Kaalulangus Fullerton Cameron Carter\nAkukettsaag STIHL MSA T PRO - KJ Aiatehnika\nCD markerit on mõnikord kirjeldatud põletikuvastase markerina. Jootrahad on kohaliku teeninduskultuuri traditsiooniline osa ning selle eest ollakse väga tänulikud. Seose puudumist võib seletada asjaoluga, et need molekulid erituvad erinevatesse kudedesse erinevatesse rakkudesse. Ka haiguse esinemist võib tekkida.\nKirsten on kavas kirjutanud telesarju, sealhulgasNelsoni varblanejaIlus katastroof.\nLuvsLatinMen1 profiil | parilasteaed.ee - Sex Cams, Live Sex, Free Sex Chat, Live Sex Webcams\nSellel reisil toitlustus juba hinnas. Reisi meeldivaks kulgemiseks oleme välja valinud hea tasemega hotellid. Meie reisijuhid jagavad soovitusi ja annavad nõu kõigi küsimuste korral.\nAnname endast kõik, et veedaksite kvaliteetse ja täisväärtusliku puhkuse! Kutsume Teid eksootilisse Aasiasse. Meie teekond viib nii suurlinlikku Singapuri kui ka põnevasse ning looduslikult kaunisse Malaisiasse. Koloniaalajastu arhitektuur Singapuris, maailma vanim džungel Malaisia sisemaal ning kilomeetrite pikkused liivarannad Langkawi saarel.\nPrivaatprostitutsiooniks valmis naised fat x nacho vidal porn videos seks veebika erootiline massaaž lesbi, Otsib naist armastaja costa rica palermo incontri fg cremona transgressiivne bordell koos tüdrukutega seinas napoli bakeka reklaamides Tasuta tutvumissaidid aucklandis nuru massaaž almere kitsad teismelised kiisud luksuslik kodanlik milf hoor kurat shemale riided sarvjas gei poisid swinger vahetada tasuta tutvumissaiti seksikuupäev on väga noored slutsid küps lits foto hoor suur perse must küps suured tissid privaatne vastuvõtt alkmaar kõige ilusamad naised Prostituudid jaca luksus pornoprostituutides parim sait x transexual var saatetüdruk creully petir sein nu korea hooride hooride hiilgus prostituudide protsent prostituutidest kodus alicante prostitutsiooni eskortreklaamid prostituutidest burgos Ta neelab kogu selle libeda kolmekesi seksikas paks lits lapsehoidja rannas tõsine tutvumissait tasuta romantilisi tutvumissaite maksmata. Mui sluts veebikaamerad seks tasuta naised seksiks seksikad naised seksiks rumeenia abieluagentuurid badajoz seksiteenused mis tõmblevad reklaame tüdruk otsib poissi whatsapp girl fuck täiesti tasuta tutvumisrakendus proovin hingemida naised panevad oma vitsadesse et salaja väljas keppida quiron vitoria cita online kuidas tootelefoni dfu režiimis parandage kurat hoor kes saab sõrme Creampie hoorad võrgus tai Kaalulangus Fullerton massaaž rotterdami Kaalulangus Fullerton õnnelik lõpp prostituudid hooldavad roosasid nänni. Teismeline fucks vanaema kena pussies kuulsad maalid prostituudidest prostituudidega naisprostituudide pornotüüpide stereotüüp Prostituutide prostituudide patroon portugalis prostitutsioon saksamaa prostituut porn porno seksi eskort tüdrukute poitiers Rinnakas tasuta saatja béziers viletsatel prostituudidel on prostituudidel neli videod petite küps blond blond sluts tohutu melonid perses Suurepärased tutvumissõprade tutvumispoisid cartagena kuum teismeliste ring täiskasvanute kokkutulek pariisi perse plaanisvanemate naistega sõpruse otsimine homo veebikaamera vestlus päris hispaania prostituudid pornovideod biseksuaalsed prostituudid vidio porno tasuta porno videod tasuta.\nMalaisia — see on tõeline Aasia! Lend Tallinn—Istanbul kell kohalikud kellaajad, lennunumber TK Palume kontrollida lennuki väljumise aega ka vahetult enne reisi! Tere tulemast imelisse Malaisiasse. Näeme rahvusmonumenti, kuningapaleed, Masijd Negarat — rahvusmošeed oma 75 meetri kõrgusele küündiva minaretiga. Jalutame imekaunites järveaedades. Naabrusesse jääb ka liblikapark enam kui värvikireva asukaga.\nKülastame budistlikku Thean Hou Kaalulangus Fullerton, mille juurest avaneb imekaunis vaade Kuala Lumpurile. Kõigele Kaalulangus Fullerton teeme peatuse ka Kuala Lumpuri ühe sümboli, maailma kõrgeimate hoonete hulka kuuluva Petronas Twin Toweri juures. Teeme väljasõidu Kuala Lumpurist ja peatume Batu koobaste juures, kus paikneva hindi pühamuni viib astmeline trepp. Paik on kuulus iga-aastaste Thaipusami pidustuste poolest, mil patulunastajad läbistavad oma ihu teravate orade ja konksudega.\nEdasine teekond viib meid Taman Negara rahvusparki — Malaisia rohelisse südamesse. Malaka poolsaare sisemaa peidab endas maailma vanimat ja liigirohkeimat vihmametsa. Kliimamuutustest mõjutamata jäädes on see vihmamets segamatult miljonit aastat arenenud. Kuala Tembelingis istume juba jõepaati ning jätkame oma retke põlismetsas mööda veeteid Kaalulangus Fullerton paradiisi meenutavat loodust. Õhtul läheme üheskoos väikesele džunglijalutuskäigule. Tänase päeva veedame keset võrratut ürgloodust ja teeme lähemalt tutvust maailma vanima vihmametsaga.\nPäeva tipphetkeks kujuneb kindlasti matk Bukit Teresekile, ühele mägedest rahvuspargis. Hea ilma korral avaneb meile vaade eemal kõrguvale Gugung Tahan mäele m. Soovi korral on võimalik matkata veel iseseisvalt, puhata hotellis või soovijad saavad suunduda paaritunnisele lisaekskursioonile lisatasu eest orang asli ehk piirkonna indogeense rahva juurde. Lõunasöök hotellis.\nPäeva teisel poolel sõidame paadiretkele Lata Berkoh kose juurde koos ujumispeatusega sobiva ilma korral kose alla moodustunud looduslikus basseinis.\nPaadisõidul on taas võimalik jälgida rikkalikku floorat ja vana vihmametsa. Ühine õhtusöök hotellis. Lahkume Taman Negara rahvuspargist ning sõidame tagasi Kuala Tembelingi. Teel Kuala Lumpurisse läbime Putrajaya linna.\nSelles Malaisia uues administratiivkeskuses näeme peaministri uhket residentsi, ministeeriumihooneid, Kaalulangus Fullerton linnaarhitektuuri ja lõputult parke siia on istutatud üle 20 miljoni puu. Lend Kuala Lumpur-Langkawi lennuajad täpsustamisel. Suurepärased päevad troopilisel rannal — meri, päike ja valge rannaliiv! Kõrged mäeahelikud, metsaga kaetud künkad, riisipõllud ning väikesed lahesopid valgete liivarandadega on vaid mõned märksõnad, mis iseloomustavad ligi sajast saarest koosnevat Langkawi arhipelaagi.\nLangkawi võrratud liivarannad on ideaalseks puhkusepaigaks kõikidele päikesekummardajatele. Ka nendele, kes eelistavad pigem aktiivset puhkuseveetmist, pakub saar ohtralt võimalusi. Võib tegeleda paljude veespordialadega, minna snorgeldades uurima veealust maailma Kaalulangus Fullerton. Teeme ühiselt esimese tutvuse selle Malaisia pärliga. Külastame Atma Alami batikakeskust ja Mahsuri mausoleumi, vaatame ringi Kuah linnas ning soovi korral on võimalik sooritada duty free sisseoste.\nTutvume Langkawi omapärase loodusega, unikaalse looma- ja taimeriigiga.\nNäeme mangroovidžunglit, huvitavat kalakasvatust, nahkhiirekoopaid. Näeme ka, kuidas söödetakse kotkaid. Ühine piknik lõuna. Sobiva ilma korral peatume inimtühjal rannal, et teha värskendav suplus. Päeva teine pool jääb puhkuseks rannas. Hommikusöök hotellis.\nVaba päev rannas. Soovijatel on võimalik minna iseseisvalt mõnele väljasõidule saarel lisatasu eest. Aeg lahkuda Langkawi saarelt ning lendame edasi Singapuri lennuajad täpsustamisel. Singapur asub Malaka poolsaare lõunatipus ning tegemist on väikese saareriigiga, mida peetakse ka üheks Olles olnud kaubavahetuse sõlmpunktiks juba Singapuri sümbol Merlion, pool kala ja pool lõvi, tervitab meid Merlion Parkis. Oma teekonnal möödume kuulsast Singapuri kriketiklubist, näeme parlamendihoonet, uhket ülemkohut ja linnavalitsuse hoonet ja Fullertoni hotelli.\nSuundume Marina Bay piirkonda ja külastame kuulsat Marina Bay hotelli vaateplatvormi. Jalutame Gardens by the Bay aedades, võimalus tutvuda sealsete lillepaviljonidega. Suundume Singapore Flyer vaaterattale, mis on maailma kõrgeim, ulatudes oma meetriga 42 korruselise hoone kõrgusele. Vaaterattal on 28 klaasist Kaalulangus Fullerton, millest avanevad pooletunnise tiiru jooksul suurepärased vaated nii Singapuri saareriigi kõrghoonetele Kaalulangus Fullerton sobiva ilma korral ka Malaisiale ning Indoneesialegi.\nSoovijatel on võimalik õhtul ühineda lisatasu eest meeleolukale laevakruiisile valgustatud linnas, võimalusel näeme ka uhket Marina Bay valgusshowd.\nVaba hommikupoolik. Peale hotellist väljaregistreerimist suundume tutvuma elust kihava Hiinalinnaga. Singapuri India kogukonna vaimses ning kaubanduslikuks keskuses Little Indias näeme nii Kaalulangus Fullerton India poekesi kui ka uhkete ornamentidega kaunistatud templeid.\nContia – Vikipeedia\nSeejärel sõidame unikaalse karakteriga Peranakani linnaosasse. Siin kohtuvad ajalugu ja tänapäev.\nKirsten Vangsness Bio, Vanus, netoväärtus, poiss-sõber, abielus, pikkus, kaal - Näitlejannad\nJalutame aias, kus kasvatatakse Peranakani köögis kasutatavaid vürtse. Katongi ja Joo Chiati kvartalites paelub meid barokne ndate arhitektuur. Vaba aeg Clarke Quay piirkonnas.\nAeg suunduda lennujaama. Kaalulangus Fullerton sisaldab: lennupiletid Turkish Airlines liinilendudele Tallinn-Istanbul—Kuala Lumpur ja Singapur—Istanbul—Tallinn, toitlustamine lennukis; lennupilet lendudele Kuala Lumpur-Langkawi ja Langkawi-Singapur; lennujaamamaksud jaanuar seisuga, käibemaks. Maksude suurus võib muutuda olenemata reisikorraldajast tulenevalt kütusehinnast maailmaturul ja ametivõimude otsustest; 11 ööd hotellides koos hommikusöökidega vastavalt programmile 2-in.\nLisaekskursioonid tasutakse kohapeal kohalikus vääringus. Hinnad võivad muutuda olenemata reisikorraldajast Kaalulangus Fullerton etteteatamiseta. Reisi hinnas ei sisaldu jootrahad kohalikele saatjatele ja bussijuhtidele. Palume arvestada u. Jootraha andmise komme on laialt levinud. See moodustab osa teenindaja palgast ja seetõttu ootavad jootraha kõik teenindajad.\nJootrahasid korjatakse ja tasutakse reisi ajal vastavalt iga reisietapi lõpus. Jootrahad on kohaliku teeninduskultuuri traditsiooniline osa ning selle eest ollakse väga tänulikud.\nFullerton - Fullerton Public Library, Kathy Morris, Debora - - Raamat | parilasteaed.ee\nSiiski ei ole jootrahade maksmine reisijale kohustuslik, vaid näitab rahulolu ja tänulikkust saadud reisikogemuse ning teeninduse suhtes. Soovitame vormistada ka reisitõrkekindlustuse!\nKaasa võtta päikesekreem, vihmakeep, korralikumad rõivad rahvusõhtuks, taskulamp, mugavad riided ja jalanõud Taman Negara rahvuspargi külastamiseks. Reisile eelnevalt palume konsulteerida reisimeditsiini kabineti arstiga, lisainfo siit.\nBeautyful Girls on Tik tok Romantic Romantic \_u0026 FUNY FUN YVIDEO\nLennuinfo Turkish Airlines liinilendudel: Äraantav pagas: reisijal on õigus kaasa võtta äraantav pagas kogukaalus kuni 30 kg. Maksimaalne lubatud pagasi kaal ühele ühikule registreeritavale pagasile on 32 kg. Käsipagas: reisija tohib lennuki salongi kaasa võtta ühe käsipagasi ühiku. Käsipagasi ja isiklike esemete kogukaal võib Kaalulangus Fullerton kuni 8 kg ja maksimaalne suurus võib olla mõõtudega 55x40x23 cm.\nKäsipagasis ei tohi olla keelatud esemeid. Vedelikke ja kreeme võib olla käsipagasis alla ml pakendites, kokku kuni ml. Toitlustus lennul: Kaalulangus Fullerton sisaldub soe toit ja joogid.\nViisa ja dokumendid Malaisia on Eesti passi omanikule viisavaba halli passiga vajalik viisa. Palume kontrollida passi kehtivusaega minimaalne kehtivusaeg 6 kuud pärast reisi lõppu. Palume meile enne reisi teada anda passi number ja kehtivuse aeg hiljemalt kuu enne reisi!


440g Otto kodujuust\n400g Otto toorjuust\n300g vanilje kohupiimakreemi\n12g chia seemneid\n200g Philadelphia milka toorjuust\n20g Otto toorjuustu\nPurusta küpsised, sega toorkakao ja sulatatud võiga. Suru küpsisepuru lahtikäiva 26cm koogivormi põhja.\nSega kokku kodujuust (vajadusel kurna üliigsest vedelikust) toorjuust, kohupiimakreem, kamajahu, chia seemned. Sulata valge šokolaad ning sega täidise hulka. Vala küpsisepõhjale ning tõsta külmkappi vähemalt 4 tunniks.\nEnne serveerimist soojenda väikeses potis milka toorjuust ja tume šokolaad ja määri ühtlaselt täidisele.\nVahusta vahukoor suhkruga ning lisa toorjuust. Pane segu pritsikotti või kilekotti ning lõika väike nurk ära ning joonista koogile lumehelves või muu meelepärane kujund.


TEGEMISI-TOIMETUSI: oktoober 2010\nEile õhtul oli mul suur kokkamistuhin peal. Samas, kuna õhtusöök oli juba söödud, siis tuli mõttesse küpsetada midagi, mis üleöö maitsestuma peaks. Ja keeksid on selleks ideaalne kategooria- soojalt head, jahtunult head ning üldjuhul üleöö või paar päeva seisnuna imehead.\nKeeksiretsepti aluseks võtsin nami-namist "Ekstra" keeksi kogused- sest too keeks on ka nii hea.\nAntud kogusest saab ühe 28 cm keeksi.\n4 keskmist muna (toasooja)\n1 suur tl purustatud kardemoni\nAlustuseks tuleb munad suhkruga puhtasse kaussi panna ja heledaks vahuks vahustada. Niiviisi, et vahustamine vähemalt 10 minutit kestab (korralikult vahtu löödud munad annavad keeksile kohevuse). Siis sõeluda juurse jahu ja sool, lisada vanilliekstrakt ja kardemon. Viimasena segada ettevaatlikult juurde sulatatud või, mida eelnevalt veidi jahutatud.\nTaigen tuleb kallata keeksivormi ning küpsetada 175-180*C juures umbes 45 minutit, kuni keeksi keskele torgatud puutikk puhtaks jääb.\nServeerida jahtunult, ideaalis järgmisel päeval. Kuigi mina ei suuda kiusatusele vastu panna ja söön alati ka viilukese sooja keeksi (sest no kogu elamine on nii head kardemonist keeksilõhna täis- lihtsalt võimatu ju vastu panna :)\nat 13:02 3 kommentaari:\nSildid Aastaaeg: kevad, Aastaaeg: suvi, Aastaaeg: sügis, Aastaaeg: talv, Küpsetamine: keeksid/muhvikesed, Küpsetamine: magusad küpsetised, Road: magusad\nEbaküdoonia on geniaalne vili. Ma kohe üldse ei mõista, miks seda tänapäeval nii vähe kasvatatakse- noh olgu, põõsas torgib jah ja ei ole just kõige ilusam aias vaadata, aga viljad on ju imehead ning kasulikud.\nKuna mul oma veel aeda ei ole, pean endale ebaküdooniaid kas turult või tuttavate käest hankima. Siinkohal südamlikud tervitused mu ämmale, kelle käest viimasel paaril aastal ebaküdooniaid saanud olen. Sel aastal küll vaid paar peotäit, aga asi seegi :).\nTrühvliidee hüppas mulle pähe mõni aeg tagasi, minu meelest sobib ebaküdoonia hapukus magusa martsipaniga imekenasti kokku. Proovige ka!\n85g tumedat šokolaadi\n3-4 ebaküdooniat (et saaks peenelt riivituna 30ml tihkelt kokku surutud massi)\nAlustuseks tuleb ebaküdooniatest saada peenelt riivitud mass(kolmikpildil vasakpoolne). Mina ei hakanud ebaküdooniaid puhastama, riivisin tervet ebaküdooniat, jättes südamiku puutumata. Jah, nii läks veidi viljaliha raisku, aga puhastatud ja seetõttu tükkideks lõigatud ebaküdooniat on väga ebamugav sõrmede vahel hoida.\nEdasi segasin ebaküdooniamassi matrsipaniga. Tulemusena sain pehme massi, nagu näha keskmisel pildil. Ei näe just kõige isuäratavam välja, aga maitseb muide imehästi :).\nJärgmiseseks etapiks on vaja veidi kannatust. Kõigepealt panin šokolaadi vesivannile sulama. Ja panin valmis vormid. Ostsin pisikesed paberist kommivormid kunagi Kiika Kööki poest. Siiamaani olen neisse niisama valmis trühvleid sisse pannud, aga seekord otsustasin veidi teistmoodi käituda.\nKui šokolaad sulanud, määrisin pabervormide küljed sula šokolaadiga kokku ning panin sügavkülma tahenema. Määrida saab väikese pintsli abil, minule meeldis seda teha aga hoopis ümmarguse söögipulga abil.\nAhjaa- soovitan nii pool tunnikest enne trühvlitegemise algust panna taldrik sügavkülma, et see kenasti jahedaks muutuks. Siis on vormide pintseldamise ajal hea see külm taldrik lauale tõsta ja määritud vormid sellele asetada- külm taldrik hakkab šokolaadi kohe tahedamaks muutma ja see ei valgu külgedelt väga alla.\nLasin siis määritud vormidel viis minutikest sügavkülmas olla ning seejärel täitsin seguga. Panin vormid triiki täis ning katsin pintsli abil šokolaadiga. Ning kaunistasin ka. Kasutasin selleks ebaküdoonia koorest tõmmatud ribasid ning kuivatatud rukkilille õielehti. Ja edasi rändasid kommikesed taas sügavkülma, kus neil kümmekond minutit puhata lasin.\nViimaseks eemaldasin pabervormid- oli ka tagumine aeg kommiteoga ühele poole saada, sest meheraas tahtis juba väga maiustada :D.\nTegemistest üks amatöörvideoke ka :) :\nat 18:54 4 kommentaari:\nSildid Aastaaeg: sügis, Ampsud, Küpsetamine: kommid/küpsised, Road: magusad, Toiduaine: martsipan, Videoretseptid\nSee supp on huvitav, kasulik ja maitsev. Teistmoodi, aga väga mõnus. :)\n150g punaseid läätsesid\nKõigepealt on vaja porgandid koorida ja õhukeseks viilutada. Mida õhemad ja pisemad tükid, seda parem.\nJärgmiseks panna pott tulele, lasta kuumaks ja röstida kuivas potis vürtsköömneid ning tšillihelbeid paar minutit. Siis lisada õli ja porgandid, kuumutada 4-5 minutit aeg-ajalt segades. Edasi lisada kuum puljong, läätsed ja piim. Lasta keskmisel kuumusel podiseda umbes 20 minutit, kuni komponendid on pehmed.\nPüreestada supp, maitsestada vajadusel soolaga.\nJa serveerida :) Kõrvale sobib näiteks krõbedaks röstitud sai.\nSildid Ilma lihata toidud, Road: soolased, Road: supid, Toiduaine: hapukoor, Toiduaine: porgand\nFriikartulid- ise tehtud ja mõnusad :)\nMidagi mitte väga tervisliku söögi valdkonnast, aga samas midagi head. No vahepeal tuleb lihtsalt friikate isu peale!\nJa nii juhtus ka mõni päev tagasi-soov friikartulite järgi oli ühel hetkel suur :D. Kuna fritüüri mul ei ole, mõtlesin, et "oh, küll oleks hea, kui mul oleks see traatkorv, mis poti sisse käib ja mille abil küpsenud kartuleid hea välja tõsta on". Aga jah, seda mul ka ei ole :) Seega proovisin niisama potis küpsetada, ilma igasuguste muude abivahenditeta, ning saan nüüd tõdeda, et õnnestus väga ilusti. Kartulid jäid mõnusad peenikesed, pealt kaunid ja krõbedad.\nAlustuseks koorisin paraja portsu kartuleid. Seejärel lõikasin kartulitest pikad ribad, umbes 0,5x0,5 cm paksud. Edasi kuivatasin kartulipulgad hoolikalt puhta käteräti vahel ära. Kuivatamine on oluline-siis ei hakka vesi kuuma õli sees pritsima ning kartulid ei jää omavahel kokku.\nJärgmisena valasin paraja portsu õli paksupõhjalisse potti ning panin kuumenema (õli kuumutades peab kindlasti potikaas käepärast olema-kui miski viltu läheb ja õli põlema läheb, siis peab leeki potikaanega summutama ja mitte mingil juhul ei tohi veega kustutama hakata!). Kahjuks ei ole mul termomeetrit, millega õli kuumust mõõta oleksin saanud- mõõtsin katsetusemeetodil, aeg-ajalt ühte kartulit õli sisse pannes.\nKuumus on paras, kui kartul õli puudutades särisema hakkab. Siis tõstsin sisse ka ülejäänud kartulid(vajadusel võib muidugi mitme portsuna ka küpsetada), keerasin tule poti all mõõdukaks, ning lasin kartulitel umbes kümmekond minutit säriseda. Selle aja peale olid nad kena kuldpruuni jume omandanud.\nTõstsin kartulid vahukulbi abil paberkäterätile, et liigne õli ära imenduks ning raputasin soola peale.\nServeerisin kohe ja kuumalt.\nJa ega niimoodi küpsetatud kartuleid ei pea tingimata pikkadeks peeneteks ribadeks lõikama- ka kuubikud on väga mõnusad ja sobivad paremini näiteks prae kõrvale, kui klassikalised friikartulikujud.\nat 18:50 Kommentaare ei ole:\nSildid Ampsud, Eridieet: paleotoitumine, Eridieet: taimetoidud, Ilma lihata toidud, Road: soolased, Toiduaine: kartul\nHea ja lihtne kaste, mis teeb õunakoogi veelgi maitsvamaks! Aga samamoodi hea maitseb kaste ka näiteks marjadega. Ja mina sõin isegi hommikupudruga koos - andis pudrule hea magusa maitse juurde (oh, milline maiasmokk :D)\n500 ml 3,5%-list piima\nKõigepealt tuleb vaniljekaun pikuti pooleks lõigata ja noa abil seemned välja kraapida. Panna kaun ja seemned piima sisse ja piim aeglaselt keema lasta. Kindlasti jälgida ja segada, et piim üle ega põhja ei keeks. Kui piim on keemiseni jõudnud, tõsta pott kõrvale ja lasta kaks minutit seista- vanilje annab sel ajal piimale maitset.\nSamal ajal vahustada munad suhkruga heledaks vahuks. Seejärel niristada kuum piim munade hulka, samal ajal pidevalt edasi vahustades. Kui kogu piim on niiviisi munade hulka klopitud, valada segu tagasi potti, tõsta taas pliidile ning kuumutada 3-4 minutit, kuni kaste pakseneb. Piisab sellest, kui kaste katab ilusti puulusika tagumise külje. Eemaldada kaste pliidilt ja lasta jahtuda (kuigi soojalt on ka hea).\nServeerida, nagu enne juba mainitud, kookide või marjadega või muu meelepärasega :)\nat 08:50 Kommentaare ei ole:\nSildid Kodutehtud toiduained, Road: magusad\nKreeka riisipuding e rizogalo\nVeel üks roog nami-nami kreeka toidukoolituselt. Ja no ausõna, ma ei oleks mingil juhul arvanud, et magus riisipuder (no seda ta ju on) võib nii hea olla! Lihtsalt imeline :)\nRetsept on loomulikult namis ka. Kogus kuuele.\n1 l 3,5%list piima\n75-85 g suhkrut\n5 cm pikkune lai apelsinikooreriba (kaks on veel parem)\n1 sl vanillikastmepulbrit+ 4 sl piima VÕI 2 sl piima+2 sl maisitärklist+ munarebu\nserveerimiseks jahvatatud kaneeli\nPiim, suhkur, kaneeli- ja apelsinikoor tuleb panna potikesse ja keema lasta. Sealjuures aeg-ajalt segades. Kui piim keeb, siis lisada riis ja lasta ilma kaaneta umbes pool tunnikest keeda, kuni riis on pehme. Sealjuures ikka ja jälle segades, et puder põhja ei keeks. Seejärel eemaldada kaneelikoor ja apelsiniribad.\nEdasi on vaja vanillikastmepulber piimaga segada (või sega kokku piim, tärklis ja munarebud), valada pudru hulka ja kuumutada veidi, kuni puder pakseneb(tärklisesegu puhul on vaja esialgu lusikatäis putru tärklisesegu hulka segada ja alles siis saadud segu ülejäänud pudru hulka segada).\nSiis lasta pudrul jahtuda ning külmana serveerida magustoidukaussides, kaneeliga üleraputatult.\nSildid Aastaaeg: talv, Hooajaline: jõuluaega sobiv, Maailma maitsed: Kreeka, Road: magusad, Toiduaine: riis\nSidrunikartulid e Patates lemonata\nNädalake tagasi oli mul imetore võimalus osa võtta Nami-nami peakoka Pille poolt korraldatud kokakoolitusest. Üritus oli ääretult tore, süüa anti imehästi ja seltskond oli väga vahva (ootan põnevusega juba uut koolitust).\nSeekordse koolituse teemaks oli Kreeka köök, mis oli minu jaoks siiamaani suhteliselt võõras ning seetõttu sain kuulda-näha-maitsta palju uut ja huvitavat. Ning nagu ma nüüd kõigile öelnud olen, ei usu ma ise ka, et kõik road nii head olid. Aga olid! Ja kindlasti tahan paljusid roogasid veel ja veel kodus ka teha.\nTutvustan nüüd esimest rooga sellelt koolituselt- sidrunikartuleid. Sellised teistmoodi, huvitava maitsega ahjukartulid. Ja äärmiselt head. Mulle nii väga maitsesid.\n800g suuri kartuleid\n2 sl värsket või 2 tl kuivatatud punet\n5 sl värskeltpressitud sidrunimahla\nKartulid tuleb koorida ja tükeldada kuubikuteks- nii 1,5x1,5cm. Seejärel panna kartulid ahjupannile ja segada läbi kõikide teiste koostisainetega välja arvatud sidrunimahl. Laotada kuubikud ühekordse kihina laiali ja küpstada 220*C ahjus umbes 45 minutit. Paar korda võiks selle aja jooksul segada ka. Kui 45 minutit on möödas, lisada sidrunimahl ja segada nii, et kõik kartulid sellega kokku saaks. Tõsta plaat ahju tagasi ja küpsetada veel 10-15 minutit, kuni kartulid on pealt kuldsed ja krõbedad.\nat 12:30 1 kommentaar:\nSildid Eridieet: paleotoitumine, Eridieet: taimetoidud, Maailma maitsed: Kreeka, Road: soolased, Toiduaine: kartul


Ratsamatk Käsmu poolsaarele « Ratsamatkad Lahemaa rahvuspargis « Kuusekännu ratsatalu\nRatsamatk Käsmu poolsaarele\nKolm päeva ratsa Lahemaal\nRatsamatkade tutvustav video\nMatka kestus: 2 päeva ja 1 öö\nKäsmu on väikseim neljast Lahemaa poolsaarest, vaid 6 km pikk ja 3 km lai. Käsmu loodus võlub meid oma metsade, Eesti suurima kivikülvi, rändrahnude ja loomulikult kauni mererannaga. Tänu oma rikkalikule mereajaloole tuntakse teda kui “kaptenite küla”. Käsmu rannas ehitatud suured purjelaevad tegid selle küla nime tuntuks ka paljudes maailma sadamalinnades. Hea ülevaate Käsmu ajaloost saab meremuuseumis, mis asub 1884-1931 tegutsenud merekooli hoones.\nAlustame matka Kuusekännu ratsatalust ja ratsutame u 3 tundi piki kauneid metsateid, läbi väikeste Lahemaa külade ja jõuame Võhma külla vana mantelkorsta juurde kus peame lõunapikniku. Olles veidi puhanud ratsutame veel umbes tunni ja jõuame Eru lahe äärde, nüüd saame nautida ratsutamist mererannal (kehva ilma korral jätame selle hommikuks). Käsmu külla jõudmiseks ratsutame risti läbi Käsmu poolsaare mõnusaid metsaradu. Ööbime ja sööme perenaise Endla valmistatud õhtusöögi hubases ja mugavas külalistemajas Rannamännid. Õhtuks on võimalik tellida sauna (hind 40 eur in jaotub saunaskäijate vahel või rohkem kui 8 saunataja korral on sauna hind 5 eur in). Soovijail on võimalus ujuda meres mis asub jalutuskäigu kaugusel.\nTeisel päeval ratsutame taas suurepärastel metsaradadel ja jõuame umbes kolme tunniga Palmse mõisa, kus ootab lõunasöök Palmse mõisa kõrtsis. Peale lõunasööki on soovijail võimalus Palmse mõisaga lähemalt tutvuda,pileti hind 4 eur inimese kohta. Hobuste koplini jääb veel u 1 tund ratsutamist.\nMatka hind 420 eur sisaldab:\nPiknikulõunat esimesel päeval, ööbimist külalistemajas Rannamännid, õhtu- ja hommikusööki külalistemajas Rannamännid, teise päeva lõunasööki Palmse mõisa kõrtsis, ning ratsutamist esimesel päeval u 5 t, teisel u 4 t.


Humanitaar- ja sotsiaalteadused Osaajaga kursused Šveits 2017\nLiitu tasuta Humanitaar- ja sotsiaalteadused Osaajaga kursused Šveits - Otsi siit infot Humanitaar- ja sotsiaalteadused Osaajaga kursuste ja lühikursuste kohta Šveits\nOsaajaga kursused Šveits. Leia Humanitaar- ja sotsiaalteadused Osaajaga kursuseid ja lühikursuseid.\nKui soovid jätkata oma isiklikku arengut erinevate õppevõimalustega kas online vormis või klassiruumis, siis sobivad sulle juura kursused. Konkreetsete uurimustöö teemade hulka kuuluvad näiteks intellektuaalne omand, äriõigus ning seadusregulatsioon.Muidugi Kunst, humanitaar-ja ühiskonnateadused pakub lõpetajate erinevaid karjäärivõimalusi sõltuvalt spetsialiseerumine ala. Magistri tasemel see aste viib professionaalsuse side ja meedia, loominguline kunsti, poliitika ja kultuuri. Saate valida, kas spetsialiseeruda ala, mis põhineb teie huvi.Šveits, ametlikult Šveitsi Konföderatsioon on föderaalne parlamentaarne vabariik, mis koosneb 26 kantoni, kus Bern kui iste on föderaal asutustele. Šveits 's sõltumatus ja erapooletus on juba ammu austatud Euroopa suurriikide. Šveits on rahulik, jõuka ja stabiilse kaasaegse turumajanduse madala tööpuudusega.Humanitaar- ja sotsiaalteadused Osaajaga kursused ja lühikursused Šveits. Leia kogu info Osaajaga kursuste kohta otse siit!\n1 Tulemused Humanitaar- ja sotsiaalteadused, Šveits\nHumanitaar- ja sotsiaalteadused kursused Šveits - Osaajaga. KEEL viibivad PROFESSIONALS\nLink to and share "Humanitaar- ja sotsiaalteadused Osaajaga kursused Šveits 2017"


Kuidas pika PCOS-i diagnoosimise protsess viis Pollie asutajad Jane Sagui ja Sabrina Mason hormonaalses tervises juurdunud ettevõtte loomiseks - Keha Ja Keha Pilt\n18-aastaselt leidis Jane Sagui end äkitselt võitlemast tsüstilise aknega, juuksed kukkusid tükikeste, ärevuse ja unetuse käes. Ta kriitas osa sellest kuni ülikoolitee alustamise stressirohke üleminekuni, kuid kuna tema füüsilise ja vaimse tervise sümptomid püsisid ka pärast esimest semestrit, hakkas ta vastust otsima. Sagui läbis tervist otsivate tervishoiutöötajate paraadi, sealhulgas esmatasandi arstid, loodusravi arst ja toitumisspetsialist OB-GYN-id. Paar arsti välistas selle algselt polütsüstiliste munasarjade sündroom (PCOS) sest ta ei olnud kogenud kaalutõusu ega hirsutism (näo juuste kasv ), kaks tavalist PCOS-i sümptomit.\nPCOS-diagnoosi saamise võitlus\nSelleks ajaks, kui ta sai teada, et tal on insuliinile resistentne PCOS ja tal on raviplaan, kulus selleks peaaegu kaks aastat. Selgus, et Sagui PCOS-i juhtumi võib tõenäoliselt seostada konkreetse rasestumisvastasusega, mida ta oli võtnud, ning selles sisalduva östrogeeni ja androgeenide tasemega, mis ei nõustunud tema enda hormonaalse tasakaaluga. (Ta märgib, et vastasel juhul toetab ta praktiseerijaid, kes määravad hormonaalsete seisundite korral rasestumisvastaseid vahendeid; küsimus on vaid selles, et välja selgitada, milline neist teie kehale sobib.)\nSagui kogemused ei erine nii palju kui paljudel munasarjadega inimestel PCOS-diagnoosi saamise esialgsed kogemused. Kuigi see mõjutab 1 kümnest inimesest , lähedal 50 protsenti PCOS-i juhtudest jääb diagnoosimata ja see võtab keskmiselt 2 aastat ja 3 arsti enamiku inimeste jaoks diagnoositakse PCOS.\nKuidas Pollie sündis\nPärast ülejäänud kolledži- ja koolijärgseid aastaid PCOS-iga elamist ning tihedat kontakti oma kolledži sõbraga hakkasid Sabrina Mason, Sagui ja Mason rääkima koostööst oma karjääris. Samuti oli Masonil kaasasündinud huvi tervise vastu pärast seda, kui ta põdes lapsepõlves salapärast palavikuhaigust, mida arstid ei suutnud kunagi täielikult diagnoosida. Ta kaalus meditsiinikooli minekut, kuid omandas selle asemel rahvatervise magistrikraadi ja töötas tervishoiu juhtimise alal, aidates pakkujatel parandada patsiendikogemust ja hiljem tervisetehnoloogia alal.\nSagui taustal juhtimiskonsultatsioonides, eriti digitaalsete tervishoiuettevõtete osas, ja pärast seda tervisetehnoloogia ettevõtete riskikapitali moodustavad nad ideaalse paari. Nad käivitasid Pollie varem, 2020. aastal, et ühendada krooniliste terviseprobleemidega patsiendid otse hormonaalsete tervishoiuteenuste pakkujatega, kes seejärel annavad neile uurimusliku virtuaalse konsultatsiooni. (Armas nimi on lühike polütsüstiliste munasarjade sündroom; see on ka nimi, mis võib nende liikmetele meelde tuletada sõpra, kellega saate vestelda, ütlevad asutajad).\nIdee on selles, et potentsiaalsed liikmed, kes märkavad autoimmuunse seisundi sarnaseid märke, võivad külastada Pollie saiti ja teha kiire viktoriini, et määrata kindlaks oma eelarve ja täpsed otsitavad teenused, mis seejärel sobivad neile sobiva tervishoiuteenuse osutajaga nende vajaduste jaoks (Pollie pakutav digitaalne teenus on muide täiesti tasuta). Lisaks sellele loodavad Sagui ja Mason, et Pollie'st võib saada oluline teabeallikas inimestele, kellel ei pruugi aimugi olla, milline seisund neid täpselt mõjutab.\nSellel turul on tohutu hariduse probleem. [Hormonaalne tervis] on ruum, mida keegi pole süstemaatiliselt puudutanud, ja arvasime, et võiksime mõjutada patsiendi kogemust, ütleb Mason. Praegu on nende peamine tähelepanu keskpunkt krooniliste terviseseisundite levitamine hariduse kaudu, nii Pollie's sotsiaalmeedia kanalid ja Ajaveeb , mis hõlmab kõike alates kilpnäärme tasakaalustamatusest kuni sünnitusjärgse hormonaalse terviseni ja lõpetades mustanahaliste naiste poolt turustatud endokriinsüsteemi kahjustavate ainetega. Nende vaatajaskond on tavaliselt segu inimestest, kes on just saanud diagnoosi nagu PCOS või endometrioos ja on pettunud juhendamise puudumise pärast, mida nad võivad olla kogenud traditsioonilisest tervishoiusüsteemist, või võivad inimesed otsida diagnoosi, mis langeb kokku nende sümptomitega - ja Pollie võiks olla see lahendus, ütleb Sagui.\nMiks peab hormoontervis olema esmatähtis?\nHormonaalne tervis, mis hõlmab sageli funktsionaalset meditsiini ja terviklikke tervishoiupraktikaid, on olnud ajalooliselt veidi tabu, kuid kuna heaolu on jõudnud tavakeelde, on enamasti järgitud hormonaalse tervise tavasid. On inimesi, kellele terviklik meditsiin on endiselt võõristav, osutab Sagui. Mõned inimesed tahavad jääda tavapärasema hoolduse juurde ja me austame seda, ütleb ta.\nTeistel inimestel, kelle tavapärased arstid on võib-olla teatud sümptomite ilmnemisel vallandanud, võib tavameditsiinisüsteem usaldada. Asutajate sõnul on Pollie eesmärk luua sild tavapärase ja funktsionaalse meditsiini vahel. Neil on ND nõustaja ja nad ühendavad OB-GYN-i oma võrku, kuid töötavad ka paljude ND-de ja toitumisspetsialistide liitmiseks liikmetega, et pakkuda täiendavat hooldust.\nVisioon on see, et OB-GYN suudab diagnoosida PCOS-i, kuid tervishoiusüsteemi arvestades ei saa OB-GYN teie dieeti, liikumist ja sümptomeid igal nädalal läbi viia, sest neil pole lihtsalt piisavalt aega, ütleb Sagui. On oluline, et iga liikme juhtumile antakse piisavalt aega ja tähelepanu, mida nad ei pruugi arsti kabinetis saada.\nÜks asutajate pikaajalisi eesmärke on korraldada rohkem teadusuuringuid hormonaalsete terviseseisundite, sealhulgas endometrioosi ja PCOS-i kohta, kuna rohkem inimesi kasutab nende teenuseid. Praegu kogume andmeid selle kohta, mida liikmed otsivad, kuid allpool võime koguda sümptomeid ja raviandmeid ning teha uurimistööks koostööd organisatsioonide ja asutustega, ütleb Mason. Lisaks lisavad Mason ja Sagui, et mehi tuvastavate kehadega on tehtud nii palju kliinilisi uuringuid ja on oluline tunnistada, et munasarjadega kehad toimivad erinevalt. Rohkem uuringuid võib tuua nende keeruliste seisundite kohta suurema meditsiinilise mõistmise.\nPraegu on eesmärk, et Pollie oleks naistele ja mittebinaarsetele inimestele, kellel on keerulised kroonilised seisundid, nagu hormonaalsed tasakaaluhäired, autoimmuunhaigused ja seedeprobleemid, ühepunkt. Nende seisundite korral on tavaliselt mitmesuguste sümptomite veeb (näiteks Sagui'l olid PCOS-iga seotud nii seedetrakti, naha tervise kui ka vaimse tervise sümptomid), nii et selleks võib vaja minna mitut arsti, nagu dietoloogid, tervisetreenerid, loodusraviarstid või meditsiiniõde praktikud, kes töötavad koos inimese hindamiseks ja raviks. Asutajad ütlevad, et selle mitmekesise pakkujate rühma olemasolu aitab tagada, et ükski liige ei jää võrrandist kõrvale või kui nende sümptomeid ignoreeritakse. Lõppkokkuvõttes soovib Pollie olla kaasav ja ligipääsetav platvorm neile, kelle kroonilised seisundid on krooniliselt tagasi lükatud, et neid ära kuulata ja ravida.


Vaatamisväärsused - Mulgi vald\nConvert Vaatamisväärsused to PDF\nMulgi valla vaatamisväärsused\nAbja piirkonnas ja Mõisakülas\nVaatamisväärsused Abja piirkonnas ja Mõisakülas\nHendrikhansu põrgu paljand\nPaljand asub Sarja orus, Hendrikhansu oja kaldal. Eesti kõige laiem ja Viljandi maakonna pikim punakaspruuni liivakivi paljand. Kogupikkus 67m ja kõrgus 6,9m, tekkinud allikate toimel. Paljandi seinalt on leitud monogramme, mis kannavad aastanumbrit 1800 ja tunduvad oma kalligraafiliste tähtedega kui liivasse raiutud kunstiteosed. Legendi järgi elas ja tembutas siin vanapagan. Hendrikhansu põrgu on looduskaitse objekt.\nVaida paljand ja koobas\nVaida paljand asub Veelikse külas. Paljand on tähistatud looduskaitsele viitava sildiga.\nKoobas on paljandi lõunapoolses osas. Koopaava on 1,7 m lai ja 1,8 m kõrge ja viib võlvja laega madalamasse, kuid laiemasse sopilisse tagaossa pikkusega 6 m. Vaida ehk Anniennu koobas on teada olnud juba väga kaua ja rahvajutu järgi on siin sõdade ajal olnud pelgupaigaks kohalikele elanikele. Siin olevat varjanud end isegi Rootsi kuningas Karl XII, ning pärimuste järgi on siin olnud ka Vanapagana elupaik.\n1914. aastal asutati Abja-Vanamõisa lähedale ühisettevõttena toorlinavabrik, mis oli Tsaari-Venemaa esimene sooja vee leotusega linavabrik. Vabriku rajas insener Mats Kissa. 1922. aastal hakkas tööle linapuhastus- ja ketrusosakond ning värnitsavabrik. Tööstushoonetes lõpetati tegevus 1990. aastal. Tänapäeval on linavabrik erakätes ning ehitised on taastamisel.\nLinna kauneim hoone. Valmis 1929. a arhitekt E. J. Kuusiku projekti alusel pangahoonena. Aastatel 1929 - 1934 tegutses hoones krediidi pank. Tänaseni on säilinud suured juugendstiilis reljeefsed ahjud, mis on tehtud värvilise glasuuriga ahjupottidest. Maja teisel korrusel asub muuseum.\nMaja avati 06. novembril 1958 agro-zoopropaganda hoone nimetuse all. Arhitekt Arnold Matteus. Üsna lihtsale eksterjöörile - millele küll lisab suurejoonelisust neljale korintose sambale toetuv portikus – vastukaaluks on interjöör pidulik. Kesksest vestibüülist tõuseb trepp II korrusele, kus on sammastega kujundatud avatud trepirõduga jalutussaal ning rohke stukkdekoori ja seinatahveldisega saal. 1990. aastatel on Kai Kaljo teinud oma diplomitööna saali tahveldisele sürrealistliku freskoseeria. Tänasel päeval tegutsevad hoones veel muusikakool ja raamatukogu.\nAlgne jaamahoone hävis sõjas 1944. aastal. Uus stalinistlikus stiilis kivist jaamahoone ehitati 1950. aastate alguses tüüpprojekti järgi. Hoone on säilinud ja praegu tegutseb seal palvela.\nPuidust mulgi mehe 2 meetri 60 sentimeetri kõrgune skulptuur rajati 2006. aastal mulkide maa, kultuuri ja meele märgistamiseks. Kunstnikud Ly ja Raul Teder.\nSamaaegselt Pärnu–Valga raudtee ehitusega ehitati ka Mõisaküla–Viljandi kitsarööpmeline harutee, mis avati alaliseks liikluseks 1. augustil 1897. Kitsarööpmeline raudteeharu Mõisaküla ja Viljandi vahel suleti 3. juunil 1973.\nRajatud 1951. Arvatavasti samast aastast pärineb ka kalmistul paiknev kabel. Kalmistu üldpindala on 2,7 ha ning selle välispiirdeks on puidust aed. See on piirkonna ajaloolise väärtusega matmispaik, kuhu on maetud mitmed paikkonna tuntud isikud.\nSee on olnud vana ohvripaik, täna on see osake Abja terviserajast.\nAbja mõis ja park\nMõisasüda asub praegusest Abja alevikust kilomeeter kirdes, kõrge veeru serval. Mõis on rajatud 16. sajandi lõpul. Esinduslikult ehitati ta välja 18. sajandi teisel poolel Friedrich Adolph von Stackelbergi ajal. Mõisakompleksi hoonete hulka kuulusid ait, viina- ja õlleköök, 2 vesiveskit, tuuleveski, magasiait, tall-tõllakuur, karjahooned ja teenijatemaja.\nVõõrandamisjärgselt kolis mõisahoonesse kodumajanduskool, Teise maailmasõja järgselt aga lastekodu. Lastekodu tarbeks ehitati hoone vanem osa 1950tel aastatel kahekorruseliseks. Taastatud Eesti Vabariigis tegutses hoones pikalt piirivalvekordon. Peahoone vastas paiknev kaunis kaaristuga ait on säilinud, samas kui ta paariliseks olnud tall-tõllakuur on hävinud.\nMõis on eraomanduses.\nKirjanik, ajakirjanik, karikaturist ja teatrikriitik K. A. Hindrey sünnikoht\nTa oli kuulus lasteraamatute autor ja piltide joonistaja. Ta oli ühe Eesti esimese mängufilmi „Karujaht Pärnumaal" (1914), stsenaariumi autor. Tuntuks sai ta karikaturisti, följetonisti ning vaheda sulega kirjandus- ja teatrikriitikuna pseudonüümi Hoia Ronk nime all.\nHalliste kirikut ja Abja mõisat ühendav tee. See oli lühim tee Pornuse ja Kaubi mõisa ning Abja mõisa vahel. Tänulikud talunikud kandsid Abja mõisniku R. J. W Stackelbergi (1819-1879) kätel Halliste surnuaiale viimsele puhkepaigale, sest mõisnik oli neile esimesena Eestimaal odavalt müünud päriseks nende talumaad. Sama austuse osaliseks sai ka tema naine.\nÜle Halliste jõe viis omal ajal Indu puitsild, mis 2010. a taastati jalakäijate sillana. Rajatis on 16 m pikk ning 1,5 m lai, laudkatte ja metallpiiretega. Vahetult enne jõge on Indu kõrtsi asukoht, kus elas legendaarne ravitseja, keda rahvasuus tunti Indu Nõia nime all. Tema ravimeetodid olid nii tõhusad, et ta oli kuulus üle Eesti. Kõrtsi savihoone ei ole säilinud.\nAbja mõisniku parun Stackelbergi matmiskoht\nAastatel 1780–1824 Abja mõisat valitsenud Friedrich Adolf von Stackelberg olevat olnud vägivaldne mees, kes kord kogemata karjatüdruku surnuks peksnud. Hiljem hakanud teda süümepiinad vaevama ning ta tahtis, et teda maetaks karjamõisa majandusõue. Kalmul olnud neli kõrget kivisammast, mis olid omavahel kettidega ühendatud. 1824. aastal maetud mehele pandud sinna ka uhke mälestusplaat.\nLopa paljand ja koobas\nPunakaspruunist liivakivist kujunenud Lopa paljand ehk „Lopa Põrgu" on üks pikemaid huvitava ehitusega Eesti looduslikke koopaid Lopa oja kaldal. 1996. a. suvel mõõdistati koobas uuesti ja pikkuseks saadi 43 m, mis on pikim koobastik Eestis. August Kitzbergi kaudu on paljandil seos Eesti kultuurilooga, nimelt Lopa talu on saanud tuntuks teoses "Kauka jumal" kirjeldatud sündmuste tegevuskohana.\nMälestuskivi õpetajale ja esimesele eestlasest arheoloogile Jaan Jungile\nJaan Jung (1835-1900) oli eesti koolmeister, helilooja ja harrastusajaloolane. Ta oli 41 aastat Kaidi koolis õpetaja. Mälestuskivi paigaldati 1976. aastal Kaidi koolimaja asukohale Penuja tee ääres.\nOma tööst ja seltsitegevusest vaba aja pühendas ta Eesti koduloo uurimisele, eriti huvitasid teda vanad linnamäed ja kalmed. Koolmeistrina andis Jung välja ka mitu õpikut. Tõlkis esimesena eesti keelde Henriku Liivimaa kroonika (ilmus 1881–83).\nSee on hiie- ja matusepaik, kuhu plaaniti algselt ehitada Halliste kirik.\nPenuja Kõikide Pühakute Kirik õnnistati 12. juulil 1873. aastal. Samaaegselt valmisid ka maja preestritele ja preestri abidele ning koolimaja. Siin oli õigeusu kihelkonnakool ja abikool. Endises koolimajas on tänapäeval Penuja külamaja.\nPenuja kalmistule on maetud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku ülempiiskop Nikolai (Leisman) (1862–1947).\nSee on püha hiiepaik, looduskaitse all. Tamme ümbermõõt on 4,37 m, kõrgus 27 m.\nOma nime on ta saanud Öövesti talu järgi. See on vana ohvripuu, tema ümbermõõt on 4 meetrit 72 sentimeetrit ning kõrgus 19 meetrit.\nLaatre endine jaamahoone\nEndise Mõisaküla-Abja-Viljandi kitsarööpmelise raudtee äärde jääv 1925. aastal ehitatud puidust jaamahoone on säilinud ja omanäoline kultuurimälestis. Pooljaam avati 1926. aastal ja suleti 1973. aastal seoses kitsarööpmelise raudtee sulgemisega.\nKirjanik August Kitzbergi sünnikoht\nEesti draamakirjanduse üks rajajaid August Kitzberg (kuni 1863 August Kits) sündis 29. detsembril 1855. aastal Puldre alatare kandiperes Laatre vallas Halliste kihelkonnas. Mälestuskivi sünnipaika organiseeris Jaan Vomm 1974.\nPuuskulptuurid „Mulgi lapsed" Mõisakülas\nSkulptuur asub linnasüdames rõngaspargis. Valmistasid Ly ja Raul Teder 2014. aastal.\nTegemist on juba kuuenda paigaga Mulgimaal, kus Mulgi puuskulptuurid asuvad. Varemalt on need püsti pandud Helmes, Karksi-Nuias, Abja-Paluojal, Paistus ja Tarvastus.\nMälestuskivi esimesele emakeelsele erakoolile Mõisakülas\n29. septembril 1905 asutas Jaan Sihver Mõisakülas oma naise, Helene Kollisti isa majas Mõisaküla esimese kooli, 2-klassilise erakooli. Õpilaste arvu poolest ei saanud too õppeasutus olla suur, kuna tegu oli ühe klassitoaga ja järelikult liitklassiga.\nTa oli eesti poliitik (kommunist) Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liige ja Punaarmee sõjaväelane. Ta lõi aktiivselt kaasa kohaliku puhkpilliorkestri tegevuses, asutas tehasetöölistele sauna. Sihver seisis hea ka selle eest, et Mõisakülal oleks oma raamatukogu ja arstipunkt.\nAlar Kotli projekti järgi ehitatud puukirik aastail 1933-1934, lõplikult valmis 1942. Kirik süüdati 30. aprillil 1983 ja see hävis tules. Päästa õnnestus altarimaal, terveks jäi ka torni rist, mis ehib nüüd uuesti torni. Kirik otsustati taastada ja nurgakivi uuele hoonele pandi 30. septembril 1995. aastal. Avar pühakoda on nüüdseks üles ehitatud.\nÕigeusu kiriku ehitamisele pandi alus 1929. aastal. President Konstantin Päts annetas kiriku heaks 250 krooni. Nurgakivi pandi 12. juunil 1932. Järgmise aasta lõpul kirik õnnistati. Lõplikult valmis see 1942. aasta detsembris. Kirik seisab praegu tühjana.\n1998. aastal õnnistuse saanud hoone on üks kauneimaid ehitisi ja saanud tuntuks ka kontsertide pidamise kohana. Puust ja viilkatusega hoonet aitasid ehitada Saksa kogudused.\nVaatamisväärsused Halliste piirkonnas\nKulla leerimaja ehitati 1902. aastal ja kui algul täitis see oma algset ülesannet, siis mitukümmend aastat hiljem sai sellest koolimaja. Lapsed õppisid seal seni, kuni 1998. aastal avas uksed Halliste põhikool. Kulla koolimajas on õppinud raamatugraafik Märt Pukits, kunstnik Ants Murakin, helilooja Ants Kiilaspea, kirjanik Jaan Rannap. Pärast seda jäi leerimaja tühjaks ning sai lõhkujate käe läbi kannatada. Hoone renoveeriti põhjalikult 2017. aastal ja pärast seda on leidnud majas koha nii Mulgi valla ametnike tööruumid kui ka raamatukogu.\nMaakivi, millesse on raiutud rist ja aastaarv.\nHalliste kirikut ja Abja mõisa ühendava vana tee äärde jääb kultuuriloolises kontekstis omapärane mälestuskivi mehele, kelle hobune hakkas tõusul lõhkuma ja vankris olnud inimene suri kukkumisel saadud vigastustesse. Mälestuskivi peetakse teadaolevalt Eestis esimeseks mälestusmärgiks liiklusõnnetuses hukkunule.\nHalliste kirik ja kiriku ümbrus\nHalliste kirik on teadaoleval samas asukohas alates XV sajandist. Kirik on korduvalt hävinud tulekahjudes. Keskaegne kirik hävis arvatavasti 17. sajandi alguse Poola-Rootsi sõdades. Uuesti üles ehitatud hoone purustati Põhjasõjas ning taastati 18. sajandi keskpaigaks. 1863 süütas kiriku pikselöök, põlengu tagajärel kirik hävis, säilis ainult käärkamber. 1864.–67. aastate rekonstrueerimisega (arhitekt Matthias von Holst) sai kirik oma praeguse kuju. 1959 põles kirik uuesti, 30 aastat seisis ta varemeis, 1989–91 taastati kirikuõpetaja Kalev Raave eestvedamisel, oli esimene taasiseseisvunud Eestis pühitsetud kirik.\nHalliste kirikus asuvad Jüri Arraku altarimaal "Kristus" (1990) ja maal "Püha Anna Neitsi Maarjaga" (1991). Kirikul on pühakodades harvaesinev musta värvi lagi. Kiriku kantslipoolses külgnišis asub skulptuur "Halliste ema", autor on Aime Kuulbusch (1991). Halliste-ema on pühendatud kõigile kannatanutele, hukkunutele ja lahkunutele läbi Eesti ajaloo. Kiriku kõrval asub monument Vabadussõjas hukkunutele.\nKirikut kasutab EELK Halliste Püha Anna kogudus, seal toimuvad kontserdid ja esinemised.\nHalliste kirik on eelmise Eesti Vabariigi president Toomas Hendrik Ilvese kodukirik.\nHalliste kirik hääletati rahvahääletusel Eesti 100 aarde nimistusse.\nPraeguseks on lisaks kirikule vaadeldav ümbruse kaunis maastik koos erinevaid ajaperioode käsitleva arhitektuuriga. Kiriku vahetuses läheduses asuvad peale uue Halliste koolimaja veel endine kiriku pastoraat (tänapäeval lasteaed) ja kaks erineval ajajärgul valminud eraomanduses olevat elumaja. Kogu piirkond sai 2005 aastal üle-Eestilise tunnustusena Kauni Kodu auhinna koos vastava seinamärgiga. Kiriku lähedal Halliste kalmistust üle tee asub renoveeritud Annatare, kus on toimunud mitmeid kontserte ja näitemänge. Hoone oli ehitatud kirikumõisa aidaks.\nKalmistu rajati 1773. aastal, seda laiendati 1916 ja on suurim Viljandi maakonna maakalmistu. Vanemad kui Teise maailmasõja lõpp metallhauatähiseid on kalmistul 1093, s.h sepiseid 210, sepisaedu 97 ja kivist hauatähised 171. Suhteliselt rohkearvuliselt on graniitpostide ja sepisketiga hauakomplekse. Kalmistu vanemas osas asuvad Halliste kihelkonna mõisnike kalmud ja Stackelbergide kabel. Uuemas osas on uus maakivist raiutud kabel, tellistest piirete ja piilaritega. Surnuaiale on maetud mitmeid ajaloo- ja kultuuritegelasi. 75 tähtsamat hauda on märgitud puust tahvlitega ning haudade leidmiseks on välja antud voldik. Halliste kalmistu hauakivid on ainulaadsed, sest Mulgi peremeeste hauakividele on erinevalt muudest Eesti aladest alati kirjutatud ka talukoha nimi.\nEndise Vana-Kariste mõisa õllekoja varemete juures on rohkesti koopaid, üldpikkusega 106 m. Need on tõenäoliselt loodusliku tekkega ja inimese käega laiendatud. Koodiorg on seotud Vanapagana muistenditega.\nÜks alles jäänud kolmest omapärasest ristist, mis on püstitatud 1600. aasta hilissügisel Rootsi ja Poola vägede vahel toiminud lahingu kohale Vana-Kariste lähedal.\nSammaste külas asuvad kalmed on pärit vanemast rauaajast. 1880. Aastatel uuris kalmeid Kaidi kooliõpetaja ja harrastusarheoloog Jaan Jung koos Soome arheoloogiprofessori Aspeliniga. Sealt leitud leid – ehted, nooleotsad, noad, kirved – on hoiul Soome rahvusmuuseumis.\nMulgi Häärberi eakatekodu\n1912. aastal valmis linakaupmees Mathieseni tellimusel ehitatud juugendvilla. Linakaupmees müüs oma maja 1912. aastal Peeter Pukale. Rahvas hakkas seda kutsuma peremehe järgi Puka taluks. Nõukogude okupatsiooni perioodil oli hoones masina-traktorijaam ja hiljem sovhoosi kontor. Mulgi Häärberi eakatekodu avati pärast hoone renoveerimist 2009. aastal. Eravaldus.\nÕisu esimene mõisakeskus asus Ümarkuusikus, praegusest kilomeeter kagu suunas. Säilinud kirjades märgitakse Õisut kohanimena aastal 1551. Mõis põletati kaks korda Põhjasõja ajal maha. Pärast Põhjasõda rajati uued mõisakeskuse hooned kilomeeter loode poole, praegusesse asukohta. Mõisakeskuse üleviimise tingis eelkõige vesi, mida vajati arenevas mõisamajanduses, samuti oli siin väljakujunenud teedevõrk.\nÕisu mõisahoone on varaklassitsistlik ehitis, mille põhiosa on rajatud 18. - 19. saj. peale seda, kui keisrinna J. Petrovna kinkis mõisa 1744.a. admiral Peter von Siversi lesele. Mõisa sissesõitu ja eesväljakut raamivad kaarekujulise põhiplaaniga ait ja tall-tõllakuur. Hoones on aja jooksul tegutsenud piimanduskool ja toiduainetööstus.\nMõisahoone tagant laskub terrassidena järve poole mõisapark, mis oli kujundatud inglise stiilis arhitekt G. Kuphaldti projekti järgi. Liigirikkas pargis kasvab ca 85 puu- ja põõsaliiki. Rõdu ees vuliseb purskkaev ning suurte elupuude varjust võib leida Aime Kuulbuschi 1972. aastal loodud figuurigrupi "Noorus ".\nÕisu mõis on Lõuna-Eesti üks kaunimaid ja stiilipuhtamaid barokk-komplekse.\nÕisu mõisaomanike von Siversite mõisakalmistu paikneb Õisu mõisakeskmest 2 km ida suunas Mornale suunduva tee ääres. Kalmistu jääb umbes paarisaja meetri kaugusele maanteest. On teada, et esimesena maeti sinna 3. jaanuaril 1781 (vana kj.) Õisu mõisa esimene omanik Friedrich Wilhelm Sivers, kes oli siis selle kalmistu rajaja. Viimasena maeti kalmistule 12. juunil 1930. aastal paruniproua Sivers (sünd Oettingen). Kalmistul on ligi 50 kalmu, mille arvult on see üks suuremaid Eestis.\nKalmistul on säilinud Armin von Siversi (1842-1878), Aleksander Gustav von Schrencki (1816-1876), Anna Dorothea Elise von Siversi (1798-1869) hauatähised. Kuulsaim nendest on A. G. v. Schrenki mustast graniidist ja kuldtähtedega hauasammas. A. G. von Schrenk oli üks Loodusuurijate Seltsi asutajaliikmeist ning tuntud mineraloog, botaanik ja maadeuurija.\nÕisu mõisa tänaseni heas korras sepikoda on ehitatud 1893. aastal ja oli tolle aja üks suurimaid sepikodasid Eestis. Töökohad loodi kahele sepale. Sepikojas ja sepapere eluruumides on säilinud XX saj. alguse interjöör. Eksponeeritakse ajastukohaseid tööriistu ja tarbeesemeid. Seal korraldatakse seminare, teemaõhtuid, ärikohtumisi ja õpilastel ajalootunde. Kontakt telefon 511 8697.\nMatkarada asub Õisu mõisa südamest veidi põhja pool kauni Vidava oja kaldal Õisu maastikukaitsealal. Avarast parklast juhatab infotahvel huvilise läbi väravate mitmekesisele 2,5 km pikkusele rajale. Matkaraja üks omapärasemaid vaatamisväärsusi on liivakivisse lõigatud reljeef „Veekandja neitsi", mille kontuurid on veel aimatavad. Taies valmis 1938. aasta suvel ja selle looja oli tolleaegse Tartu Kõrgema Kunstikooli õpilane Elsa Põld.\nKalvre külas on suured rändrahnud ja kivikülv. Rändrahnude ümbermõõdud on 17,6 m, 16,1 m ja 11,6 m. Neljanda rahnu ümbermõõduks on 15,3 m. Seda kivi kutsutakse Kalevipoja sohvaks ja ka vanapagana istekiviks. Kalevipoeg olevat läinud Tartust läbi Viljandi Pärnu poole ja istunud selle kivi peale jalgu puhkama. Hiljem näinud inimesed sellel sohvakujulist istet.\nVaatamisväärsused Karksi piirkonnas\nKarksi ürgorg on üks kaunimaid ja tuntumaid paiku Viljandimaal. Ürgorg on Karksi-Nuia linna kohal järsuveeruline ja sügav (kuni 32 m) ning pakub kauneid maastikuvaateid. Nõlvadel leidub allikaid. Orus voolab Halliste jõgi, millele on paisutatud Linnaveski järv ja Karksi-Nuia paisjärv. Org on kaitse all alates 1964. aastast, praegune Karksi maastikukaitseala on moodustatud 2016. aastal.\nKarksi ürgorg hääletati rahvahääletusel Eesti 100 aarde nimistusse.\nLossimägi on Karksi muistne keskus. Esmakordselt mainitakse linnust ürikuis 1248. aastal. Linnus oli ulatusliku, mitut kihelkonda hõlmava Karksi foogtkonna keskuseks.\nAlgul ehitati kindlustused puust, kui aga leedulased 1297. ja 1366. aastal linnuse maha põletasid, asuti püstitama kivikindlust.\nPärast ümberehitamist sattus linnus sõjatulle esmakordselt 1481. aastal Liivi ordu ja Vene riigi vahelises sõjas. Liivi sõjas vallutasid vene väed linnuse 1560. aastal. Järgmisel aastal said Karksi endale poolakad ning 1563. a. vallutasid selle rootslased. 1573. a. loovutasid rootslased Karksi vene vägedele ja loss anti Ivan IV käsul «Liivimaa kuninga» hertsog Magnuse residentsiks. 1582. aasta vaherahuga läks Karksi poolakatele, 1600. aastal aga vallutasid selle uuesti rootslased , kelle valdusse jäi linnus kogu XVII sajandiks.\nSõdade kestel sai linnus tublisti kannatada, kuid ühes XVII sajandi ürikus väidetakse, et kindlustus olevat veel kaitsekõlblik. Lõplikult hävis Karksi linnus Põhjasõjas 1708. aastal.\nRahvas teab kõnelda, et ühte pealinnuse nurgatorni (rahvasuus Kadrina tulp) olevat elusana müüritud Maimu ema Lehte, ristinimega Katariina (A. Kitzbergi jutustuse „Maimu" järgi).\nKiriku ehitamist alustati endise ordulinnuse varemetesse 1773 ja kirik pühitseti 3. septembril 1778. aastal.\nTavaliselt saab kirikute järgi ilmakaari määrata. Reegliks on, et altariruum asub alati idas ja torn läänes. Et Karksi kiriku ehitusel püüti ära kasutada linnusemüüre, siis näitab selle kiriku torn lõunasuunda ja altariruum põhjasuunda. Kirik ehitati linnuse idamüüri äärde, järsu Karksi ürgoru nõlvale. Kõrvuti sattusid vana ja uus vundament ning ka ehitusalune pinnas oli ebastabiilne, hakkas torn varsti oru suunas ära vajuma.\nKiriku olulised remondid 1840. ja 1841. ning 1928. aastal ja 1994. aastal on seotud torniga. 1928. aastal oli torni kiviosa kalle 65 cm, 30 aastat hiljem oli see juba 85 cm ning 1994. aastal juba 125 cm. Pärast kiriku restaureerimist, tornile uue kandva aluse tegemist ja tornikiivri vahetust 1994-1995 aastal on torni vajumine peatunud. Torni kõrgus on 33,5 m ja kalle 205 cm tsentrist lääne suunas.\nKiriku väärtuslikumad kunstimälestised on orelirõdul 16 apostleid kujutavat väärimaali 1770 aastast. Orel on pärit aastast 1847. Rokokoomotiividega hilisbarokne altar on valminud Riias Appelbaumi töökojas 1760.-1770. aastatel. Käärkambris asub barokne 17. sajandist pärit altarimaal "Kristus ristil". Orelimeistri Ernst Carl Kessleri firmas valmistatud oreli sai Karksi kirik endale 1847. aastal. See on üks väheseid selle firma säilinud pille.\nKarksi linnuse juurde viiva tee ääres, endisel orduvendade kalmistul, asub barokne kabel, mis on ehitatud XVIII sajandi algupoolel. Kabeli laskis 1763. aastal oma allkirjastatud testamendiga ehitada tollane Karksi mõisa omanik kindralfeldmarssal Georg Reinhold von Lieven. See on vanim säilinud ehitis piirkonnas.\nKirjanik August Kitzbergi (1855-1927) monument\nVahelduv maastik ja toimekad inimesed on inspireerinud August Kitzbergi kirjatöid ning kirjaniku auks, kes siinmail elas ja töötas, püstitati Karksi ürgoru servale 1990. aasta septembris ümberkaudsete ettevõtete ja majandite finantseerimisel skulptor Jaak Soansi valmistatud monument.\nPuuskulptuur "Tantsivad mulgid"\nAlates 2010. aasta septembrist seisab kultuurikeskuse ees kaheosaline puuskulptuur "Tantsivad mulgid". Kahe figuuriga taies valmis kunstnik Martti Kalamehe kätetööna. Skulptuur on kujunenud külastajate seas populaarseks pildistamise kohaks.\nHeliloojate Freidrich August Saebelmann ja Aleksander Saebelmann-Kunileid mälestuskivi\nAugust Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi pargis asuv mälestuskivi tähistab vendade heliloojate sünnikohta. Freidrich August Saebelmann (1851-1911) oli kooliõpetaja, koorjuht. On loonud mõnikümmend koori- ja soololaulu nagu näiteks „Emasüda", „Kaunimad laulud" jne. Aleksander Saebelmann-Kunileid (1845-1875) oli helilooja, koorijuht. I üldlaulupeo juht, üks rahvusliku koorimuusika teerajajaid.\nEAÕK Karksi-Nuia kirik\nKivist kirik on ehitatud 1868 ja see on pühitsetud metropoliit Aleksei auks. Arhitekt A. N. Edelson. Kirikuhoone pühitseti 3. oktoobril 1876.\nKarksi-Nuia kirik on historitsistlik, traditsioonilise plaanilahenduse, kellatorni ja ristkülikukujulise põhiplaaniga krohvitud paekivihoone.\nTaasavati Karksi-Nuias 6. septembril 2008. aastal Rahumäe kalmistu ees oleval haljasalal. Samba esmane asukoht oli kunagise Karksi Karskusselts „Iivakivi" maja juurde kuuluval platsil. Praegu asuvad seal Nuia PMT hooned.\nXIII sajandil, samaaegselt linnusega tekkis Karksisse ordumõis, mis hõlmas esialgu kogu Karksi ja Halliste kihelkonda. Mõisa keskuseks kujunes linnusest 2 km kirdes paiknev teede ristumiskoht. Mõis ehitati esimest korda esinduslikult välja XVIII sajandi teisel poolel von Lievenite ajal ning teist korda XIX sajandi esimesel poolel von Duntenite ajal. Ühekorruseline puidust barokne peahoone on hävinud. Vanast hoonestusest on alles ait (1840), metsahärra maja, sepikoda ja valitsejamaja, mis on L-kujulise põhiplaaniga kivihoone. Majas asuvad raamatukogu ja külamuuseum.\nMõis rajati 1720. aastal Karksi mõisast eraldatud alast. Mõisa härrastemaja oli omapärane ehitus, keskelt kahe-, otstest ühekordne. Mõisaparki piiras telliskivist müür. Mõisakompleksis olid veel ait, kuur, sõiduhobuste tall, õuna- ja marjaaed, valitseja maja ja aed, karjalaudad, puusepatöökoda, piiritusevabrik.\nParki rajati varjulised teed, omapärased lusthooned, sillakesed, istutati sadu välismaalt toodud ilupuid ja -põõsaid. Mõis on eravaldus.\n1920. aastast toodi mõisasse aiandusliku kallakuga põllutöökool, millest peale II maailmasõda kasvas välja Polli Aianduse ja Mesinduse Uurimise Instituut ning katsebaas.\n1921. aastal avati häärberis põllumajanduskool, mis 1944. aastal reorganiseeriti Polli aiandustehnikumiks.\nPraeguseks kuulub Polli Aiandusuuringute Keskus Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja Keskkonnainstituudi koosseisu.\nKivi on seotud August Kitzbergi loominguga. Tema esimene raamat, romantiline ajalooline jutustus "Maimu" ilmus 1892, mille tegevus toimub Karksi mail.\nSelle rahnu juures kohtusid ja tutvusid Karksi ordulinnuses teeniv noor munk, vangi langenud ühe endise eesti vanema poeg Bernhard ja karksilaste vanema Venda tütar Maimu. Siin sai alguse nende traagiline armastuslugu. Rahvasuus kutsutakse rändrahnu aga tänapäevani Maimu kiviks.\nKõrgus on 3 m, laius 12,5 m ja pikkus kuni 7,5 m, pindala 69 m². Varem voolas koopast välja allikas. Nüüd on allikas sügaval maa sees ja väljub 40 m kaugusel ürgoru põhjas. Koobas sai tuntuks ja külastatavaks A. Kitzbergi jutustuse "Maimu" ilmumise järel. Rahvasuu jutustab mitmeid legende koopas elavast vanapaganast.\nPuu on üle 300 aasta vana, tüve ümbermõõt on 4,2 m ja võra ümbermõõt 30 m.\nÕunapuu on madal ning erakordselt jäme tüvi koosneb kahest kokkukasvanud tüvest ja on jämedaim teadaolev õunapuu Eestis.\nEi ole teada, kas puu on metsõunapuu, tema seemik või hoopis aedõunapuu seemnest kasvanud. Ei ole teada kas ta on ise valinud endale juhusliku meeldiva kasvukoha või on keegi istutanud ta sellele kohale.\nKülastamine etteteatamisega +372 5695 8776.\nAinulaadse arhitektuuriga kahekorruseline Lõuna-Mulgimaa taluniku häärber, mida võib pidada Eesti iseseisvuse esimeste aastakümnete talukultuuri näidiseks. Taastatud pargis, iluaias ja hoonetes on võimalik veeta mõnus puhkus looduses, matkata, korraldada koolitusi ja üritusi.\nTammepuu ümbermõõt on 4,75 m. Tamme kere on tüüakas ja piksepragudega, võras köndid ja oksad kui kodarad harali.\nKivi on pikk 5,5 m, 4,3 m lai ja 3,3 m kõrge, ümbermõõt on 16 m.\nIivakivi ehk vanapagana kivi\nOhvrikivi on 10 m pikk, 5 m lai ja 2,9 m kõrge, ümbermõõt on 25,6 m. Kiviga seostub rida pärimusi, mille järgi näiteks rahnu küljel asuv uksetaoline süvend olevat ukseks põrgusse. Laiad ja sügavad jooned kivil olevat Vanapagana liulaskmise jäljed.\nIivakivi nime kandis ka Karksi karskusselts, mis tegutses aastail 1892-1940.\nSakala kõrgustiku kõrguselt teine (145 m) mägi. Ettevalmistatud RMK lõkkekoht, telkimisvõimalus, parkla. Kõrgema koha näitab kätte sellele osutav viit\nRutu mägede kaitseks, eksponeerimiseks ja sealse elustiku säilitamiseks loodi 1990. aastal maastikukaitseala.\n147 meetri kõrgune mägi on Sakala kõrgustiku ja Viljandi maakonna kõrgeim mägi.\nMägi asub Sudiste küla kaguosas. Tegemist on kõrgema vahelduva reljeefiga metsase alaga. Pärnumaal 1930. aastal ilmunud raamatu „Maakondlikud koguteosed" on see piirkond märgitud Härjassaare mägedena.\nTauga salu asub Tauga mäe põhjapoolses osas. See on noorema rauaaja kalme, kust on saadud rikkalikult leide. Jaan Jungi uurimistööde põhjal on selgunud, et tegemist on Karksi piirkonna vanima matusekohaga.\nPätsikujulise kivi kõrgus 2,3 m, pikkus 7,8 m, laius 4,2 m, ümbermõõt 20,5 m. Rahvasuus kutsutakse ka Sea-Andrese kivi.\nKõnnu talu juures põllul on segametsaga kaetud muistne hiiemägi, kus kungi asus hiietammik.\nKülakalmistu ja ohverdamiskoht 13.-18. sajandist.\nSee olevat olnud ohverdamiskoht ja naiste kogunemiskoht, mida kasutatud veel XVII sajandi lõpul. Arvatakse, et mäge on kasutatud ka tuhastatud surnute matmispaigana. August Kitzbergi jutustuses "Maimu" on rahvas määranud nimitegelase kohtumõistmiskohaks just Annemäe.\nKunagi olnud selle mäe peal puust kabel. Paraku täitis rahvas vanal ajal kabeli juures paganausu kombeid ja pidas pidusid. Jaaniööl tuli sinna kokku ümberkaudne rahvas, tehti maha suured tuled, söödi, joodi, tantsiti, mängiti ja karati läbi tule koduloomade õnneks. Halliste ja Karksi kirikute visitatsiooniprotokollis 1640. aastal kurdetakse, et jaaniöine pidu Annemäel ülekäte minevat, rahvas möllab, sest oma 20 vaati õlut seal ära juuakse. Karksi lossi valitsejale antakse käsk kabel hävitada ja valvata, et rahvas sinna pidutsema ei tuleks.\nKarksi vald ja Nauksene vald Lätimaal avasid Lilli-Ungurini piiripunktis mälestusmärgi Balti keti 20. aastapäevaks.\nAusammas kujutab metallseinast väljalõigatud elusuuruses seitset inimfiguuri, kes seisavad käest kinni. Igaüks võib asuda figuuri kohale ja tunda ennast seismas Balti ketis. Mälestusmärgi autor on Läti metallikunstnik Andris Dunkurs.\n23. augustil 1989. aastal, Molotov-Ribbentropi pakti viiekümnendal aastapäeval, ühendas ligi kaks miljonit inimest oma käed 600 kilomeetri pikkuses inimketis, et vägivallatult protestida paktist tulenenud Nõukogude okupatsiooni vastu Eestis, Lätis ja Leedus.\nVanim säilinud mulgi talukompleks. Rehielamu on ehitatud 1860. aastal. Hiljem on rajatud karjalaut, viljakuivati koos aidaga, tööriistakuur ja saun. Hooned on tumepruunide seinte ja valgete aknaraamidega. Uhked on majandushoonete maakividest laotud heleda vuugiga soklid. Taluhooned on võetud muinsuskaitse alla arhitektuurimälestistena. 2003. aastal omistas Muinsuskaitseamet Tätta talule väärikuse värgi. Külastussoovist teatada ette +372 433 1213.


INTERVJUU! Võrkpalli tulevikulootus Kertu Laak: Kohila Võrkpalliklubi on ja jääb alatiseks minu koduklubiks – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Intervjuu INTERVJUU! Võrkpalli tulevikulootus Kertu Laak: Kohila Võrkpalliklubi on ja jääb alatiseks minu koduklubiks\nRääkides Kohila Võrkpalliklubist mainivad sellega seotud inimesed treener Peeter Vahtra kõrval alati ära ühe noore võrkpalluri, kelleks on naiskonnas mängiv Kertu Laak, potentsiaaliga volletüdruk, kelle vastu tuntakse huvi juba ka piiritagustes spordiringkondades.\nAudentese Spordigümnaasiumis õppiv neiu rääkis portaalile GoodNews oma praegusest elust ja unistustest.\nKertu, mida tähendab Sinu jaoks võrkpall?\nVõrkpall tähendab minu jaoks elustiili. Kui keegi räägib minu kuuldes võrkpallist või lihtsalt mainib sõna „võrkpall”, seostub see mulle kohe eneseteostuse, oma võimete arendamise ja hindamatute emotsioonidega.\nU19 EM-il Tartus 96-koondise eest mängimas\nKas sellesse alasse on võimalik ära armuda?\nLoomulikult. Võrkpall on intelligentsete inimeste mäng: see nõuab taipu ja muidugi ka jõudu. Kõige rohkem võlubki mind selle mängu juures võimalus vastaseid üle kavaldada. Mind tabab mängides ja eriti võites nii hea feeling, et võimatu on sellesse mitte armuda.\nKui suure osa Sinu elust see endale võtab?\nIkka paraja osa… Kui enne Audentesesse minekut võis öelda, et umbes poole, siis peale koolivahetust on võrkpall mu elust kindlasti üle poole aja omanik.\n98-koondisega Lätis Ida-Euroopa meistrivõistlustel rõõmustamas\nMille poolest erineb Sinu elu tavalise noore Eesti neiu elust?\nMa ei ütleks, et ma ise „tavaline Eesti neiu” ei ole. Mul on lihtsalt enamus aega juba sisustatud – enamasti võrkpalli poolt. Näiteks puhkuseplaane tehes ei vaata ma mitte kooliplaane, vaid hoopis võrkpallikalendrit. Aga ma tahaksin ikkagi jääda enamvähem „tavaliseks Eesti neiuks”, kellel on aega sõprade ja pere jaoks sama palju, kui kooli ja trenni tarvis.\nMillal Sa võrkpalliga alustasid ja millal aru said, et see on just see spordiala, millega tahaksid tegeleda?\nVõrkpalliga alustasin ma siis, kui käisin teises klassis. Alguses oli muidugi raske, kui midagi teha ega kuskil olla ei osanud. Aja möödudes hakkas mul see ala aina rohkem välja tulema ning seega hakkas see mulle ka rohkem meeldima. Paralleelselt käisin aga edasi ka iluvõimlemises. Paraku hakkasid treeninguajad kattuma ning tuli teha valik. Oma pikkuse tõttu valisin võrkpalli ja umbes siis saingi aru, et minus võib olla just sellel alal potentsiaali.\nEmotsioonihetk 2015 Balti Liiga võidukalt finaalmängult\nMida oled sel alal saavutanud?\nKõige olulisemaks saavutuseks pean enda puhul naiste koondissesse jõudmist. Olen mänginud ka noortekoondistes. Eesti sportlasena pean esmatähtsaks just oma riigi esindamist, kuid ka klubiga oleme saavutanud nii Eesti meistritiitleid kui karikavõite ning tulnud kaks korda Balti meistriteks. Ka noorteklassis kuulume Kohilaga Eesti parimate sekka.\nKuulu järgi tuntakse Sinu vastu huvi ka välismaal, millised on Sinu eesmärgid?\nLähemate eesmärkide hulka kuulub kooli lõpetamine kuldmedaliga ning peale seda näeme, mis elu toob. Unistuseks oleks tõesti jätkata mängimist välismaal, kuid hooleta ei saa jätta ka ülikooliõpinguid.\nMillised momendid on võrkpallis erilised ja kas Sul on tulnud spordi pärast millestki loobuda?\nErilised momendid on kindlasti võidumomendid. Mõni hetk on tõesti olnud nii meeldejääv, et seda meenutades tuleb iseenesest naeratus näole. Õnneks pole spordi pärast väga suuri loobumisi vaja teha olnud. Kuna tegelesin varem paljude huvialadega, näiteks iluvõimlemise ja ka muusikakooliga, tuli ajapuuduse tõttu veidi valikuid teha, aga kuna sain ka teiste huvidega piisavalt tegeleda, olen oma otsusega rahul, et just võrkpalli valisin.\nKeskendunult mängimas TTÜ vastu 2014. a. karikavõistluste finaalis\nMida tähendab Sinu jaoks Kohila Võrkpalliklubi ja Kohila kui üks Eestimaa paik?\nKohila Võrkpalliklubi on ja jääb alatiseks minu koduklubiks. Siit sain ma oma algsed teadmised võrkpalli kohta, siit pärinevad minu esimesed võidud ja kaotused. Mõtlen alati, kui tubli ja töökas on Kohila klubi olnud, et suudab vastu panna suurte linnade klubidele. Mul on naiskonna loomisest alates olnud võimalus selles mängida. Kohila kui minu kodukoht on samuti mulle väga armas ja mulle meeldib siin elada. Üritan ka kooli ajal, mil ühikas elan, käia siin nii palju kui võimalik. Väikese kohana on see väga kokkuhoidev ning sõbralik.\nKertu, räägi veidi ka endast ja oma unistustest.\nMa olen pikemat sorti tavaline Eesti tütarlaps, kes armastab võrkpalli mängida, proovib koolis hästi hakkama saada ja armastab oma peret ja sõpru. Ei saa jätta mainimata, et mulle meeldib tohutult naerda ning ka ise väheke huumorit teha. Sel sügisel jätkan Audentese Spordigümnaasiumis juba viiendat õppeaastat, minnes 11. klassi. Oma vähest vaba aega sisustan pere, sõprade ja hea muusika seltsis.\neelmine INTERVJUU! Uutest uiskudest unistav Saskia Alusalu: olen südamest liigutatud, et mul on nii palju toetajaid!\njärgmine INSPIREERIV INTERVJUU! Susanna Aleksandra: julgege teha elus seda, mis teeb teid õnnelikuks ja järgige oma südant


Maret Maripuu: narkomaaniasse tuleb suhtuda tõsiselt - Riigikogu\nMaret Maripuu: narkomaaniasse tuleb suhtuda tõsiselt\n26.06.2011 / Fraktsioonide pressiteated, Eesti Reformierakonna fraktsioon\nTänasel rahvusvahelisel narkomaania ja narkokaubanduse vastu võitlemise päeval on oluline teadvustada, et paljude noorte hulgas loetakse narkootikumide tarvitamist endiselt põnevaks kogemuseks ja selle teadmise baasilt kavandada teavitus- ja ennetustegevust, kinnitab Riigikogu sotsiaalkomisjoni liige Maret Maripuu (Reformierakond).\n2009. aastal viidi läbi uuring „Uimastite tarvitamine ja sellega seotud riskikäitumine Tallinna ööklubisid külastavate noorte hulgas”, mis tõi muu hulgas esile, et intervjueerituile oli ööklubides narkootikumide tarvitamine lõõgastumise üks oluline komponent ja normaalne nähtus ning stimulante peetakse alkoholist ohutumakski. „Uuringust ilmnes, et väga levinud on ka stimulantide ja alkoholi koostarvitamine. Selline harjumus ohustab noorte tervist ning on väga kahjulik kogu ühiskonnale,” rääkis Riigikogu liige.\nMaripuu tõi välja fakti, et narkomaania muutus Eestis eriti teravaks probleemiks seoses HIV-epideemiaga süstivate narkomaanide hulgas 2000. aastal. „Narkootikumide süstimine on üksnes osa probleemist, kuigi kõige nähtavam. Süstimiseni jõudnud narkomaaniaga kaasneb sotsiaalne tõrjutus, marginaliseerumine, kuritegevus, turvalisuse vähenemine kõigi ühiskonnaliikmete jaoks. Narkomaania on väga tihedalt seotud ka teiste sotsiaalsete probleemidega töötus, vaesus,“ selgitas endine sotsiaalminister.\nEestis on tänaseks valminud uus õppekava koolidele, milles uimastiennetuse temaatikat senisest põhjalikumalt käsitletud: õppekavale üleminek toimub kolme aasta jooksul ning sellele lisandub õpetajate täiendkoolitus. „Tervise Arengu Instituudi läbiviidavate õpetajakoolituste maht peaks siiski olema suurem, et tagada kava realiseerimine. Sotsiaalministeerium on arendamas lastevanematele suunatud ennetusprogramme arendamisele ning noortesõbralikke uimastialased nõustamisteenuseid. Tähtis on, et uimastiprobleemidega silmitsi noor inimene ja tema perekond ei jääks murega üksi,“ ütles Riigikogu sotsiaalkomisjoni liige Maret Maripuu.\nÜRO kuulutas 26. juuni rahvusvaheliseks narkootikumide ja narkokaubanduse vastu võitlemise päevaks 1987. aastal. Päeva eesmärgiks on tugevdada ja parandada rahvusvahelist koostööd narkootikumide leviku ja narkokaubanduse tõrjumiseks.


Inforegister | RENOHALDUS OÜ juht keeras käki ja lasi jalga\nHakka RENOHALDUS OÜ-d jälgima Hakka RENOHALDUS OÜ-d jälgima\nLisa RENOHALDUS OÜ jälgimisse Lisa RENOHALDUS OÜ jälgimisse\nTartumaa, Mäksa vald, Aruaia küla, 62303\nRENOHALDUS OÜ juht keeras käki ja lasi jalga\nRENOHALDUS OÜ asutasid 8 aastat tagasi Ken-Kristjan Sulg ja Kuno Kingo ning toona kandis ettevõte nime RENOLÕÕR OÜ. Ken-Kristjan Sulg lahkus osaühingu juhi kohalt eelmise aasta septembris ja Kuno Kingo tänavu augustis, jättes endast maha maksuvõlad ja tasumata arved.\nNende asemel on juhitööd tegema pandud Margus Laats, kellest ilmselt midagi head loota ei ole ja ühes tema tulekuga on muutunud ka nimi.\nRENOHALDUS OÜ seis\nMaksuvõlad: 9 283 eurot\nVõlad teistele ettevõtetele: 617 eurot\nDeklareeritud käive 2017. aastal: 244 000 eurot\nPrognooskäive 2017. aastaks: 92 000 eurot\nViimase aasta jooksul on ehitusfirmas töötajaid 1 võrra vähemaks jäänud, kuid palganumbreid vaadates on ime, et seal üldse kedagi on. Teatavasti on iga viimane kui ehitaja täna väga hinnas ning järjekorrad nende juurde on pikemad kui silmaarstile. Ometi on RENOHALDUS OÜ selle aasta II kvartalis oma töötajatele maksnud tasu umbes poole miinimumpalga jagu. Kas asi lõhnab ümbrikupalga järgi? Kui kõik 5 ehitajat töötavad vaid mõnel päeval kuus, siis kes käivet teeb?\nKui tahad teada, kes veel on oma äri jätnud, kus see ja teine ning pagenud, siis uudista Inforegistrit 14 päeva tasuta.\nMis mees on RENOHALDUS OÜ juhatuse liige Margus Laats\nMargus Laats alustas äritegevusega juba 22 aastat tagasi, olles tol ajal 23-aastane. Kokku on agar mees jõudnud juhtida 92 firmat ning täna vastutab ta 11 organisatsiooni eest, kuid 9 neist on kas maksejõuetud või kohe-kohe sinna jõudmas, ütleb Krediidiskoor.\n10 firma etteotsa on ta asunud selle aasta jooksul ning tõik, et firmal on mõni arve maksmata, Laatsi ei sega, võiks hoopis öelda, et ta on taoliste äride peale suisa maias. Tema juhitav teenindusettevõte NAVARINO OÜ on makse jätnud tasumata 4 814 euro eest. Kaubandusega tegeleva AKFIX OÜ maksuvõlg on 2 433 eurot ning SOAR OÜ on makse jätnud tasumata 1 700 euro jagu.\nSestap võib karta, et tal pole plaane ka RENOHALDUS OÜ probleeme lahendada.


Lammutustoetuse eesmärk on aidata kohalikul omavalitsusel lammutada kasutusest väljalangenud elamuid ning mitte-elamuid, mida ei kasutata ja mis on muutunud varisemis- või tuleohtlikuks ning mille renoveerimine või võõrandamine pole otstarbekas.\nmunitsipaalomandis on kasutusest väljalangenud elamu või mitte-elamu.\nkohaliku omavalitsuse haldusaktiga on eraldatud projekti teostamiseks vajalik omafinantseering.\nKasutusest väljalangenud, munitsipaalomandisse kuuluva või hoonestusõigusega koormatud kinnistul asuva elamu ja mitteelamu osaline või täielik lammutamine, samuti lammutusjäätmete käitlemise ning krundi korrastamisega, sealhulgas haljastamisega seotud kulud.\n•\tToetuse määr on kuni 70% toetatavate tegevustega seotud abikõlblikest kuludest.\n•\tToetust saab taotleda vastavalt omavalitsuse soovide ja vajaduste järgi. Suurim võimalik toetuse summa kehtib vaid Tallinna ja Tartu puhul ning selleks on 100 000 eurot.\n•\tToetatavad tegevused tuleb viia ellu 12 kuu jooksul alates taotluse rahuldamise otsuse tegemisest.\n•\tToetuse taotleja vastutab otseselt projekti ettevalmistamise ja juhtimise eest, mitte ei tegutse vahendajana.\n•\tToetuse taotleja rahastab toetuse saamisel vähemalt 30% toetatavate tegevustega seotud abikõlblikest kuludest.\n•\tToetuse taotleja tagab, et hoone lammutamisel tekkivad jäätmed käideldakse jäätmeseaduse ning kohaliku omavalitsuse territooriumil kehtiva ehitus- ja lammutusjäätmete käitlemise korra alusel.\n•\tToetuse taotleja tagab, et lammutusjäätmed käideldakse keskkonnasäästlikult ja võimaluse korral võetakse need jäätmed taaskasutusse.\n•\tToetuse taotleja tagab, et vabastatud maa-ala korrastatakse.\nkasutusest väljalangenud hoone osalise või täieliku lammutamise kulu;\nlammutusjäätmete käitlemise ja krundi korrastamisega, sealhulgas haljastamisega seotud kulu kuni 10% ulatuses projekti kogumaksumusest;\nkasutusest väljalangenud hoone lammutamise projekteerimisega seotud kulu juhul, kui lammutamine teostatakse projekti osana käesoleva meetme raames;\nprojekti elluviimiseks vajalike tööde maksumus on abikõlblik vaid juhul, kui toetuse saaja on tööde tellimiseks korraldanud hanke riigihangete registri kaudu.\nTaotlusvorm koos lisade ja lisadokumentidega esita KredExile digitaalselt allkirjastatuna e-kirjaga aadressil kov@kredex.ee või tähitud paberkirjana.\nPabertaotlus peab saabuma suletud ümbrikus ja tähitud kirjana aadressile SA KredEx, Hobujaama 4, 10151 Tallinn. Ümbrikul peab olema taotleja täisnimi, aadress ja märge „Lammutustoetus”. Taotluse postitamise või e-kirja saatmise kuupäev ei tohi olla varasem kui taotlusvooru avapäev.\nTaotlusele peavad olema lisatud kõik lisadokumendid. Kui need puuduvad, saab taotleja nende esitamiseks aega kuni kümme tööpäeva. Kui selle aja jooksul ei ole taotluse puudused kõrvaldatud, sh lisadokumendid esitatud, teeb KredEx taotluse rahuldamata jätmise otsuse.\nKredEx menetleb esitatud taotlust ja teeb selle rahuldamise või mitterahuldamise otsuse.\nKohalik omavalitsus teostab taotlusel märgitud tööd.\nKohalik omavalitsus esitab toetuse väljamakseks vajalikud dokumendid.\nVäljamakseks vajalikud dokumendid


VIDEO JA RETSEPT | Eestlased Leedu köögi kallal ehk tsepeliinid 2.0: miks mitte keerata kartulikoogid pahupidi! - Oma Maitse\nVIDEO JA RETSEPT | Eestlased Leedu köögi kallal ehk tsepeliinid 2.0: miks mitte keerata kartulikoogid pahupidi!\nMida me teame Leedu köögi kohta? Teame, et leedukatele meeldib valmistada kartulist väga erinevaid roogasid, hindame kõrgelt külma ja jahutavat peedisuppi, mis on lõunanaabrite gastronoomia üks suvine alustala. Kuid kõige kuulsam Leedu toit on loomulikult tsepeliinid – liha-, seene- või kalatäidisega keedetud kartulikoogid, mida enamasti süüakse koorese kastmega.\nEnamasti on tsepeliinid muulastele toit, mida Leedus käies või sealt läbi sõites kindlasti mekitakse. Ikkagi rahvusroog, mida tuleb nui neljaks vähemalt korra reisi jooksul ikka süüa. Umbes nagu Sydney ooperiteater, Firense Taavet või Machu Picchu Peruus – neid peab nägema, kas ajalugu ja arhitektuur meeldib või mitte. Nagu meskal Mehhikos, hülgeliha Islandil või haggis Šotimaal – neid peab lihtsalt maitsma, isegi kui ei ole eriline gurmaan. Küll aga ei ole tsepeliinid selline roog, mida eestlased kodus valmistaksid või mida nii väga ihkaksid, et neile ekstra järele sõidaksid.\nSeetõttu tuligi õigel ajal Leedult väljakutse panna noad ritta ja valmistada üksteise rahvusroogasid. Leedu NEFF-i brand ambassador Vytaras Radzevičius tegi meie tippkokkadele Priit Toomitsale ja Andrus Laanistele ettepaneku valmistada Leedu rahvustoitu, nende absoluutset klassikat – tsepeliine. Eestlased pidid andma oma vindi sellele leedulaste igapäevasele roale. Võib-olla asjaolusid teadmata või käekirja tundmata andis Vytaras ülesande meestele, kes ei jäta klassikalisest retseptist palju alles. Tulemas on midagi väga põnevat.\nVäljakutse: Eesti tsepeliinid\nEesti NEFF-i brand ambassador’id võtsid väljakutse vastu omase krutskimeelsusega ja üsna kohe oli selge, et midagi klassikalise tsepeliini sarnast tulemas ei ole. Nii otsustasidki Eesti kokad, et keeravad tsepeliini pahupidi: see, mis on tavaliselt tsepeliini sees, tuleb kestaks, ja see, mis on olnud Leedu rahvusroale kooreks, peidetakse kartulikoogi sisse. Niisiis, kartul tuumaks ja liha – eestlaste puhul kala – kestaks.\n„Eks me tahtsime oma retseptiga anda endale tõsisema väljakutse kui korrata seda, mida Leedu rahvas on aastasadade jooksul harjunud tsepeliiniks pidama. Lisaks oli soov anda tööd ka meil köögis olevale NEFF-i ahjule ja pliidile,” ütleb NEFF Eesti brand ambassador, tippkokk Andrus Laaniste. Nii tõmmatigi NEFF-i ahjuga ühte konsooli käiva vakumeerijaga bataat ja kartulid maitseainetega vaakumisse ning küpsetati sous-vide-funktsiooniga: kartulitele sai nii anda juurde ingveri ja ürtide maitsed, säilitades samal ajal kartuli struktuuri.\nKokad otsustasid jätta kartulid tsepeliini keskel terveks, mitte teha neist klassikalist püreed. Nii andsid kartulid neid ümbritsevale kreemisele kalamassile juurde tekstuuri ja midagi hammustamiseks. Ebaeestlaslikult vürtsitasid kokad Eesti koha tšilli, sidrunheina, küüslaugu ja kalakastmega, andes nii põhjamaisele roale juurde idamaist kuumust.\nKust tekkis idee panna tsepeliinile „saba” taha, ei olegi enam selge. Idee tuli köögis rooga valmistades ja sai kohe ka rakendatud. Juba niigi üllatusi täis tsepeliiniversioon sai juurde ka teatraalse mõõtme, mis hakkab kohe silma kui toitu taldrikul näha. Ilma igasuguse vaidluseta võib öelda, et eestlased said väljakutega suurepäraselt hakkama ja andsid Leedu rahvusroale täiesti uue taseme ja maitse. Kuigi pole vist palju lootust, et need „sabaga” tsepeliinid hakkaksid Leedus liigselt levima, kuid kunagi ei tea.\nMida arvab leedukas Eesti tsepeliinidest?\n„Meie oma leedukas”, näitleja ja ettevõtja Vladas Radvilavičius maitses koos oma isaga Eesti kokkade versiooni Leedu rahvusroast. Kui Vladaselt küsida, mida mees Eesti kokkade tsepeliinidest arvas, saame vastuseks selge sõnumi: tsepeliinidega polnud toidul mingit pistmist, kui siis kuju oli tuttav. Kuid Toomitsa ja Laaniste katsetuse maitset kiidab Vladas väga.\n„Tegemist oli ju väga vinge toiduga, väga efektse välimuse ja maitsega. Mulle meeldib väga kala, mis oli Eesti „tsepeliinil” ümber. Kui mulle pakutud „sabaga” toit oli väga eksklusiivne ja pigem kallist toorainest valmistatud roog, siis klassikaline tsepeliin on ikka lihtne, odav ning rammus talupojatoit. Talupoja pühapäevatoit,” mainib Vladas.\nVladas lisab, et võiks Eesti kokkade tsepeliinikatsetust võrrelda sellega, kui eestlastele serveeritaks jõululauas jogurtist ja pohladega verivorsti, mis on keeratud kapsalehte – väga vinge uuendus vanast toidust, kuid ei ole mingil juhul see, mida inimesed sellest konkreetsest toidust ootavad.\n„Minu isa ootas väga tsepeliine, neid, mida tema lapsepõlves sõi ja mida tunneb. Üllatus oli suur, kui lauda toodi kalast ja sabaga tsepeliin. Tsepeliinid on lihatäidise ja paksu kartulitaignaümbrisega pätsid, mis kallatakse üle ka kõrnete ning nende praadimisel tekkinud õliga. Aga mis seal ikka, eks isa tegi siis hiljem omale kodus ise neid õigeid tsepeliine,” naerab Vladas.\nVladas lisas, et ootas ka ise väga klassikalist tsepeliini, kuna polnud neid ka ise kaua söönud. „Tead, helistangi isale ja palun tal meile tsepeliine teha, neid õigeid,” muheleb Vladas.\nKöögitehnika, mis lihtsustab kokkamist\nIlma hea köögita ja köögis oleva tehnikata ei oleks Eesti kokad suutnud oma ideid nii lihtsalt ellu kutsuda. Näete videost ise, kui kiiresti ja hõlpsalt liikusid toorained vaakumisse, sealt auruga täidetud ahju, edasi pannile ja ka juba taldrikule. Üks, kaks, kolm … mõni minut ootamist ja tsepeliinid olidki valmis.\nNEFF on köögimasinaid tootnud juba peaaegu poolteistsada aastat, illustratiivsemalt öeldes on NEFF pakkunud 14 aastakümmet imelisi õhtusööke, tuues kodudesse iga uue kümnendiga mõne lisamugavuse ja -võimaluse. Ettevõtte asutaja Carl Neff oli see, kes andis maailmale esimese pliit-ahju, kus kivisütt põletades oli korraga võimalik töötada nii haudepoti kui ka panniga.\n1919. aastal oli Neff see, kes tuli välja maailma esimese gaasiahjuga – ahjuga, milles oli mitu soojaelementi, mis tähendas, et kokad said ühel ja samal ajal küpsetada kahte eri temperatuuril toitu. 50ndad tõid kaasa ahjud, milles oli sees termostaat ülitäpseks kuumuskontrolliks. Kümnend hiljem oli just firma NEFF see, kes lõhkus pliidi kaheks ning asetas ahju köögimööbli keskele ja pliidi köögisaarele.\nÜsna tühisena, kuid absoluutselt revolutsiooni tekitanud uuendus viimastel ahjudel on nende Slide & Hide funktsioon, mis ei ole muud kui võimalus ahjuukse avamisel peita see ühe sujuva liigutusega ahju alla. Väike muutus annab aga võimaluse mugavalt liha moppida, kartmata põletusi saada, jälgida leibade küpsemist ja nii edasi. Üks neist funktsioonidest, mis pärast esimest kasutamist hakkab tunduma kindla vajadusena.\nNEFF Eesti teine brand ambassador, tippkokk Priit Toomits hindab neid Saksa täpsuse ja kvaliteediga loodud ahje just nimelt oma harukordse läbimõelduse ja mitmekülgsuse poolest. Näiteks on uutele ahjudele sisse ehitatud ka uudne auru toel toimiv sous-vide-funktsioon – vaakumis ja veevannis toitude küpsetamise võimalus. Olgu, tegu pole just vesivanniga, kuid tulemus on 95 protsendi ulatuses identne, mis on koduseks kasutuseks ideaalne.\nMida ootavad kokad Leedu verivorstidest?\nMaarjmaalaste versioon tsepeliinidest on valmis, söödud ja kiidetud. Priit Toomits ja Andrus Laaniste esitasid aga vastukäiguna Leedu NEFF-i brand ambassador’ile Vytaras Radzevičiusele omapoolse väljakutse: valmistada leedupäraselt Eesti jõulutraditsiooni ühte alustala ehk klassikalisi verivorste. Mida sellest väljakutsest oodata?\n„Ootaksin leedulaste verivorstidest hooajalisust: äkki kasutab Vytaras vorstide tegemisel praegu metsast leitavaid seeni ja imiteerib verd pohladega, äkki aga küpsetab vorstidessest näiteks kruupide asemel seene-pohlamarmelaadi tükid. Või siis kasutab kuidagi hoopis marineeritud kõrvitsat ja tšillit. Ootan põnevusega,” fantaseerib Laaniste.\nToomits lisab, et kui Leedu kokk kasutab verivorsti tegemisel ikka ausalt verd ja kruupi, siis muuga võib minna nii hulluks, kui vaid tahab. „Keeraku ka vorst pahupidi,” lisab kokk.\nMismoodi lahendas Vytaras meile üliarmsa verivorsti väljakutse, näete peagi NEFF-i sotsiaalmeedias!\nToidukriitik: tegemist on pesuehtsa toiduteatriga\nToiduajakirja Gurmaan peatoimetaja Martin Hanson kutsuti maitsma seda, kuidas võiksid mekkida eestlaste jaoks ja eestlaste valmistatud tsepeliinid. Palju maitsnud ja kogenud toidukriitik ei pidanud ka seekord pettuma. Kuigi Hansonile on Toomitsa ja Laaniste julge stiil juba ammusest ajast tuntud, siis unikaalses kujus tsepeliinid üllatasid – nii maitselt kui ka välimuselt.\n„Olen suur Leedu köögi ühe toidu ehk külma peedisupi austaja, tsepeliinid ei ole aga kunagi minu lemmikute hulka kuulunud ja pigem üritan end võimalusel neist eemale nihverdada. Mida aga Priit ja Andrus tsepeliinidest valmistasid, on kõige klassikalisemas tähenduses toidukunst, toiduteater. Mängulise kergusega anti üsna igavale toidule unikaalne vorm ja kuju, mis kohe taldrikult silma hüppas. Keedetud rotid forellimarja-koorekastmes? Väga vaimukas. Külma eelroana võiks ampsusuuruseid tsepeliinirotte pakkuda vabalt ka restoranis. Nalja ja kiljumist oleks palju. Ning mis see toit muud ongi kui mäng meie meeltega ja paitus või näpistus maitseeelistustele,” lisab Hanson.\nToidukriitikule kohaselt kiitis Hanson maitsekooslust selle rikkalikkuses – Blue Congo kartul, bataat, kreftine kala, värskendav kaste, sidrunhein, tšilli ja nii edasi. Kuid oli ka paar kriitikanooti, mis ei olnud seotud retsepti ja selle elluviimisega: tekkis küsimus, miks headest toorainetest just tsepeliin valmistada. Saab ka lihtsamalt.\non endine ajakirjanik ja televisiooni spordikommentaator, kes keeras ühel hetkel toiduusku. Nüüdseks on Vytaras Leedus tuntud kokaraamatute autor, maailmarändur ning tuntud toidusaate „Maailma potid” autor ja produtsent. Nagu nimi ka ütleb, rändab mees mööda maailma ja vaatab ilustamata ning ilma stsenaariumita otsa kohalikule toidule. Leedu Anthony Bourdain, kui nii võib öelda.\non Eesti esimese laine tippkokki, kes on elu jooksul teinud kõike: õpetanud telekas inimesi kokkama, võistelnud BBQ MM-il, õpetanud Eesti koolides noorkokkasid, arendanud lihatööstuses grilltoitude sarja ja juhtinud paljude Tallinna fine dining restoranide kööke – neist ühte Baltikumi kõige kõrgemas punktis ehk Tallinna teletornis. Priit on 2004. aastast ka Cordon Bleu aumärgi kavaler. Praegu jagab kokk Academic Food Labis kööki hea sõbra Andrusega.\nehk mees nagu orkester on sarnaselt Leedu kolleegile olnud telekokk, toidureisisaate üks peategelasi. 90ndatel Tallinna-Helsingi laevadel oma ristsed saanud kokk töötaski pikalt hotellirestoranide peakokana, viimati Palace hotelli tipprestoranis Konrad. Andrust võib pidada ka molekulaargastronoomia populariseerijaks Eestis ja meheks, kes esimesena pakkus restoranimenüüs hobuseliha. Lisaks on Andrus juunior-sommeljee, 2004. aastast Cordon Bleu aumärgi kavaler ja jagab praegu Academic Food Labis kööki hea sõbra Priiduga.\nRETSEPT | Leedu tsepeliinid: Eesti kokkade nägemus\nAutorid: Academic Food Labi peakokad Andrus Laaniste ja Priit Toomits\nAcademic Food Labi peakokad Andrus Laaniste ja Priit Toomits\nMaitse järgi kalakastet\n1 spl hakitus tšillit\n4 spl hakitud koriandrit\n100 g Blue Congo kartulit\n3 spl punast kalamarja\n1 laimi mahla\nEesti metsade sammalt\nKohafilee puhastada luudest ja nahast ning lasta kaks korda läbi hakklihamasina. Nüüd segada kalamassi hulka munavalge, hakitud ingver, tšilli, koriander, pressitud laimimahl ja kraabitud laimikoor. „Nätsutada” kalataigen kätega korralikult läbi, et mass hakkaks kleepuma.\nLõigata bataat ja Blue Congo kartul kangideks, asetada vaakumkotti ja lisada õli ning maitseained. Kott tõmmata vaakumisse ja küpsetada NEFF-i ahjus sous-vide-programmiga 90 kraadi juures 30 minutit. Ahjust võtmisel tuleb kartulid kiirelt jahutada.\nNüüd vormida kalamassist tseppeliinid, mille täidiseks asetada bataat, Blue Congo kartulid, karulaugupüree ja kalmaarikombits. Keerata tsepeliin kilesse ja küpsetada NEFF-i ahjus auruprogrammiga 70 kraadi juures 20 minutit. Samal ajal segada kokku kõik kastme koostisained ja kaste maitsestada.\nServeerimisel tuleks taldrikule pintseldada karulaugupüreed. Asetada sellele tsepeliinid, siis kaste, karulauguõli, wakame, sammal ja kullapuru!\nLoodame, et ei saa Leetu sissesõidukeeldu …


Tuntud bränd teenib turul alustajaile kasumit - Äripäev\nTuntud bränd teenib turul alustajaile kasumit\nInge Rumessen 05. märts 2001, 00:00\nJuba mitmendat kuud meelitab Tarus tegutsev ettevõte AS Antomin oma teraviljatooteid ostma kottidele kirjutatud Kalewi kaubamärgi abil.\nASi Kalev patendivolinik Villu Pavelts saatis juba möödunud aastal Tartusse, kirja, milles juhib tähelepanu maineka kaubamärgiga sarnasust kasutades sellest tulu lõikamisele. ?See ei ole mitte minu või Kalevi arvamus meie kaubamärgi väärtuslikkusest, vaid uuringute ja küsitlustega tõestatud,? räägib Pavelts. ?Kalev juhib ikkagi kõiki brändide TOPe.? Pavelts on seisukohal, et tähis Kalew assotsieerub ja on äravahetamiseni sarnane kaubamärgiga Kalev, sest sisuliselt on tegemist identse tähisega. See aga rikub kaubamärgiseadust.\nSellele vaatamata võttis patendiamet vastu otsuse registreerida kaubamärk Kalew teraviljasaadustele.\n?Ma ei väida sajaprotsendiliselt, et oleksime võinud teistsuguse otsuse teha,? väidab patendiameti kaubamägi osakonna juhataja Reet Aas. ?Kirjutasin sellele raske südamega alla.? Tema sõnul on Kalevi näol tegemist tõepoolest maineka ja tuntud kaubamärgiga. ?Pärast meie otsust on aga kõigil võimalik see kahe kuu jooksul vaidlustada ja kui siis kokkuleppele ei jõuta, võib asi minna edasi juba kohtusse.?\nKuigi Äripäeval ei õnnestunud ASiga Antomin ühendust saada, on ettevõtte esindaja Romet Puhk Paveltsi sõnul seisukohal, et teraviljatooted, mida nad tähistavad kaubamärgiga Kalew, ei ole Kalevi kondiitritoodetega samaliigilised.\nKalev aga põhjendab kaubamärgi ebaõiglast kasutamist asjaoluga, et jahu näol on tegemist põhiliselt teraviljatoodetega, mis aga sisalduvad suurel määral kondiitritoodetes. Teatavasti kasutatakse kondiitritoodete tootmisel igat liiki jahu, muid teraviljasaadusi, seega selliseid kaupu, mille tähistamiseks on esitatud kaubamärgitaotlus. ?Järelikult on tegemist samaliigiliste kaupadega,? jääb Pavelts enda juurde.\nEmori hiljutise uuringu järgi järgneb Kalevile edukate brändide nimekirjas Rakvere, Hansapank, EMT, Saku Originaal, Põltsamaa ja Meieri.


Eliise blogi: Oktoober 2018\nÜks orienteerumine kuus - ei\nOktoober oli arvatavasti selle aasta kõige tormilisem - kuu esimesel päeval tegin töökaaslastele teatavaks, et varsti on minu viimane tööpäev nende juures. See oli kurb.. Kui ma teada sain, et mu kandidatuur uude kohta oli edukas ja võtsin pakkumise vastu, siis läksin tööl enda laua taha, istusin maha, kujutasin ette oma viimast tööpäeva seal ja ainuüksi selle mõtte peale hakkasin nutma. Inimloom on ikka üks imelik loom - ise võtad otsuse vastu aga ikka teeb vanast lahti laskmine emotsionaalseks. Ja nii oligi, viimasel päeval ka nutsin. Olin osa võrdlemisi väikesest meeskonnast (u 20 inimest) ja 2,5 aastaga jõudis sealne kontor mulle väga koduseks saada. Kahjuks tundsin, et seal on mul kõik selgeks õpitud ja väljakutsed puudusid, varem või hiljem aeg edasi vaadata. Praegu on käimas mu esimene nädal uuel ametipostil ja ühel päeval saab minust funktsioneeriv raamatupidaja.\nVõibolla nende sündmuste taustal ja sügise saabudes ongi loomulik, et ma blogida ei taha. Lihtsalt pole jaksu ja tuju. Kõik, mida ma kirjutada saaks, tundub nii igav. No näiteks, et sain kaltsukast 15 euro eest Ivo Nikkolo kleidi. Ja lugesin läbi Maarja Kangro "Klaaslapse" (väga kurb). Ja ühe jutuka, "Teisel pool seina" (keskmine ajaviitekas). Igapäevane tühitähi on see, millest mina ei oska huvitavalt kirjutada. Olengi rohkem see blogija, kes rõõmuga kirjutab siis, kui on millestki pilti tehtud, reisitud, kuskil huvitavas kohas käidud või midagi oma kätega korda saadetud. Muul ajal olen vakka, kui just eriline vaim peale ei tule. Umbes paar nädalat tagasi ma peaaegu oleksin ühe mõttepostituse teinud, õnne ja juhuse tähtsusest elus, mille idee süttis mitme blogija arutelust kas miinimumpalgaga töö on enda süü või mitte. Aga kahjuks kõik, mis ma suutsin enda peas välja mõelda, tundus sellise heietamisena, et käsi ei tõusnud kirja panema. Võibolla ühel päeval tuleb uuesti tuhin peale.


Odavad lennupiletid Angers - Otsi soodsad lennud | momondo\nLeia odavaid lende suunaga Angers\nKuna on parim aeg lennata sihtkohta Angers?\nMis on absoluutselt odavaim lend sihtkohta Angers?\nLähtekohast Tallinn sihtkohta Angers reise broneerinud kasutajad leidsid lende, mis olid 27% odavamad kui keskmised piletid sihtkohta Angers lennates. Leidmaks odavaimat hinda oma piirkonnast sihtkohta Angers lendamiseks, kasuta momondo lennupiletite hinna tööriista.\nKas linna Angers läheduses on veel mõni lennujaam?\nSihtkoha Angers läheduses on võimalik leida alternatiivne ja võib-olla ka odavam sihtlennujaam. Kui plaanid lennata sihtkohta Angers, kaalu lennu broneerimist järgnevatesse lennujaamadesse: Lennujaam Le Mans Arnage (78 km kaugusel sihtkoha Angers kesklinnast), Lennujaam Nantes Atlantique (87 km kaugusel sihtkoha Angers kesklinnast), Lennujaam Tours St Symphorien (97 km kaugusel sihtkoha Angers kesklinnast), Lennujaam Rennes St Jacques (110 km kaugusel sihtkoha Angers kesklinnast) või Lennujaam Poitiers Biard (118 km kaugusel sihtkoha Angers kesklinnast).\nKas sihtkohta Angers lendamisele on odavamaid alternatiive?\nLennujaamas Lennujaam Poitiers Biard on keskmine hind inimese kohta €69 ja enamasti on see odavaim lennujaam, kuhu sihtkohta Angers külastades lennata. See keskmine hind varieerub sõltuvalt linnast, kust välja lennati. Odavaima lennu leidmiseks proovi momondo lennupiletite hinna tööriista.\nKas saan praegu lennata lähtekohast Angers Marce sihtkohta Eesti?\nTeave põhineb reisipiirangutel lähtekohast Eesti sihtkohta Angers Marce reisimisel\nEnamik külastajaid lähtekohast Eesti saavad siseneda sihtkohta Angers Marce ilma piiranguteta.\nKülastajad lähtekohast Eesti ei pea esitama sihtkohta Angers Marce saabumisel negatiivset COVID-19 PCR testi ega antikehade testi tulemust.\nLähtekohast Eesti saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Angers Marce sisenemist karantiinis olema.\nKas saan lennata sihtkohast Angers Marce tagasi lähtekohta Eesti?\nSihtkohast Angers Marce tagasi lähtekohta Eesti reisimine\nKülastajad lähtekohast Angers Marce ei pea esitama sihtkohta Eesti saabumisel negatiivset COVID-19 PCR testi ega antikehade testi tulemust.\nLähtekohast Angers Marce saabuvad külastajad ei pea pärast sihtkohta Eesti sisenemist karantiinis olema.\nKui plaanid käesoleval ajal sihtkohta Angers reisida, siis on soovitatav end praeguste piirangutega kursis hoida ning avalikes kohtades ohutusnõudeid järgida.\nAngers: pea plaani, kuidas sinna reisida\nLeia hotelle sihtkohas Angers\nAngers ei tundu enam nii kutsuv? Vaata lende riigi teistesse linnadesse\nMiks peaksin kasutama saiti momondo, et leida lennupakkumist sihtkohta Angers?\nmomondo kogub kõik su lennuvalikud ühte kohta kokku ja laseb sul neid filtreerida, et leiaksid ideaalse lennu sihtkohta Angers. Saiti momondo kasutades säästad aega ja võid ka oma reisilt raha säästa.\nKas saan otsida saidilt momondo paindlike broneerimisreeglitega lende sihtkohta Angers?\nJah. Selle reegliga võimaldab momondo sul valida ja esile tuua lende sihtkohta Angers.\nKuidas aitab momondo leida lende sihtkohta Angers?\nmomondo pakub palju erinevaid filtreid, aitamaks su leida parima lennu sihtkohta Angers. Filtreerimise aluseks saad valida hinna, lennufirma, lennujaamad, piletiklassi, lennukimudeli, makseviisi, peatuste arvu jpm.\nMa pole valmis kohe praegu broneerima lendu sihtkohta Angers. Kas momondo saab mulle märku anda, kui hinnad muutuvad?\nMuidugi. momondo jälgib lennuhindu sihtkohta Angers. Sul on vaja vaid kehtivat meiliaadressi ja meie hoolitseme ülejäänu eest – nii kiire ja lihtne see ongi.


Johannes Roterd – Vikipeedia\nJohannes Roterd (ka Johannes Rotert; surnud 1536) oli Tallinna piiskop aastatel 1531–1536.\nRoterd pärines Tallinna kodanikkonnast. 1501. aastal immatrikuleeriti ta Rostocki ülikooli, kuid tema teaduskraadi kohta teateid pole. 1511. aastal nimetati teda Niguliste kirikhärraks, kuid pole selge, kas ta oli ka Tallinna toomhärra. Ühetähenduslikult kapiitli liikmena on teda mainitud 1512. aastal. 1524. aastal on teda mainitud toomkiriku fabrikaatorina.\nRoterd valiti Tallinna piiskopiks pärast Georg von Tiesenhauseni surma 1530. aasta oktoobris. Seetõttu on võimalik, et tema ametiaeg algab veel selle aastaga. Paavsti kinnituse sai ta aga alles 1531. aasta 30. augustil. Roterd suri enne 1536. aasta septembrit, kuna siis kinnitas paavst järgmiseks Tallinna piiskopiks Arnold Annebati.\nGeorg von Tiesenhausen Tallinna piiskop\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Johannes_Roterd&oldid=5115477"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:49, 10. oktoober 2018.