaks jõuks on pindpinevus, tekitavad kõverad liidemed vedeliku mahtude 19 ja sisemise läätsekäitumise vahel.\nLisaks on vedelike minimaalne pinna karedus nanomeetrites, isegi kui liidese pinge on väga madal 20, Hüdrogeelidel ja vedelatel põhinevaid dünaamilisi läätsematerjale saab pärast optilise elemendi moodustumist ümber kujundada erinevate väliste stiimulite abil, mis sobib ideaalselt adaptiivseks optikaks, kujutusseadmeteks või anduriteks 14, 22, 23, Näiteks on ümberkonfigureeritavad vedelad läätsed demonstreeritud, kasutades ära elektro-niisutamist 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32 ja mikrofluidika integreerimist MEMS tehnoloogiaga Reguleeritavad fookuskaugusega läätsed realiseeriti mikrofluidika abil, muutes vedeliku kogust elastse membraani taga asuvas mahutis 22, 33, 34, 35, 36, Alternatiivselt võib reguleeritavate vedelike voolu mikrofluidikanalites kasutada muutuva fookusega 38, Taylori kauplemissusteemid on piiratud mikroläätsede loomiseks.\nValmistatud on ka mikromeetrilised tahked-vedelad dubleerivad läätsed, mis võimaldavad optiliste aberratsioonide minimeerimist Timmitavad vedelad mikroobjektiivid on üksikute komponentidena või massiividesse paigutatud, leidnud rakendusi miniatuursetes optilistes komponentides, millel on muutuvad töökaugused ja optikapõhised biosenseerimisseadmed 40, Värvide sisseviimine vedelikesse võimaldab tilkade kasutamist nii läätsena kui ka optiliste filtritena Täpsemalt võimaldab laservärvide lisamine mikro-vedelatesse tilkadesse suure tundlikkusega ja läbilaskevõimega laserpõhiseid sensatsioonimeetodeid Esitleme siinkohal uue põlvkonna vedelike häälestatud ühendmikroobjektide optilisi omadusi.\nNeed ühendmikroobjektsioonid koosnevad süsivesinike ja fluorosüsivesinike vedelikest, mis moodustavad vesikeskkonnas stabiilsed kahefaasilised emulsioonitilgad Komponentide vedelike valik võib optilisi omadusi oluliselt mõjutada. Selles esialgses uuringus keskendume läbipaistvate vedelike Fluorinert FC kombinatsioonidele heptaaniga või heksaan. Süsivesiniku koostisosa murdumisnäitaja on kõrgem kui vee murdumisnäitajasamal ajal kui fluoritud komponendi murdumisnäitaja on vee omadest madalam.\nMurdumisnäitaja kontrastsus iga materjali liidese juures, samuti iga liidese kõverus aitab kaasa murdumisoptilise elemendi teravustamisvõimsusele vaata objektiivi valmistaja võrrandit Seetõttu eeldasime, et need vedeliku kombinatsioonid võimaldavad emulsiooniläätsede fookuskauguse laia häälestamise ulatust, võimaldades seeläbi ümberlülituvat või hajutavat läätse geomeetriat.\nKompleksseid tilgakeste läätse saab hõlpsasti valmistada suurel hulgal, kasutades temperatuuri poolt indutseeritud faasieraldustehnikat, mis sobib vedelike kombinatsioonide jaoks, millel Taylori kauplemissusteemid on piiratud suhteliselt madal ülemise kriitilise lahuse temperatuur Kõige tähtsam on, et selliseid keerulisi tilkaid saab dünaamiliselt ümber konfigureerida topeltemulsiooni ja Januse kahepoolsete morfoloogiate vahel, kasutades väliseid stiimuleid, mis muudab need tilgad väga lootustandvateks väga häälitavate ühendobjektiividena.\nMe demonstreerime läätsede fookuskauguse reguleeritavust ning nende mikroskoopilisi ja makroskoopilisi kergeid manipuleerimisomadusi.\nTulemused Emulsioonitilkade modelleerimine häälestatavate läätsedena Nende konkreetsete Taylori kauplemissusteemid on piiratud puhul saab segunemata faaside vahel moodustunud sisemise liidese kõverust reguleerida pindaktiivsete ainetega, mis muudavad suhtelisi liideseid pingeid Taylori kauplemissusteemid on piiratud faaside ja vee vahel.\nSurfaktantide poolt vahendatud liideste pingete modifitseerimine põhjustab kolmefaasilise kontaktliini kontaktnurkade varieerumise. See määrab läätsede Taylori kauplemissusteemid on piiratud liidese kõverusraadiuse, mis omakorda mõjutab tilkade optilisi omadusi joonised la, b. Et näidata, kuidas keeruliste tilkade geomeetria kontrollitud, dünaamiline varieeruvus võib tekitada valgustundliku interaktsiooni, rakendati MATLAB-is kiirguse algoritmi.\nEeldati, et üldine tilgakujuline kuju on sfääriline, mis on sobiv ligikaudne, kui tilkade faaside vaheline liidese pinge on palju väiksem kui tilgakomponentide ja vesikeskkonna vahelised liidesepinged joonis la viide See kehtib töötemperatuuride kohta, mis on lähedased sisemise vedeliku kriitilisele temperatuurile. Pisarate läbimõõtude puhul, mida on siin käsitletud μm, võib sisemise liidese lugeda sfääriliseks, kuna gravitatsioonilise ja pindpinevuse jõudude suhe on väike vt arutelu meetodites.\nNende eelduste kohaselt on liidese kaugus üldise languse keskpunktist a Kahefaasilise emulsiooni tilkade geomeetria. Sisemine kõverus Rj määratakse süsivesiniku ja vee γ H, fluorosüsivesiniku ja vee γ F, ning hüdro- ja fluorosüsiniku γ FH vaheliste liideste vaheliste pingetega.\nPikkuse keskpunkti ja sisemise liidese l vaheline kaugus on piiratud mahu suhtega võrrand 1. Heptaani faasi punane värv tuleneb värvaine Sudan Red 7B inkorporeerimisest.\nTäissuuruses pilt kus Rd on languse raadius, Rj on sisemine kõverusraadius ja v r on sisemise tilkfaasi ja välimise tilgakese faasi ruumala suhe. Sisemine kõverus määratakse liideste vaheliste pingete tasakaalu järgi kolmefaasilise kontaktliini 47 poolt Valemite 1 ja 2 tuletamine on esitatud lisamärkuses 1. Kui optiline telg on joondatud tilkade sümmeetriateljega, on optiline süsteem teljemõõtmeline ja seda saab modelleerida kahes mõõtmes.\nPisarate sümmeetriatelg joondub gravitatsiooniväljaga heledate süsivesinike faasi ja tiheda fluorosüsivesiniku faasi tiheduse erinevuse tõttu. Me kasutame seda joondust teoreetilises ja eksperimentaalses uuringus tilkade optiliste omaduste kohta.\nKiiruse jälgimise arvutused ennustavad, et suure murdumisnäitaja põhifaasiga ja madalama murdumisnäitaja kestaga kahekordsed emulsiooni tilgad võivad fookuse suunata, samas kui selle tilgakujulise geomeetria inversioon põhjustab hajutavaid läätse joonis 1 c, d. Tilkade sisemise liidese kõveruse reguleerimisega saab iga tilga häälestada erineva positiivse optilise võimsusega konverteeriva läätse ja erineva negatiivse optilise võimsusega hajutatava läätse vahel. See optiline käitumine on sarnane öiste ja ööpäevaste imetajate võrkkesta raku tuumade täheldatud erinevustega.\nÖöseliste imetajate fotoretseptori tuumad keskenduvad tuumakeskuses asuvale väga refraktiivsele heterokromatiinile, samal ajal kui ööpäevased imetajate võrkkesta rakud leiavad heterokromatiini materjali nende perifeeria 12 suunas.\nTuumikeskmes kontsentreeritud kõrgema murdumisnäitaja materjaliga tuuma geomeetria keskendub valgusele, samas kui selle nukleiinse geomeetria inversioon viib tugeva valguse hajumiseni, mis on sarnane topeltemulsioonidega.\nPraktikas saab tilgade morfoloogiat määravaid liidese pingeid kohandada, reguleerides vesifaasile lisatud pindaktiivsete ainete kontsentratsiooni ja suhet. Meie katsetes kasutasime nii süsivesinikku stabiliseeriva pindaktiivse aine, nagu naatriumdodetsüülsulfaat SDS kui ka fluorosüsiniku stabiliseeriva pindaktiivse aine, nagu Zonyl FS või Capstone FS kombinatsiooni, kombinatsiooni, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud varasemas publikatsioonis Selleks, et kaardistada valguse välja heptaani-FC tilkade taha, valgustati tilgad kollase värvusega valgusega, mille lainepikkus oli nm, ja valguse väli tilga taga olevas mahus salvestati kujutise skaneerimise teel.\nVesifaasile lisatud pindaktiivse aine segu SDS ja Capstone FS kontsentratsioonide varieerumine võimaldas meil muuta tilkade sisemise liidese kõverust, mille tulemuseks oli nende fookuskauguse varieerumine Taylori kauplemissusteemid on piiratud fig 2b.\nAlumine eesmärk skaneerib z- suuna kaudu. Pisarate taha jäädvustatud representatiivsed pildiandmekogumid näitavad skaneerimislõike, millest valgusvälja rekonstrueeriti.\nStaples ja Office Depot kutsuvad üles nende ühinemise Staples'i Office Office'i omandamise katse on tehtud.\nSest see toimub ametlikult.\nForex tehingud Add: ytelyme47 - Date: - Views: - Clicks: Turuvõimalusi kasutasid aktiivselt ainult suured investorid, näiteks pangad, fondid, finantsettevõtted, kuna turule sisenemise tase oli väga kõrge, võisid vajalike investeeringute summad ulatuda kümne miljoni dollarini.\nObjektiivi kujutise projitseerimisel läbi läätsede ja objektiivi-objektiivi ja objektiivi-pildi vahemaade mõõtmise joonised 3a — d kvantifitseeriti mikroobjektiivide Barcart Trading strateegia fookuskaugus joonis 3e; Märkus 2 tegeliku fookuskauguse tuletamise kohta. Pisarate ette Paevane kauplemisstrateegiad India aktsiaturul ruudukujuline kujutis, mis on mikroobjektiivide objektiks.\nPisarate moodustatud kujutis salvestatakse × 10 eesmärgiga. Veariba kujutab ebakindlust sobivuse parameetris f ja ebakindlust sisemise kõveruse mõõtmisel.\nTahke must joon näitab kiirguse maatriksi meetodil antud süsteemi eeldatavat fookuskaugust. Parempoolne alumine sisekülg näitab samasuguse pindaktiivse aine kontsentratsiooniga tilga külgvaadet kui c. Liidesele sobitatakse tahke joonega ja tegelik kõverus on näidatud katkendjoonega.\nVeapiirid kujutavad mõõtemääramatust, mis on levinud e. Hall-varjutatud ala tähistab tilkade konfiguratsiooni, mille puhul punktide hajutamise funktsioon ja modulatsiooni ülekandefunktsioon on esitatud grammides h, h. Kõverate all olev ala on normaliseeritud.\nSisekujutised näitavad teoreetilist 2D PSF-i must katkendraam ja katseliselt määratud polüesterstaapelkiudu roosa raam. Sisekujutised näitavad teoreetilist 2D MTF-i must katkendraam ja MTF-i, mis on määratud eksperimentaalselt saadud polüesterstaapelkiududest roosa raam.\nTäissuuruses pilt Tilkade sisemine liidese kõverus määrati külgvaates olevate mikromeetrite puhul täheldatud liidese kuju joonis fig 3e, sisetükk külge, võttes arvesse välise tilgakese faasist tingitud murdumist vt meetodid.\nMis edasi? Kümme aastat tagasi laupäeval\nSeda kõverust teades võime võrrelda oodatavat efektiivset fookuskaugust, mis on saadud paraksiaalse lähendamise ja kiirsiirde maatriksi Alternatiivsed strateegiad eksperimentaalselt määratud efektiivse fookuskaugusega joonis 3e.\nLeidsime, et FCheptaani tilgad, mis on moodustatud mahusuhtega 1: 1, võivad fookuskauguses varieeruda 3, 5-kordselt tilgakese läbimõõdus kuni lõpmatuseni ning nad võivad lülituda positiivse ja negatiivse fookuskauguse vahel. Näiteks on μm läbimõõduga topeltemulsiooni tilk, mille põhifaasiks on heptaan, ja kestfaasina fluorosüsivesinik FC, fookuskaugusega μm ja toimib ühtlase läätsena.\nKuigi me piirasime siin esitatud katseid konstantse mahu suhtega 1: 1 olevate läätsedega, väärib märkimist, et ruumala suhe varieerumine muudab sisemise liidese kõverusraadiuse ja seega ka läätsede fookuskauguse muutusi. Pideva kontaktnurga ja erineva mahusuhtega tilkade Ray-Tracing tulemused on näha joonisel 3.\nTäiendav vabadusaste viitab huvitavatele tulevikuväljavaadetele mitme vedelikuga läätsede optilistele süsteemidele, eriti kõrgema astme aberratsiooni korrigeerimise osas. Joonisel fig 1c-V kujutatud tilgakeste konfiguratsioon on eriline juhtum, kus tilgad on lõpmatuse efektiivse fookuskaugusega.\nFCheptaani emulsioonide puhul toimub see siis, kui liides on peaaegu lame; vee- ja heptaaniliidese murdumine tühistatakse tõhusalt kompenseeriva refraktsiooniga FCvee liidesel. Nagu oodatud, on objektiivide numbriline apertuurväheneb suureneva fookuskaugusega. Pisarläätsede optilise kvaliteedi hindamiseks määrasime läätsede projekteerimisel kaks olulist mõõdet: Esiteks annab Rayleighi poolt Teiseks määrab Abbe difraktsioonilimiit sinusoidselt varieeruva intensiivsuse mustri maksimaalse ruumilise sageduse, mida saab objektiivi abil piisavalt kontrastselt lahendada.\nRakendame Rayleigh'i kahepunkti resolutsiooni kriteeriumi standardmääratlust, mis seisneb läätsede punktide levikufunktsiooni PSF keskpunkti kauguse määramises oma esimese miinimumini.


KOSMOSEMUTID, TÄHELEPANU! Asgardia kosmoseriik valib parlamenti | Õhtuleht\nKOSMOSEMUTID, TÄHELEPANU! Asgardia kosmoseriik valib parlamenti\nToimetas Greete Kõrvits, 21. juuli 2020, 19:21\nAsgardia kosmosekuningriik tuletab elanikele meelde, et 1. juulist toimuvad kosmoseriigis vahevalimised, millega vahetuvad osad parlamendikohad.\nVahevalimised toimuvad 1. juulist 31. oktoobrini – see tähendab, asgardlaste ajaarvamise järgi 0004. aasta 15. leost 25. ofiutšuseni. Parlamendis on vaba 55 kohta, kusjuures igal valijal on 55 häält, et täita kõik vabad saadikukohad endale meelepäraste kandidaatidega. Muidu on Asgardia parlamendis kokku 150 kohta.\nMeili teel elanikele saadetud meeldetuletus paneb asgardlastele südamele, et nood kindlasti kandidaatide lubadustega tutvuksid. Mitmed neist on juba jõudnud oma kampaaniaga algust teha. Ilmselt pole aga aktiivsus piisavalt suur: riigi juhtkond õhutab kõiki huvilisi end valimisteks üles seadma. Valimised toimuvad veebis.\nMis on Asgardia?\nAsgardia kosmosekuningriigi asutas 12. oktoobril 2016 Bakuust pärit Vene ärimees ja teadlane Igor Ashurbeyli (pildil). 2018. aastal kuulutati Igor Ashurbeyli ka viieks aastaks Asgardia juhiks. Veebi teel valitud Asgardia parlamendi juhiks kinnitati Lembit Öpik. Asgardial on ka valitsus, mida juhib peaministrina Venezuela advokaat Ana Diaz, ja ülemkohtunik Yun Zhao, kes on pärit Hongkongist. Ashurbeyli sõnul on Asgardia eesmärk asutada hiljemalt 2043. aastaks Maa orbiidil kunstliku raskusjõuga kosmosejaam ning alaliselt mehitatud baas Kuul.\nProjektiga on asgardlaste sõnul liitunud sadu tuhandeid inimesi, kuigi kosmosejaama nad kõik elama ei mahu. Sinna pääseb vaid valitud seltskond „kodanikke“. Skandinaavia mütoloogiast laenatud nimega Asgardia loosungiks on „Rahu kosmoses“. Kosmosekuningriik soovib enda sõnul vältida maapealsete konfliktide kandumist kosmosesse, samas tuleb märkida, et Ashurbeyli oli varem tihedalt seotud Venemaa sõjatööstusega.\nVarem on Eesti juurtega briti poliitik Lembit Öpik rääkinud, et tulevikus tabab Maad sajaprotsendilise tõenäosusega elu hävitav asteroid ning just seetõttu peavad inimesed siit lahkuma. Asgardia soovib saada ka ÜRO liikmesriigiks (mida vähemalt hetkeseisuga ei juhtu).


Biokeemiline analüüs | Psühhiaatria | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nBiokeemiline analüüs 18.12.03 / Psühhiaatria\nPalun kas Te selgitaksite, mida tähendab depressiooni kindlakstegemine biokeemilise analüüsiga? Mis analüüs see on ja kuidas tehakse? Minu poeg (18 a) on halvas tujus, mõnikord on heatujuline. Suhtlemisraskused just minuga nagu olen aru saanud. Püüan selgusele jõuda, kas siiski on tegemist depressiooniga. Ja kui seda saab lausa analüüsiga kindlaks teha, siis üritaksin seda vajadust talle selgitada(delikaatselt muidugi).\nKümmekond astat tagasi oli suuri lootusi ja ka kasutati Dexamethason-testi nii diagnostika kui ka ravi tõhususe näitajana. Tänapäeval seda igapäevatöös ei kasutata. Poja tuju-tujutuse saab ilma selle testitagi psühholoogi või psühhiaatri juures ära hinnata. On ka rohkelt teste (sõnalisi), mis annavad v-hea ülevaate meeleolu seisunditest jne. Kui kehalised olud lubavad, siis sport, huvialad, suhtlemine. Sealt tervis, meeleolu, elulust. 18 aastaselt on tuldud juba OM võitjaks. Tegudele, siis ei ole mahti nukrutseda.\nPäkapikk võiks Poisile tuua mõne kuulsa mehe eluloo. See huvitav ja õpetlik. Oli kord üks noor sõjamees tõvevoodis (peale haavatasaamist) ja luges kuulsate meeste elulugusid. Luges Püha Franciscusest ja mõtles: suutis tema saada pühakuks, suudan ka mina. Luges haavatud sõjamees siis lugu Pühast Dominicusest. Mõtles jällegi: suutis tema, suudan ka mina saada Pühakuks. Saigi. Mehe nimi Igatius LOYOLA.\nArvan, et Päkapikk leiab antivariaadist selle (mõne teise) õpetliku raamatu Poisile.


ART WERK 2019 arutles loomemajanduse sotsiaalse tähtsuse teemal - Loomeinkubaator : Loomeinkubaator\nART WERK 2019 arutles loomemajanduse sotsiaalse tähtsuse teemal\n22.-23. novembril toimus Moskvas, endises tööstuspiirkonna veinitehases rahvusvaheline loomemajanduse foorum ART WERK 2019, mille peateema oli sel aastal loomemajanduse sotsiaalne tähtsus. Teema lahti harutamiseks toimus kahe päeva jooksul üle 30 esitluse-paneeli, kus arutleti loomemajanduse olulisuse üle ühiskonnas läbi valdkondlike arenduskeskuste tekke, jätkusuutliku moe tarbimise, sotsiaalse vastutuse filmitööstuses ja arvutimängudes, hariduse ja linnaplaneerimise.\nTallinna Loomeinkubaator jagas kogemust, milline roll on loomeinkubaatoril kogukonna tõmbekeskusena ning kuidas ettevõtetele kõige enam kasu luua. Loomeinkubaatori juhataja Anu Lõhmus vahetas paneeldiskussioonis mõtteid neil teemadel kolleegidega Moskvast, Almatõst ja Hamburgist. Erinevate riikide kogemuslugudes joonistus välja sarnane muster loomingul põhinevate ärimudelitega töötamisel. Tõdeti, et loovisikute väärtushinnangutes on sageli kesksel kohal hulk ilminguid, mille tarbekaubaks muutmine on keeruline ja isegi vastuvõetamatu. Tugev sotsiaalne, kultuuriline ja keskkonnateadlik närv on loomevaldkonna vedur, millest sünnib innovatsioon. Aga samas on see ka pidur loovisiku vastutustundlikus maailmas ja esteetika kontekstis. Just niivõrd mitmetahuline komplekssus on Loomeinkubaatorite väljakutse ja töörõõm.\nVäga teravalt oli paneeldiskussioonides üleval jätkusuutlikkuse teema, seda eriti moevaldkonnas. Täna, mil moetööstus on maailmas number 2 saastaja, otsiti lahendusi, kuidas tööstusharu jalajälge vähendada. Arutluse all olid uued, sh looduslikud materjalid, vastutundlik tootmisahel ja ringmajandus. Kõlama jäid julged väljaütlemised, mis kutsusid üles lihtsalt vähem tarbima.\nPõnevust pakkusid teemad, kuidas polaarjoonel asuvates linnades valgustusarhitektuuriga kaamose vastu võidelda ning võimalused kuidas kreatiivne turism aitab kaasa väikelinnade arengule.\nARTWERK 2019 foorumi peakorraldajateks olid Friedrich Ebert Stiftung, Moskva kaasaegse kunsti keskus Vinzavod ja Goethe Institut. Foorum tõi Moskvasse enam kui 100 valdkondlikku kõneisikut Saksamaalt, Suurbritanniast, Itaaliast, Belgiast, Hollandist, Eestist, Slovakkiast, Nigeeriast, Türgist ja Ukrainast. Kahe päeva jooksul külastas foorumit üle 2 000 inimese.\nEreda elamuse pakkus ARTPLAY loomelinnak, kus 75 000 m2 suurusel alal paiknev endine tööstuskvartal (Kurskaja piirkonnas) on täna koduks mitmesajale disaini- ja arhitektuuribüroole ning sisustusdisaini kauplusele. Miljööväärtuslik ala hõlmab hooneid 19. sajandi lõpust kuni nõukogude ajani, mis kaasaegsete arhitektuurilahendustega seotud muljetavaldavaks tervikuks. Linnakus asuvad veel galeriid, kunstistuudiod, raamatupoed, muusikaklubi, teater, disainikool, mitmed kohvikud ja söögikohad ning palju muud põnevat. ARTPLAY on üks enim külastatud koht loomevaldkonna inimeste Moskva turismikaardil.


ÜLESTÕUSMISPÜHADE SÕNUMIS ON VÕIMALUS MUUTUDA – PAREMAKS IDEAALSE SUUNAL – Külauudised\nMinu ellu jõudsid ülestõusmispühad esimesena usuvastases nõukogude ühiskonnas elades. Jeesus Kristuse ülestõusmisest siis küll ei räägitud, kuid värvisime lapsepõlves suure õhina ja rõõmuga mune nii, kui lapsed tänapäevalgi teevad. Jagasime neid omavahel, tegime kingituseks vanematele ja vanavanematele ning olime rõõmsad – need olid toredad rõõmupühad.\nSeda sõnumit, mida ülestõusmispühad tegelikult endas kannavad, sain teada palju hiljem, siis kui Eesti iseseisvus taastati. Ühe ajaloopeatüki, mis puudutas kristlust ja ristiusku, oli nõukogude võim Eesti ajaloos lihtsalt kustutanud ja 50 okupatsiooniaasta jooksul oli sellest rääkimine sisuliselt keelatud. Kui meil käis külas isa tädi Anni, kes hoidis ka nõukogude ajal ristiusku südames, siis oma pere täiskasvanute poolt öeldi talle, et ära laste kuuldes neid jutte räägi.\nPühadeaegne tänavakaunistus Pärnu bussijaama hoone ees.\nÜlestõusmispühade peamine sõnum on elu võit surma üle. Sureme küll ükskord kõik, maine teekond ükskord lõppeb kõigil, kuid meil on igavese elu võimalus, mis ei lõppe surmaga. Meil on kristlastena lootus, et surm ei ole viimane sõna füüsilise maailma mõistes nii kui see muidu paista võib. Jeesus ütles: „Mina olen ülestõusmine ja elu. Igaüks kes minusse usub, see elab, sellel on igavene elu“.\nMeil on kristlastena lootus\nTeine oluline ülestõusmispühade sõnum on rahusõnum. „Oma rahu ma annan teile, oma rahu ma jätan teile. Mina ei anna nii kui maailm annab. Teie süda ärgu ehmugu ega mingu araks“. Jeesus ütles need sõnad ülemisse tuppa end lukustanud jüngritele, kes olid hirmul ja kartsid, et nüüd võetakse ka nemad järgijatena kinni ja hukatakse. Jeesuse sõnum oli jüngritele, aga on ka tänapäeval sama: tema on juba surma ära võitnud, samamoodi on ta võitnud patu [toimetaja märkus: patt, kreekakeelne sõna ἁμαρτία (hamartia), tõlkes ’märgist mööda laskmine’] ja hävingu. Ülestõusmispühade sõnumis on seega võimalus muutuda. Me ei pea jääma samasuguseks oma puuduste ja probleemidega. Saame meelt parandades parematena ja lootusrikastena homsesse minna ja uuesti, paremini alustada. Teame ju kõik ütlust „lootus sureb viimasena“.\nKuigi eesti rahva ajaloos on valdavad just kannatused, oleme ometigi võitjate poolel\nTallinnas Vabaduse väljakul on Vabadussõja võidusambal rist. See on teenetemärk, mida ei antud Vabadussõjas kellelegi välja ja sümboolselt anti see memoriaalil Eesti rahvale vapruse eest. See on mälestusrist möödunud aegade ja sündmuste kohta mälestamaks vabaduse eest elu andnuid ning meenutamaks võidukat Vabadussõda ja võitjaid. Kuigi eesti rahva ajaloos on valdavad just kannatused, oleme ometigi võitjate poolel: meil on oma riik, konkurentsivõimeline majandus, rikas ja põnev kultuur, meie riigikeeleks eesti keel. See on filmikeeles öelduna Mission (impossible) accomplished [toimetaja: ’võimatu ülesanne täidetud’].\nNii kui eestlased on seisnud oma riigi, keele ja kultuuri säilimise eest vaikselt, vapralt, aga sihikindlalt, nii peaksid ka kristlased seisma oma väärtuste kaitsel. Minu südamel on sõnum kõigile kristlastele – sümboliseerigu Ülestõusmispühad elujulgust ja kirikupingist tõusmist ning vastutust oma väärtuste edasikandmise eest. Kui kristlased seda ise avalikult tegema ei hakka või teha ei söanda, siis teised ei tule kristlaste eest selle eest hoolt kandma.\nNii kui eestlased on seisnud oma riigi, keele ja kultuuri säilimise eest vaikselt, vapralt, aga sihikindlalt, nii peaksid ka kristlased seisma oma väärtuste kaitsel\nÜlestõusmine pole kristlaste silmis arvamus, see on fakt, mis nõuab omaks võtmist. Siit algab kristlus, lootus hea ja õiglase maailma peale, mida valitseb armastav Jumal, kes ei jäta oma rahvast häbisse.\nKõige selle valguses tasub küsida: kuhu meie kuulume?\nHäid lootuse- ja rõõmurikkaid ülestõusmispühi soovides.\nseotud teema: RIINA SOLMAN: OLEME TEISTE RIIKIDE NÄIDETEST KORJANUD ENDALE MÕNDAGI HEAD\nEelmine Eelmine postitus: SIIRAKU TALU KANAD JA KUKK RAGNAR ON LIHAVÕTTEPÜHADEKS HÄSTI VALMISTUNUD\nJärgmised Järgmine postitus: IVAN MAKAROV: KANAD TAJUVAD LIHAVÕTTE LÄHENEMIST


Märksõnaga Uus Maa seotud artiklid Äripäevas\nPensionireformi mõju: objekte soovitakse broneerida sügiseni\nUus suund kinnisvaraturul? Ostjad tulevad korterisse kokku ja hakkavad üksteist üle pakkuma Pensioniraha on juba turule jõudnud\nKaubanduskeskuse katusele mesipuud ja päikesepaneelid\nKaubandusturg on muutuste teel. Aina enam on selge, et kõik vanad ja harjumuspärased mudelid enam ei tööta. Viimasel ajal on uued keskused saanud üsna palju kriitikat. "Kinnisvaratund" arutleb, mida uued võiksid teha teisiti või kas pigem tuleks võtta neid kui oma ajast ees olevaid.\nKas ühistöötamise keskused on tulnud, et jääda?\nMorten Tibar: üüriturgu tabas sügishullus - jälle!\nIgor Habal: soov uusarendusse kolida on endiselt suur\nÄripäeva raadio „Uus Maa kinnisvarasaates“ oli juttu 2019. aasta I poolaasta turu muutustest ja trendidest. Üldiselt on stabiilne nii tehingute arv kui mediaanhinna tõus. Inimesed kolivad elu jooksul mitu korda ning seetõttu lähevad Eesti kahes suuremas linnas kaubaks nii suuremad kui väiksemad korterid.\nTäitmata nišš kinnisvaraturul\nKuna suvila ostmine on luksus, tahetakse neid järjest enam üürida. Inimesed ei oska aga oma suvilaid teenima panna, leiti Äripäeva raadios „Uus Maa kinnisvarasaates“.\nKorterinappus kruvib Tallinnas hindu\nAvameelseid nippe kinnisvara kärmeks müügiks portaalis\nÜürisuvilatele joostakse tormi\nSuvilaturg on aktiivne ja eestlased ostavad maamaju nii suvekoduks kui ka aasta ringi elamiseks. Väga suur huvi on üürimise vastu, kuid üürisuvilaid pakutakse vähe ja need haaratakse kiiresti.\nKas väikearendaja sureb välja?\nKinnisvaratund keskendub ühisrahastuse võimalustele kinnisvaraarenduses. Saates on külalisteks EstateGuru partner Kaspar Kaljuvee ja Uus Maa äripindade maakler Eduard Sorokin, kes ühtlasti proovib kätte ühisrahastuse investorina.\nKinnisvarafirmade liit sai uue juhi\nPanga vaade ärikinnisvarale\nUus Maa: korterite hinnad püstitavad jätkuvalt rekordeid\nMida ootab kinnisvarasektor poliitikutelt?\nValimiste eel kutsus Uus Maa kinnisvarabüroo endale poliitikud külla ja uuris, millised on seisukohad kinnisvarasektorile olulistes valdkondades. Mida rahvaesindajad rääkisid?\nDiagnoos korteriturule: "Midagi susiseb!" Täiendatud!\nJaanuar oli aasta algusele omaselt tagasihoidlik ning korteri müügitehingute hulk mõnevõrra langes, samas sündis Tallinnas uus hinnarekord.\nTänavaäärsed kaubanduspinnad – kes jääb ellu?\nKas büroohoonete ja kaubanduskeskuste limiit on täis?\nRaadiohommikus: millised on Eesti majanduse riskikohad?\nSeekord heidame saates pilgu Tallinna äärelinna korteriturule. Otsime vastuseid küsimustele, kes on ostjad-müüjad, millised piirkonnad tõmbavad rahvast kõige enam ja kui palju võib erineda olenevalt korteri asukohast selle ruutmeetri hind.\nRaadiohommikus: pilk tulevikku roboti ja krati toel\nTalTech ja ABB värskendasid kolmapäeval koostööletepet, kusjuures oma allkirja andis leppele ka ABB koostöörobot YuMi®. Milline on ABB ja TalTechi visioon tuleviku erialadest ja missugune on inseneeria tulevik, sellest räägime TalTechi inseneriteaduse dekaani Arvo Oorniga.\nEksimustest äri kolimisel\nRaadiohommikus: kuidas riigikassasse saada 76 miljonit eurot\nMõni suurem arendus mahub veel\nUus Maa: luksuslike üürikorterite nõudlus kasvab\nKinnisvaraturul on nõudlus olemas ka luksuslikematele üürikorteritele, leiab Uus Maa kinnisvarabüroo maakler Anni Arm.\nNipid, kuidas kinnisvara ostmisel mitte petta saada\nKinnisvara ostuprotsess muutub palju lihtsamaks, kui järgida kindlaid tegevusi, leiab Uus Maa Kinnisvarabüroo kutseline maakler Marina Hodus.\nUus Maa: ehitusturul tajutakse ebakindlust\nEhitusloa saamine venib veelgi\nRaadiohommikus: verivärskest statistikast, kus on parim üüritootlus Tallinnas\nHommikuprogrammis: ettevaatust – kelmid!\nSaid kõne Samoast? Raamatupidajale saadeti võltsarve ja jäid rahast ilma? Airbnb teenusepakkuja vedas alt? Kelmid muutuvad üha nutikamaks ja nende otsa on aina kergem komistada.


Hobart – Ekskursioon mu sisekosmosesse\nEelmisel nädalavahetusel käisin Hobartis väikesel väljasõidul. Reede hommikul viisin Maiksu kooli (kust tema läks edasi bussi peale, mis viis ta kuueks päevaks merele) ja hakkasin sõitma. Launcestonist Hobartisse on 200km, nii et juba varaseks pärastlõunaks olin kohal.\nHobartis tsillisin niisama. Reedel suutsin auto natuke ära lõhkuda, nii et esialgne plaan järgmisel päeval Hobartist edasi sõita väga hästi enam ei õnnestunud. Pidin hoopis esmaspäeva ootama, et nad mul ühe suunatuledest uuesti korda teeks. Aga tegelikult sellest polnud hullu, tore oli ikkagi. Käisin nii laupäeval kui pühapäeval marketitel, sõin palju värsket kraami, jõin palju kohvi, lugesin, jalutasin ja hängisin niisama.\nÖöbisin kolm ööd hostelis (kokku kahes erinevas, sest esimeses polnud parkimisvõimalust). Minu viimasest hosteliööst on möödas ma arvan, et umbes 5 aastat. Vanasti mulle hostelid üldse ei meeldinud, aga nüüd üksi ringi tuiates oli seal tegelikult tore, muidu ma oleks vist kolme päevaga peast hulluks läinud, kui kellegagi rääkida poleks saanud.\nHästi soe oli ka, selle talve kõige ilusamad ilmad kindlasti! Juba hommikul varakult päike paistis ja kõik päevad oli isegi üle 20 kraadi sooja. Mõnuuus. A mingil põhjusel ma pilte ei teinud põhimõtteliselt üldse terve selle tripi jooksul, kokku võib-olla 10 pilti tuli ära :D\nHommikul kell seitse :)\nSeda siidrit tehakse nüüd seal farmis, kus meie kunagi töötasime. Ma ei jõudnudki autoga juhtunu tõttu sealt läbi hüpata :(\nTasmaaniast Gold Coasti: essa päev\n20. Sep 2015 at 8:44 pm\nLas Maik kirjutab oma merereisist ka :)\n18. Oct 2015 at 2:28 pm\nOotan uusi postitusi!


Seade sisepidu soojendamise juhend - Veemahutid 2022\nMaja soojenemise küsimus seestpoolt tekitab palju poleemikat. On inimesi, kes on selle soojendamismeetodi vastased, kuid on ka neid, kes usuvad, et soojusisolatsioon aitab maja hubane ja soojem. Selles artiklis me ei toeta ühtegi osapoolt, vaid püüame lihtsalt mõista maja sisemise isolatsiooni omadusi.\nSisemise isoleerimise olemus ja probleemid\nTermin "isolatsioon sees" tähendab spetsiaalsete isolatsioonimaterjalidega seinte pinna katmist.\nPaljud eksperdid on hoone sisekliima vastu. Nende arvates on sisemist isolatsiooni kõige parem kasutada ainult viimase abinõuna, sest see soojusisolatsioon põhjustab tõsiseid probleeme:\nSeinad ei soojenda. Sisemise soojusisolatsiooni puudumine võimaldab ruumist sooja õhu läbida seinu ja soojendada neid. Pärast sooja materjali seina sisemise külje katmist ei ole soojal õhul võimalik väljapääsu minna. Ruumi seinad ei kuumene. Veelgi enam, aja jooksul ilmuvad neile praod.\nKondensaat Isolatsioonimaterjalide korral ilmub kondensaat pärast minimaalset aega. Selle välimus vähendab soojusisolatsiooni omadusi ja soodustab seene tekkimist. Lõpuks toob see kaasa seina järkjärgulise hävitamise.\n"Steals" ruut. Kahjuks ei ole eksperdid veel välja pakkunud soojusisolatsioonimaterjale, mis oleksid olnud väikese paksusega. Enamik kütteseadmeid on paksusega 5 cm. See vähendab oluliselt ruumi kogupindala.\nKui te otsustate endiselt sisemise isolatsiooni, peate tutvuma kõigi isolatsioonimeetoditega.\nSeal on 3:\nMineraalvilla seinte adhesioon;\nPolüfoosi ja mineraalvillat kasutatakse ka seinte isolatsiooniks väljastpoolt. Nende materjalide paigaldamine väljast ja seest on tehtud sama tehnoloogia abil. Puitkiudplaatide kasutamine nõuab eriteadmisi.\nSeinte katmine villa ja polüstüreeniga\nEksperdid soovitavad vahtpolüstüreeni ja mineraalvillu kahel viisil:\nStandardne. See valik ei erine seinte väliskestusest. Peate pinda eelnevalt puhastama, hoidma materjali, tugevdama ja kaunistama.\nRaami kasutamine. Esiteks pead sa tegema metallist või puidust raami. Lisaks soojendamisprotsess viiakse läbi samamoodi, nagu kirjeldatud 1 meetodil. Raami kasutamine võimaldab vältida kondensaadi moodustumist, kuna materjal ei seina seinale "tihedalt".\nPuitkiudplaate (Fibreboard) kasutatakse enamasti seinte väliskülje viimistlemiseks.\nSelle materjali eelised on ilmsed:\nSee hoiab soojust ideaalselt ja imab ka müra.\nPlaate töödeldakse mürgiste ainetega, nii et putukad ja närilised ei asu teie majas.\nKiudplaat sobib ideaalselt niiskuse ja temperatuuri muutustega.\nPlaate lõikamiseks saab kasutada kõiki tööriistu.\nPaigaldamise lihtsus. Piisab, kui küünte küünte pikkusega on 3,5 cm pikad. Küünte kinnitamiseks on kõige paremas järjekorras. 1-lehe naelutamiseks kasutage tavaliselt 16-18 naelu. Krohvitud seintel võib kiudplaati liimida mastiksiga või PVA-ga.\nVõimalus paigutada juhtmestik selleks spetsiaalsete soontega.\nOlulised kriteeriumid seina isolatsiooni materjali valimiseks sisemusest\nSoojustusmaterjali valimisel soovitavad eksperdid meeles pidada järgmisi kriteeriume:\nÖkoloogiline ühilduvus. Kui materjal sisaldab toksiine, hakkavad nad ruumis paistma, põhjustades kahju elanikele.\nTuleohutus. Isolatsioon peab olema kõrgetele temperatuuridele vastupidav.\nVastupidavus. Isolatsioon ei tohiks kiiresti kaotada oma kuju ja omadusi.\nMadal soojusjuhtivus. Hea isolatsioon hoiab ruumis soojust ja ei lase seda välja. Mida madalam on soojusjuhtivus, seda väiksem on vajalik isolatsioonipaneelide paksus.\nNiiskuskindlus. Vali materjal, mis absorbeerib niiskust halvasti.\nSeinte siseisolatsiooni ettevalmistamiseks peate ostma teisi materjale.\nMida peate veel ostma\nLisaks soojusisolatsioonimaterjalile peate:\nCant. Ilma selleta ei saa te seda teha, kui kasutate isolatsiooniks mineraalvillat. Materjali laius peaks veidi üle isolatsiooni paksuse. Kui otsustate kasutada polüstüreeni, siis kasutage baaride asemel spetsiaalset liimi.\nReiki. Need on aurutõkke kinnitamiseks vajalikud.\nAurutõke. Et ruumi seinad võiksid "hingata", soovitavad eksperdid kasutada spetsiaalset membraani, mis laseb õhku läbi.\nViimistlusmaterjal. Kui kavatsete ehitada raami isolatsiooni, siis osta gipestikujuline või vooder. Sul on vaja ka tapeet ja kitt, et viia soojusisolatsioonimaterjal esteetiliseks väljanägemiseks.\nKulumaterjalid. Kinnitage vaht ja mineraalvill ilma plastist kapotiga plastist tõmblukudeta.\nAntiseptilised vahendid. Hallituse või seente tekkimise tõenäosuse vähendamiseks tuleb neid vahendeid soojendada.\nVeekindlus. Eksperdid soovitavad osta "hingava" membraani.\nKui kõik vajalikud materjalid on ostetud, on aeg soojenemise protsessi alustada.\nKuidas isoleerida sein seest oma kätega: tööde teostamise tehnoloogia\nTe saate oma iseseisva siseisolatsiooni teha. Selleks peate järgima töötehnoloogiat. Me kaalume seda veelgi.\nKui te arvate, et seinte sisekülgi isolatsioon algab raami paigaldamisega, siis eksite.\nSisemise isolatsiooni esimene etapp hõlmab:\nSeinte pinna kuivatamine.\nKõigi kiibide ja pragude kinnitamine.\nPraimeri kasutamine, kui keris on liimile kinnitatud.\nMineraalvillaga soojenemine: raami paigaldamine\nMineraalvilla soojendamine toimub järgmises järjekorras:\nPingutage seinu veekindla seadmega.\nEsiteks on raam ühendatud puittalaga. Terade kinnitamiseks kasutage lai keermega isekeermestavaid kruvisid.\nPuitraamielementide paigaldamine on parim vertikaalasendis. Tänu sellele võib niiskus, mis akumuleerub materjalide all, sujuvalt voolama. Bändi laius peaks olema veidi mineraalvilla plaatidest väiksem.\nKui raamikomplekt on valmis, peate:\nPaigaldage mineraalvilla paneelid ribade vahele, nii et pilusid ei oleks.\nKinnitage soojusisolaator tüübliga.\nTõmmake aurutõkefilter üleval ja kinnitage see.\nPinge membraan horisontaalselt.\nMembraani liigeseid saab tihendada kleeplindiga.\nViimistlus ja lagede vooder\nMineraalvilla isolatsiooni viimane etapp on kipsplaadist, vooderdist või vineerist pinnakattekihiga isekeermestavate kruvide või küünte abil. Puhta materjali kinnitamine toimub skeleti baari.\nLakke isoleeritakse sama tehnoloogia abil. Kui teil on vaja pööningul või pööningul sisemist isolatsiooni, on soovitatav soojusisolatsioon paigaldada lae peal. Eluruumide jaoks on parem kasutada kahe kihiga aurutõkete isolatsiooni jaoks filmi: 1 kiht on mineraalvilla plaatide all ja 2 - kerise kohal.\nKui soovite aega säästa, isolatsioon seinad seestpoolt vahuga. See isolatsioonimeetod sisaldab selliseid kohustuslikke samme:\nSeinte pind peab olema tasandatud ja maandatud.\nTäiendavaid seinu töödeldakse antiseptiliselt.\nKui pind kuivab, on vahtplaadil 6 auku: servadel on 4 ja keskel 2. Peate ka auk seinas tegema.\nRulliga saab lindi pinda määrida liimiga.\nVaht kantakse seina peale ja hoitakse mitu sekundit.\nVahtmaterjali liimpuhastusplaate tuleb teostada astmeliselt.\nKui kõik vahtplaadid on liimitud, tuleb õmblused tihendada:\nKitsad õmblused on kinni paigaldusvahuga.\n4 cm pikad pilud on tihendatud polüstüreeniga.\nJärgmine samm on tugevdussisendi kinnitamine\nSelle paigaldamise tehnoloogia on järgmine:\nPlaadid vahustatakse liimiga.\nGrid valatakse liimi sisse ja seejärel rakendatakse lehtplastist.\nKui liim kuivab, ärge unustage liimi pinda.\nTäiendavaid seinu saab krohvida või liimida neile tapeet.\nKui peaaegu kõigile raskesti taustapildiga tapeetimisel on võimalik, võib krohvimist teostada isik, kellel on vajalikud teadmised.\nSoovitatav on kasutada spetsiaalset segu vahtplastist lehtede krohvimiseks, millel on tulekindlad omadused. Lisaks saate segu kasutada "hingava" isolatsiooni parandamiseks.\nKrohvimisprotsess toimub järgmises järjekorras:\nKui liim kuivab täielikult, tuleb pind lihvida. Muide, liimimise asemel armeerimissilma paigaldamiseks võite kasutada praimerit.\nLisaks lisatakse 0,4-0,5 cm paksuse segu.\nKui päev umbes päevas, kiht kuivab, täitke seinad.\nSeejärel pinnale viimistletakse uuesti ja kaetakse viimistluskihiga 0,2-0,3 cm paksune.\nKrohtimispind on lubatud ainult kuiva ja sooja ilmaga.\nKuidas seinad teisest korrusest eramajas seest õigesti isoleerida?\nIsoleerige seinte sisekülge vastavalt ülalkirjeldatud meetodile mis tahes ruumis, mille jaoks vahtplokke kasutati.\nSeda tehnikat kasutatakse edukalt teise korruse isoleerimiseks. Ainuke asi, mida teilt nõutakse, on valida ja osta kõrgekvaliteedilisi materjale ja soojusprotseduure sooritada vastavalt tehnoloogiale.\nKuidas maja isoleerida korrektselt seestpoolt\nKui te õigesti isoleerite maja seestpoolt, saate oluliselt vähendada küttekulude energiakulusid (eriti põhjapoolsetes piirkondades). Seetõttu pole mõtet selle aspektiga kokku hoida. See artikkel räägib üksikasjalikult, kuidas seda menetlust oma kätega teha.\nAnalüüsime sisemise soojusisolatsiooni omadusi\nSaate rääkida lõputult fassaadi isolatsiooni eelistest. Kuid see meetod ei ole alati saadaval (näiteks kui hoone välisviimistlus on juba rakendatud). Sellistel juhtudel peate töötama maja sees.\nProovin leida tehnika eeliseid\nSelle tehnika positiivsed omadused on vähesed:\nLihtsus - kogu tööd saab teha ilma oma kätega probleeme, sest pole vaja luua suuri metsi.\nVõime teostada teoseid sõltumata aastaajast. Nõuetekohane välissolatsioon tuleks teha positiivsetel temperatuuridel sademete puudumise ja madala niiskuse juures. Sisestatud tööd võib läbi viia mis tahes tingimustel\nKättesaadavus. Te saate teha tööd järk-järgult. See on mugav juhul, kui isikul pole võimalust kohe alustada suuremahulist tööd, ja ta plaanib kõigepealt kõige tähtsamate ruumide, mitte kogu hoone isolatsiooni.\nAnalüüsime kõiki puudusi\nNegatiivsete punktide osas on neid palju:\nRuumi pindala märkimisväärne vähenemine, eriti kui on planeeritud sisekujundus. Muidugi saate soojusisolatsiooni kihi väikese paksuse teha, kuid see mõjutab efektiivsust negatiivselt.\nNäpunäide: valige isolaatori õige suurus. Valitud vea valimiseks vaadake võrgukalkulaatoreid või arvutage isolaatori soovitatav paksus oma kätega.\nAlumiiniumküttel hakkab moodustuma kondensatsiooni kiirus. See on tingitud vale kastepunkti nihkumisest. Teavet, kuidas seda tagajärge oma kätega parandada, käsitletakse järgmises lõigus.\nInterjööri isoleerimisel lakkavad seinad peaaegu soojenema. Nad ei osale maja kaitsmises külma eest, ja mis kõige tähtsam, nende tööperiood hakkab vähenema.\nKui luuakse isoleerite sisestamiseks skeletid, siis on see paratamatult kaasa toonud nn külmade sillade moodustumise. Selle tulemusel väheneb isolatsiooni efektiivsus.\nSellest pildist saab hõlpsasti aru selle termini põhimõttest\nKastepunkt on koht, kus niiskus, mis ilmub õhust, hakkab kondenseeruma. Selline olukord viib paratamatult seinte hävitamiseni (ennekõike kivistunud) ja isolatsioonimaterjalid. Seest soojuslik isolatsioon hõlbustab seda, et kastepunkt liigub ruumi lähemale. Kui te võtate meetmeid, saate olukorda parandada:\nOmandada isolaatorid väga madala aurude läbilaskvuse ja niiskuse imendumisega. Selle tulemusel siseruumides kogunev niiskus praktiliselt ei sisene seintesse.\nNäpunäide: selle kriteeriumi kõige sobivam valik on vahtkummakindel polüuretaanvaht. Kuid selle maksumus on suhteliselt kõrge.\nIsolaatori paigaldamisel oma kätega vältige liigeseid. Isegi väikseimad praod aitavad kaasa kondenseerumise tekkimisele.\nPaigaldage aurutõkke kiht ühepoolse juhtivusega. Võite kasutada spetsiaalset membraanfilmi.\nKorrigeerige soojusisolatsiooni kihte, et suurendada auru läbilaskevõimet. See tähendab, et ruumide sees tuleks asuda need materjalid, milles see näitaja on minimaalne.\nSamm-sammult soojenemise protsess\nTeoreetiline aspekt on uuritud, nüüd on aeg praktikas. Enamik allpool kirjeldatud toiminguid on ilma igasuguste probleemideta võimalik töötada ilma erioskusteta.\nKuidas pinda korralikult ette valmistada\nEsialgsed menetlused on kõige aeganõudevam ja vastutustundlikum. Te peate tegema järgmist:\nMõistke juhtmestikku. Kui see on seinte sees, tuleb see välja tõmmata. Sel eesmärgil on olemas ühenduskarbid ja neist väljastatakse juhtmeid väljaspool (ühendus toimub spetsiaalsete terminalide kaudu). Välise juhtmega (mis on paigutatud spetsiaalsetesse kaablikanalitesse) on veelgi lihtsam - seda tuleb ainult demonteerida.\nOluline! Kui teil pole oskusi elektrikuga töötamiseks, on parem kutsuda spetsialisti, et vältida surmavaid vigu.\nJärgmine etapp on värvipinna joondamine (viimistlusviimistluse demonteerimise protsessi ei arvestata). Kui seinad on tellistest või betoonist, siis aitab see väike kiht tsemendikihti. Puidust pindade defekte saab eemaldada lennukiga.\nJärgnevalt puhastatakse tolmu ja mustust. Ärge niiske pinda!\nNüüd peate seinu põhjalikult kuivama, et vältida seente ja hallituse ilmumist. Selleks kasutage termopüsse või konvektorit. Need seadmed peaksid töötama, kuni kogu niiskus on täielikult välja kuivanud.\nSiis on pind vaja katta antiseptikidega, eriti kui see on puitkonstruktsioon.\nKui immutusvahendid on täielikult kuivanud, kinnitatakse pinnale aurutõkematerjal spetsiaalse niiskuskindla liimiga.\nLoo tugevuse raamistik\nNüüd on vaja ehitada laudade raamistik (nende suurus ei tohi olla väiksem kui soojusisolatsiooni kihi oodatav paksus). Puumajas nad kinnitatakse kohe suurte kruvide külge. Telliskivide ja betoonkonstruktsioonide jaoks on vaja auke eelnevalt puurida ja paigaldada nööpnõelad.\nBaaride vaheline kaugus on valitud soojusisolatsiooni suuruseks, mis lihtsustab tööd. Lisaks vertikaalsetele palkidele on paigaldatud veel mitu horisontaalset osa, mille samm on 1-1,5 meetrit. Need on vajalikud raami maksimaalse jäikuse tagamiseks.\nJääb töötada väikesteks - asetada esilekerkivates nišides soojusisolatsioonimaterjali spetsiaalse liimiga. Sisemiseks isolatsiooniks kasutatakse aktiivselt järgmisi mudeleid:\nPolüfoom. Odavaim analoog, mida iseloomustab madal efektiivsus. Seda saab kasutada ainult muljetavaldava seina paksusega või sooja piirkonnaga.\nMineraalvill. Soovitatav on kasutada basalt-sorti, kuna sellel on madal soojusjuhtivus (selles segmendis on see ainult sekundaarne penpleks).\nPenoplex. Kõige täiuslikum tänapäeval soojustusmaterjal. See on väga väike kaal, nii et see on väga lihtne korstna.\nMudeli korral pole lünki lubatud. Kõige parem on teha kaks kihti "tšekibla" järjekorras, kuna kõik liigendid on usaldusväärselt peidetud.\nVaatame alternatiivseid variante\nEespool toodud valikud ei ole ainsad, mis selle ülesande jaoks sobivad. Kasutatakse aktiivselt veel kahte meetodit:\nSoojad plaastrid - spetsiaalne segu kantakse lihtsalt pinnale. Sobib ainult paksude betoonist või betoonist seinte jaoks. Raami ja esialgse ettevalmistuse loomine pole vajalik.\nVahtpolüuretaanvaht. Kasutatav nagu monteerimisvaht. Selle kasutamisel ei ole vaja aurutõkkega materjali paigaldada, kuna see on vajalik pinna hea haardumisega. Luuakse suur samm (1-1,2 m). See pihustatakse vahtpolüuretaaniga ja seejärel suletakse mis tahes lehtmaterjaliga.\nKüttesüsteemi rõhk - selle parameetrid ja reguleerimise normid


Viru-Nigula vallavolikogu XXIII istung | Kohaliku Info Keskus\nKui eeldada, et lugejate hulgas on ka noori, võib-olla oma ühiskondliku aktiivsuse esimesi rohelisi samme astuvaid kohalikke gümnasiste, siis millist eeskuju me neile anname? Mul on mõnikord tunne, et ma hääletaksin vastu, kui peaksime otsustama istungite veebi otse üle kandmise üle…\nOlen jännis ka tänasele postitusele illustreeriva taustafoto valimisega. Üks osa minust tahaks kasutada kaklevaid karjalambaid, kellena me viimased (ma arvan, et kõik minu poolt üles täheldatud istungid) käitunud oleme, teisalt pelgan, et valan sellega veel omalt poolt õli tulle. Täna rõhutati mitmel korral, et keegi olla kellegi väljaütlemiste peale solvunud ning ähvardati kohtuga. Iseenesest oleks ju põnev ja kõnekas jälgida, kes esimesena oma pahameelt sellele fotole väljendab...\nSaabun 10 minutit enne algust. Tundub, et meeleolu on hea, ruumi täidab rõõmus loba. Anname allkirjad ja võtame kohad sisse. R. Kutsar vaatab allkirjalehe üle ning teatab, et kohal on 15 volikogu liiget 21-st. Puudumisest on teada andnud O. Kreen ja J. Frolov. A. Aron teatab, et K. Hein ilmselt ei jõua. G. Kentem ja R. Heinmets on teada andnud, et hilinevad. M. Parijõest ei tea keegi midagi. Riho peab veel vajalikuks lisada, et vallavanem on “Tallinnas transpordi asju ajamas.”\nR. Kutsar: Päevakorras on täna 9 punkti, kas kellelgi on ettepanekuid?\nEttepanekuid ei ole, päevakord kinnitatakse ühehäälselt.\n1. Volikogu otsuse eelnõu “Eelläbirääkimistega pakkumise konkursi tulemusel parima pakkumise edukaks tunnistamine ja volituse andmine”\nKäesoleva päevakorrapunkti n-ö eellooks on volikogu 25. aprilli istungil päevakorrapunktina nr 13 (loe siit juurde) vastu võetud otsus. Täpsemalt – vallavalitsusele loa andmine eelläbirääkimistega pakkumise konkursi korraldamiseks Kunda hooldekodu rendile andmiseks ja operaatortegevuse võõrandamiseks. Vahepeal on peetud üksjagu läbirääkimisi, konkursikomisjon (ka mina olin selle liige) on kolmel korral koos käinud ning selle kohta saab lähemalt lugeda päevakorrapunkti juures esitatud materjalidest (vaata otsuse eelnõud ühes lepingut täiendavate tingimustega ning seletuskirja). Lisaks saadeti volikogu liikmetele täiendava materjalina finantsanalüüs, mille abil põhjendatakse sellise lahenduse vajalikkust. Vaata seda siit.\nPunkti kannavad ette R. Tetto ja A. Kapp.\nA. Kapp: Teemaga on tegeletud pikka aega, eelnevate otsustega olete kursis. Tänane eelnõu on siis pakkumiste võtmise tulemuste kinnitamine. Teile on saadetud põhjalik seletuskiri, mis ma oskan lisada. Hooldekodu on pikalt kahjumis töötanud ja vallal puudub investeeringute tegemise võimekus, seetõttu tuli ka vallavalitsuselt võõrandamise ettepanek.\nKohale jõudis G. Kentem.\nR. Tetto: Konkursi teade avaldati ajalehes Äripäev ja Viru-Nigula valla kodulehel. 2. juuliks ootasime pakkumisi, esitati kaks. Järgmisel päeval võttis üks pakkuja oma pakkumise tagasi. Saadetud kirjas selgitas, et koostöö võimaliku rahastajaga katkes. Komisjon saatis selle pakkumise pakkujale tagasi. Lauale jäi arutamiseks Südamekodud OÜ tehtud pakkumine. Edasine protsess on seletuskirjas lahti kirjutatud. Küsimusi?\nE. Tull: Mul on ettepanek. Teema on väga tundlik, kuna eakaid inimesi on palju. Väga mõistlik oleks, kui valla- ja maakonnalehes kajastaksime erinevaid hooldamise võimalusi. Invapoe pakutavd teenused, erinevad hoolekandeasutused jmt. Tuleks hirme maha võtta ja teavitada kõikidest erinevatest võimalustest kodanikke. Teavitamine maandab hirme.\nR. Kutsar: Paneme kirja, kuid see ei haaku hetkel päevakorrapunktiga.\nR. Tetto: Oleme OÜ Südamekodud juhatajaga sel teemal suhelnud, nad mõtlevad sellele tõsiselt, et suurendada koduõenduse teenuse kättesaadavust, kuna täna on see praktiliselt puudu.\nK. Oras: Saatsin esmaspäeval vallavalitsusse küsimuse – tahtsin komisjoni materjalidega tutvuda, kuid vastust ei ole siiani tulnud.\nR. Kutsar: Seletuskirjas on kõik samad asjad kirjas.\nR. Tetto: Meie enda vastav kord ometi ütleb, et asju tuleb avaliku konkursi selles etapis hoida konfidentsiaalsena.\nK. Oras: Oleks võinud siis vähemalt selliselt vastata. Ühe pakkuja pealt teha otsuseid, see ei ole korrektne. Peaksime uue konkursi tegema ja selle pealt otsustama. Me ei tea, kas see on ikka kõige parem lahendus. Hoone on remondis, miks me sisuliselt (veel) värvimata autot müüme?\nR. Tetto: Aga pakkuja ju teab, mis värvi auto ta saab! See info remondi jmt kohta on ju avalikult ja pakkumise tingimustes olemas!\nK. Orast: Siis peaks rohkem reklaami tegema. Mõelge ise – kõigi nende rendile antavate aastate peale jagades saame me ca 700 kuus. Nadivõitu…\nA. Aron: Ma olen üks nendest, kes on kaks aastat rääkinud, et me saame hooldekodust korralikku miinust. Samuti ei ole me kasumisse saamiseks võimelised 45 kohta juurde looma. Pakkuja ju ometi ei teadnud seda, et tal konkurente ei ole ja praegu on meil pakkuja olemas. Kui me täna tühistame ja teeme konkursi uuesti, siis me oleksime nagu naljanumbrid ja ei pruugi ühtegi pakkumist saada. Pakkuja ju näeb ometi samuti majandustulemustes olevat miinust. Samas me saame reaalset raha selle pakkumise eest. Tänane olukord on selline.\nK. Oras: Täna on meil üks pakkuja ja see ei ole läbipaistev.\nA. Aron: Me ei saa ju ringi käia ja püstoli abil pakkujaid osalema sundida.\nK. Oras: Mitu korda ilmus kuulutus? (Tetto:) Üks. See on naiivne arvata, et kõik võimalikud huvilised näevad ja kaasa tulevad.\nR. Kutsar: Ajakirjanduses oli selle kohta infot ju küll. Maakonnalehes näiteks. Infot on jagatud volikogu liikmetele ja me ise andsime korraldada selle vallavalitsusele. Komisjonis olime me samuti esindatud.\nTäiendan arutelu omalt poolt, et osalesin samuti selle komisjoni töös ja ma pigem vaidleksin läbipaistvuse osas Koidule vastu – see, millega mina kokku puutusin oli mõistlik ja arusaadav. Samas on tõesti võimalik arutleda selle üle, kas enam reklaamimine või mõne muu kanali kasutamine oleks toonud täiendavaid pakkumisi.\nR. Tetto: Ka riigihangete register ju võimaldab näha suurt hulka erinevaid pakkujaid, kuid see ei tähenda, et kõik nad seda näevad. Kui kodukalt laetakse asjad alla, siis ka see ei tähenda, et kõik pakkuma tulevad.\nK. Oras: Me näiteks tahame kogu raha korraga ette. Mis siis, kui oleks tingimused leebemad, äkki oleks võib-olla rohkem tulnud pakkujaid?\nG. Kentem: Sa oleks võinud varem teha oma ettepanekuid! Ma tunnen selle valdkonna ettevõtjaid. Suhtlesin nendega. Nende jaoks ei olnud reaalne, et ehitada juurde 40 kohta.\nK. Oras: Kus see kirjas on, et tuleb 40 kohta juurde?\nR. Kutsar: Konkursi tingimustes oli see sees.\nG. Kentem: Meil on komisjon, kes jälgis ja korraldas asja ja me peaksime neid usaldama.\nR. Tetto: Pakkuja poolt tuli ettepanek summa kaheks jagada. See näitab, et ka teistel oleks olnud võimalus teha mingisuguseid muid ettepanekuid summa jagamiseks või ajatamiseks.\nA. Aron: Lisainfoks – kolme volikogu komisjoni liikmed istusid esmaspäeval koos, kohal oli ka pakkuja esindaja. Nad vastasid meie küsimustele ja selgitasid kõike, mida vaja. Ei ole tundmatud tegijad.\nK. Oras: Arengukomisjon on samuti olemas! Endiselt pole seda kordagi kokku kutsutud. Pool aastat ei ole komisjon koos käinud!\nJa taas ei ole selle kohta võimalik küsida ka komisjoni esimehelt M. Parijõelt.\nR. Kutsar: Praegu on koosolekud viibinud selle pärast, et planeeringu dokumentide kokku panemine käib. Ja Eve Ojala-Bakradze oli puhkusel ja nüüd on ta üldse haige.\nK. Oras: Oleks võinud kutsuda siis esmaspäevasele ühiskoosolekule ka arengukomisjoni liikmed!\nR. Kutsar: Väike täpsustus on tehtud dokumendis. Punkti kaks sõnastasime selgemalt, komisjon oli päri. Enne ei olnud üheselt selge. Ettepanek on see eelnõu kinnitada. On teisi ettepanekuid?\nK. Oras: Korraldada uus konkurss ja vaadata ka üle konkursi tingimused.\nG. Kentem: Kas saadav raha investeeritakse Kunda leinamajja?\nE. Polluks: Jah, selline ettepanek sotsiaalkomisjonis tehti ja sellega oldi nõus.\nR. Kutsar: Panen esimese ettepaneku hääletamisele.\n14 poolt, 1 vastu, 1 taandas ennast. Sellega on otsus langetatud ja Kunda hooldekodu läheb eraettevõtjate pidada.\n2. Volikogu määruse eelnõu „Koolilõuna toetuse kasutamise tingimused ja kord“\nPäevakorrapunkti ettekandjaks on haridusjuht M. Trumm, materjalid leiate siit.\nM. Trumm: Küsin nõusolekut selleks, nagu teate, riik annab toetust iga lapse pealt 1 eurot. Kas olete nõus, et vald maksab koolitoidu vahe kinni?\nMa olen siiralt segaduses. Loen esitatud materjalidest, et kehtestame täna koolilõuna kasutamise tingimusi. Mida puutub sellesse kõigesse haridusjuhi küsimus, et kas me oleme nõus 40 senti juurde panema?\nKüsin: Ma ei saa aru… Kuidas varem oli? Me oleme ju alati vahe kinni maksnud, milleks siis meile see määrus? Ja ma ei saa vastust… R. Kutsar ja M. Trumm lihtsalt vaatavad otsa ja selgitavad, et määrusega me maksame lihtsalt valla eelarvest selle osa juurde, mis puudu jääb… Ometi on kogu aeg nii olnud. Ma ei tea, ilmselt on asi minus. Püüan kodus esitatud materjalid uuesti läbi vaadata.\nKell 23:33. Vaatasin. Endiselt ei saa aru.\nR. Kutsar: Paneme hääletusele, kes on poolt. 15 poolt.\nMina jään erapooletuks. Esimest korda vist selle sõna siiras tähenduses…\n3. Volikogu määruse eelnõu „Määruse kehtetuks tunnistamine“\nFormaalne otsus, millegipärast veel tühistamata jäänud. Põhjus süvenemiseks puudub.\nEttekandjaks M. Trumm, materjalid.\nM. Trumm: Nagu teate, on meil praegu üks ühine lasteaed. Vana määrus tuleb kehtetuks tunnistada, et kaotada ära Kunda teeninduspiirkond. Edaspidi üks üle-vallaline piirkond.\nR. Kutsar: Ma arvan, et siin ei ole kellelgi küsimusi kah. Kui on uus määrus, siis tuleb vana tühistada. Panen hääletusele.\n4. Ülevaade Viru-Nigula valla 2019. aasta eelarve täitmisest seisuga 30.06.2019\nKirjutan endale enne istungit üles järgmised küsimused: aprillis oli jutt, et tulumaksulaekumine oli kavandatust väiksem, mis seis praegu on? Samuti huvitab mind tõsiasi, et päris paljud read on üle kulutatud! Millest see tuleb, et vallavalitsus eelarvest kinni ei pea ja kuidas kommenteerib seda eelarvekomisjoni esimees? Vägisi jääb mulje, et kui allasutused on laias laastus eelarvest kenasti kinni pidanud, numbrid vastavad (kogemuse pealt vaadates) ootustele, siis nendel ridadel, mida otseselt vallavalitsuse majast seest kureeritakse esineb päris palju loomingulist lähenemist ja otseselt lõhki kulutamist… Millegipärast pole esitatud materjalide seas ka tulude osa – mis sellest sai?\nEtte kannab E. Järvepere, materjalid, mille põhjal end ette valmistasin, on siin.\nE. Järvepere: Poole aasta eelarve täitmine on olnud prognoosipõhine. Põhitegevuse tulud on laekunud 59%. Pool aastat on läinud plaanipäraselt, seal ei sisaldu esimene lisaeelarve, seetõttu sai saadetud ka täiendavad tabelid. Kindlasti olete kõik tutvunud. Kas on küsimusi? Ütleks veel, et tulumaksulaekumine on olnud pisut kõrgem ootustest.\nK. Oras: Täitmise protsent on nii mõnelgi kulureal väga suur (üle 150 ja 200 jne). Äkki kommenteerite.\nE. Järvepere: Päris palju on projekte tehtud. Eriti kultuurivaldkonnas. Ja need lähevad aasta lõpupoole teise lisaeelarvega sisse.\nA. Aron: 1. juuli seisu tabelis on pilt oluliselt paremad. Komisjonide liikmetele läksid need tabelid.\nE. Järvepere: Kas sa Koit küsisid tulude või kulude kohta? (Kulude). Kuludega on see sama – seetõttu saigi täiendavad tabelid saadetud. 1. juuli seisuga on asjad paremad.\nArutelu kinnitab, et komisjonidele saadeti teised tabelid, kuid Volikogu liikmed ei ole neid pabereid näinud. Kummaline praktika. Justkui ei peaks olema siin midagi erilist, kuid mingi kohmitsemine on viinud selleni, et volikogu liikmetele saadetud materjalid (need, mis on ka avalikkuse ees volikogu kutse juures) erinevad tegelikest.\nR. Kutsar: Volikogu liikmetele on saadetud. Selgitab seda kuidagi segaselt, ei saa korraga saata.\nG. Kentem: Mina küsisin eraldi ja meie saime need tabelid.\nE. Järvepere: Mina olen materjalid edastanud.\nA. Aron: Komisjoni liikmetele oli saadetud kolm erinevat versiooni.\nK. Oras: Saatsin küsimuse nädala alguses ja soovisin infot välisreiside ja külaliste võõrustamise kohta, kuid ei saanud.\nE. Järvepere: Sain küsimuse, varsti saadan andmed, ei jõudnud veel.\nK. Oras: Selle võiks saata kõikidele volikogu liikmetele, ma arvan, et kõikidel on huvi.\nA. Aron: Olen kõik olulise öelnud. 30. juuni on faktiliselt õige, kuid sisuliselt parem on 1. juulit vaadata.\nE. Järvepere: Meie poolaasta seis on hea.\nR. Kutsar: Seis on hea, muretsema ei pea, kuid see ei tähenda, et raha üle oleks. Aitäh ülevaate eest, kui küsimusi pole, jätkame.\nE. Järvepere: Teise lisaeelarvega tuleb veel mõelda lumelükkamisele.\n5. Arengukava ja eelarvestrateegia muudatuste kinnitamine – I lugemine\nArengukava tuleb vastavalt seadusele üle vaadata igal aastal ning eelarvestrateegia peab olema kinnitatud vähemalt neljaks aastaks oktoobris. Millest ma aga meie vallas viimasel ajal väga hästi aru ei saa, on arengukava regulaarne seire – kuidas see protseduur lihtsalt sõnastatult välja näeb.\nEtte peaks kandma E. Ojala-Bakradze ja E. Järvepere, esimene aga puudub. Materjalid siin. Lisaks saatis volikogu esimees päev enne volikogu istungit eelarvestrateegia, milles olla parandused juba sisse viidud. Selle leiad siit.\nJällegi – kes parandas ja mida parandati jääb segaseks, kuigi oleks piisanud parandatud osa kasvõi kommentaariga tähistamisest. Kuidas, pagan võtku, peaks olema võimalik volikogu liikmel jälgida, milline sõnastus või versioon on õige?\nE. Järvepere: Koostatud on uus versioon, kuna komisjonid on ettepanekuid teinud. See ei ole aga veel valitsusest läbi käinud.\nR. Kutsar: Täna siiski arutame esimest versiooni. Järgmiseks korraks võite uut juba ette lugeda. Kõik on üle vaadatud, lisatud uued andmed.\nE. Järvepere: Neid tabeleid on kah pisut muudetud. Sisuliselt on kogu dokument üle vaadatud. Selles dokumendis seda esimest plokki ei ole muudetud, teises on kõik see juba ringi tehtud. Et praegu keskenduks rohkem teise plokki. Suur rõhk on selle aasta investeeringutel. Sellel aastal palju investeeringuid, järgmisel aastal suurt plaanis ei ole. Kas on küsimusi?\nJ. Fjodorova: Einar andis intervjuu siin hiljuti ja sellest sain aru, et rahvamaja jääb Aseris alles, kuid meil ei ole strateegias rahvamajale investeeringuid kavandatud. Seda peaks ometi planeerima.\nTunnen, et tahaks demonstratiivselt naerma puhkeda – kas meil ka teised volikogu liikmed arvavad nii, et arengukava ja eelarvestrateegia muutmine sellistes küsimustes käibki nõnda?\nE. Järvepere: Ei ole intervjuud ise vaadanud, intervjuu põhjal ma strateegiat ei tee. Ma räägin vallavanemaga ja arutan selle teema läbi. Hea oleks saada ettepanek kirjalikult.\nA. Aron: Komisjonis saime ülevaate ja arutasime läbi, saime ülevaate ka muudatustest. Teine versioon arvestab mitmete muutustega, mis on vahepeal juba toimunud. Siin kui vaadata neid põhinumbreid, siis kellelegi juurde ei ole antud midagi. Tegelikult on ka järgmisel aastal investeeringuid. Tänavavalgustuse teema näiteks. Tõsiasi on, et omaosa on projektides 60%, võiks olla teistpidi. Sisemistest ressurssidest tuleb leida vahendeid, mida majanduskuludeks suunata.\nK. Kraut: Rannu kergliikustee on päevakorras. Varem on käinud ka Padaoru ja Flexa vaheline kergliiklustee laualt läbi, isegi Kundani, kuid seda pole strateegias.\nE. Järvepere: Projekteerimine on käimas, kuid hetkel ei näe võimalust, kust selleks raha võtta. Kui tekib mingi variant, siis saab selle alati ka lisada.\nK. Oras: Juhin tähelepanu, et arengukomisjon ei ole saanud dokumenti arutada. Palun protokollida.\nR. Kutsar: Ma ütlesin, et 11. või 12. septembril tuleb arengukomisjon kokku.\nA. Aron: Eks asi ole selles, et Eve on haige ja seetõttu on jäänud arengukava asi tagaplaanile, kuigi neid peaks vaatama koos. Ettepanek mul on – põhitegevuse kulud. Punkt 3.2 kõneleb sellest, et edaspidi pole vaja volikogu nõusolekut pikemaajaliste kohustuste võtmiseks. Tahtsin komisjonis täpsustust ja ettepanek on, et see lõik tuleks välja jätta.\nK. Oras: See on ju seadusega vastuolus.\nR. Kutsar: Allari ettepanek on 3.2 esimeses lõigus teine ja kolmas lause välja võtta. Tegemist on esimese lugemisega, enne teist saab teha ettepanekuid.\nJ. Fjodorova: Väike remark, kahju, et vallavanemat ei ole. Einar võiks oma pikki visioone ka meiega jagada, kuidagi piinlik on anda kommentaare ajakirjanikele, ei tea midagi. Sülg toob suhu ja kohe ajalehte.\nG. Kentem: See on tema isiklik nägemus, see võib tal olla.\nK. Oras: Ma arvan, et see on ikkagi volikogu pädevuses valla arengusuunad paika panna.\nR. Kutsar: 10. septembriks teha ettepanekud strateegiasse. Siis komisjonidesse ja 26. septembril tuleb uuesti volikogusse. See oli eelarvestrateegia aga meil on ka arengukava muutmiseks ettepanekud. Ettepanekud tulevad maakonna arengustrateegiasse tehtud ettepanekutest. Võib teha ka uusi ettepanekuid.\nR. Kutsar: Tsiteerib dokumenti.\nK. Veski: Tahtsin küll Eve käest küsida, kuid kas keegi suudaks lihtsalt ära seletada, kuidas protseduuriliselt käib meie vallas regulaarne arengukava üle vaatamine? Me võtame maakonna arengukava asjad ja lihtsalt tõstame üle? Mulle tundub, et me oleme pisut äraspidi asju ajanud. Kuidas see käib ikkagi see arengukava muutmine?\nR. Kutsar: Selleks ongi see muutmise aeg, et 15. oktoobriks peavad muudatused olema kinnitatud. Valdkonnajuhid vaatavad üle ja teevad ettepanekud vallavalitsuse kaudu juba majandusaasta aruande koostamiseks. Ka volikogu liikmed ja elanikud saavad teha ettepanekuid. Juba praegu on avalikustamisel dokument valla kodulehel: 23.08-06.09.\nJ. Fjodorova: Ma võtaksin astronoomiamaja välja ja viiksin sisse Aseri rahvamaja.\nR. Kutsar: Las olla sees, see on maakonna arengukavas sees. Me ei pea seda kohe tegema.\nG. Kentem: See oli Viru-Nigula rahva soov, las olla sees, mis me tast välja võtame.\nJ. Fjodorova: See oli minu ettepanek ja nüüd ma teen ettepaneku see välja võtta ja rahvamaja asemele panna. See on prioriteet number üks.\nR. Kutsar: Kui nendele ettepanekutele vastu ei ole, lõpetan esimese lugemise ja kõigil on võimalik 10. septembriks teha oma ettepanekuid.\nMinu küsimus Padaoru kriisikeskuse rajamise kohta jääb küsimata, kuna ei usu, et sellele mingit edasiviivat vastust saaksin.\n6. Volikogu määruse eelnõu „Viru-Nigula valla külavanema statuut“ I lugemine\nAsi on alguse saanud ilmselt ühinemislepingust, kuhu sai omal ajal sisse, et külavanemate rolli tuleb suurendada. Mind huvitab aga eelkõige, kuidas selle statuudi kokkupanemine käis? Kes on praeguseks sellega tutvunud? Mis on aluseks võetud? Mida arvavad senised külavanemad? Mis on üleüldse sellise koostöövormi eesmärk? Millisena näeb vallavalitsus seda koostöövormi?\nSamuti mis saab edasi? Kas vallavalitsus korraldab lähikuudel pärast statuudi vastu võtmist ka mingisuguse n-ö hoogtöö, mille käigus kõikidele küladele vanemad saaksid ning sisuline töö kohapeal käima läheks? Külavanema sisseelamiskursus näiteks võiks olla – mingi ports teemasid alates dokumendihaldusest ja asjaajamiskeelest lõpetades kogukonnaloo ja raamatupidamise alustega? Kuna aga Eve koosolekul ei osale, jätan suure osa nendest küsimustest ilmselt esitamata.\nEtte kannab R. Kutsar, materjalidega saab tutvuda siin.\nR. Kutsar: Olete kindlasti lugenud, komisjonid on kah vaadanud. Esimene lugemine, vaatame siis kiiresti üle. Teeb ülevaate dokumendist. Tsiteerib valikuliselt.\nOtsustan Rihot katkestada.\nK. Veski: Mul on ettepanek dokumenti mitte valikuliselt tsiteerida, me oleme seda lugenud. Pigem läheks küsimuste juurde.\nK. Veski: Kõigepealt, paljudel küladel on vanemad?\nR. Kutsar: Aseri vallas on osadel küladel valitud, kolmel külal on.\nK. Veski: Kuidas dokumenti koostati, kas külavanemad ise olid kaasatud? Mulle tundub, et praegu ei tea nad ise kah, millised kohustused ja õigused neil tegelikult on. Et kuidas selle dokumendi koostamine käinud on?\nR. Kutsar: Eve koostas, komisjonid on arutanud. Üks külavanem oli komisjonis. Ma ei tea täpselt.\nK. Veski: Olgu, natuke konkreetsemalt siis. Õiguste all punkt kolm. “Külavanemal on õigus: … 2) esindada külaelanikke omavalitsuses, riigiasutustes ja muudes institutsioonides;” Kas see mitte täpsustamist ei vajaks? Võib jääda arusaamatuks millal ja mis kujul saab esindada? Kas võib tekkida olukord, kus mõni memmeke arvab, et saadangi külavanema panka tehinguid tegema. Iga õigusakt peab olema võimalikult selge.\nK. Tomingas: Ma arvan, et siin on mõeldud küla esindamist, mitte mõnda külaelanikku üksinda.\nR. Kutsar: Mingisugustes asutustes saab ikkagi ma arvan ka memmekest esindada. Paneme kirja, et vajab täpsustamist.\nSaabus R. Heinmets.\nA. Sepnik: Ma taustaks ütlen. Indikatsioon on olnud riiklik, üllas, kaasata rohkem inimesi ja hoogustada. Läbi piirkondade leida ja tuua inimesed vallale lähemale.\nK. Veski: Nõus, arusaadav. Seetõttu ongi oluline, et me ei teeks lihtsat dokumenti ja ei loodaks, et ainult dokumendi abil asi hoogsamaks läheb.\nR. Kutsar: Ma arvan küll, et tutvustatakse küladele samuti. Vabandan Raivo, et ma ei pannud tähele, kui sa tulid. Komisjonid olid ühel meelel, et neli aastat võiks olla periood, milleks külavanem valitakse.\nK. Oras: Palun prokollida, et arengukomisjon ei ole koos käinud ja seda küsimust arutanud.\nR. Kutsar: Külavanema märgist. Ettepanek on, et kui külavanem on mitu perioodi tööd teinud, võiks külavanema märk talle jääda mälestuseks. Osad arvasid nii ja osad teisiti, arvati et võiks olla üle antav uuele. Tsiteerib veel mõnda juhuslikku kohta eelnõust.\nR. Kutsar: On veel küsimusi? 10. septembriks tuleks teha ettepanekud.\nKüsimusi rohkem pole, läheme järgmise punkti juurde.\n7. Volikogu määruse eelnõu „Määruste kehtetuks tunnistamine“\nVormiline otsus – uus valdkonda reguleeriv määrus on olemas, vanad tuleb kehtetuks tunnistada.\nEttekandjaks H. Källo, materjalid siin:\nH. Källo: Seoses ühtse registriga on vaja eelmised kehtetuks tunnistada, küsimusi?\nR. Kutsar: Ettepanek on kinnitada.\nKõik on poolt.\n8. Volikogu otsuse eelnõu „Viru-Nigula valla tunnustusavalduste andmise komisjoni moodustamine ja liikmete nimetamine“\nSisu on eelnõus kirjas, plaan on moodustada komisjon, kes volikogu eest töö ära teeb ja otsustamiseks ettepanekud esitab.\nTunnustamised on välja toodud valla põhimääruses. Vaata §5.\nEtte kannab R. Kutsar, meile saadetud materjalid on siin.\nR. Kutsar: Tutvustab dokumenti ja komisjoni eesmärki. Kõigepealt tutvustab vallavalitsuse ettepanekut – volikogu esimees võiks olla komisjoni esimees ning igast piirkonnast üks liige.\nK. Oras teeb ettepaneku, et G. Kentem võiks olla liige ja G. Kentem omakorda esitab K. Orase liikmeks.\nR. Kutsar: Jääb siis nii, et 4 liiget on? Vastuväiteid pole. Ei ole vastu keegi, kui mina oleksin esimees? Ei ole. Aga kes esindaksid piirkondi?\nK. Oras: Teen ettepaneku, et Gaido Aseri poolt. Kentem nõustub.\nE. Polluks: Viru-Nigula poolt võiks olla M. Zaidullin.\nR. Kutsar: Kunda poolt J. Fjodorova? Jelena keeldub.\nM. Zaidullin: E. Tull võiks olla.\nNii jääbki. Üks kummaline tujutu laat oli see päevakorrapunkt. Väga imelik. Keegi ei anna justkui endale aru, et see komisjon hakkab tunnustama meie väärikaid ning juba tänane suhtumine devalveerib selle väärtust omajagu…\nOleme jõudnud informatsioonini. Punktini, kus alati asjad käest on läinud. Kas täna on midagi teisiti?\nR. Kutsar: Järgmine istung toimub 26. septembril.\nJ. Fjodorova: Kas komisjonide ajad tulevad ka koondtabelina?\nR. Kutsar: Jah, tulevad.\nG. Kentem: Annan Aseri sadama esindajana teada, et homsest tuleb riigihange välja masuudireostuse likvideerimiseks. Septembri lõpuks peaks olema asjad selged, loodame, et oktoobrist hakkavad tööd pihta ja suveks on tehtud. Koit ei pea enam küsima mujalt ametkondadest infot. Ja kui te asjast midagi ei tea, pole vaja sotsiaalmeediasse absurdseid asju kirjutada. Pole vaja valetada!\nJ. Fjodorova: Kui tahad, mine kohtusse.\nG. Kentem: Sinu vastu väga lihtsalt, arvesta sellega, et kõigega võib minna.\nK. Oras: Sadama esindaja võiks olla siis aktiivsem selgitama.\nTekib tuttav segamini lärm.\nE. Rästa: Ma tahaksin öelda, et valla kodulehel oli istungi aeg valesti kirjas. Mul tekkis tööandjaga vaidlus selle pärast, ei tahtnud varem minema lasta.\nR. Kutsar: Ei teadnud, andke varem teada. Veel küsimusi.\nP. Vilmer: Ma tahaksin sama lisada – kui kuulutatakse välja koosolek, siis levivat infot võiks volikogu juht kontrollida. Ma tulin samuti siia valeks ajaks pool tundi hiljem, tahtsin aga esimest päevakorrapunkti kuulda.\nK. Oras: Tahaksin teada volikogu liikmete arvamust. Toimus meeleavaldus. Küsisin vallast, et miks ei kajastatud seda valla meedias? Sain vastuseks, et see ei olnud valla korraldatud, selle pärast. Mida arvate?\nJ. Fjodorova: Kas üldse reageerisite kuidagi, suhtlesite te nende korraldajatega? Me valime külavanemaid jmt. Samas aktiivsete inimestega, kes oma seisukohta kaitsevad, ei suhtle keegi.\nG. Kentem: Kusagil ei tehta seda, valitsused ei pea suhtlema meeleavaldajatega.\nR. Kutsar: Meil oli info olemas piketi avalduse näol, meil ei olnud vaja selle pärast nendega suhelda. See oli vaikiv pikett, meil ei olnud vaja selleks nendega suhelda.\nK. Oras: Ma siiski tahan volikogu liikmete arvamust.\nL. Krigul: Vallavalitsus vastutab meie kanalite eest, sellesse info jõudmise eest vastutame kah meie. Teeme omad järeldused ja info tuleb.\nK. Oras: Jõuludeks?\nL. Krigul: Võib-olla jõuludeks.\nG. Kentem: Piketeeriti usuliikumise vastu, me ei pea selle pärast suhtlema. Vallavanem käis kohal ja sellest ju piisab. Minu arvamus on, et kui piketeeritakse volikogu vastu, siis jah, aga see ei puuduta ju meid. See on rahva ja jumalasulaste omavaheline asi.\nTekib taas karjumine.\nG. Kentem: Seaduseid ei rikutud, mida saab vald teha?\nA. Aron: Käisin kohapeal ja kuulasin hiljem kajastusi. Ka Raadio 4st. Teise koguduse inimesed kommenteerisid samuti. Mind huvitaksid uuriva ajakirjanduse seisukohad küll, et mida laiemalt arvatakse või välja uuritakse asjast.\nPalun samuti sõna ning selgitan, et minu hinnangul ei ole küsimus ju ühes konkreetses intsidendis vaid selles, et meil on ühes suures kogukonnas konflikt ning justkui mitte keegi ei võta vastutust sellele lahendust välja töötama hakata. Me kõik omame mingit isiklikku seisukohta, kuid kollektiivselt ei me võimelised seda asja edasi viima.\nG. Kentem: Jelena, võta siis midagi ette, tee mingid konkreetsed ettepanekud.\nVihane karjumine Jelena ja Kentemi vahel.\nM. Zaidullin: Kuidas te üldse teadsite, et selline meeleavaldus tuleb. Kui süüdistate volikogu liikmeid, siis andke ka neile teada üritustest.\nG. Kentem: Viisakas oleks, kui miitingulased korjaksid oma lendlehed tulevikus ise ära!\nE. Polluks: Palju on viha õhutamist üksteise suhtes.\nK. Veski: Vaadake, asjaga peab hakkama tegelema metoodiliselt. Kui meil oleks koolis klassis laste vahel konflikt, siis me ei kujutaks ette, et klassijuhataja võtaks positsiooni, et üks pool ongi natuke lollakas ja ei saa asjast midagi aru ning teise poole lapsevanemad on konfliktsed. Kuhu see viiks? Igatahes mitte tüli lahendamiseni. Õppetööd aga teha ei saaks. Me peame hakkame välja töötama lahendusi! Me peame aru saama, et kohaliku omavalitsuse roll on siin vastutust kanda.\nR. Heinmets: Aga Jelena ei ole ju mingeid ettepanekuid teinud.\nMa ei saa siinkohal üldse aru, misasja see Jelena siin nii mitmel korral jutuks tuleb…\nR. Kutsar: Võtame teise teema.\nJ. Fjodorova: Kert Räst saatis kirja ja sellele ei vastatud õigel ajal, kas keegi ametnik sai selle eest karistuse? Ma ise olen sellega kaks korda kokku puutunud. Saadan kõigile ja keegi ei vasta. Kas keegi saab karistuse, et keegi ei reageeri.\nSuvaline lärm Kentemi ja Jelena osalusel.\nR. Tetto: Ei ole saanud keegi karistada.\nJ. Fjodorova: Teen ettepaneku, et saaks.\nE. Rästa: Mis karistuse me määrame Kert Räisile, et ta solvab volikogu liikmeid?\nJ. Fjodorova: Mine kohtusse, pagan võtku, terve volikogu on dementseid täis. Riho, räägi sisust.\nR. Kutsar: Palun mitte solvata üksteist!\nG. Kentem: Ma arvan, Jelena, et mida vähem sa Aseri asjadest tead, seda parem.\nR. Kutsar: Nii, aitab, on aeg lilli jagada.\nNagu tavaks on saanud – toob kõrvalruumist lilled, hakkab õnnitlema, aplaus. 18:47 on istung lõppenud.\nSatun enne lahkumist Rihoga Aseris käärivate probleemide üle arutlema. Kasutame olukorra iselmoomustamiseks haridusega seotud kujundeid ning hetkeks tundub, et nii on lihtsam ja teineteisest arusaadavam vaielda. Ometi jõuab ta üsna pea tõdemuseni, et mõnikord on ikkagi vaja karistada, et õpilasest inimene kasvaks…\nHelen Ruberg 30. august 2019 At 08:57\nMitmes strateegia versioon on vallakodanikele avaldatud? Kui oodatakse ettepanekuid, siis sooviks enne tutvuda viimase versiooniga.\nUno Trumm 30. august 2019 At 10:08\nOeh, olen kõik Kaido istungite ülevaated läbi lugenud ja vägisi jääb mulje, et see kala mädaneb mõlemast – volikogu ja valitsuse – peast korraga. Sellised mokalaadad ja karjumised olid Kunda linna volikogus viimati 25 aastat tagasi. Kaklused kakeldakse ja küsimused arutatakse läbi komisjonides. Volikogu on sisuliselt see koht kus haamrit koputatakse, seal enam põhimõttelisi vaidlusi pidama ei peaks ega omavahelisi solvumisi lahendama. Kuidagi väga masendav mulje jääb nendest ülevaadetest.\nJanek Puusepp 30. august 2019 At 15:47\nAjaloolasena sa peaksid ju teadma, et ajalugu kordub! Aga jah, olen sinuga nõus, selline karjumine ja oma vahel muda loopimine ei sobi vallavolikogusse. See peaks olema koht, kus inimesed mõistlikult arutavad ja viivad valla parema tuleviku poole. Kurb on lugeda, vahel ka lõbus, kuidas elu KOV käib!\nUno Trumm 4. september 2019 At 08:56\nÖeldakse, ajalugu kordub farsina… Järeldused mulle ei meeldi…\nHelen Ruberg 30. august 2019 At 12:33\nRaamatupidajana on kujunenud professionaalne kretinism. Arvnäitajatel on kummaline viis muutuda ühest aruandest teise. Eelarve täitmisel aruandes on Kunda Hooldekodu eelarve veerus (planeeritavad kulud) personalikulud 231 000 ja majanduskulud 119 445 ja volikogu liikmetele saadetud finantsaruandes aruandes vastavalt 250 300 ja 112 145. Kasumi/tulemi arvutusvariantide loogika arusaamatu.\nMina arvutaks prognoositava tulu:\n45 kohta*650 kuumaks* 12 kuud = 351 000 (kui kõik tasuksid ise). Vald tasub 11*350*12= 46 200 järelikult on tulu 351 000 – 46 200 =304 800 mitte 290 000 jne.\nFinants selgitusest ei suuda mina kuidagi välja lugeda “Hooldekodu 45 kohaga ei ole jätkusuutlik igal võimalikul arvutusviisil” ja kui lisatakse 40-45, et siis on kasumlik.\nTäna on valla elanike hooldekodus 26, siis tuleks võibolla hoopis vähendada kohti, on ka kahjum väiksem. Kurb, et selliste andmete alusel (igas aruandes erinevad arvud) ja analüüsi peale otsus tehti. Eelarvestrateegia järgi on 2020 aastal planeeritud põhivara müüki 400 000 € ja 2021 summas 145 000 (mida müüakse, ei tea). Loodan, et need ei ole järgmised allasutused, mis ise ära ei majanda (Kunda Päevakeskus, spordi ja kultuuriasutused). Aga ikkagi mida müüakse???\nUno Trumm 4. september 2019 At 08:58\nUno Trumm 4. september 2019 At 09:07\nTegelikult võib küll olla, et kohtade suurendamine muudab hooldekodu kasumlikuks. Hooldekodul on püsikulud, küte, vesi, elekter, personali palgad, muud majanduskulud. Hoolealuste vähendamine ei tähenda püsikulude vähenemist, sest kütma ja valgustama peab ühtemoodi, on siis toas üks, kaks või kolm inimest, toitu peab ikka valmistama kolm korda päevas (ma ei tea, kas Kundas seda ise tehakse). Püsikulusid saab muidugi teatud piirini kokku tõmmata hoone soojustamise jm lahendustega, aga ainult teatud piirini ja püsikulude osakaalu iga hooldatava arves saabki vähendada ainult hooldatavate arvu suurendamisega…\nEne Ehrenpreis 27. september 2019 At 11:07\nUskumatu, et sel viisil toimub volikogu nõupidamine! Vallas on asjad ikka päris hullud…


Kassi kehakeel: mida sinu kass sulle öelda püüab? - LEMMIKLOOM\nKassi kehakeel: mida sinu kass sulle öelda püüab?\n17.märts 2017 14:40\nKindlasti oled aeg-ajalt mõelnud, mida sinu kass sulle öelda püüab või mis ta parasjagu mõtleb, kui ta sinu tähelepanu otsima tuleb. Vaatame järgi!\nKui suudad oma kassiga paremini suhelda, aitab see teievahelise kiindumusele ja suhtele oluliselt kaasa. Millised siis on need asjad, mida kassi sabast ja silmist välja lugeda võid?\nSilmad on aken südamesse\nKiisu silmad võivad selles, mis tema karvases peakeses toimub, nii mõndagi jutustada. Kui kass aeglaselt silmi pilgutab, tähendab see, et ta on lõdvestunud, armastab ja usaldab sind.\nKui kass just akna taga päikeselaigus ei istu, näitavad kitsaks tõmbunud pupillid, et kass on närvis või ärritunud. Laienenud pupillid aga võivad tähendada, et kass on hirmunud või erutatud. Kui kassi pupillid on kas väga palju laienenud või kitsenenud, anna talle pisut hingamisruumi ja oota, kuni need normaliseeruvad. Kui pupillid jälle normaalse suuruse on saavutanud, on kass rahulik ja käitub sinuga sõbralikult.\nLugu, mida jutustab saba\nKassi karvane saba räägib tema meeleseisundist üsnagi palju. Kui kiisu läheneb sulle, saba püsti või kergelt kaardus, tähendab see tõenäoliselt, et ta on heas ja sõbralikus tujus. Erutunud kass võib oma saba kõndides allapoole, jalgade vahele suunata. Kui aga märkad, et sinu kassi saba, mis muidu igati ontlik välja näeb, järsku pudeliharjasarnaselt kohevaks muutub, on kass kas hirmunud või mingi asja pärast üdini erutunud. Vonklev saba aga annab märku väga närvilisest või erutunud kassist. Sel juhul on silitamise või mängimise asemel parem oodata, kuni ta rahuneb.\nKass mitte ainult ei kuula kõrvadega, vaid kasutab neid ka kui suhtlusvahendit. Kui kassi kõrvad on kikkis, tähendab see, et ta on tähelepanelik ning kuulab midagi väga hoolega. Vastu pead surutud kõrvad aga osutavad tüüpiliselt, et kass on vihane või hirmunud. Kiisule ei maksa läheneda, kui ta on kõrvad peadligi tõmmanud, iseäranis siis, kui ta ka vurrud tahapoole kisub ja susiseb – sel juhul on loomake tõeliselt ärritunud.\nKassid ajavad kasuka kohevaks, kui tunnevad, et miski neid ähvardab ning neil on vaja end potentsiaalse ründaja ees tegelikust suuremana näidata. Kui märkad, et su kass on kasuka kohevaks ajanud ja selja küüru tõmmanud, on mingi asi tal harja tõeliselt punaseks ajanud. Proovi temaga rahulikult vestelda ning samal ajal aru saada, mis teda ärritas. Kui kasukas on aga sile, tunneb kass end tõenäoliselt hästi. Iseäranis siis, kui ta sulle oma kõhtu näitab ja end sinu ees lamades ringi rullib. Need on usalduse märgid.\nKassipojad masseerivad käppadega ema kõhtu, kui nisadest piima imevad. Kuid selline masseerimine võib jätkuda ka siis, kui kiisupoegadest juba suured kassid kasvanud on. Õnnelik ja enesega rahuolev kass masseerib käppadega nii sind kui ka teisi käpaulatuses olevaid objekte. Kui kass sind sedaviisi "sõtkuma" hakkab, tähendab see, et ta on lõõgastund ning ootab paitamist. Et meeldivat käitumist õhutada, võid teda maitsvate palakestega premeerida.\nKassiomanikuna oled kindlasti märganud, et kiisule meeldib aeg-ajalt oma pead sinu vastu hõõruda. Kass teeb seda, et sind spetsiaalsete, põsepiirkonnas asuvate rasvanäärmete feromoonidega märgistada ja nii-öelda enda omaks teha. Tegemist on armastust väljendava käitumisega. Kui märkad kassi sind selliselt märgistamas, võid arvestada, et ta on paitamise ja sügamise tujus.\nMÄRKSÕNAD karv kass Kehakeel kõrvad Massaaž meeleseisund saba silmad


KÜSITLUS Kas pühadetuju tekib ka ilutulestikuta? - Arvamus - Põhjarannik\nKÜSITLUS Kas pühadetuju tekib ka ilutulestikuta?\nJuba pikemat aega on räägitud sellest, et aastavahetusel võiks ilutulestiku asemel kasutada alternatiivseid lahendusi, kuna paugutamine paneb paljud loomad hirmust värisema.\nPühadetuju ei sõltu ilutulestikust, vaid inimese enda hingeseisundist. Kas ilutulestikke peaks korraldama? Raske vastata − sõltub paljudest teguritest, sh finantsilisest poolest. Kui linnal ei ole raha, et peaväljak korda teha, siis... Parem oleks tulevärgist loobuda ning suunata selle arvelt kokku hoitud raha millegi kasulikuma tegemiseks.\nTekib ikka. Kõige tähtsam on ise endale tuju luua, näiteks leida hea seltskond. Ilutulestikud ehmatavad loomi ning müümagi hakatakse neid liiga vara; lapsed topivad pauguteid prügikastidesse, inimesed ehmuvad, prügi lendab laiali... Selle rahaga võiks parem midagi head teha.\nProbleem pole mitte niivõrd ilutulestikes, kuivõrd lume puudumises. Kõik tahavad valgeid jõule ja aastavahetust, praegu aga küll pühademeeleolu ei ole. Ma pole ilutulestike vastu, kuid tõeline pühadetuju tekib vaid siis, kui selleks on olemas kõik vajalik: lumi, tulukesed...\nIlma saluudita ilmselt ei teki. Lund oleks väga vaja − see on kõige tähtsam. Ent ilutulestik peab ikka ka olema − ilma selleta on pidu igav.\nKui ma viimati aastavahetusel lapsega Iidlas kuuse juures käisin, siis ühest küljest sain ma palju positiivseid emotsioone, teisalt aga ei tundnud end ohutult. Ma pole selle vastu, et linnad eredaid saluute korraldavad, kuid nende korraldamisele tuleb väga läbimõeldult läheneda: teha kõike reeglite järgi, et seejuures kellelegi kahju ei tekitaks. Vaieldamatult loob ilutulestik pidutunde, ent kahjuks paugutavad noored, kus juhtub, ning võivad sellega ümbritsevatele kahju teha.


🏆 Miami Club Online Casino Ülevaated 2021 - Saada oma boonus 💰 $800 Juba täna | CasinoRank™\nMiami Club kasiino ülevaade\nBoonusKuni 800 dollarit\nMiami Club Casino kuulub Deckmedia NV kasiinode perekonda, millel on muljetavaldav ja usaldusväärne. Miami Club Casino tegi oma sissepääsu stseenile 2012. aastal ja on sellest ajast saadik olnud väga edukas. Kasiino on litsentseeritud Curacaos ja on avatud Ameerika mängijatele.\nNagu paljud teised online-kasiinod, pakub Miami Club uutele mängijatele suurt huvi jääda ja mängida. Erinevalt teistest konkurentidest on Miami Clubi teretulnud boonus kuni $ 800 ja see on 100% vaste, mis on tegelikult ahvatlev pakkumine. On erinevaid panustamisnõudeid, tüüpiline on enamikule mängudele 20x.\nNagu mainitud, on WSG peamine tarkvara pakkuja. See pakkuja on suur nimi Vegasis ja pakub laia valikut mänge. Mängud on kasutajasõbralikud ja õmblusteta, et tagada nauditav ja kallis kasutaja kogemus algusest lõpuni, sõltumata sellest, kas mängija on algaja või kogenud mängur.\nTugirühm on teie küsimustele vastamiseks ja teie probleemide lahendamiseks 24/7 nii inglise kui ka hispaania keeles. Teisi keelevalikuid ei ole, kuid meeskond on teadlik ja abivalmis eesmärgiga parandada oma üldist mängukogemust. Kui vajate keele tuge, võite alati küsida.\nMängijad saavad ööpäevaringselt toetust, kellel võib olla küsimusi või muid küsimusi. Toetus on saadaval otseülekande kaudu, mida saab kasutada kohapeal. Mängijad jõuavad meeskonda ka e-posti teel. Telefoninumbrit pole, kuid online-tugi on kiire ja tõhus.\nKasiinos on erinevaid mänguvõimalusi, kusjuures online mängimine on esmane viis. Kuid mobiilimängud on saadaval ka karikavõistlejatele, kes armastavad liikvel olles mängida. Mängijad ei pea oma mobiiltelefoni või lauaarvutit tarkvara alla laadima, sest kõik mängud on saadaval online-mängimiseks.


Salakütuseärikad lähevad vangi - DELFI\nSalakütuseärikad lähevad vangi\nTallinna linnakohus mõistis kolmapäeval Jüri Ranna süüdi salakütuseärile kaasaaitamises ja Eduard Beilinsoni salajases kütuseveos ning karistas neid kahe-aastase vangistusega.\n32-aastane Beilinson anti kohtu alla ka dokumentide võltsimises, kuid selle osas prokurör loobus süüdistusest, teatas Delfile Tallinna linnakohtu pressinõunik.\n43-aastasele Vladimir Kosiki mõistis kohus süüdi kütuse salakaubaveos ja 44-aastase Mart Kiisa ametiseisundi kuritarvitamises ning karistas mõlemat poolteiseaastase vangistusega tingimisi kolmeaastase katseajaga.\nBeilinsonil, 44-aastasel Rannal ja Kosikil tuleb kolme peale kokku tolliameti kasuks hüvitada tsiviilhagi summas 34 miljonit 917 tuhat 918 krooni. Sundraha kõigilt kohtualustelt on 3720 krooni.\nKuritegeliku grupi keskne liige oli Balti Investeerimiskeskuse juht Aleksander Kolektor, kes aga tapeti eelmise aasta veebruaris Tallinnas.\nSüüdistuse järgi pöördus Rand 2000. aasta suvel Beilinsoni poole ettepanekuga investeerida Eestisse toimetatava kauba ostutehingusse. Kaubaks pidi olema ligi 2000 tonni lahusti nime all üle tollipiiri toimetatavat bensiini. Beilinson leppis kokku Kolektoriga, et tehing tehakse tema firma kaudu.\nEsimene kogus bensiini jõudis Roomassaare sadamasse 2000. aasta 28. septembril. Valeandmeid sisaldavate dokumentide esitamise tõttu vabastasid Kuressaare tollipunkti töötajad pärast kontrollimist lastiks olnud bensiini tollikontrolli alt. Belgiast Antverpeni sadamast saabus järgmine tanklaev Roomassaarde sama aasta novembris, seekord toimetasid mehed üle tollipiiri üle 3000 tonni salakütust. Kolmas, ligi 2000-tonnine salakütuse last jõudis sissetöötatud skeemi kasutades Roomassaarde 2001. aasta märtsis. Kontrollimisel tuvastati, et tanklaeva lastiks oli ligi 2000 tonni rohkem bensiini, kui kaubadeklaratsioonis näidatud.


Muhu jaanalinnutalu ootab teid Saarepiigade õhtusöögile!\nJuustukuningad avasid kaupluse Tartus\nJuustukuningad tähistasid oma esimest sünnipäeva neljanda kaupluse avamisega! Kui esimesed kolm poodi asuvad Tallinnas, siis uus juustupood tegi uksed lahti 7. märtsil Tartus, Kesklinna Keskuses (endine Kaubahall).\nJuustukuningate valikus on ligi 70 juustusorti peamiselt Hollandist, aga ka Inglismaalt, Prantsusmaalt, Hispaaniast ja Šveitsist. Lisaks juustule leiab poest ka kõike muud, mis juustuga kokku sobib, näiteks juustukastmeid, pähkleid, kuivatatud puuvilju, veine ja juustuaksessuaare. Valikus on ka kinkekaardid ning valmis kingipakid.\nJuustukuningate poodide eripära on personaalne teenindus - kõiki juustusid saab maitsta ning soovitud suuruses tükk lõigatakse värskelt suurest juustukerast! Sealjuures on hinnatase väga sõbralik, juustukilo hind alates 7,50 eurot.\nJooksvate eripakkumiste info leiab kodulehelt www.juustukuningad.ee ning www.facebook.com/juustukuningad.\nJuustukuningate tegevjuht Erwin Wassenaar planeerib juba järgmise poe avamist ning see tuleb suvepealinna Pärnusse!\nVaata fotosid Tartu kaupluse avamisest siit.\nPrivaatne pimeõhtusöök Köögis\nTallinna vanalinnas asuv meelte ateljee KÖÖK kutsub pimeõhtusöökidele (ette tellimisega).\nPimeõhtusöögil katame silmad kinni ja sukeldume lõhnade ja maitsete maailma. Kaetud silmadega hõrgutavaid roogasid ja veine nautides turgutame lõhnataju ja maitsemeelt ning arutleme mida parasjagu serveeritakse. Mida pimedam, seda põnevam!\n4-käigulise menüü valmistab Köögi peakokk Tim Bramich (fotol).\nVeine valab ja ürituse kulgu jälgib kogenud sommeljee ja pimeõhtusöökide korraldaja Tõnis Kuuskmann.\nPimeõhtusöök 80 eur inimese kohta. Hind sisaldab ka tervitusjooki, suupisteid saabumisel, vett, kohvi, teed ja ruumide renti 5 tunniks. Hind ei sisalda veine ega muid alkohoolseid jooke.\nÜrituse hinnale lisandub 190 eur sommeljee-pimeõhtusöögikonsultandi teenuse eest ning veinide maksumus. Õhtusöögi menüü ja veinide nimetused selguvad ürituse käigus. Loe lähemalt KÖÖGI kodulehelt. Tallinnas avati Šveitsi kohvimasinatootja JURA kompetentsikeskus\nEile avas kvaliteetkohvi ja –kohvimasinate maaletooja KAFO (endise ärinimega Infomelton) Tammsaare Ärikeskuses pidulikult Šveitsi täisautomaatsete kohvimasinate tootja JURA keskuse. Keskus on unikaalne Läänemere regioonis, enam kui 40 riigis esindatud JURA on sarnase eksklusiivse salongi avanud kokku vaid 12 riigis üle maailma.\nJURA tegevjuhi Emanuel Probsti sõnul on Eesti tõestanud end suurepärase turuna ettevõtte jaoks: “Kompetentsikeskus esindab tipptaset, mis on JURA sihiks espressomasinate turul terves maailmas. Tänu KAFO pikaajalisele pühendunud tegevusele said just Eestis täidetud kolm peamist eeldust järjekordse JURA keskuse loomiseks – väga head müügitulemused ja kõrgetasemeline kompetents teeninduse ning hoolduse vallas.”\n“KAFO eesmärk on tegelikult lihtne – tahame, et Eestis osataks teha ja nautida rohkem head kohvi. Nüüd on loodud parimad võimalused kohaliku kohvikultuuri edendamiseks ning loodame, et just JURA keskusest saavad alguse tarbijate teadlikud valikud.” ütles KAFO juhatuse liige Silver Rits.\nAvaüritusel avanes külalistel võimalus minna ringkäigule keskuse ruumidesse, kus on koos JURA esindussalong, hooldus– ja koolituskeskus. Üheks keskuse märksõnaks on läbipaistvus ja avatus, näiteks saavad kliendid jälgida oma masina remonditeekonda läbipaistvate klaasseinte taga asuvas töökojas. Kohvimaailma rikkaliku teadmistepagasi jagamiseks kujundatud ruumis viiakse läbi koolitusi nii baristadele kui ka kodutarbijatele.\nAlates 1931. aastast tippklassi kodumasinate arendamisega tegelenud Šveitsi ettevõte JURA Elektroapparate AG on maailma üks suuremaid täisautomaatsete espressomasinate tootjaid. Traditsioonilisest Šveitsi kaubamärgist on saanud ülemaailmne tegija, rahvusvaheline müük moodustab enam kui 86 protsenti ettevõtte käibest.\nEestis 16 aastat tegutsenud KAFO toob lisaks JURA masinatele maale ka itaallaste lemmikkohvi Lavazza, just t’ teed, Monbana kuuma šokolaadi, David Rio chaid. KAFO südameasjaks on edendada kohvikultuuri ja –teadlikkust, et eestimaalased jooksid paremat kohvi.