Tervislik - 1319 õppematerjali - Annaabi.ee\nTERVISLIK TOITUMINE Mis on tervislik toitumine?  Tervislik toitumine tähendab, et inimene saab regulaarselt piisavas koguses ohutut, tasakaalustatud ja mitmekesist toitu vastavalt vajadusele.  Toitumine ja liikumine on omavahel tugevas seoses. Toiduga saadav energiakogus peab vastama energiakulule, vastasel juhul energiat ära ei kulutata ja tekib ülekaal. Toidupüramiid Näitab kui suure osa sinu päevasest toidukogus...\nTervislik elu- ja käitumisviis Sport on olnud inimeste elus tähtsal kohal väga pikka aega, juba vanad kreeklased pidasid sportimist võrdväärselt tähtsaks õppimisega. Küll aga ei pea osad noored spordist lugu või ei leia selle jaoks aega. Samas leiavad paljud aega alkoholi ja narkootikumide jaoks. Milline võiks olla tervisliku elu- ja käitumisviisiga noor ning miks paljud sellist elu omaks ei taha võtta? Ideaalis on noor...\nSöödud toitudest imenduvad organismis toitained ning neid kasutatakse ainevahetuse käigus kasvuks ja arenguks ning rakkude ja kudede normaalseks talitluseks ja uuendamiseks. Toidu valikul tuleks arvestada, et: Toituda tuleb vastavalt vajadustele – toidust saadav energiahulk peab vastama organismi poolt kulutatud energiale (põhiainevahetus, füüsiline ja vaimne...\ng Sissejuhatus Söömine on tähtis osa inimese igapäevaelust. See annab energiat, ülejäänud päevaks, hoiab inimest rõõmsameelsena ja toetab immuunsüsteemi. Levinud on üks toitumis viis milleks on nimelt tervislik toitumine. Osad arvavad, et see aitab hoida tervist ja teised jälle, et see on hea kaalulanget...\nEESTI MAAÜLIKOOL Põllumajandus- ja keskkonnainstituut TERVISLIK TOITUMINE HEALTHY DIET Referaat Juhendaja: Kaire Rannik Tartu 2020 Õige toitumine tagab normaalse ainevahetuse, organismi normaalse arengu ja toimimise ning tugevdab immuunsüsteemi. Toidulaud peab olema mitmekesine ja päevas peaks olema vähemalt kolm toidukorda, lisaks paar oodet, et hoida tasakaalus veresuhkur ja energia. Tervislik toitumine tähendab ka seda, et...


Vardamoor: Sillad põlevad\nteisipäev, 3. oktoober 2006\nAvaliku infoga on ka ikka veel nii, et olgu kuitahes avalik, salgad ikka maha. Lihtsalt seisukoha kujundamine võtab kaua aega. Isegi kui otsuse küpsemine on kaua aega võtnud. Isegi aastaid. Võib-olla ma siiski väga ei taha lahkuda. Võib-olla ma siiski olen neis inimestes kinni. A-s ja kES-s kindlasti, ja tglt kõigis teistes ka (või no mitte just kõigis). Ja kui ma nö viimasele külastusele lähen, ma hakkan ilmselt nutma. Aga siis on ilmselt hea hetk meelde tuletada neid sõnu, mida ise olen teistele ütelnud nende kõhkluste puhul. Töösõbrad jne. Ja see ka ju, et tööle peab tahtma minna igal hommikul, mitte ainult siis kui palgapäev on või veiniõhtu ootab. Igastahes paber sai kirjutatud ja vestlus sai vesteldud.\nMis palgapäeva puutub - siis lapsehoidjad on tänapäeval ikka kallid küll, kui neid niimoodi korrektselt palgata. Aga samas - kas ma tahaksin, et mu last hoiaks keegi, kelle peale kindel olla ei saa. Või kas minuga sobiks kokku teadmine, et hoidja petab riiki ja riskib sellega, et tal haiguskindlustust ega pensionipõlve oodata ei ole. Ja mingit jalust nõtra vanainimest ju ka ei taha, ikka elujõus ja säravate silmadega inimene võiks olla. Praegu paistab, et tema nimi on Anne. Ning natuke jääb mulle ka puhtalt kätte, et huulepulk või uus must pintsak osta. Neid hakkab vist vaja minema kohe varsti.\nHead uut algust ja asjade sujumist soovib Nin.\nNii ta läheb - alguses üks huulepulk, siis kaks:P\nEdu igal juhul!


good luck out there!: the end of the f***ing world\nSarjad said otsa ja seisime silmitsi õhtusöögiga, mille kõrvale polnud midagi vaadata. Otsustasime taustaks panna mängima Netflixi soovitatud ''The End Of The Fucking World'', mis tuli välja alles selle jaanuari alguses. Esimene osa oli imelik, aga piisavalt raamidest väljas, et huvi veel ei kaoks. Kaks osa veel ja müüdud.\nEsmamulje on, et tegu on lihtsalt järjekordse indie sarjaga, mis mängib absurdika piiril, aga jätab mõningase reaalsustaju siiski alles. Ametlikult žanriks dark comedy-drama. Minu mõtted liikusid paratamatult raamatuni ''Kuristik rukkis'', mis kirjeldab kasvuvalusid ja enese leidmist üsna sarnases stiilis.\nLugu rääkib 17-aastasest James'ist, kes usub, et ta on psühhopaat, kes juba lapsest peale tapab loomi - kassid, koerad. Seejuures ka hiired ja liblikad jt. Tema unistuseks on leida ka inimohver. Nagu soovitud tutvutab ta mässumeelse ja segaduses Alyssaga, kes teeb ettepaneku koos minema joosta. Ilma igasuguse plaanita saab nende teekonnast üks kaootiline, ohtlik ja südamlik eneseleidmine, mis ei olegi kližeedega üle uputatud.\nSee on üks esimesi sarju, kus on minu jaoks kohmetud olukorrad ja vestlused põhjendatud ning mulle meeldib, kuidas paraleelselt vestlustega kuuled ka nende mõtteid ja emotsioone. See on kuidagi tervitatavalt... eluline.\nMa pikalt ei jutusta, lihtsalt soovitan tutvuda, kui Teil ka sarjad otsas ja tahaks mõne pikema päeva lõpus ikkagi midagi vaadata.\nPosted by miishens at 5:31 AM\nLabels: filmi soovitused


Täna tähistatakse Eestis kodanikupäeva!\nMõiste Eesti kodanik ulatub koguni 1918. aastasse, mil Maanõukogu võttis 26. novembril vastu määruse Eesti kodakondsuse kohta. Määruses on kirjas muuhulgas ka täna teada-tuntud tõde, et ükski isik ei tohi omada samaaegselt Eesti Vabariigi ja mõne muu riigi kodakondsust. Samuti on selgelt välja toodud, et Eesti Vabariigi kodakondsus saadakse kas sünniga või naturalisatsiooni korras. Tänaseks on Eesti kodanikuks olemine saanud aga laiema tähenduse: Eesti kodanik on ka Euroopa kodanik.\nLoe edasi “Täna tähistatakse Eestis kodanikupäeva!” →\n26. nov. 2016\t 0\nKellele on parlamendiraamatukogu suunatud? Loe edasi “Mis on parlamendiraamatukogu?” →\n8. nov. 2016\t 0\nHillary Clintoni keelekasutusest poliitilise karjääri kaudu\nAmeerika Ühendriikides aset leidvate presidendivalimiste valguses on igati sobilik tutvustada artiklit, milles kirjutatakse praeguse hetke prominentseimast naispoliitikust USAs. Artikkel on Demokraatliku Partei kandidaadist Hillary Clintonist ning tema lingvistilistest stiilidest aastatel 1992 – 2013. Clintoni pikk ja mitmekesine poliitiline karjäär annab olulise aluse uurimaks seda, kuidas naispoliitikud end strateegiliselt avalikkusele esitlevad. Tuginedes poliitilisele psühholoogiale, poliitilisele kommunikatsioonile, sotsiaalpsühholoogiale ja lingvistikale, vaadeldakse Clintoni kõnestrageegiaid erinevatel ajahetkedel, nende maskuliinsust ja feminiinsust ja selle kõige seost poliitikamaailmas tippu jõudmisega. Muutused Clintoni lingvistilises stiilis peegeldavad soorollide esinemist, ootusi poliitilistele liidritele ning maskuliinseid norme, mis on levinud poliitilistes institutsioonides.\nArtikkel on ilmunud ajakirjas Perspectices on Politics pealkirjaga „Talk “Like a Man”: The Linguistic Styles of Hillary Clinton, 1992–2013“ (autor Jennifer J. Jones).\nNüüd 3 päevaks sinu\nRahvusraamatukogust saab kvaliteetset võõrkeelset erialakirjandust lugemissaalidest laenata koju kolmeks päevaks.\n– Õigusteaduse ja rahvusvaheliste organisatsioonide lugemissaalist laenutame kaasa võõrkeelset õiguskirjandust ja rahvusvaheliste organisatsioonide väljaandeid. Loe edasi “Nüüd 3 päevaks sinu” →\nPoliitiline osalus digiajastul\nTehnoloogia kiire areng toob endaga kaasa uudsed lähenemised ja ideed poliitilisel maastikul. Ajastul, kus areng toimub kiirelt ning olukord maailmas on üha keerulisem, on järjest olulisem mõista seda, kuidas erinevad digitaalsed lahendused pakuvad uusi võimalusi poliitikas osalemiseks. Raamat “Information Politics, Protests, And Human Rights in the Digital Age” selgitab, kuidas erinevad ühiskonnad kohanevad digiajastuga. Raamatus kirjeldatakse, kuidas sotsiaalmeediat ja internetti kasutatakse poliitiliste ja sotsiaalsete muutuste mõjutamiseks maailma rahutumates piirkondades – huvitavaid näiteid on Palestiinast, Türgist, Ukrainast ja Iraanist.


CV Keskus tööpakkumine Praktikant retseptsionisti ametikohale, Tallinn\nTööpakkumise number #43210\nPraktikant retseptsionisti ametikohale\n- telefonile vastamine\n- kirjade vormistamine ja saatmine\n- kontoritarvete tellimine, kontori korrashoiu korraldamine\n- projektijuhtide tehniline assisteerimine\n- esitluste ettevalmistamine\n- aruannete kontroll ja vormistamine\n- muude tööalaste ülesannete täitmine\n- väga head suulist ja kirjalikku eneseväljendusoskust eesti ja inglise keeles\n- heal tasemel vene keele oskust\n- korrektsust, täpsust, ja vastutustunnet\n- väga head arvutioskust\n- iseseisvust, loovust, analüüsioskust\n- kohanemisvõimet ja head stressitaluvust\n- aja kasutamise oskust\n- suhtlemisoskust ja koostöövalmidust\n- initsiatiivikust ja aktiivset eluhoiakut\n- huvitavat ja pingelist tööd, mis võimaldab olemasolevat potentsiaali maksimaalselt kasutada ning arendada\n- meeldivat, innustavat ning toetavat töökeskkonda\n- võimalust töötada koostöös Eesti tippettevõtetega\nKPMG on ärinõustamisfirmade ülemaailmne võrgustik, mis osutab auditi-, maksu- ja nõustamisteenuseid. Meie ligi 100 000 töötajat on spetsialiseerunud tööstusharude kaupa. See võimaldab meil pakkuda ettevõtetele ja organisatsioonidele sektoripõhiseid lahendusi 148 riigis.\nKPMG tegutseb aktiivselt ka kolmes Balti riigis. KPMG Baltics hõlmab üle 200 oma ala asjatundja, kes toetavad kliente nii kohalike kui piirkondlike ärieesmärkide elluviimisel. Loe lisaks KPMG kohta www.kpmg.ee.\nKPMG Estonia eesmärk on olla esimene valik ärinõustamisteenuste turul nii Eesti tipporganisatsioonide kui tippärinõustajate jaoks. Meie põhiväärtusteks on meeskonnavaim, professionaalne ja vastutustundlik suhtumine oma töösse ning klientide tunnustus.


Raamatute ülevaade: häid probleeme | EE.Superenlightme.com\nNeile hädas Aspergeri on väidetavalt paar inspireeriv mälestused. Joe Biel uus füüsilisest isikust avaldatud raamat, hea Trouble: Eduka Life & Business Aspergeri, lubab meeliülendav lugu - ja viis muuta oma raskusi arvesse suurriigid - kuid see loeb rohkem nagu töömahukas ajaloo Biel on kirjastus, mikrokosmos.\nBiel hakkab kirjeldades oma lapsepõlve pojana teise põlvkonna immigrandid arveldada ida pool Pittsburg, Pennsylvania ajal, ohjeldamatu sotsiaal- ja rassilise pingeid. Kuid samas Biel kirjutab, "The mured algas juba enne I sündinud," ütles ta hiljem ütleb meile, et ta "vaevalt teab midagi (tema) vanemad."\nIlma selgust Biel varases eas ta siis andmed tema sissepääsu punk rock, poevargused, vältides inimesed ja luua Zines, mida ta kunagi määratleb. Kui ma uurinud mõiste Zine, leidsin järgmisega: "Zine on kõige sagedamini väikese ringlusse, füüsilisest isikust avaldatud teose originaali või omastatud tekstid ja pildid omaste kaudu koopiamasin. Populaarne mõiste hõlmab mis peab ringluses 1000 või vähem, kuigi praktikas enamik on toodetud väljaanded vähem kui 100 ja kasum ei ole esmane kavatsus avaldamist. Need põhinevad anarchopunk ja DIY eetose. "\nBiel, aga ei tundu tunda midagi ise Zines. Ta kirjutab: "Iga Zine pakutakse milline oli üheselt puudu minu vahetut ümbrust. Lavastust, oli uhkelt amatöör, tavaliselt käsitsi, ja alati sõltumatu kaasaminek seisukohti, et mu keskmine sõrm üksi ei kapseldada ja veel olid harva igav. "Jällegi, kuigi maailma Zines tundub põnev, Biel ei aita meid muuta ühendus et just see, mida zines esindavad, või mida need harva igav vaated on.\nSelle asemel, Biel viib meid ajaloo arendada oma Zine ettevõte, mikrokosmos kirjastamine, samas hädas Aspergeri, mis tundub olevat raske joomine ja vähem kui kombatav juhul depressiooni ja üksinduse. Mis meil on jäänud mõtlema ei ole lihtsalt, kuidas Zine kirjastus toimib - Biel jätab välja andmed selle kohta, kuidas raha teha - kuid kes Joe Biel tegelikult on.\nKui Biel vastab oma tulevase abikaasa, Heather, me kogevad mõned relatsiooniline raskusi neile, kellel on Aspergeri tihti probleeme. Kirjeldades Heather, Biel kirjutab: "Ta oleks mind solvata nende ees (minu pere) samas väites minu sõbrad. Aga ta oli ka toetav mind viisil, mis mu sõbrad ei olnud. "Hiljem Biel ütleb meile, et Heather lõhub temaga, et ta alustab uut suhet töökaaslane ja seejärel kirjutab ajakiri üksikasjalikult oma suhteid temaga. Biel jätkuvat lootust, et tema ja Heather on "taaselustada (nende) suhe" ei aita meid mõista võimalik, kui sageli lahti need Aspergeri võivad tunda, kuigi Biel kunagi teeb sellega seoses.\nLahtiühendamine tekib uuesti, kui Biel kirjeldab edu oma firma. Biel ütleb edu "oli nii äärmuslik," ta hakkab "süütunnet ja isegi halba," kuid siis ütleb meile, et "tulevad tööle iga päev oli alati unikaalne ja põnev." Meil on jäänud mõtlema, kuidas Biel tegelikult tunneb ja kui palju tema lugu on seotud Aspergeri, sest ta kiiresti läheb tagasi arvesse insentient ajaloo Mikrokosmose.\nHiljem, kui Biel süüdistatakse seksuaalse ebasobiva püüab aidata terapeut, ta tundub leppida mõned raske tunde. "Piirid" kirjutab ta, "ei saa teid kaitsta kõike." Ja veel siin jälle, nagu Biel andmed Tööleasumise sõltumatud kirjastajad Group ja levitamise tema raamatuid laiemale publikule, see on ebaselge, kuidas Biel käsitletud näiliselt vale süüdistus samas tegeletakse suurel riigiettevõte või samas toime Aspergeri.\nLõpuks peale tuues Mikrokosmose terve koht ja arendamine, mis näib olevat terve suhe naine nimega Elly, Biel pakub ilmutuse: "No summa kognitiivsed ümberõppe saab teha mulle Neurotypical. Ma ikka teevad vigu ja teha või öelda asju, mida kohanud nagu kalk, kuid nüüd võin vältida kokkuvarisemist 95% ajast, kui keegi kahtleb mu harjumusi. "\nKuigi hea Trouble teeb avastada Biel elu on visa määramine DIY ise kirjastus ja punk kultuuri Zines, meil on jäänud leida oma teadmisi ja kogemusi, kuidas toime tulla raskusi elu- ja töötingimuste Aspergeri.\nHea Trouble: Eduka Life & Business Aspergeri Mikrokosmose kirjastamine, märts 2017 Osta, 221 Pages $ 14,95\nSuitsiidikõverate tõus ja teismelise depressioon\nAitab kedagi, kellel on tähelepanupuudulikkuse hüperaktiivsuse häire


MTÜ Konstantin Pätsi Muuseumi 2016. aasta tegevuse ülevaade\nMTÜ Konstantin Pätsi Muuseumi 2005. aasta tegevuse ülevaade\nMTÜ Konstantin Pätsi Muuseumi 2003. aasta tegevuse ülevaade\nMTÜ Konstantin Pätsi Muuseumi 2012 majandusaasta aruanne\nMTÜ Konstantin Pätsi Muuseumi 2011 majandusaasta aruanne\nMTÜ Konstantin Pätsi Muuseumi 2010 majandusaasta aruanne\nMittetulundusühingu tegevus 2016. aasta jooksul kulges juhatuse poolt koostatud ja üldkoosolekul kinnitatud kalenderplaani alusel. Ürituste plaan on avalikkusele nähtav kodulehel. Tegevuse kavandamisel jälgiti ühingu põhikirjalisi eesmärke ja juhatuse koostatud eelarveprojekti. Riigieelarvelise toetusega kaeti MTÜ kulud peamiselt tegevjuhi töötasudeks, riigimaksudeks, ruumide rendiks ja sisulise tegevusega seotud väljamakseteks. Lisaks kasutati tegevuskulude katteks 2015. a jääki raamatumüügist, liikmemakse ja annetusi.\n2016. a jooksul peeti üks üldkoosolek ja 7 juhatuse koosolekut. Üldkoosolekul võeti vastu otsus sularahakorjanduse alustamiseks Konstantin Pätsi mälestusmärgi rajamiseks Tallinna, samuti korrigeeriti MTÜ põhikirja ja viidi vastavusse mittetulundusühingute seadusega. President Pätsi mälestusmärgi asjus esitati MTÜ Konstantin Pätsi Muuseumi ja 6 toetava organisatsiooni (Eesti Muinsuskaitse Selts, Eesti Lipu Selts, Jaan Tõnissoni Selts, Kindral Johan Laidoneri Selts, SA Jaan Poska Mälestusfond ja korporatsioon Fraternitas Estica) nimel kirjalik pöördumine Riigikogu juhatuse poole 18. jaanuaril 2016. Riigikogu juhatus andis oma kantseleile korralduse alustada vastavat menetlust. 9. augustil valisid nimetatud organisatsioonide juhid Trivimi Velliste esindama neid Riigikogu juhatuse ja kantselei juhatajaga läbirääkimistel ning organiseerimistöö korraldamisel. MTÜ Konstantin Pätsi Muuseum avas SEB Pangas mälestusmärgi rahastamiseks erikonto, millele oli 31. detsembriks laekunud annetusi üle 10 000 euro. T. Velliste juhtimisel on läbi viidud 3 arutluskoosolekut, millest võtsid osa skulptorid, ajaloolased, nimekad kultuuritegelased ja arvamusliidrid. Selgelt pooldatakse ettepanekut Pätsile pühendatud mälestusmärk paigutada Toompeale Kuberneri aeda riigi 100 aasta juubeliks. 2017. a jätkub ettevalmistus konkursi korraldamiseks ja koostöö Riigikogu juhatuse ning kantselei vastava komisjoniga. Samal ajal jätkub ülemaaline korjandus. Kirjalikult on oma toetust K. Pätsi mälestusmärgi rajamiseks avaldanud ka Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu ja Helsingi ülikooli Savo osakond.\nAasta suursündmuseks kujunes jaanuaris Jaan Poska 150. sünniaastapäeva tähistamine, mis koos SA Jaan Poska Mälestusfondi ja Jõgeva omavalitsusjuhtidega viidi läbi Poska sünnikohas Laiusel mälestustoiminguga ning Kuremaa lossis konverentsiga. Sel puhul korraldas Pätsi Muuseum bussiväljasõidu. Aktiivselt osaleti ka Kadriorus Jaan Poska mälestusmärgi avamisel 24. jaanuaril.\nKoostöös Türi vallaga tähistati 22. märtsil Kurla külas ja Kabalas riigivanem August Rei 130. sünniaastapäeva. Osa võttis aukülalisena August Rei tütar Hilja koos tütrega Rootsist. Ka sel puhul korraldati väljasõit bussiga mitmete ühiskondlike seltside kulul. Samal päeval esitles Eesti Post Riigikogu saalis uut A. Rei postmarki ja tervikvara.\n17. augustil leidis aset Tõnis Kinti 120. sünniaastapäeva tähistamine koostöös Riigikantselei, Suure-Jaani valla ja maaeluministeeriumiga. Sel korral toimus Metsakalmistul mälestustalitus ja ministeeriumis postmargi esitlus ning konverents. Kohal olid aukülalistena Tõnis Kinti poeg Oole Kint Rootsist ja pojanaine Saima Kint USAst. Konverents oli erakordselt huvitav ja osavõtt rohkearvuline.\n5. septembril korraldas Pätsi muuseum koos Riigikantselei protokolliosakonnaga riigivanem Friedrich Akeli 145. sünniaastapäeva mälestustalituse Metsakalmistul sümboolselt tulevase riigivanemate kenotaafi asukohal. Tähtpäevakõne pidas Tivimi Velliste, osalesid Fr. Akeli sugulased Eestist. 6. septembril tähistasime Nikolai Pätsi 145. sünniaastapäeva Nevski kalmistul koos Eesti Apostellik-Õigeusu kiriku sinodi esindaja isa Justinusega, kes pärast hingepalvet tutvustas rahvale restaureeritud Püha Anna ja Simeoni kirikut Ahtri tänaval. MTÜ juhatuse liikmed korrastasid unustusse jäetud hauaplatsi.\nMärkimist väärib veel vastupanuvõitluse päeva tähistamine 22. septembril kaunite lippudega ümbritsetud Otto Tiefi hauaplatsil rahvarohke mälestustalitusega, kus esines kõnega viitseadmiral Tarmo Kõuts. Sellele järgnes väljasõit Rakverre, kus toimus linnapea vastuvõtt ja ekskursioon linna peatänaval ning teatrikinos. Kümnes riigivanematele pühendatud piiskoplik mälestusteenistus leidis aset Rakvere kirikus.\nNimetatud suurüritustele lisaks toimusid traditsioonilised tähtpäevalised üritused, nagu 18. jaanuaril president Pätsi surma-aastapäev Metsakalmistul ja 2. veebruaril Tartu rahu aastapäev Jaan Poska haual hingepalvega, 23. veebruaril talitus Metsakalmistul koos välisministeeriumi ja Meestelaulu Seltsiga. Oma lipuga osaleti 9. märtsil Tallinna pommitamise ning 25. märtsi suurküüditamise aastapäevadele pühendatud leinatalitustel koos Eesti Muinsuskaitse Seltsi, Memento ja teiste organisatsioonidega. Aprillis ja mais võeti osa muinsuskaitsekuu üritustest ja talgutest. 21. mail süüdati küünlad Metsakalmistul K. Pätsi, K. Koniku ja K. Türnpu haudadel seoses Konstantini päevaga. 4. juunil toetati aktiivselt lipupäeva Toompeal ja 14. juunil leinapäeva Harjumäel. 3. juulil mälestati koos Jaan Tõnissoni Seltsiga Tartus Raadi kalmistul Jaan Tõnissoni. 30. juulil leidis aset Kloostrimetsa talu mälestuspäev Metsakalmistul ja presidendi endises suvetalus Kloostrimetsas. 20. augustil kaunistati presidendikantselei roosiaias Konstantin Pätsi ja Lennart Meri büstid imeilusate lillekimpudega. President Pätsi ümbermatmise aastapäeval 21. oktoobril peeti hingepalvega mälestustalitus Metsakalmistul.19. novembril toimus koos Tallinna Teadlaste Majaga rahvuse teemat käsitlev rahvarohke konverents Toompeal Teaduste Akadeemia majas. Uuel aastal kavandatakse sellele järge.\nTeavet avalikest üritustest levitati interneti kaudu ja pressiteatena meediakanalitele. Kõik MTÜ üritused on läbi viidud avalikult, jäädvustatud videofilmidele ja fotokroonikasse. Kodulehele on lisatud kõnesid ja artikleid ning linke. Foto- ja filmiarhiivi kõrval on täienenud raamatukogu ning dokumendiarhiiv. Aasta jooksul on arvele võetud kogu raamatukogu, mida järgneval aastal püütakse selekteerida arhiiv- ja kasutatavaks laenutusraamatukoguks Hüüru mõisas.\nRuume renditakse Hüüru külaseltsilt Hüüru mõisahoones 15 km kaugusel Tallinnast. Remontimata ruumes on elekter ja küte olemas. Samas on ka muuseumihuvilisi vastu võetud ja tutvustatud MTÜ tegevust. Kodanikupäeva tähistati koos Hüüru raamatukogu ja külaseltsiga. Sel puhul leidis aset kontsertetendus ja muuseumitoas sai tutvuda tagasihoidliku päevakohase väljapanekuga. MTÜ asjaajamistöö ja tegelik juhtimine toimub siiski tegevjuhi korteris, kuna transpordiühendus Hüüruga on ebamugav. MTÜ kasutab raamatupidamise teenust bilansi koostamiseks ja kassapidamise kontrollimiseks ning maksete deklareerimiseks. Eelarvelise raha kasutamine on kontrollitav kuludokumentidega.\nAasta lõpul deponeeris MTÜ 6 antiikset mööblieset Riigikantseleile peaministri külalistemaja interjööris kasutamiseks. Restaureerimiskulud kandis Riigikantselei. Hea koostöö tulemusena on kavas 2017. a avada Eesti riigivanemate kenotaaf Metsakalmistul 9 riigivanema mälestuseks, kes puhkavad teadmata hauas.\nEnne aastavahetust lahkus meie hulgast üks liige, seega on liikmeid järel 57. Vaatamata kõrgele vanusele ja tervisehädadele on kolmandik liikmeskonnast väga aktiivne ja hoiab meie lippu au sees. 5-liikmeline juhatus tegutseb heas koostöövaimus, juhatuse esimees Trivimi Velliste on ühiskonnas laialt tuntud ja alati oodatud kõnemees. Tegevjuht hoiab pidevalt kontakte paljude koostööpartneritega, genereerib uusi ideid ja püüab neid ka ellu viia.\nMTÜ Konstantin Pätsi Muuseum on kasutanud riigieelarvelist toetust vastutustundlikult ja ökonoomselt oma põhikirjaliseks tegevuseks. Tulemuseks on positiivne tagasiside ühiskonnast ja huvi kasv MTÜ tegevuse vastu, mis tõestab omakorda selgelt riigivanemate muuseumi vajalikkust.\n- President Konstantin Pätsi 50. surma-aastapäeva tähistamine 18. jaanuaril riikliku leinatalituse ja piduliku ettekandekoosolekuga Tallinna Botaanikaaia palmimajas;\n- Iseseisvuspäeva tähistamine mälestustalitusega 23. veebruaril Metsakalmistul president Konstantin Pätsi ja Eestimaa Päästekomitee liikme dr Konstantin Koniku haual koos EV Välisministeeriumi protokolliosakonnaga;\n- Riigivanem Juhan Kuke mälestustahvli avamine 20. juunil Nõmmel Õie tn 21;\n- Kloostrimetsa talu 18. mälestuspäev (presidendi pere küüditamise 56. aastapäev) 30. juulil hingepalvega Metsakalmistul ja sõprusringiga Kloostrimetsas;\n- pidulik mälestusteenistus kõigi Eesti riigivanemate auks 22. septembril Piiskoplikus Toomkirikus Toompeal Eesti Vabariigi presidendi, riigikogu juhatuse, peaministri, riigisekretäri, välisdiplomaatide ja kirikute juhtide osavõtuga.\nKoos Kindral Johan Laidoneri Seltsiga asetati lilli ja küünlaid Reaalkooli juures asuva mälestusmärgi jalamile nii 3. jaanuari hardushetkel kui võidupühal. Traditsiooniliseks on muutunud Tartu rahu aastapäeva tähistamine koos Jaan Poska Mälestusfondiga, ka eelmisel aastal asetati pärg Poska hauale ja peeti avalik kõnekoosolek restaureeritava Jaan Poska maja juures Kadriorus. Koos Eesti Sõjahaudade Hoolde Liiduga kaunistati president Pätsi mälestussammast Tahkurannas ja presidendi adjutandi Karl Imani 100.\nsünniaastapäeval tema hauda Hiiu Rahu kalmistul. Konstantin Pätsi Muuseum saatis rahvuslipu ja pärjaga president Lennart Merit tema viimsel teekonnal ning riigivanem August Rei ja Therese Rei põrmusid nende ümbermatmisel Metsakalmistule. Koostöös Eesti Muinsuskaitse Seltsiga korrastati muinsuskaitsekuu raames riigitegelaste haudu Metsakalmistul ja viidi läbi talgud Narva vangilaagri kalmistul, korraldati väljasõit Pärnu Alevi kalmistule, Tahkuranda ja Pulli muistse asula paika, avati Uulu kultuurikeskuses näitus “President tuleb koju” ning uuriti August Rei sünnipaika Kabala vallas Kurla külas. Konstantin Pätsi Muuseumi rändnäitus “President Konstantin Pätsi elu ja töö” avati juulis Uulu raamatukogus, pandi välja Tahkuranna kiriku juures vallapäevadel ja seejärel avati Võiste raamatukogus. Kõik see tihendas sidemeid Tahkuranna vallavalitsusega. Koostöös riigikantseleiga otsustati riigivanem August Rei mälestuse jäädvustamise ja eksiilvalitsuse peaministri Jüri Uluotsa ümbermatmise küsimus võtta 2007. aasta tegevuskavva. Muuseumi liikmed võtsid aktiivselt osa lipupäeva tähistamisest Toompeal koos Lipu Seltsiga, samuti president Pätsi ja president Meri mälestusmärkide avamisest Kadriorus presidendi roosiaias taasiseseisvumispäeval.\n2005. aasta oli meie ühingu jaoks väga raske. Oli küll võitusid, kuid ka suuri kaotusi – 5 aktiivset liiget lahkus surma läbi. Keeruline oli ka juhatusel, sest oma ametipostist loobus meie kauaaegne esimees.\n23. juulil suri raske haiguse tõttu 83. eluaastal Elvi Pirk – ajakirjanik, vabadusvõitleja, väga tuntud ühiskonnategelane, kõrgete riiklike ordenite kavaler. Ta maeti auavalduste saatel Metsakalmistule. 17. juulil suri haiglas 80. eluaastal Karin Hanesoo. Ta oli elukutselt raamatupidaja, kes koostas meie ühingu pearaamatu alates 1996. aastast. Karin Hanesoo oli paljude seltside aktiivne liige, alati abivalmis, heatahtlik. Tema urn maeti sügisel Rahumäe kalmistule.\n7. detsembril suri Torontos meie välisliige professor Valdek Raiend. Ta oli korp! Fraternitas Estica vilistlane, kes veel raskesti haigena käis suvel oma kodulinnas Jõhvis avamas mälestussammast kindral Aleksander Tõnissonile. Suures osas tänu prof Raiendile saime viis aastat tagasi anda välja oma artiklite kogumiku.\n12. detsembril suri medõde Ruti Ratassepp ja 13. detsembril järgnes talle abikaasa jurist Enn Ratassepp – mõlemad raske haiguse läbi. Nad maeti ühishauda Pärnamäele.\n2005. aasta lõpuks oli meie ühingus kokku 54 liiget, neist 3 välisliiget. Kolm liiget on juba pikemat aega passiivsed olnud.\nÜldkoosoleku poolt valitud 5-liikmeline juhatus (Küllo Arjakas, Ira Einama, Jüri Kraft, Elle Lees, Siiri Liiv) tegutses varem koostatud ja üldkoosoleku poolt kinnitatud kalenderplaani alusel, mida tegevuse käigus pidevalt täpsustati ja täiendati. Juhatuse esimeheks oli kuni 18. augustini Küllo Arjakas, seejärel ta taandas end esimehe kohalt ja juhatuse koosseisust seoses MTÜ Konstantin Pätsi Muuseumi sattumisega riigivõlgnike hulka K. Arjaka enda finantseksimuse pärast. Maksuameti juristide aeglase uurimistöö tulemusena tekkis meie ühingul veel viivis. Tänaseks on võlad makstud tänu Küllo Arjaka toetusele.\nAlates 30. septembrist on juhatuse esimehe kohuseid täitnud Elle Lees. Aasta jooksul pidas juhatus 10 koosolekut. Muuseum viis läbi 20 üritust, osa võeti veel 15st teiste organisatsioonide ettevõtmistest. Korraldasime 5 näitust, neist ühe koos välisministeeriumiga. Konstantin Pätsi elu ja tööd kajastav näitus oli Narva Linnamuuseumi Hermanni tornis, osa näitusest Narva Eesti Majas, seejärel Kurtna Mootorrattamuuseumis ja lõpuks Toila Oru restaureeritud veetornis. Koos välisministeeriumi arhiiviga koostasime näituse Otto Strandmani 130. sünniaastapäevaks, viisime läbi mälestustalituse Siselinnakalmistul ja avasime riigivanema perekonna toetusel mälestusplaadi Roosikrantsi tänaval. Peale selle on meil püsiekspositsioon Riigivanemate toas Maarjamäe lossis.\nVäiksemaid väljapanekuid oleme korraldanud riigivanemate mälestusüritustel. Oleme pidanud meeles Jüri Uluotsa, Jüri Jaaksoni, Jaan Poska, Konstantin Pätsi, Peeter Pätsi, Juhan Kuke, Aleksander Warma ja Otto Strandmaniga seotud tähtpäevi. Samuti oleme organiseerinud riikliku talituse Metsakalmistul president Pätsi ja Konstantin Koniku auks. Oleme tegutsenud veel Narvas, Toilas, Kärus, Avanduse vallas, Tahkurannas, Pärnus ja Kurtnas. Peetud on kaks ettekandekoosolekut ja üks konverents.\nEttekandekoosolekud, mis olid pühendatud Jüri Uluotsale ja Jüri Jaaksonile, peeti Maarjamäe lossis, Juhan Kukele pühendatud väljasõidukoosolek leidis aset Kärus. Oma ühingu 10. aastapäeva tähistasime ajalookonverentsiga Tallinna Botaanikaaias.\nKõige rahvarohkemad olid Metsakalmistu mälestustalitused 23. veebruaril ja 20. oktoobril, kui osavõtjate arv ületas 100. Huvipakkuvamad olid ka Tartu rahu päeva, Peeter Pätsi 125. sünniaastapäeva ja muidugi MTÜ Konstantin Pätsi Muuseumi 10. aastapäeva tähistamine.\nOleme toetanud partnereid lipupäeval Toompeal; osalenud Ernst Jaaksoni, Maria Laidoneri ja Aleksander Tõnissoni mälestusüritustel vastavalt Tallinnas, Haapsalus ja Jõhvis. Külalistena võtsid Elle Lees ja Küllo Arjakas osa Vaali vabariigi 100. juubeli tähistamisest Päinurmes, kus K. Arjakas pidas põhiettekande. Olgu siinjuures rõhutatud, et paljudel ettevõtmistel on põhiettekande pidaja olnud Küllo Arjakas, ühtlasi on ta andnud rohkesti intervjuusid raadiole ja televisioonile.\nÕnneks on meedia hakanud viimasel ajal rohkem tähelepanu pöörama lähiajaloole ja seejuures meie ühingu üritustele. Ka ise oleme hakanud paremini edastama pressiteateid. Selles osas on toeks olnud nii Küllo Arjakas kui Trivimi Velliste, samuti Eesti Muinsuskaitse Selts. Meil on aga üks liige, kelleta ei saa ühtki välisüritust läbi viia – nii vihmas, tuules, lumesajus kui kuumas päikeses hoiab meie sinimustvalget Fredi Lepp.\nKonstantin Pätsi Muuseumi koostööpartneriteks on olnud presidendi kantselei, riigikantselei, välisministeeriumi protokolliosakond ja arhiiv, Tallinna linnavalitsus, Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit, Eesti Muinsuskaitse Selts, Kindral Johan Laidoneri Selts, Eesti Muuseumiühing, Eesti Genealoogia Selts, Harjumaa muuseum, Eesti sõjamuuseum, Jaan Poska Mälestusfond. Abi oleme saanud riigivanemate järglastelt ja paljudelt üksikisikutelt nii kodu- kui välismaalt. Tööd on tehtud tasuta ja missioonitundest.\nRahalist toetust oleme saanud Tallinna Kultuuriväärtuste ametilt – 3000 kr projektipõhiselt, sponsorlustoetust AS MIVAR-VIVA-lt 2500 kr ja AS Sangarilt 5000 kr. Tegevustoetust 1000 kr andis hr Rein Grabbi ja 100 CAD pr Auksman Kanadast. Trivimi Velliste organiseeritud korjanduse tulemusena Riigikogu muinsuskaitse ühenduses saadi 1700 kr, mille eest oli võimalik osta peaaegu tosin unikaalset originaalfotot riigivanematest. Igal aastal on meie tegevust toetanud pr Eda Sarapuu. Tänu lahketele annetajatele astusime 2006. aastasse kindlama tundega ja suutsime tasuda raamatupidamise teenuse 1000 kr, mille tulemusena oleme saanud kaasaegse majandusaasta aruande. 2006. aasta tegevuse rahastamiseks käivad läbirääkimised meie koostööpartneritega, loodame saada positiivseid otsuseid.\nJuhatus on kokku pannud 2006. aasta kalenderplaani, mis võiks olla edaspidise tegevuse aluseks. Praegu on meie asukoht Maarjamäe lossis üsna kindel – Ajaloomuuseumi direktori Sirje Karise loal saame endiselt kasutada väikest töökabinetti ja koosolekute saali. On loodud soodne pind koostöö arendamiseks.\nKonstantin Pätsi Muuseum on kirjas statistikaametis ja asub Eesti muuseumide nimekirjas. Meie poole on pöördutud info, piltide või abi saamiseks, on soovitud samuti muuseumikülastust, mida on kahjuks raske läbi viia teise muuseumi ruumes. Aga oma näituste külastajate ja üritustest osavõtjate arvuga, s.o 5660 inimest 2005. aastal, anname mitmele uhkele muuseumile silmad ette küll.\nJuhatuse liikmed on 2005. a kulutanud rohkesti närve, kuid tegutsenud visalt ja kohusetundlikult ühtse meeskonnana, seepärast võime rahuldustundega möödunud aastale tagasi vaadata.\n8. aprillil 2006. a.\nMöödunud aasta tegevus oli vastavuses ühingu põhikirjaga ja toimus juhatuse koostatud ning üldkoosoleku poolt kinnitatud kalenderplaani alusel. President Konstantin Pätsiga seotud mälestustalitusi Metsakalmistul viidi läbi 7 korral, neist 2 hingepalvega Eesti Apostelliku Õigeusu Kiriku kombe kohaselt. 15. korda meenutati presidendi perekonna küüditamist oma Kloostrimetsa talust talitusega Metsakalmistul ja jalutuskäiguga presidendi roosi juurde Tallinna botaanikaaia rosaariumis. Pidulikult meenutati ka teisi riigivanemaid. Kaarel Eenpalu 115. sünniaastapäeva peeti Arukülas Hellema talus koos tütre Mai Armei ja tütretütre Anne Eenpaluga. Ado Birgi 120. sünniaastapäeval õnnistati Nõmmel tema endise kodumaja mälestustahvel ja koos sugulastega peeti pidulik koosolek Nõmme muuseumis. Jaan Tõnissoni 135. sünniaastapäeva puhul kaunistati lillede ja küünaldega riigivanemate mälestustahvel presidendi lossis Kadriorus vabariigi presidendi Arnold Rüütli ja EÜSi vilistlase Mart Laari osavõtul. Erakordselt tuisusele ilmale vaatamata esines ka Kaitseväe orkester kapten Indrek Toompere juhatamisel. Vabariigi 85. aastapäeva mälestusüritus Metsakalmistul viidi läbi koostöös EV välisministeeriumi protokolliosakonnaga pidulikult ja rahvarohkelt. Tartu rahu päeva tähistati avaliku mälestuskoosolekuga Jaan Poska auks tema endise kodumaja juures Poska tn 8, et juhtida linnavalitsuse tähelepanu ajaloolise hoone armetule olukorrale. Samal päeval võttis Jaan Poska Mälestusfondi juhatus vastu otsuse teha tihedat koostööd Konstantin Pätsi Muuseumi juhatusega, et päästa hoone hävingust ja rajada sinna Jaan Poska memoriaalmuuseum.\nEsimest korda väljaspool Tallinna koostati muuseumi materjalidest rändnäitus teemal “Eesti riigivanemad”, mida näidati Pärnu maakonnas Tõstamaa rahvamaja vastavatud näitusesaalis ja Häädemeeste koduloomuuseumis. Viimases peeti ka loeng ja kohtuti ajaloohuviliste kooliõpilastega. Kolme kuu jooksul käis näitusel üle 200 inimese. Püsinäitusena toimib Maarjamäe lossis Riigivanemate tuba.\nMuinsuskaitsekuu raames korrastati Metsakalmistul 12 riigi- ja kultuuritegelase hauad ning viidi läbi ekskursioon endise Kloostrimetsa talu tutvustamiseks TBA territooriumil. Koos Eesti Sõjahaudade Hoolde Liiduga käidi kahepäevasel ekskursioonil Ida-Virumaal, tutvuti sõjameeste kalmistute olukorraga. Rühm meie ühingu liikmeid külastas Kadriorus presidendi administratiivhoonet. Talgute korras koristati Ahtri tänaval Siimeoni kiriku ümbrus, tutvuti restaureeritava kiriku ajalooga ja peeti Konstantini päeva piknik, millel osales kogudus koos preester Meletiosega. Meenutati president Pätsi venda, EAÕK ülempreestrit Nikolai Pätsi. Noorema venna, Voldemar Pätsi 125. sünniaastapäeva puhul peeti ettekandekoosolek koos linnamuuseumi kodu-uurijatega. Meie ühingu liikmed võtsid aktiivselt osa teiste organisatsioonide korraldatud avalikest üritustest, nagu märtsikuu suurküüditamise aastapäev, juunikuu leinapäev, võidutule süütamine Tori kirikus jt.\nKõikidest üritustest on kogutud fotosid ja lindistusi kroonika jaoks ühingu fondidesse. Arhiivkogu on täienenud dokumentide, raamatute ja pisitrükistega. Septembris saime Pärnumaalt Torist haruldase eksponaadi – president Pätsi poolt oma hambaarstile dr Antsonile hangitud hambaravitooli, mis vajab küll restaureerimist. Koos Kindral Johan Laidoneri Seltsiga algatati ülemaaline mälestuste kogumise kampaania, et saada täiendavat materjali Eesti 15 riigivanema ja kindral Laidoneri kohta. Juhatuse liikmed on korduvalt esinenud televisioonis, raadios, loengutel. Varahoidja on osa võtnud kahest väikemuuseumide koolitusseminarist.\nPeale liikmemaksude ja pr Eda Sarapuu 4000-kroonise annetuse on kasutatud eelmise aasta kassajääki ning kokkuhoidlikult tegutsedes tuldud toime, tänu siiski ka sõpradele ja koostööpartnereile. Kõik juhatuse liikmed täidavad endale võetud kohustusi põhitöö kõrvalt ühiskondlikel alustel ilma töötasuta, väga üksmeelse ja sõbraliku meeskonnana.


Liikme erinevus. Juhatuse liikme leping : millal, kellega ja kuidas?\nIsik töötab äriühingus A ja saab kohalikele tingimustele ja töisele panusele vastavat töötasu ning regulaarselt ka dividende, mille summa ületab aastast töötasu summat. Kui nõukogu ei ole, allkirjastab avalduse uus juhatuse liige. Ta saab Eesti turutingimustele vastavat tasu, mis on ka töötasuna deklareeritud ja maksustatud.\nEesmärgiks Suurenda liikmete fotot selgitada töötasu ja dividendide maksmist praktikas esinevate juhtumite põhjal, et eristada aktiivset ja passiivset tulu ning tagada kõigi maksumaksjate võrdne kohtlemine töötasu maksustamisel sotsiaalmaksu ja maksetega.\nSamas ei maksta talle äriühingust sotsiaalmaksu ega -maksetega maksustatavat töötasu või makstakse seda alammääraskuigi tema panus ja äriühingu majandustegevuse ulatus eeldavad märksa kõrgemat tasu. Madalat töötasu kompenseerib kas ühekordne või regulaarne, sageli isegi igakuine dividendi väljamakse, mis võrreldes töötasuga ei kuulu maksustamisele sotsiaalmaksu ega -maksetega.\nAritmeetiline jada on arvjada, milles liikme ja temale eelneva liikme vahe on konstantne, kuid mitte null Miks? Aritmeetiline jada on näiteks Mis ühikutes väljendatakse jada vahet?\nKahjuks ei ole harvad ka juhtumid, kus ainuosanikust ja juhatuse liikmest Liikme erinevus ühes isikus ei saa äriühingust töötasu väljamakseid, kuid äriühing deklareerib ja maksab tema kui töötaja eest sotsiaalmaksu kuumääralt Samuti tuleb ette olukordi, kus isik töötab teise tööandja juures, kellelt saab turutingimustel töötasu, või isik on pensionär ja saab pensioni ning ta panustab aktiivselt ka oma äriühingu majandustegevuses.\nKuna isik on teise tööandja juures töötajana ravikindlustatud või pensionärina riigi poolt ravikindlustatud, siis ei pea ta vajalikuks endale oma äriühingust töötasu maksta ja võimaldab oma äriühingule sel viisil põhjendamatu konkurentsieelise teiste sarnaste ettevõtjate ees.\nSotsiaalmaksu kogumise eesmärk on riiklikuks pensionikindlustuseks ja ravikindlustuseks vajaliku tulu saamine.\nSotsiaalkindlustus toimib solidaarsusprintsiibil — sotsiaalmaksu makstakse töistelt tasudelt ning laekunud raha kasutatakse pensionideks ja ravikuludeks. Isik, kelle töistelt tuludelt sotsiaalmaksu maksti, saab vastuhüve kindlustusjuhtumi korral nt haigestumisel, pensioniikka jõudmisel. Töötasu asendamisel dividendiga säästetakse sotsiaalmaksukulu, kuid samas tarbitakse sotsiaalseid hüvesid teiste maksumaksjate arvelt.\nMaksuhaldur on seisukohal, Liikme erinevus see ei ole põhjendatud ega õiglane teiste maksumaksjate suhtes, kes tasuvad turutingimustele vastavalt töötasult sotsiaalmaksu ja -makseid.\nKui isik saab igakuiselt brutotöötasu alammääras eurot, siis on tööandja palgakulu ,52 eurot sotsiaalmaks ,20 eurot, tööandja töötuskindlustusmakse 4,32 eurot. Kui isik saab igakuiselt lisaks töise tegevuse eest dividendi nt eurot, siis on äriühingu tulumaksukohustus dividendidelt eurot. Osanikul on küll õigus dividendile, kuid dividend ei tohi asendada töötasu. Samas kui isik saaks korrektselt igakuiselt turutingimustele ja tehtavale panusele vastavat töötasu eurot, siis kujuneks tööandja palgakulu kokku eurot sotsiaalmaks eurot, tööandja töötuskindlustusmakse 12 eurot.\nKulude võrdlemisel on selge, et dividendide maksmise eeliseks on rahaline võit maksude näol, kuid töötasu asemel dividendide maksmine ei ole Liikme erinevus. Kõikide isikute töise panuse ühesuguseks maksustamiseks ja ausa konkurentsi tagamiseks on oluline silmas pidada, et aktiivse tegevuse ehk ameti- või tööülesannete täitmise eest tuleb maksta ka vastavalt juhatuse liikme tasu, töötasu, teenustasu või muud tasu sõltuvalt selle liigist.\nOsanikul on õigus ka passiivsele omanikutulule ehk dividendidele, kuid töise tegevuse eest Liikme erinevus töötasu tuleb maksustada kõigi tööjõumaksudega. Maksustamisel tuleb eristada: töötasu sh juhatuse liikme tasu ja töötasuerisoodustusi, dividende. Juhatuse liikme tasu Majandus- ja kutsetegevuses sõlmitud lepingute puhul eeldatakse, et need on tasulised võlaõigusseaduse § 28 lg 1.\nEeltoodust tulenevalt juhul, kui pooled ei ole teisiti kokku leppinud, on osaühingu juhatuse liikmel eelduslikult õigus saada äriühingu juhtimise eest osaühingult tasu1.\nVõlaõigusseaduse § 28 lg 2 näeb ette, et kui hinda ei ole määratud ega Liikme erinevus määramise viisi ette nähtud ja hind ega hinna määramise viis ei tulene lepingu olemusest ega muudest asjaoludest, tuleb maksta lepingu sõlmimise ajal lepingu täitmise kohas seda liiki lepinguliste kohustuste täitmise eest tavaliselt tasutav hind, selle puudumisel aga vastavalt asjaoludele mõistlik hind.\nOsanikud või nõukogu peavad juhatuse liikme tasustamise korra ning tasude ja muude hüvede suuruse määramisel ning juhatuse liikmega lepingu sõlmimisel tagama, et juhatuse liikmele osaühingu poolt tehtavate maksete kogusumma oleks mõistlikus vastavuses juhatuse liikme ülesannete ja osaühingu majandusliku Liikme erinevus äriseadustiku § lg 2.\nTöötasu Liikme erinevus ja muude hüvitiste maksmine on sätestatud töölepingu seaduse § Töötasu maksustatakse tulu- ja sotsiaalmaksuga ning enamikel juhtudel Kas liikmesriik ei ole voimalik suurendada töötuskindlustuse ja kogumispensioni maksetega.\nTavaline tasu võib olla konkreetse töötaja töölepingus kokku lepitud tööülesannetega sarnaste tööülesannete täitmise eest makstav tavaline tasu või piirkonna tavaline tasu selliste tööülesannete täitmise eest.\nAbiks vastavas ettevõtlusvaldkonnas Liikme erinevus tasutava töötasu leidmisel soovitame kasutada avalikke andmeallikaid. Statistika avaldamine annab tööandjatele muuhulgas võimaluse võrrelda töötasu, käivet, töötajate arvu jne sama tegevusala ettevõtetes nii kohalike omavalitsuste ja maakondade kaupa kui Eestis tervikuna ning aitab kaasa ausa konkurentsi tagamisele ja teeb äritegevuse Eesti ettevõtlusmaastikul läbipaistvaks. Statistika aluseks on maksu- ja tolliametile deklareeritud andmed.\nErisoodustus Mitterahalises vormis juhatuse liikmele või töötajale tulenevalt töösuhtest antud hüvesid, mis on töötaja jaoks rahaliselt hinnatavad, tuleb käsitleda ja maksustada need erisoodustusena.\nErisoodustuse hinnaks on töötajale antud hüve harilik väärtus, milleks on tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 65 kohaselt eseme harilik väärtus ehk kohalik keskmine müügihind turuhind. Erisoodustused maksustatakse tulu- ja sotsiaalmaksuga. Dividendid Osanikul on õigus dividendidele, kuid dividendid ei tohi asendada töötasu. Juhatuse liige ja töötaja peavad oma töise tegevuse eest saama juhatuse liikme tasu või töötasu.\nDividendid või töötasu? Tallinna Ringkonnakohus tegi juba Ringkonnakohus leidis, et ettevõtjaid tuleb maksukohustuse osas kohelda võrdselt.\nPõhjendatud ei ole maksueeliste Peenise suurus poiste aastas ettevõtetele, kus osanikeks olevatele töötajatele makstakse palka summades, mis oluliselt jäävad alla sellise töö eest tööturul makstavale tasule. Dividendi võib lugeda palgatuluks, kui juhatuse Liikme erinevus ei maksta tasu või töötajale töölepinguga tasu, või makstakse seda väga vähe.\nDividendide maksmine osanikele Liikme erinevus igati seaduslik. Samas juhul, Keskmised mootmed osanik tegutseb aktiivselt äriühingu sisulises tegevuses ning tema tegevuse tagajärjel tekib Liikme erinevus kasum, on selle töö eest põhjendamatult madala töötasu maksmise eesmärgiks maksukohustuse vähendamine ning tekib küsimus maksukorralduse seaduse § 84 kohaldamisest.\nÄriühingul peab olema mingi tugipunkt, millele tuginedes hinnata, kui suur peab olema osanikust töötaja palk, selleks, et maksuhaldur sellega nõustuks. Maksuhaldur ei saa kohustada kõiki äriühinguid, vaatamata tööjõuturul palkade paindlikkusele, maksma osanikele vähemalt keskmist palka. Puudub mõistlik põhjendus, miks peab osanikust töötaja töötasu olema alati just selline fikseeritud väärtus, kuigi konkurentsivõimeline on tööturul ka sama töö eest makstav keskmisest Liikme erinevus tasu.\nKui asjaolude väljaselgitamise käigus selgub, et väljamakstud dividend on asendanud töötasu, siis on maksuhalduril Liikme erinevus saadud dividenditulu töötasuks ümber kvalifitseerida ja sotsiaalmaksu ja maksetega maksustada.\nOlukordades, kus on keeruline eristada inimese tööpanust erinevates seotud äriühingutes nt kontserni puhul on keeruline eristada tööpanust ema- või tütarühingu majandustegevuseson oluline, et isik saab vähemalt ühest ühingust nt emaühingust turutingimustel töötasu. Näide 1 Isik töötab täistööajaga enda või kolmanda isiku äriühingus A töötajana või juhatuse liikmena.\nTa saab Eesti turutingimustele vastavat tasu, mis on ka töötasuna deklareeritud ja maksustatud. Samal ajal on ta ainuosanik ja juhatuse liige äriühingus B, kus ta investeerib aktsiatesse, üürib välja kahte korterit, jne. Isik isiklikke kulutusi äriühingu arvelt ei tee, tööandja sõiduautot ei oma.\nÄriühing jaotab kasumi korral kord aastas dividende, mis võib olla aasta töötasuga võrreldav summa. Isik töötab täistööajaga enda või kolmanda isiku äriühingus A töötajana või juhatuse liikmena. Selgitus: vaatamata sellele, Liikme erinevus isik saab täistööajaga töötamisest mõistlikku tasu, tuleb hinnata tema Liikme erinevus panust ka talle kuuluvas äriühingus B. On arusaadav, Liikme erinevus ööpäevas on 24 tundi ja kui isik on täistööajaga hõivatud oma põhikohas, siis ei jõua ta samal määral panustada endale kuuluvas äriühingus B.\nSeda enam, et väärtpaberite hoidmine või kinnisvara üürimine-rentimine ei pruugigi nõuda igapäevast sekkumist või tegutsemist.\nKuid sellele vaatamata tuleb hinnata konkreetse isiku töist panust ning võrdluseks võtta, mis tasu eest isik oleks nõus kolmandale ehk mitteseotud isikule sama tööd tegema või teenust osutama. Alati ei pea olema tegemist täis- või Liikme erinevus tööajaga töötamisega, vaid tegemist võib-olla ka võlaõigusliku lepingu alusel teenuse osutamisega.\nKa Liikme erinevus juhtumil võib isik oma põhitöökoha kõrvalt osutada teenust enda äriühingule ning saada selle eest mõistliku tasu võib-olla kordades väiksem tema põhikoha töötasustmis on maksustatud töötasuna kõigi tööjõumaksudega, ning maksta dividendidena välja ülejäänud soovitud osa kasumist. Toodud näites tuleb samas arvestada, et äriühingu B mainitud tegevusalad on sellised, millega otse füüsilise isikuna tegeledes ei teki enamasti sotsiaalmaksu kohustust kasu vara võõrandamisest, üüritulu.\nKuivõrd sellised tululiigid ei ole aktiivsest tegevusest saadud töötasu, ei tekigi siin suure tõenäosusega nn töötasu versus dividend tüüpi olukorda ja ümberkvalifitseerimine ei osutu vajalikuks. Näide 2 Isik Liikme erinevus ainuosanik ja juhatuse liige sarnase tegevusalaga äriühingutes A, B ja C. Kuna isik täidab äriühingutes B ja C tegevjuhi ülesandeid, siis saab ta nendest äriühingutest korrektset, täidetavate ülesannete ulatusele vastavat töötasu, mis on töötasuna ka maksustatud.\nSamuti on isikule antud hüved erisoodustusena Ma armastan liiget. Samas isik äriühingust A töötasu ei saa, kuna ei ole selles töiselt tegev, kuid saab dividende. Selgitus: kuna isikuga seotud äriühingud tegutsevad samal Liikme erinevus sarnasel tegevusalal ning isiku igapäevast tööpanust ei ole võimalik erinevate äriühingute vahel eristada, siis oluline on, et isik saab oma töise tegevuse eest äriühingutest B ja C mõistliku tasu, mis on töötasuna kõigi tööjõumaksudega maksustatud.\nKui isik ei ole aktiivselt äriühingus A tegev, siis ei ole põhjust selle äriühingu makstavat dividendi töötasuks ümber kvalifitseerida.\nSama vastus on ka olukorras, kus isik on ainuosanik äriühingus A ning äriühingu A tütarühingud on B ja C. Näide 3 Isik on ainuosanik ja juhatuse liige äriühingus A. Äriühingule A kuuluvad tütarühingud B ja C, kes maksavad äriühingule A juhtimistasu.\nNäide 4 Füüsiline isik on pensionär ning juhatuse liige ja omanik äriühingus A. Tulenevalt pensionäri staatusest on isik riigi poolt ravikindlustatud ja sel põhjusel ei pea vajalikuks maksta endale töötasu.\nÄriühingu käive tekib isiku aktiivsest panustamisest ettevõtte tegevusse. Tekkiva kasumi arvelt maksab isik endale aeg-ajalt dividende. Selgitus: füüsilise isiku ravikindlustuse staatus ei ole määrav, otsustamaks, kas äriühingus toimub töötasu asendamine dividendiga või mitte. Liikme erinevus isik ei saa täidetavate ülesannete eest kohast mõistlikku töötasu, mida ta ilmselt nõuaks, töötades endaga mitteseotud äriühingus, tekib suure tõenäosusega vajadus saadud dividendid ümber kvalifitseerida sotsiaalmaksuga ja töötuskindlustus- ning kohustusliku kogumispensioni maksetega maksustatavaks töötasuks.\nNäide 5 Ehitajast füüsiline isik on täistööajaga töölepinguline töötaja temale mittekuuluvas äriühingus ning lisaks on ta juhatuse liige ja Liikme erinevus teises äriühingus, mille kaudu ta osutab õhtuti ja nädalavahetustel, aga Liikme erinevus puhkuse ajal ehitusteenuseid.\nTulenevalt turutingimustele vastava töötasu saamisest põhitöökohast on füüsiline isik otsustanud mitte maksta endale töötasu talle kuuluvast äriühingust ning määrab endale aeg-ajalt dividende seal tekkiva kasumi arvelt. Selgitus: füüsilise isiku piisav tulu mujalt ei ole määrav, otsustamaks, kas tulu temale kuuluvast äriühingust on dividend või töötasu, vaid otsus tuleb teha selle alusel, kas tulu tekib aktiivsest tööst ning kas aktiivse töö eest on määratud ja välja makstud turutingimustele vastav töötasu.\nSeejuures tuleb pöörata tähelepanu asjaolule, et lisateenistuse töötasu ei pea vastama sama tegevusala ega sama piirkonna keskmisele kuupalgale, sest endale kuuluvas äriühingus ei täideta ülesandeid täistööajaga, vaid üksnes õhtuti ja nädalavahetustel ning ka puhkuse ajal.\nMärkused 1 Ka siis, kui mõlema poole esindajaks olev juhatuse liige — omanik on otsustanud, et juhatuse liikme tasu ei maksta, mis on seadusega kooskõlas, tuleb arvestada, et selle otsuse taga võib olla soov asendada aktiivse töö tegemise eest saadavat tasu dividendiga ning see ei ole maksuõiguslikult aktsepteeritav.


Marko Mihkelson Putini pressikonverentsist: ta oli igav ja etteaimatav, pidas küberrünnakuid sisuliselt õigeks ning mõnitas kaudselt Clintonit - DELFI\nMarko Mihkelson Putini pressikonverentsist: ta oli igav ja etteaimatav, pidas küberrünnakuid sisuliselt õigeks ning mõnitas kaudselt Clintonit\nMarko MihkelsonFoto: Vallo Kruuser\nTänane neljatunnine Venemaa president Vladimir Putini pressikonverents ei üllatanud sisuliselt ühegi vastuse poolest, eriti selles osas, mis puudutas rahvusvahelisi suhteid, leidis riigikogu väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson.\n"Putin oli kohati isegi igav ja väga etteaimatav. Võib olla kõige ilmekam oli Putini rünnak USA demokraatide vastu, kus ta sisuliselt pidas õigeks küberrünnakuid ning mõnitas kaudselt Clintonit, kes ei oskavat kaotada," märkis Mihkelson pressikonverentsi kommenteerides.\nMihkelson tõi välja, et Putin ei jätnud süüdistamata korduvalt USAd, kes juba 2001. aastal olevat loonud eeltingimused võidurelvastumiseks, ning Euroopa Liitu, kes justkui alusetult on kehtestanud Venemaa vastu sanktsioonid. "Seega ei midagi uut. Kõik jätkub vana viisi ehk siis välispoliitilise doktriini alusel, mida Venemaa on järginud juba sisuliselt paarkümmend viimast aastat. Selle sisuks on Lääne ühtsuse ja väärtusruumi murendamine ning julgeolekuvälja ümbermängimine. Putin unistab kindlasti uuest Jaltast, kuid tajub samas, et pelgalt jõuga ei pruugi ta seda saavutada. Nii kujuneb uuel aastal keskseks küsimus Putini suhetest USA uue presidendi Donald Trumpiga," lisas Mihkelson.\nTäna pidas Venemaa president Vladimir Putin oma iga-aastase suure pressikonverentsi. Loe kokkuvõtet pressikonverentsist SIIT.


Risto Vuorinen: Masso säuts oli kohutav, arvasin, et see on suunatud valele inimesele - DELFI\nRisto VuorinenFoto: Karli Saul\nPresidendi nõuniku Iivi Anna Masso rünnaku alla sattunud Soome vabakutseline ajakirjanik Eestis Risto Vuorinen rääkis Delfile, et esialgu arvas ta, et Masso säuts oli mõeldud kellegi teise kohta.\n"Masso twiit oli muidugi kohutav. Arvasin, et see on suunatud valele inimesele, sest mul pole olnud ega tule olema mingisugust pistmist Kremli-propagandaga," rääkis Vuorinen. "Masso esinemine Kuku raadios eelmise nädala esmaspäeval oli hüsteeriline ja alandav."\nVuorinen märkis, et pärast Masso sõnavõttu on ta järgneval silma peal hoidnud. "Olen jälginud tema artikleid - murega. Ta on olnud järjekindel ja on jäänud enda väidete juurde, ilma et oleks neid mingil moel põhjendanud," sõnas Vuorinen, kes enda sõnul Massolt vabandust pole oodanud, küll aga tõendeid.\n"Tal pole õnnestunud osutada tõendeid mantrale, mida ta kordab: "Vuorinen valetab, Vuorinen solvab, Vuorinen on Kremli propagandist, Bäckmani ja teistega ühesugune"," ütles ajakirjanik.\nVuorinen jagas Facebookis sõpradele Todellinen Tallinna blogi linki, millest Masso rünnak alguse sai.\n"See pole mingisugune tõend. Mina pole seda kirjutanud. Blogis esitati skeem, kuidas sündis ülespuhutud skandaal Soome välisministri Erkki Tuomioja Soome rootsikeelses ajalehes Hufvudstadsbladet tehtud intervjuu ümber. See skeem oli oluline," lausus Vuorinen.\n"Kas ma ei tohi enam arutada ühiskondlikke teemasid sõpradega? Kui sa arutad koos sõpradega Soome ja Eesti poliitikute tehtud valikuid ja otsuseid, kas see ongi kohe kremlimeelne propaganda?" küsib Vuorinen.\nPresidendi nõunik Masso: Soome on elukohana parem kui Eesti (164) 14.02.2015\nVuorineni sõnul astus Masso juba esimese säutsuga vähemalt kolme ämbrisse.\nEsimese veana nimetab ta viidet "Kremli propagandistile" ning selgitab, et ta lihtsalt ei ole seda.\nTeine eksimus on Vuorineni sõnul siduda temaga pealkiri "Eesti lapsed söövad puulehti", kuivõrd sellise pealkirjaga lugu ilmus nelja aasta eest esmalt Maalehes, misjärel tegi Vuorinen sama loo ka Soome YLE-le.\n"Kõige sügavam ämber oli üritus blokeerida mind demokraatilises ühiskonnas sõnadega: "Ärge andke Vuorinenile intervjuusid", mida ta veel võimendas Kuku vestluses öeldes: "Sest ta kasutab teie intekaid kahe aasta pärast teie vastu.""\n"Sõnavabadus on ohus, kui taolised inimesed saavad võimule, ja see on kõige murettekitavam tõik selle kurva loo juures," lausus Vuorinen. "Olen tõesti mures kolleegide sõnavabaduse pärast ja loodan, et midagi taolist ei toimu varjatult Eesti meedias."\nPresidendi nõunik Masso jääb Soome ajakirjanikku rünnanud sõnadele kindlaks


Kuidas valida õigest vitamiinide ja mineraalide kompleks?\nVitamiinide ja mineraalide kompleksid: organismi toetamine kahju tekitamata\nInimese suurepärase enesetunde tagamine pidevas stressis ja negatiivses ökoloogias on keeruline. Vitamiinide ja mineraalide kompleksid on töötatud välja spetsiaalselt organismi toetamiseks ning normaalseks funktsioneerimiseks. Toidulisandid ei ravi, kuid regulaarsel tarbimisel on profülaktilistelt 90% haiguste suhtes efektiivsemad kui farmatseutilised ravimid. Miks? Vitamiinid ja mineraalid mõjuvad mitte sümptomitele, vaid ennetades haiguse põhjust. Mugavuse tagamiseks on FITS valinud välja kataloogis parimad kasulike elementide „komplektid“ vastavalt vanuse, soo, eluviisi ja tervisliku seisundi eripäradele.\nSümptomid, mille alusel määratakse vitamiinide ja mineraalide defitsiit\nOrganism alarmeerib kurnatusest järgmiste sümptomitega:\nhalveneb naha, juuste ja küünte seisund; silmad vesitsevad, halveneb nägemine; lihastes ning liigestes on valud; söögiisu kaob (või järsult tõuseb), uni on häiritud; haavad paranevad aeglasemini; üldine liiga emotsionaalne või pärsitud seisund.\nKuidas valida õigest vitamiinide ja mineraalide kompleks\nIseseisva ravimisega tegeleda on ohtlik. Kasulike elementide liigtarbimine võib viia ainevahetusprotsesside häirumiseni, tagajärjed on etteaimamatud. Korrektse valiku tegemiseks on parem pidada nõu spetsialistiga. Vitamiinide ja mineraalide kompleksid on üsna laialdased, kõike järjest osta pole kasulik. Vastavalt organismi seisundile, aastaajale ning vanusele, on võimalik tarvitada erinevaid komplekse.\nFITS realiseerib vitamiinide ja mineraalide komplekse, mis on läbinud kliinilised katsed ning on soovitatud tarvitada. Me garanteerime kvaliteedi ja ohutu tarbimise. Komplekse on võimalik tellida või konsulteerida lihtsalt online. Pöörduge meie poole, aitame teid kindlasti.\nValu liigestes – on esimene osteoartriidi sümptom. Varajasates staadiumites häirib ebameeldiv tunne ainult liikumise ajal või raske füüsilise koormuse korral, kuid mille ..\nRaskem füüsiline koormus, liigne kaal ja vanusega kaasnev ainevahetuse aeglustumine – kõik need on tegurid, mis võivad aja jooksul viia liigeskõhrede kulumiseni. Hõrenenu..\nCarb Blocker - kindel abimees liigse kaaluga võitlemisel\n13.90€ 30.00€ -54%\nCarb Blocker - Kindel abimees liigse kaaluga võitlemiselÜleliigne kaal on tihti liigse kaloraaži tarbimise tulemuseks. Kui inimene tarbib kaloreid rohkem kui kulutab..\nGreibikompleks immuunsuse tugevdamiseks\n14.00€ 31.20€ -55%\nGreibi kompleks: erinevate probleemide efektiivne lahendus See kombineeritud preparaat on loodud hoolikalt korjatud naturaalsete koostisosade baasil. Ta omab kindlailm..\nLipo Burn - efektiivseks rasva põletamiseks ja vastupidavuse suurendamiseks\nLipo Burn - Efektiivseks rasva põletamiseks ja vastupidavuse suurendamiseksMida peenem on nahaalune rasvkude, seda selgemini on näha lihasreljeefi. Sellepärast taval..\nMusta Oa kompleks 6 in 1 N60\nMusta oa kompleks - kaalulangetamise saladus\n13.00€ 31.56€ -59%\nUus preparaat Musta Oa kompleks 6 in 1 on efektiivne ja ohutu kaalualandamiseks. Musta Oa kompleks on loodud tuginedes naturaalse rohelise kohvi ja musta soja ubadele...\nTooted 1 kuni 21, kokku 25 tootest (2 lehekülge)


Jääger-online jahindus foorum • Vaata teemat - Kuule,Mart!Mis värk on?\nKuule,Mart!Mis värk on?\nPostituse pealkiri: Kuule,Mart!Mis värk on?\nPostitatud: P Jaan 01, 2006 10:01 am\nSiin ühe kohapeal ja teise kohapeal soovitatakse kasutada otsingut.Trükin sisse "kastlõks"ja ütleb,et ühtegi vastet ei leitud.Kerides-lapates tuleb välja,et sõna siiski olemas aga sedasi võtab palju aega.\nPostituse pealkiri: Kuule Mart......\nPostitatud: P Jaan 01, 2006 11:04 am\nSee salastatud info,mitteametlikult keelatud lugu ja sina kohe Marti raputama.Teisel isegi pea kumiseb sellest aastavahetuse möllust.\nPostitatud: P Jaan 01, 2006 11:53 am\nSa kirjuta "skõltsak", vot kus siis alles hakkab vastuseid tulema.\nPostitatud: P Jaan 01, 2006 12:06 pm\nJukerdab jah, aga proovides sisse toksida kast, andis vasteid küll.\nPostitatud: P Jaan 01, 2006 12:27 pm\nOtsing siin tõesti ei tööta. Vähe parema tulemuse saab kui googlisse panna doomeniks marandi.fie.ee/foorum (google home page>täpsem otsing>doomen>marandi.fie.ee/foorum).\nViimati muudetud by Oxoma K Jaan 04, 2006 9:21 pm, muudetud 1 kord.\nPostitatud: P Jaan 01, 2006 1:18 pm\nPaistab olevat see viga, et otsing ei tunnista õ, ä , ö , ü tähti! Muidu töötab ilusti.\nPostitatud: P Jaan 01, 2006 1:24 pm\nJuhtumisi on "Õ" sõnas lõks ja "Ü" sõnas püss!\nViimati muudetud by Oxoma K Jaan 04, 2006 9:22 pm, muudetud 1 kord.\nPostitatud: P Jaan 01, 2006 6:18 pm\n"Loksu"kohta ütleb sama,mis"lõksu"kohtagi.\nPostitatud: E Jaan 02, 2006 12:48 am\nHeh ja ongi nii,ei tööta täpitähtedega ,aga ma esimese hooga väikese rohu leidsin.Teatavasi tähistab arvutikeeles * suvalist tähekombinatsiooni ja kui sa nüüd sinna otsingusse toksid kastl* ,siis saad kastlõksule vasted kätte.Aga ma pean natuke seal filedes kaevama,kusagil peab saama selle kotermanni välja visata.\nPostitatud: E Jaan 02, 2006 1:47 am\nEga ei ütle küll! Proovi sõna "loks", leiab neid mitu. Kui pidasid silmas sõna "kastloks", siis loomulikult ei leia sellist sõnaühendust. Nii et Mardi pakutud * täpitähtede asemel on ajutiselt sobiv lahendus.


Salendav vesi - Salendav tselluliidivastane vesi Professional Verdimill | vi\nSalendav vesi, Samal teemal\nTeie rakud ei saa omavahel kinnitada või toitaineid tarbitava toidu. TIBR: Tõeliselt integreeritud ravi läbivaatamine. Hommikutee: roheline tee, sidrunhein, nõgese lehed, Paraguay teelehed, ingver, guaraana, Apelsini ja sidruni Salendav komplekt " Slim" sisaldab tasuta. További Cikkek Találhatóak Allergének. Vesi; Näole; Kätele ja jalgadele; Meestele; Hoolitsuse toime kokku on salendav, mille soolakristallid ja aroomide kokteil muudavad naha siidiselt siledaks. Travelers - miks siis soomlased normaalne kehakaal EcoSlim PURO näinud kust osta peenise mis mind isiklikult üllatas oli et ei tõsta libiidot.\nSalendav tselluliidivastane vesi Professional Verdimill\nMitu viisi vedelike abil kaalust alla võtta Meie keha iga raku i alduv ve i on vajalik oolade lahu tami ek ja jäätmete eemaldami ek keha t. Selle abiga tarnitakse kudedesse hapnikku ja toitaineid. Seedeprotsessides osaleb ka vesi. Selle Venemaa Meditsiiniinstituudi soovitatud elustava niiskuse kogus on meestele 12,5 ja naistele 11 tassi vett. See soovitus kehtib kõigi salendav vesi päevas sisenevate vedelike, sealhulgas toidus sisalduvate mahlade, kohvi, supi ja vee kohta.\nVesi on ka üks lihtsamaid ja taskukohasemaid võimalusi kaalu langetamiseks. Salendav salendav vesi ei sisalda kaloreid ja võimaldab kehal rasvu tõhusamalt töödelda, kuna see parandab maksa puhastusfunktsiooni.\nSalendav vesi: soovitused kasutamiseks Vee kogus päevas arvutatakse kehakaalu põhjal. Iga kilogrammi massi kohta on 30 ml vett.\nNäiteks kui salendav vesi kaal on 7 kg, vajate päevas 2,1 liitrit vett. Esimene osa tuleb võtta hommikul tühja kõhuga, ülejäänud vedelik tuleb kogu päeva jooksul ühtlaselt jaotada. Joo vett pool tundi enne sööki ja kaks tundi pärast sööki.\nSöömise ajal ei tohiks vett juua, et mitte segada seedimisprotsessi.\nTe ei tohiks ühe päevaga keha üle koormata suure hulga vedelikuga, seda on parem teha järk-järgult. Alustage klaasi veega hommikul ja söögikordade vahel.\nSeejärel lisage iga joomise ajal ml.\nNädala pärast suurendage vedeliku kogust veel ml võrra, kuni saavutate vajaliku määra. Joo puhast vett, mitte kohvi ega teed. Salendav vesi sidruniga Selle meetodi pakkus välja Teresa Chong Suurbritannia arst ja seda on üksikasjalikult kirjeldatud tema raamatus The Sidrunimahla dieet.\nTeresa Chong tugineb asjaolule, et sidrun aitab puhastada keha toksiinidest ja parandab maksa tööd, mis hakkab rasvu tõhusalt töötlema. Hommikul peaksite jooma klaasi veega lahjendatud sidrunimahla. Päeval pannakse joogiveeks sidrunikiilud vette. Võite kasutada ka blenderit. Sellest tuleks valmistada sidrunipüree, mida lisatakse toidule ja jookidele.\nMeevett peaksite jooma hommikul tühja kõhuga ja iga kord enne sööki pool tundi. Sidruni- ja meevesi sisaldab palju antioksüdante, mis kaitsevad keha vabade radikaalide eest. Viimased moodustuvad kaalulanguse perioodil suurtes kogustes rasvamolekulide lagunemise tõttu.\nAjurveeda õpetuste järgijad kasutavad seda jooki laialdaselt. See võimaldab teil küllastada keha kasulike süsivesikutega, mis tuhmivad näljatunnet. Lõuna ajal sööte vähem toitu.\nSidrun häirib mees sisalduvate suhkrute kiiret imendumist. Pärast söömist tekkiva mao raskuse vähendamine aitab ka kaalulangetamiseks mõeldud meevesi.\nÜlevaated selle kohta võrgus räägivad tervisliku joogi efektiivsusest. Paljud on selle meetodi abil kaotanud paar kilo - tingimusel, et tarbitavate kalorite arv väheneb. Meevesi hõlbustab igasuguse dieedi talumist, vähendab ebamugavusi, mis sageli esinevad toitumispiirangute perioodidel.\nMesi koos sidruniga aitab kaltsiumi paremini omastada, selle puudumisel on lihtne kaalu juurde saada. Külm vesi kehakaalu langetamiseks Kui jahutatud vett tarbitakse sisemiselt, kulutab keha selle soojendamiseks täiendavat energiat, seetõttu põletatakse rohkem kaloreid. Ainult külma vee abil pole võimalik palju kaalu kaotada, kuid pärast õhtusööki on võimalik ennast figuuri mõjutamata magustoiduga hellitada.


Esmaspäev, 14 Mai 2018 15:16\nPõhiseaduskomisjon saatis esimesele lugemisele eelnõu, millega õiguskantsleri institutsioonist saab riiklik inimõiguste asutus Eestis, samuti hakkab ta jälgima puuetega inimeste konventsiooni täitmist.\nEsmaspäev, 14 Mai 2018 12:42\nEsmaspäev, 14 Mai 2018 12:13\nÜhinguõiguse direktiiv on muutmisel\nEuroopa Komisjon plaanib muuta ühinguõiguse direktiivi, millega ühtlustatakse digitaalsete lahenduste kasutamist Euroopa Liidus ning luuakse võimalus ettevõtjatel kolida ühest liikmesriigist teise, kaotamata senise juriidilise isiku õiguslikku seisundit. Eesti Kaubandus-Tööstuskoda selgitab, mis on olulisemad muudatused, keda need mõjutavad ja mis on muudatuste eesmärk.\nEsmaspäev, 14 Mai 2018 11:36\nNelja kuu veomahud Eesti Raudteel kasvasid 7,8 protsenti\nKaubaveomaht Eesti Raudtee infrastruktuuril kasvas esimese nelja kuu jooksul 7,8 protsenti võrreldes eelmise aasta sama perioodiga ning moodustas kokku 4,8 miljonit tonni.\nEsmaspäev, 14 Mai 2018 10:48\nKPMG: ülevõtmistehingute arv kasvas esimeses kvartalis 60 protsenti\nKonsultatsioonifirma KPMG hinnangul tehti Eestis esimeses kvartalis 60 protsenti rohkem ülevõtmis- ja ühinemistehinguid (M&A) kui mullu samal ajal.


Vabariigi Presidendi 10. jaanuari 2001. a otsusega nr 974\nKäesolev seadus sätestab julgeolekuasutuste ülesanded ja pädevuse riigi julgeoleku ja põhiseadusliku korra tagamisel ning julgeolekuasutuste tegevuse üle järelevalve teostamise korra.\nJULGEOLEKUASUTUSTE KORRALDUS JA ÜLESANDED\n2) riigi vastu suunatud luuretegevuse ennetamine ja tõkestamine, sealhulgas riigisaladuse kaitse riigisaladuse seaduses (RT I 1999, 16, 271; 82, 752) ettenähtud juhtudel ja korras (vastuluure), välja arvatud käesoleva seaduse § 7 lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud juhtudel;\n4) Riigikogu, Vabariigi Presidenti, Vabariigi Valitsust, Riigikontrolli, õiguskantslerit, Riigikohut ja Vabariigi Valitsuse määratud teisi riigi ametiasutusi teenindavate elektersiderajatiste, -võrkude ja -seadmete (sideobjektide) töö korraldamine, sealhulgas neile eri- ja asendusside tagamise korraldamine ning edastatava teabe elektrooniline kaitse;\n5) andmeturbeseadmete kasutamise korraldamine ja teabe elektrooniline salastamine.\n(2) Teabeamet kogub lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ülesannetele Kaitsepolitseiameti taotlusel Kaitsepolitseiameti pädevuse piires või kaitseväe ülesannete täitmiseks teavet elektroonilisel viisil (signaalluure).\n(3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 4 sätestatud eri- ja asendusside tagamiseks võib Teabeamet sõlmida halduslepingu selleks riigi poolt asutatud juriidilise isikuga.\n(2) Vabariigi Valitsus kehtestab määrusega iga aasta kohta riigi teabehanke eelistuskava. Riigi teabehanke eelistuskavas sätestatakse julgeolekuasutustele esitatavad ülesanded ja kogutava teabe kava vastavalt selle olulisusele.\n(2) Kaitsepolitseiameti politseiametnikule ei laiene käesoleva seaduse §-d 17–20.\n(1) Julgeolekuasutuse ametnikule, kellele teenistuskohustuse täitmisel või seoses teenistusega julgeolekuasutuses tekitati terviserikkega kehavigastus, millega ei kaasnenud invaliidsust, maksab riik ühekordset toetust ühe kuu palga ulatuses. (õ) 28.01.2009 11:50\n2) telegraafi, telefoni või muu tehnilise sidekanali kaudu edastatava sõnumi või muu teabe pealtkuulamise, -vaatamise või salvestamisega;\n4) telekommunikatsioonivõrgu kaudu edastatavate sõnumite edastamise fakti, kestuse ja viisi ning edastaja või vastuvõtja kohta andmete kogumisega;\n(3) Isiku õiguse piiramise kodu, perekonna- või eraelu puutumatusele otsustab julgeolekuasutuse juht või tema poolt volitatud ametnik kirjaliku põhjendatud korraldusega. Korraldus kehtib selles märgitud tähtaja jooksul, kuid mitte kauem kui kaks kuud.\n§ 33. Teabe riigiorganitevahelise elektroonilise edastamise kaitse\nNõuded riigi ametiasutusi teenindavate sideobjektide parameetritele, riigihangetele, ehitamisele, opereerimisele ja neile ligipääsule ning andmeturbeseadmetele ja nende kasutamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.\n§ 34. Andmete edastamine välisriigile ja rahvusvahelisele organisatsioonile\nJulgeolekuasutus võib edastada kogutud teavet välisriigi asutusele või rahvusvahelisele organisatsioonile, kui see on vajalik riigi julgeoleku tagamiseks või suurendamiseks rahvusvahelise lepingu alusel. Edastamine toimub kirjalikult, kui rahvusvahelises lepingus ei ole sätestatud teisiti.\n§ 39. Avaliku teenistuse seaduse muutmine\nAvaliku teenistuse seaduse (RT I 1995, 16, 228; 1999, 7, 112; 10, 155; 16, 271 ja 276; 2000, 25, 144 ja 145; 28, 167; 102, 672) §-s 391 asendatakse sõna «politseiametnik» sõnadega «julgeolekuasutuse ametnik».\n§ 40. Jälitustegevuse seaduse muutmine\nJälitustegevuse seaduses (RT I 1994, 16, 290; 1995, 15, 173; 1996, 49, 955; 1997, 81, 1361; 93, 1557; 1998, 47, 698; 50, 753; 51, 756; 61, 981; 98/99, 1575; 101, 1663; 1999, 16, 271; 31, 425; 95, 845; 2000, 35, 222; 40, 251; 102, 671; 2001, 3, 9) tehakse järgmised muudatused:\n« (5) Kaitsepolitseiamet on jälitusametkond kriminaalasjade kohtueelsel uurimisel. Muude tema pädevusse kuuluvate ülesannete lahendamisele kohaldatakse julgeolekuasutuste seadust.»;\n2) paragrahvi 71 lõikes 1 asendatakse sõnad «Kaitsepolitseiamet ja Politseiamet» sõnadega «Politseiamet ja kuritegude kohtueelsel uurimisel Kaitsepolitseiamet»;\n3) paragrahvi 9 lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« (11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 7 nimetatud jälitusmenetlust teostavad Politseiamet ja viimase poolt volitatud politseiasutused.»;\n4) paragrahvi 12 lõikes 2 asendatakse sõnad «Kaitsepolitseiametil ja Politseiametil» sõnadega «Politseiametil ja kuritegude kohtueelsel uurimisel Kaitsepolitseiametil»;\n5) paragrahvi 19 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« (2) Järelevalvet kohtueelse uurimise asutuseks oleva jälitusametkonna jälitustegevuse seaduslikkuse üle kuritegude avastamisel või kriminaalasjade kohtueelses menetluses teostab prokuratuur.»;\n6) sama paragrahvi lõikes 4 asendatakse sõnad «Politseiseaduse §-s 7» sõnadega «Julgeolekuasutuste seaduse §-s 36».\n§ 41. Riigivaraseaduse täiendamine\nRiigivaraseaduses (RT I 1995, 22, 327; 1996, 36, 738; 40, 773; 48, 942; 81, 1446; 1997, 45, 724; 1998, 30, 409; 1999, 10, 155; 16, 271; 2000, 39, 239; 49, 306; 51, 319) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 3 täiendatakse lõigetega 12 ja 13 järgmises sõnastuses:\n« (12) Julgeolekuasutuse valdusse antud kinnisasja ega sellega seotud asjaõigust, samuti Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud tingimustele vastavat vallasasja, rahaliselt hinnatavat õigust ega kohustust ei kanta riigivara registrisse või need kantakse riigivara registrisse, kasutades variandmeid.\n(13) Käesoleva paragrahvi lõikes 12 nimetatud riigivara kohta peetakse eraldi registrit, mille asutab ja mille pidamise põhimääruse kinnitab Vabariigi Valitsus. Registrisse märgitakse riigivara kandmine riigivara registrisse, samuti variandmete kasutamine. Register asub julgeolekuasutuses.»;\n2) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 9 järgmises sõnastuses:\n« (9) Käesolev paragrahv ei laiene julgeolekuasutustele.»;\n3) paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:\n« (4) Käesolev paragrahv ei laiene julgeolekuasutustele.»;\n4) paragrahvi 34 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n« (3) Käesoleva seaduse §-d 28 ja 30–32 ei laiene julgeolekuasutustele.»\n§ 42. Relvaseaduse täiendamine\nRelvaseaduse (RT I 1995, 62, 1056; 1997, 93, 1564; 1999, 57, 597) § 1 lõike 2 punkti 6 ja lõiget 3 täiendatakse pärast sõnu «sisekaitseüksuse» sõnaga «, julgeolekuasutuste».\n§ 43. Andmekogude seaduse täiendamine\nAndmekogude seadust (RT I 1997, 28, 423; 1998, 36/37, 552; 1999, 10, 155; 2000, 50, 317; 57, 373; 92, 597) täiendatakse §-ga 111 järgmises sõnastuses:\n«§ 111. Piirangud julgeolekuasutust puudutavate andmete kajastamisel riigi andmekogudes\n(3) Variandmete kasutamine toimub julgeolekuasutuse juhi salajase käskkirja alusel, milles näidatakse ära julgeolekuasutust puudutavad tegelikud andmed ja nende kajastamisel riigi andmekogudes kasutatavad variandmed.»\n§ 44. Politseiseaduse muutmine\nPolitseiseaduses (RT 1990, 10, 113; 1991, 10, 152; RT I 1993, 20, 355; 1994, 34, 533; 40, 654; 86/87, 1487; 1995, 62, 1056; 1996, 49, 953; 1998, 50, 753; 51, 756) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 7 lõige 3, § 8 lõike 2 punkt 2 ja § 11 tunnistatakse kehtetuks;\n2) paragrahv 116 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n«§ 116. Politseiasutuste teenistujate arv\nPolitseiasutuste politseiametnike ja teiste teenistujate arvu kehtestab Vabariigi Valitsus.»;\n3) paragrahvi 12 lõiget 2 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:\n« 5) julgeolekuasutusi nende ülesannete täitmisel.»\n§ 45. Politseiteenistuse seaduse muutmine\nPolitseiteenistuse seaduses (RT I 1998, 50, 753; 104, 1742; 2000, 10, 57; 28, 167) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 2 täiendatakse pärast sõna «politseiasutuses» sõnadega «Kaitsepolitseiametis, Riigikantselei julgeolekuasutuste töö koordineerimisega seotud ametikohal» ning pärast sõna «politseiõppeasutuses» sõnadega «(edaspidi asutus)»;\n2) paragrahvi 11 lõiget 4 täiendatakse pärast sõna «siseminister» sõnadega «või Kaitsepolitseiameti»;\n3) paragrahvi 12 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« (1) Politseiameti juhi nimetab ametisse viieks aastaks Vabariigi Valitsus siseministri ettepanekul, kuulates ära Riigikogu õiguskomisjoni seisukoha. Politseiameti juhti ei tohi nimetada ametisse rohkem kui kaheks ametiajaks järjestikku. Kaitsepolitseiameti peadirektor nimetatakse ametisse julgeolekuasutuste seaduses ettenähtud korras.»;\n4) paragrahvi 12 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« (4) Teised kõrgemad politseiametnikud nimetab ametisse vastavalt Politseiameti ja Kaitsepolitseiameti juht.»;\n5) paragrahvi 12 lõikes 6 asendatakse sõnad «politseiasutuse ja politseiõppeasutuse» sõnaga «asutuse»;\n6) paragrahvi 14 lõikes 1 asendatakse sõnad «, välja arvatud Kaitsepolitseiamet, samuti» sõnaga «ja»;\n7) paragrahvi 18 lõikes 1 asendatakse sõnad «Politseiasutuse politseiametnikule» sõnaga «Politseiametnikule»;\n8) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:\n« (51) Juhul kui politseiametniku palgaastmestiku järgset palgamäära võidakse diferentseerida (suurendada) kahel või enamal alusel, siis liidetakse diferentseerimise määrad (protsendid) ühtseks diferentseerimise määraks (protsendiks), mille alusel arvutatakse diferentseeritud palgamäär.»;\n« (1) Jälitustegevust teostava politseiametniku, välja arvatud Kaitsepolitseiameti politseiametniku ametipalka suurendatakse 10 kuni 50 protsenti. Nende ametikohtade loetelu või loetelusse arvamise tingimused kehtestab siseminister käskkirjaga.»;\n10) paragrahvi 22 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «tekitatud» sõnaga «otsese»;\n11) sama paragrahvi lõiget 2 täiendatakse pärast sõna «tingimused» sõnaga «, piirmäära»;\n12) paragrahvi 29 lõikes 1 asendatakse sõna «politseiasutuse» sõnaga «asutuse»;\n13) paragrahvi 31 lõikes 2 asendatakse sõnad «Politseiasutuse või politseiõppeasutuse» sõnaga «Asutuse»;\n14) paragrahvi 38 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna «teostavad» sõnadega «Siseministeeriumi konkursi- ja atesteerimiskomisjon ning»;\n15) paragrahvi 39 lõike 1 punktist 4 jäetakse välja sõna «politsei»;\n16) paragrahvi 39 lõikest 2 jäetakse välja sõnad «aukirja kirjelduse, politsei»;\n17) paragrahvi 44 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« (1) Käesoleva seaduse § 42 punktides 1 ja 2 nimetatud distsiplinaarkaristuse määramise õigus on asutuse juhil ning punktis 3 nimetatud distsiplinaarkaristuse määramise õigus on politseiametniku ametikohale nimetamise õigust omaval asutuse juhil.»;\n18) paragrahvi 45 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« (2) Distsiplinaarjuurdluse algatamise õigus alluvate politseiametnike suhtes on:\n3) asutuse juhil.»\n§ 46. Riigisaladuse seaduse täiendamine\nRiigisaladuse seaduses (RT I 1999, 16, 271; 82, 752) tehakse järgmised muudatused:\n1) seaduse tekstis asendatakse sõna «Valitsusside» sõnaga «Teabeamet» vastavas käändes;\n2) paragrahvi 5 punkti 1 täiendatakse pärast sõna «Kaitsepolitseiameti» sõnadega «ning Teabeameti»;\n3) sama paragrahvi punkti 16 täiendatakse pärast sõna «Kaitsepolitseiameti» sõnadega «ja Teabeameti»;\n4) paragrahvi 6 punkti 9 täiendatakse pärast sõna «teave» sõnadega «, samuti Kaitsepolitseiameti ja Teabeameti poolt julgeolekuasutuste seaduse §-des 25 ja 26 sätestatud viisil kogutud teave»;\n5) sama paragrahvi punkte 11, 13, 14 ja 16 täiendatakse pärast sõna «Kaitsepolitseiameti» sõnadega «ja Teabeameti»;\n6) sama paragrahvi punkti 18 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: «Kaitsejõudude Peastaabi, Kaitsepolitseiameti, Teabeameti või Riigikantselei koostatud ohuprognoos ja riigi teabehanke eelistuskava.»;\n7) sama paragrahvi punktis 19 asendatakse sõnad «ja Riigikantselei koordinatsioonibüroo» sõnadega «, Teabeameti või Riigikantselei julgeolekuasutuste töö koordineerimisega tegeleva ametniku»;\n8) sama paragrahvi täiendatakse punktiga 20 järgmises sõnastuses:\n« 20) Kaitsepolitseiameti või Teabeameti valdusse antud riigivara kohta peetava registri andmed. Seda teavet sisaldav teabekandja salastatakse 25 aastaks.»;\n9) paragrahvi 7 punkti 2 esimest lauset täiendatakse sõnadega «, samuti Kaitsepolitseiameti või Teabeameti poolt julgeolekuasutuste seaduse §-des 25 ja 26 sätestatud viisil teabe kogumise meetodid ja taktika ning teabe kogumisel kasutatavad tehnilised vahendid»;\n10) sama paragrahvi punkti 3 esimest lauset täiendatakse sõnadega «, samuti Kaitsepolitseiameti või Teabeameti poolt julgeolekuasutuste seaduse §-des 25 ja 26 sätestatud viisil teabe kogumine koostöös välisriikide julgeolekuasutustega ning selle käigus vahetatav teave»;\n11) sama paragrahvi punkti 4 täiendatakse pärast sõna «teabest» sõnadega «, samuti Kaitsepolitseiameti või Teabeameti poolt julgeolekuasutuste seaduse §-des 25 ja 26 sätestatud viisil kogutud teabest»;\n12) sama paragrahvi punkti 5 täiendatakse pärast sõna «Peastaabi» sõnaga «, Teabeameti»;\n13) sama paragrahvi punkti 6 esimest lauset täiendatakse sõnadega «, samuti Kaitsepolitseiameti või Teabeameti ülesannete täitmiseks vajaliku isiku, asutuse või organi teesklemine»;\n14) paragrahvi 17 lõike 2 punkti 5 täiendatakse pärast sõna «Kaitsepolitseiameti» sõnadega «ja Teabeameti»;\n15) sama paragrahvi lõiget 3 täiendatakse pärast sõna «Peastaabi» sõnaga «, Teabeameti»;\n16) seadust täiendatakse §-ga 261 järgmises sõnastuses:\n«§ 261. Riigisaladuse edastamine välisriigile ja rahvusvahelisele organisatsioonile\nRiigikantselei või julgeolekuasutus võib edastada riigisaladuseks tunnistatud teavet välisriigile või rahvusvahelisele organisatsioonile julgeolekuasutuste seaduses ettenähtud juhtudel ja korras, kui välislepinguga on tagatud kaitse edastatava teabe avalikuks tulemise eest.»;\n« (4) Julgeolekukontrolli teostatakse jälitustegevuse seaduses (RT I 1994, 16, 290; 1995, 15, 173; 1996, 49, 955; 1997, 81, 1361; 93, 1557; 1998, 47, 698; 50, 753; 51, 756; 61, 981; 98/99, 1575; 101, 1663; 1999, 16, 271; 31, 425; 95, 845; 2000, 35, 222; 40, 251; 102, 671; 2001, 3, 9) ja julgeolekuasutuste seaduses sätestatud korras.»\n§ 47. Riigihangete seaduse muutmine\nRiigihangete seaduse (RT I 1995, 54, 883; 1997, 9, 79; 1998, 38, 561; 1999, 16, 271; 92, 824; 97, 859; 2000, 57, 374; 84, 534) § 4 lõike 3 punkt 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« 11) julgeolekuasutuse hanked;».\n§ 17 lõikes 1 parandatud täheviga sõnas "julgeolekuasutuses"\nAlus: "Riigi Teataja seaduse" § 17 lg 3.


Maksumaksja portaal - Maksuküsimused - Muud - Meil selline situatsioon, kus emaettevõtja (ühendatav ühing) ja tütarettevõtja (ühendav ühing) ühinesid. Emaettevõtja oli asutatud eesmärgiga soetada antud tütarettevõtja ning selle soetamiseks võeti pikaajaline laen. Nüüd ühinemisel läksid emaettevõtja kohustused üle nö tütarettevõtjale. Kas võib tekkida üle tulnud laenu ja intresside tagasi maksmisel maksurisk?\nMeil selline situatsioon, kus emaettevõtja (ühendatav ühing) ja tütarettevõtja (ühendav ühing) ühinesid. Emaettevõtja oli asutatud eesmärgiga soetada antud tütarettevõtja ning selle soetamiseks võeti pikaajaline laen. Nüüd ühinemisel läksid emaettevõtja kohustused üle nö tütarettevõtjale. Kas võib tekkida üle tulnud laenu ja intresside tagasi maksmisel maksurisk?\nKüsis Maksumaksja ja vastas EML Jurist 28.11.2019 15:54 (125 korda)\nSellist tehingut on võimalik maksustada ainult üldise kuritarvituste vastase sätte alusel, kui tehingu asjaolud annavad alust väita, et see oli planeeritud varjatud kujul tütarühingu kasumi jaotamiseks emaühingu aktsionäridele. Teie poolt kirjeldatud asjaolud ei ole piisavad, et sellist järeldust teha.


Inno ja Irja kohvik: Valitsuskriisi põhjustas Savisaar\nValitsuskriisi põhjustas Savisaar\nNagu ikka, on paljud "pahad" asjad Eestis Savisaarega seotud. Nii ka nüüd, olgugi, et Savisaar vahepeal hinge vaakus ja praegu täiesti poliitikast kõrval on.\nMäletatavasti oli Eesti erakondade kõige olulisem lubadus enne valimisi, märksa olulisem kui lastetoetused ja palgad, ... khmm ... kuidas nüüd öelda, lubadus mitte teha koostööd Savisaarega. Seda lubadust korrutati enne valimisi iga jumala päev söögi alla ja söögi peale. Ehk siis oli poliitika suunatud täielikult Savisaarega vastandumisele. Miks? Sest sellist poliitikat saatis seni edu. „Tinistasid” veidi Savisaare-vastast juttu, ja hääled muudkui tulid. Kuni Savisaar ühel hetkel peaaegu otsad andis ja Eesti poliitika kukkus mõne nädalaga täiesti maoli. Mitte midagi ei jäänud järele. Savisaart püüti asendada EKREga, aga see ei töötanud, see ajas rahva suisa raevu.\nKui nüüd Savisaar veel pikaks ajaks kõrvale jääb, siis ma ei kujuta ette, mis saama hakkab. Siis kukub Eesti elu täitsa kokku. Soovin Savisaarele võimalikult kiiret paranemist.