TÄNA ÕHTUL SELGUVAD TÄNAVUSED EFTA VÕITJAD, MUSITSEERIVAD VANILLA NINJA NING ELERYN TIIT - MuusikaPlaneet\nFotokollaaž: Vanilla Ninja ja Eleryn Tiit (pressifotod)\nEesti Filmi Instituudi juht Edith Sepp ütles, et on tänavuse gala eel ootusärev. “Viis aastat on möödunud esimesest EFTA galast ja mul on hea meel, et auhinnad on leidnud oma koha Eesti kultuurimaastikul. Kui viis aastat tagasi tuli vastata küsimustele, miks on EFTA-t vaja, siis tänaseks on alles jäänud vaid üks küsimus – kellest saavad tänavused võitjad?”\nEFTA 2021 võitjate selgumisele saab publik kaasa elada ETV ja ETV2 telekanalite vahendusel. Otseülekanne algab kell 18.30 ETV2 kanalil, alates kell 20.00 saab galat jälgida ETV vahendusel. Pidulikku galat juhib Tõnis Niinemets.\n“Lisaks võitjate selgumisele ootab publik kindlasti ka Vanilla Ninja esinemist. Mul on väga hea meel, et just EFTA gala on see, mis toob armastatud tüdrukutebändi taas lavale. Eriti rõõmustab mind see, et bändiliige Piret Järvis-Milder on ka ise 2017. aasta EFTA laureaat, mis näitab, kui mitmekülgsete talentidega on tegu! Lisaks toob rahva ette oma uue singli ka lauljanna Eleryn Tiit. Nii et põnevust jagub kogu õhtuks,” kinnitas Sepp.\nSamal teemal: VANILLA NINJA ESINEB EESTI FILMI- JA TELEAUHINDADE GALAL (12/09)\nSildid: Edith SeppEleryn TiitPiret Järvis-MilderTõTõnis NiinemetsVanilla Ninja\nJärgmine uudis WATEVA TÄHISTAB DEBÜÜTALBUMI ILMUMIST SUURE ESITLUSPEOGA KULTUURIKATLAS\nEelmine uudis STEN-OLLE AVALDAS SINGLI “RAPLA POISID” JA LÄHEB TUURILE


Valusalt vaimukas perelugu Vanemuiselt - Teater Vanemuine\nValusalt vaimukas perelugu Vanemuiselt\nVanemuise draamajuht Ain Mäeots sattus 2002. aasta suvel nägema Londoni West Endis briti näitekirjanduse ühe põnevama uustulnuka Charlotte Jonesi “Mesimeest” (Humble Boy) ja mõistis kohe, et see väärt teatritekst tuleb iga hinna eest koju kaasa viia.\n“See Londonis nähtud lavastus mulle tegelikult eriti ei meeldinud,” rääkis täna Vanemuise väikeses majas esietenduva “Mesimehe” lavastaja Ain Mäeots. “Selle taustal tundus näidendi tekst palju pingelisem ja põnevam. Arvasin ülbelt, et mina lavastan seda paremini.”\n“Mesimees” on vaimukas lugu murtud tõotustest, purunenud unistustest ja mesilasepidamise rõõmudest. 35-aastane kinnise iseloomuga Cambridge’i astro-füüsik Felix Humble (Jan Uus-põld Draamateatrist) pöördub pärast isa surma suveks lapsepõlvekoju, kus elab ta võimukas ema Flora (Külliki Saldre).\nFelix, kes on oma ametitöös üritanud jälile saada universumi saladustele, hakkab pisitasa nende saladuste olemust üha paremini mõistma oma peresuhete kaudu. Mäeotsa sõnul on “Mesimees” selle poolest põnev näidend, et selles on kokku segatud palju erinevaid mängulaade.\n“Mingi hetk on see kõige ehtsam kiredraama, järgmisel momendil farss, siis melodraama – segadus selle sõna parimas tähenduses. Tähistasime selle sõ-napaariga “kirglik ja vaimukas lugu”, sest “Mesimees” ei mahu ühegi tavapärase žanri alla. Pööraselt naljakas ja samas pööraselt valus perelugu.”\nLondonis alustas “Mesimees” väikeselt alternatiivlavalt, kuid ootamatult saabunud menu viis Jonesi kirjutatud loo üha suurematesse teatrisaalidesse. Nüüd on tundmatust näitemängust saanud West Endi menutükk.\nLavastaja sõnul mõlkus Jan Uuspõld tal meeles kohe pärast Londoni-lavastuse nägemist. “Ta on sedasorti tundlikkusega, sedasorti intensiivsusega näitleja, nagu Felixi puhul tarvis läheb. Felix peab olema ühteaegu nii mees kui ka kohati poisike.”\nMäeotsale tähendab alanud sügis palju esietendusi. Juba oktoobris toob ta lavakooli 21. lennuga Sadamateatris välja Tom Stoppardi “Utoopia”. Detsembris on aga esietendus Tampere teatris, kus Mäeots lavastab Jaan Tätte “Ristumise peateega”.


6 Punkti Vs 12 Pistikupesad 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\n7 Ettevaatusabinõud Tsentrifuugimisliistude Kasutamisel\nKuidas Eemaldada Väljalaskepead\nKui kasutate pistikruvikuvõtmega, on teil teie käsutuses lai valik pistikupesasid, millest igaüks sobib kindlale suurusele, poltidele või pistikupesa juurde. Need on valmistatud nii meetermõõdustikus (millimeetrites) kui ka standardses (tollides) suuruses. Põhiline terviklik komplekt sisaldab nii mõõdikuid kui standardseid pistikupesasid, mis ulatuvad umbes 6 kuni 19mm ja umbes 5/32 kuni üle 1 tolli.\nKui kasutate pistikruvikuvõtmega , on teil teie käsutuses lai valik pistikupesasid, millest igaüks sobib kindlale suurusele, poltidele või pistikupesa juurde. Need on valmistatud nii meetermõõdustikus (millimeetrites) kui ka standardses (tollides) suuruses. Põhiline terviklik komplekt sisaldab nii mõõdikuid kui standardseid pistikupesasid, mis ulatuvad umbes 6 kuni 19mm ja umbes 5/32 kuni üle 1 tolli. See pole koht, kus erinevus lõpetatakse pistikupesaga. Pistikupesad ise on valmistatud nii, et selle sees oleks kindel arv punkte, mis on mõeldud poldi külge kinni võtma ja pistikupesa asetatud. Tavaliselt kasutatakse 6 ja 12 punkti pistikupesasid. 6-punktilise pistikupesaga on pistiku sisekülgede vahel kuus kohtumispunkti, samas kui 12-punktilises pistikupesas on kaks korda rohkem kohtumispunkte. Järelikult näib 12-punktilist sokk sarnasemalt ringi, kuigi 6-punktiline pistikupesa kuusnurkse kujuga.\n6-punktiline vs 12-punktiline ühenduspesa\nMõlemal suurusel on oma eelised, kuigi mõned, kes sagedasti kasutavad pistikupesasid, võivad vande ühele või teisele. Üldiselt annab 6-punktilise sokli kasutaja vähem vigu. See tähendab, et pistiku sisemise piirava kuju tõttu töötab konkreetse poldi jaoks ainult õige suurusega pistikupesa. Selle eeliseks on see, et parempoolne pesa sobib kindlalt poldi külge. Puudub oht poldi pea ümardamiseks pistikupesaga.\nTeisest küljest on 12-punktilise pistikupesa sarnasem siseruumides oleva ringiga, nii et pistikupesa on poldile lihtsam paigaldada. See ei ole nii palju, et see on lihtsam, on see, et seal on rohkem vibreeru tuba. 12-punktilisel pistikul on kaks korda rohkem sisemist punkti, mis sobib polt pea 6 nurga alla. Mida see tähendab praktilises mõttes, on võimalik kasutada 12-punktilist pistikupesa, mis poltil täpselt ei ole õige suurusega. Heaks näiteks on 12-punktiline mõõdulüliti standardvarras, mille jaoks teil pole õiget paigaldust. 12-punktiline pistik annab teile mõnevõrra vabastuse ja võimaldab lukust lahti keerata või pingutada. Selle puuduseks on oht, et poltipea ümardatakse, mida ei saa juhtuda, kui kasutate õiget 6-punktitilist pistikupesa.\nKui poltpea on ümardatud sobimatu pistikupesaga, muutub see raskemaks, sest pistikupesade sisemistele punktidele ei pea enam midagi haarama. Sel põhjusel eelistavad mehaanikud tavaliselt 6-punktilist pistikupesa. Isegi kui peate kasutama õiget pistikupesa, tagab see, et poldid püsivad nagu nad peaksid: kuusnurkse kujuga. Sellest hoolimata on paljudel täieliktel pistikupesa komplektid nii 6- kui ka 12-punktilise pistikupesaga. 12-punktilistes pistikutes on nende eelised, nagu näiteks parema liikumisvõimaluse olemasolu, kuid pistikupritsmevõttel, mida soovite kindlalt haarduda poltiga.\n12-punktilise otsakruviga võtmed on paremad kui 6-punktilised võtmed, kuid pistikupesade puhul on 6-punktiline sord parem, kuna polt pea on paremini kinni hoitud.\nPõhiline » Riistvara Ja Tööriistad » 6 Punkti Vs 12 Pistikupesad\nKuidas Kasutada Jaapani Saw\nMilline Lathe Projekt Töötab Nii Metalli- Kui Puidutrassidega?\nKuidas Ehitada Accent-Tabelit\nMida peate Traditsioonilise lihvimise asemel kasutatakse abrasiivpõhjatööd ja seda saab teha mitmel viisil, millest 1 on sodasurumisel. Soda lõhkamine asendab lihvimist, sest see on lihtsam ja efektiivsem. Enamikul pindadel on võimalik kasutada ka sodiõõtsumist, kartmata pinda kahjustamata. Muud abrasiivsed lõhkamismeetodid kasutavad väikesi liiva, klaashelmeid ja isegi plastijäätmeid.


Põõsasroosid – Garden Seeds Market | Tasuta saatmine\nPõõsasroosid, mida mõnikord nimetatakse ka pargiroosideks, sobivad ideaalselt kasvatamiseks linnaparkides ja haljasaladel. Pole siiski põhjust neid koduaedades mitte kasvatada. Vastupidavus haigustele, külmakraadidele ja ebasoodsatele ilmastikutingimustele kuulub nende kõige olulisemate eeliste hulka. Nende viljad, lehed ja võrsed omavad samuti dekoratiivset väärtust. Nad kasvavad jõudsalt ja võivad ulatuda kuni mitme meetrini. Nad õitsevad ka rikkalikult.\nMeie poest leiate paljude erinevate põõsasrooside seemikuid. Need erinevad lillede harjumuse, kõrguse, värvi ja kuju, samuti aias kasutamise otstarbe poolest. Kõik meie poes saadaval olevad seemikud on esmaklassilised. Pidage meeles, et rooside kasvamiseks ja arenguks on vaja soodsat kasvukohta. Nendele taimedele sobiks kõige paremini osaliselt päikesepaisteline, tuule eest kaitstud ja läbilaskva ning viljaka pinnasega ala. Põõsasroosid peaksid õitsema ka ebasoodsamates tingimustes, kui nende eest korralikult hoolitseda. Need hooldusmeetmed pole aga nii nõudlikud.\nPõõsasroosid harmoneeruvad paljude teiste aiataimedega. Nad näevad suurepäraselt välja istutatud vaatetornidesse, pergoladele, hoonete seinte, teede ja isegi suurte konteinerite kõrvale. Need sobivad nii maamees kui ka inglise stiilis aeda. Roosid on erakordselt elegantsed, pole ime, et neid nimetatakse lillekuningannadeks.\nPõõsasroos - valge-roosa - potitaim -\nPõõsase roosi - apelsini - potitaim -\nPõõsasroos - roosa - potitaim -\nPõõsasroos - kollane - potitaim -


Mehed peaksid oma tervise eest rohkem hoolt kandma\nMehed peaksid oma tervise eest rohkem hoolt kandma (9)\n– 21/09/2012Rubriik: Teema\nKIRURG-UROLOOG ANDRES SARJAS: Mehed peaksid oma eluviiside ja tervise peale mõtlema juba noorest east alates. Foto: Sander Ilvest\n17.–21. september on üle Euroopa kuulutatud uroloogia nädalaks, mille raames räägitakse meeste tervisega seonduvatest probleemidest. Eestis on fookus seekord seatud eesnäärmega seotud haigustele. Uroloogia nädal on Euroopa Uroloogide Assotsiatsiooni iga-aastane algatus.\nUroloogia nädalal andis raadio Kadi hommikuprogrammis intervjuu Kuressaare haigla kirurg-uroloog Andres Sarjas.\nMillega uroloogia täpsemalt tegeleb?\nUroloogia on selline eriala, kus tegeletakse kuseeritussüsteemi kirurgilist ravi vajavate haigustega. See ei tähenda muidugi puhtalt kirurgilist vahelesegamist selles valdkonnas, palju tuleb tegeleda ka konservatiivse raviga, tablettraviga. Valdkonna alla kuuluvad neerud, kusejuha, kusepõis, suguelundid ja meestel muidugi eesnääre.\nnaine parimais aastais\nLisatud: 21.09.2012 / 13:31\nMina küll tänan dr Sarjast väga meeldiva suhtumise ja professionaalse suhtlemise eest ebameeldiva uuringu läbiviimisel.\nLisatud: 21.09.2012 / 23:28\nJa see pidi üks huvitav koht olema, mille ta läbi vaatas teil..\nLisatud: 21.09.2012 / 19:42\nSellepärast elavadki liputajad kauem, et nad käivad oma noksi pidevalt kellelegi näitamas.\nLisatud: 21.09.2012 / 20:09\non põiest üleval pool.Sarjas pani siis vist koolist pausi kui ülemisi asju läbi võeti.\nLisatud: 21.09.2012 / 20:33\nveel episoodi, kui kurtsin, et nagu muhk on ka kõhu peal näha (haavandite piirkond peab ju seedimist kinni), ütles dr. Sarjas -teile meeldib end peegli ees keerutada ja omale haigusi otsida. Tahate lihtsalt haiglas olla. enne seda olin haiglas muuseas meningiidiga ja 22 aastat tagasi !!!!!!!!!\nEga see arsti juures käik niisama lihtne pole. Tekkisid mõned aastad tagasi valud kubemepiirkonnas, saadeti Sarjase juurde, enne kui jutule sain, pidin 2 kuud järjekorras ootama. Kui kohale sain, oli koridoris hulk mehi oma järge ootamas ja arstil kole kiire. Sarjas toppis mulle sõrme peesse ja teatas röömsalt, et eesnäärmega on teil kõik korras. See, et ma tulin valudega, teda ei huvitanud mitte üks raas, tema jaoks oli oluline ainult eesnääre. Valud korduvad aeg-ajalt siiamaani, kuigi enam mitte nii tugevalt ja pidevalt kui algul, aga igasugu isu arsti juures käia on kadunud. Asi peaks nii olema, et arst võtab aluseks valukaebuse ja kui üks organ on korras, võtab järjekorras teise, mitte ei lõpeta patsiendiga tegelemist. Probleem peab saama lahendatud.\nMinu jutt ei tähenda, et ma arstidega rahul pole, olen neilt väga raske haigusega abi saanud, üldist positiivset suhtumist arstidesse ei suuda ühe mehe tegevusetus rikkuda.\nto nii ja naa\nLisatud: 24.09.2012 / 22:48\nKas olete kunagi uurinud, mitu minutit on arstil patsiendi kaebuse kuulamiseks, läbivaatuseks ja otsuste tegemiseks? Kas teate, miks on järjekord 2 kuud- kas selles on süüdi arst? Kas teate, milline koormus on nt dr Sarjasel või ükskõik millisel Kuressaare Haiglas töötaval arstil? Leian, et dr Sarjas on teinud omalt poolt 150%, et aidata abivajajaid, aga kui teile ei meeldi, siis võite ka mujale pöörduda- valikuvabadus. Uroloog tegelebki uroloogiliste probleemidega ja kui probleem ei olnud uroloogiline, siis peab teie perearst olema inimene, kes oma ajusid ragistab ja teid vajadusel edasi suundab. Ei ole õige süüdistada arste meie meditsiinisüsteemi küündimatuses.\nLisatud: 24.09.2012 / 22:58\nHuvitav, miks tekib kaksteistsõrmiku haavand???\nJa veel, mainisite, et teile tehti mitmeid uuringuid- järelikult olid kõik näitajad korras.\nKompuuter jäetaksegi suhteliselt viimaseks uuringuks, kuna see on suur koormus organismile ja tegu on VÄGA kalli uuringuga…\nTeadmiseks, see et kunagi spordipoiss olite, ei tähenda, et teil kõhulihased ka täna veel heas toonuses ja siseelundeid toetavad oleksid. Jõudu kõhulihaste harjutuste tegemisel:)\nLisatud: 02.10.2012 / 19:43\nolgu, mis on, aga hää spetsialist on ta küll ja seda räägivad paljud haiged.


Eesti ja prantsuse muusika hõng — Sirp\nEesti ja prantsuse muusika hõng\nVeebruarikuu kontserdisarjade ja kavade puhul on tunda, et tegeletakse publikuga ja püütakse mõelda, kuidas kontserte serveerida.\nKontserdi „URR: mõõdutundetu instrumentaarium“ tarbeks ehitas U: flöödimängija Tarmo Johannes kanalisatsioonitorust madalas registris mängiva flöödi.\nVeebruari kontserdikavades kõlas keskmisest rohkem prantsuse heliloojate või prantsuse muusika vaimust kantud teoseid ning teisalt inspireeris Eesti iseseisvuspäev kavadesse valima tavatult palju eesti heliloojate loomingut. Rohkem esiettekandeid kuuleb tõenäoliselt ainult Eesti muusika päevade aegu. Veebruarikuu kontserdisarjade ja kavade puhul on läbivalt tunda, et tegeletakse publikuga ja püütakse mõelda, kuidas kontserte serveerida. Kontsert ei ole iseenesestmõistetav paratamatus või korduv mudel. Kontserdid kannavad erilisi alapealkirju, kontsertide reklaamis on rakendatud uuenduslikke võtteid, sealhulgas on mitme organisatsiooni puhul värskendatud kavaraamatu formaati. Atraktiivsed kontserdipealkirjad ei ole halvaendelised tühjad turundusmullid, vaid pigem tõsise ja kaalutletud sõnumi teenistuses. Ettekanded on olnud valdavalt tehniliselt viimistletud, nii üldplaanis kui ka detailitasandil. Esikohal on rõõmustavalt filosoofiline mõtestaja-interpreediisiksus.\nEesti Riikliku Sümfooniaorkestri nelja kontserti veebruaris võib hellitavalt nimetada publikumagnetiteks. Sündmused kulmineerusid 25. II, mil dirigendipuldis oli Olari Elts ning esiettekandele tuli Marianna Liigi õnnestunud orkestriteos „Motion in Oscillating Fields“ ehk „Liikumine võnkuvatel väljadel“. ERSO puhul on tunda, et tegevuse keskpunktis on orkestri kui esituskorpuse areng. Nagu Olari Elts tõdes, on orkester praegu palju virtuoossem kooslus kui varem ning üksikmängija tasemel ollakse varasemast palju avatumad. Hea on kuulata interpretatsiooni, milles puuduvad juhuslikud häälestusprobleemid ja konarused sisseastumistel ning mängulaadi iseloomustab ühtlaselt kõrge kvaliteet. ERSO kavadest tuleks esikohale seada 18. II kontserti „À la France“, kus soleeris prantsuse päritolu ja eesti publikule festivalilt „Klaver 2014“ tuttav pianist Jean-Efflam Bavouzet. Eelkontsertidel esitas ta küll Mozarti klaveriteoseid, aga põhikontserdil sai tema meeldejäävalt küpses esituses kuulda Maurice Raveli klaverikontserti G-duur. Selgepiiriliselt kujundatud kavas kõlasid Olivier Messiaeni „Hümn pühale sakramendile“ (1932), Claude Debussy kolm sümfoonilist eskiisi „Meri“ (1903/1905) ning Maurice Raveli „Daphnis ja Chloé“ teine süit (1913). Orkestrit dirigeeris sel õhtul võimsalt Arvo Volmer, ERSO kontsertmeister oli Arvo Leibur. Selle kontserdi puhul võib õnnestumist võrrelda viimistletud plaadivõttega – niivõrd kompaktselt ja läbitöötatult kõlasid suurejoonelised ja tehniliselt väljakutseid esitavad orkestripannood.\nPrantsuse muusika hõng oli saalis ka 10. II, mil Reinhold Glieri metsasarvekontserdis soleeris virtuoosselt Hervé Joulain. Dirigendipuldis oli Paul Mägi, kes tõi EMTA sümfooniaorkestriga säravalt ettekandele veel Pjotr Tšaikovski „Piduliku avamängu“ ja Sergei Prokofjevi sümfoonia nr 5. Tähelepanuväärseks saab nimetada 3. II kontserdil kõlanud Raveli kaasaegse Charles Koechlini sümfoonilise poeemi „Tähistaeva poole“ Eesti esiettekannet – teos juhatas oma meelelaadilt kenasti sisse tänapäeva ühe tuntuma soome helilooja Kaija Saariaho meistriteose „Orion“ (2002). Saariaho looming on Eestis küllaltki tuttav: aasta eest pühendati talle siin festival, kus viibis kohal ka helilooja.\nÜks nüüdismuusika süstemaatilisemaid mõtestajaid on ansambel U:, kes jätkas 21. II sarja „URR“. U: tegevust iseloomustab järjepidev enda ja publiku arendamine. Sel otstarbel on toimunud sel hooajal helilooja Liisa Hirschi avatud loengud. Viimati tutvustas Hirsch Alvin Lucieri loomingulist käekirja ja vahendas mõnusalt isiklikke kokkupuutepunkte meistriga. Lucieri teoseid esitas U: loengul ja seal alguse saanud mõtteseosed jätkusid kontserdil 21. II Kultuurikatlas. Tunnustan muusikute võimet süveneda kuulamiskogemuse rikastamiseks XX–XXI sajandi teoste algimpulssi, vormi ja sisusse, tämbri nüanssidesse. Veendunult tuuakse kontserdisaali tehniliselt keerulised teosed ja viimati füüsikasse peidetud ilu kogu oma riskantsuses. Kontsert kandis värvikirevat ja mõneti loosunglikku pealkirja „Mõõdutundetu instrumentaarium“ ja tutvustas inimese kuulamistaju piirialalt pärit instrumente. Näiteks võis kuulda peopessa mahtuvat viiulit ja labakinda suurust tšellot Christian Wolffi (1934) teoses „Pairs“ ehk „Paarid“ (1968) või Giacinto Scelsi (1905–1988) helitöös „Maknongan“ madalale instrumendile (1976). Selle tarbeks ehitas flöödimängija Tarmo Johannes plastist kanalisatsioonitorust ja vahtrapuust huulikuga madalas registris mängiva flöödi. Kontserdi kulminatsioonis kõlas veenvalt katkend Stockhauseni tuntud teosest „Mikrophonie I“.\nIseseisvuspäeva eel toimus üks tuumakas kontsert Eesti vabaõhumuuseumis, kus jätkus sari „Heli ja keel“. Kontserdi keskmes oli Veljo Tormise looming, kõlasid ka udmurdi ja mari rahvalaul, Kauksi Ülle luuletused ning eesti muusikaelus ennast võimsalt tõestanud noorema põlvkonna heliloojate Marianna Liigi, Piret Pajusaare ja Maria Kõrvitsa teosed. Kontserdil kõlanud võru-, mari-, udmurdi-, liivi- ja ingliskeelsed tekstid kuvati ekraanile. Tähelepanuväärsed olid Malle Maltise uued keelpillikvartetiseaded Tormise „Jaanilauludest“ ja teosest „Pilv üle kuu“. Kontserdil esinenud vennad Johansonid haarasid publiku regilaulu esitamisse kaasa. Vokaalmuusikat esitasid veel Iris Oja ning udmurdi ja mari lauljatarid Maria Korepanova ja Anna Mišina. Ootamatus ja riskialtilt koostatud kavas kangastus sügav soome-ugri pärimus. Kontsert pakkus võimsat hingepidet ja eriliseks muutis õhtu Lea Tormise kohalviibimine.\nTallinna Kammerorkestri 16. II kontsert kandis alapealkirja „Taevane laul“ ning suurelt välja reklaamitud Mozartile ja Mahlerile eelnesid Tüüri „Passioon“ ja „Illusioon“. Kahe viimase TKO kontserdi puhul on tunda sarnast vormiloogikat ja kontsert algab alumisest registrist: viimati algas „Kõikvõimas“ samuti madalast registrist John Downlandi teosega „Flow My Tears“ ehk “Voolake, mu pisarad”.\nTüüri teos on TKO n-ö nimiteos ning kõlas loomulikult klassikaliselt selgepiirilises esituses ja karguses. Mozarti klaverikontsert nr 15 B-duur kinnistas TKO kui Eesti ühe parema Mozarti loomingut interpreteeriva orkestri. Soleeris suurepärase valikuna pianist Irina Zahharenkova, kes on esitanud nii Mozarti kui ka Beethoveni loomingut, plaadistanud Bachi teoseid ning on võimeline ühel kontserdil esitama teoseid klavessiinil, haamerklaveril ja klaveril. Mitme nimeka konkursi võitja kaalutletud, ajastutruud ja maitsekat interpretatsiooni iseloomustas ühes Mozarti tehniliselt kõige keerulisemaks peetavas kontserdis peenetundeline klahvitunnetus, mängulisus, dramaturgiline arendus, tehniline perfektsus. Ka mozartlik vaimukus oli välja mängitud.\nMustpeade maja saali tasub nüüd minna Tallinna Filharmoonia kontserte kuulama oluliselt paranenud akustilise keskkonna pärast. Publikule on ehitatud küllaltki rõhtsa kaldega teisaldatav tribüün. Akustilist pilti muutis ka orkestri taha asetatud kangas. Publiku vaates oli Mustpeade maja kohta tavatult kuiv akustika igati hea: detaile oli võimalik kuulata, ilma et need oleksid ujunud laialivalguvas kajas.\nVeebruarikuust tooksin veel põgusalt välja Kadri-Ann Sumera interpreetide liidu sarja soolokava 22. II Mustpeade majas. Kontsert oli kantud taas prantsuse muusika vaimust: kava raamisid Ester Mägi äärmiselt sümpaatsed, rikkaliku faktuuriga ja impressionistidest inspiratsiooni saanud „Kolm merepilti“ ning Olivier Messiaeni kolm prelüüdi, kava keskmes kõlas aga valik Domenico Scarlatti sonaate.\nSamas sarjas esitas Una Corda 7. II tähelepanuväärse kava eesti heliloojate loomingust. Ansambel mängis kava vormilise ülesehitusega, improviseeris ja kaasas heliloojate loomingut avama muusikateadlase Kerri Kotta. Kontserdil äratas tähelepanu Kristjan Kõrveri „Psallite 2“ kandlele ja klavessiinile. Õnnestunuks võib pidada ka Tatjana Kozlova-Johannese teose „8 Shades of My Shadow“ esitust – suuresti tänu dirigent Taavi Kullile. Esiettekandele tulid ka Malle Maltise „Leitud ja kaotatud“ ning René Eespere „Murdepunkt 1“.


VIDEO | Ardo Hansson: pensionireform võtab raha laste ja tuleviku arvelt - ärileht.ee\nOpositsiooni meeleavaldusel osalenud endine Maailmapanga ökonomist ja Eesti Panga juht Ardo Hansson selgitab, miks praeguse valitsuse surutav pensionireform on Eestile kahjulik.\n"Ma arvan, et kogu [reformi] sisu ja see protsess on väga vale. Vaadates, kuidas nii rahvusvahelised kui siseriiklikud eksperdid on sisuliselt kõik ühel meelel ja seda valitsus ei taha kuulda, siis mul tundub, et silmaklapid pandi pähe ja kõige kiuste asi läbi suruda," oli Hansson väga kriitiline.\n"See kõik tuleb meie laste arvelt. Me oleme praeguseks kogunud olulise koguse raha, mis võib leevendada tulevikus ühiskondlikke pingeid ja nüüd see tuulde visata on suur karuteene just meie lastele."\nHansson prognoosib, et majandus muutub väga heitlikuks kui lühiajaliselt hakatakse suurtes kogustes raha välja võtma. "Pikemas plaanis on valikuvõimalused keerulised - kas tõsta oluliselt sotsiaalmaksu või pensioneid vähendada."


Matk kestab 14 päeva (lisaks sisse- ja väljasõidupäevad) ning on suurepäraseks võimaluseks tutvuda 63 km pikkuse Baltoro liustikuga, mis on üheks maailma suurimaks liustikuks väljaspool polaaralasid. Liustiku eripäraks on, et tsivilisatsiooni ning teiste matkagruppide arv on matkapäevade vältel pea olematu. Matka alguses ja lõpupäevadel tutvume ka Pakistani kultuuri ja eluoluga.\nMatka keskel külastame nii K2 (8611m) kui ka Broad Peak’i (8051m) baaslaagreid ning naudime vaateid kaheksatuhandelistele.\nMatka kõige kõrgem ja ühtlasi raskeim ettevõtmine on Gondogoro La (kuru) ületamine, millel kõrgust 5680m. Kuru ületamise ajaks oleme me juba pikalt kõrgusega harjunud. Gondogaro ületamine eeldab pisut rohkem kui lihtsalt tagajalatööd. Sarnaselt Nepaali kurudele on Pakistani kurud mõnevõrra tehnilised, kuid vaated kurult on miljoni dollari väärtusega.\nSoovijatel on võimalik proovida tõusu 5680m nimetu mäe ning 6120m kõrguse Ihakora mäe tippudesse. Tiputõusud eeldavad lisavarustuse olemasolu ning varasemat mägironimise kogemust. Mõlema mäe tipust avanevad suurepärased vaateid neid ümbritsevatele liustikele ning loomulikult K2’le ning Broad Peak’le.\nPakistanis viibimise ajal ööbime enamasti telkides, matka alguses ja lõpus erinevates majutusasutustes. Kogu aktiivse matkaperioodi vältel naudime telklaagrielu. Telklaagri lahutamatuks osaks on ühine söögitelk, kus lisaks hommiku- ja õhtusöögile saab peale matkapäeva veeta meeleolukaid hetki.\nKogu matkaperioodi saadab meid kohalik kokk, kes varustab meid 3x päevas maitsva ja energiarikka kohaliku Pakistani toiduga. Kellele on Pakistani köök senimaani võõraks jäänud – ei maksa imestada kui peale matka on sellest saanud teie lemmikköök!\nGruppi juhib Karu, kes on roninud 5000 ja 6000 meetristele mäetippudele üle 60 korra. Lisaks kasutame kohalike giidide abi nii matka perioodil kui ka tiputõusudel.\nLiiklemiseks mägimatka alguspunkti ja tagasi kasutame 4x4 maastureid. Islamabad – Skardu – Islamabad lendame siselennuga kui ilmastikuolud seda võimaldavad. Kui ei, siis läheme maasturitega sihtpunkti maad mööda.\nVajalikust varustusest on kriitilise tähtsusega matkasaapad ning soojad suleriided. Neile, kes tahavad lisaks ka tippe külastada – neil on varustuse nimekiri mõnevõrra pikem. Täpsema varustuse nimekirja saadame juba registreerunutele ning aitame vajaliku varustuse leidmisel. Abiks on klubi rendiprojekt, kus leidub nii sulgvarustust kui tehnilist kola.\nMatkapäevadel kanname vaid väikest seljakotti. Meie varustus ning ka ühine grupi- ja laagrivarustus liigub kogu matkaperioodi laagrist laagrisse kandjate abil.\nPakistani mägimatk eeldab head füüsilist vormi ning esmakordseks mägimatkaks see ei sobi. Küll aga on antud matk sobilik igale mägimatjakale, kes on varemgi mägesid roninud. Talv-kevad 2022 on soovitatav aktiivselt matkata, et matkavorm oleks Pakistani ajaks maksimaalselt hea.\nKel matkamise kogemusi vähem, on kohustuslik Nipernaadi talvisel matkakoolitusel ning suvisel matkakoolitusel osalemine.\nKes soovib proovida tõusta ka ühte või lausa mõlemasse tippu, neil on vajalik eelnev tiputõusude kogemus. Kohustuslik on siinkohal Karula ronimiskoolitusel ronimisoskuste meenutamine ja oskuste lihvimine.\nOsavõtutasu 3000 EUR.\nMinimaalne grupi suurus lisaks grupijhile on 4 inimest ning maksimaalne 12 inimest.\nOsavõtutasuga katame transpordi alates lennujaamast (sh lennupiletid Islamabad – Skardu - Islamabad), grupijuhi ja kohalike giidide, koka ning kandjate töötasud, majutuse hotellides linnades ja külades oleku ajal (kokku 7 ööd), mägede, telklaagrite ning kohalike vaatamisväärsuste külastamistasud, söögid kogu programmi vältel sh suurlinnades viibimise ajal.\nLennukpiletid Tallinn – Islamabad (Pakistan) – Tallinn, soovi korral aitame teil leida vajalikud lennupiletid.\nÜlekilode tasu siselennul kui pagasi kaal ületab 20 kg piiri (Islamabad – Skardu - Istanbul lennul)\nKohaliku mäepersonali tipid


Tartu Mänguasjamuuseum – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Tartu mänguasjamuuseum)\nTartu Mänguasjamuuseum avati 28. mail 1994 Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakonna allasutusena.\nTartu Mänguasjamuuseumi maskott karu Lillekäpp\nTartu Mänguasjamuuseumi kompleksi kuuluvad hooned Lutsu 2, Lutsu 4 ja Lutsu 8, lisaks ka aadressita maja Lutsu 8 õuel, nn õuemaja. Kõik hooned on omavahel ühendatud galeriidega.\n5 Üritused ja etendused\n7.1 Lutsu 8\n7.3 Lutsu 2\nTartu Mänguasjamuuseumi otsene eelkäija oli Tartu Linnamuuseumi 1. detsembrist 1990 kuni märtsini 1991 avatud olnud näitus "Mängime koos". Näituse kuraatorid olid Meeri Säre, Tiia Toomet ja Mare Hunt, kes kutsusid ajakirjanduse kaudu inimesi üles laenama selleks tarbeks oma vanu mänguasju. Nõukogude aja lõpu ja taasiseseisvumise alguse mänguasjavalik poodides oli väga kesine, näituse autorid soovisid aga nii lastele kui ka täiskasvanutele näidata, et eri aegadel on mängitud väga erinevate mänguasjadega. Külastajate huvi oli suur ning edasi arenes idee spetsiaalse mänguasjade muuseumi loomise suunas.\nEsialgu pidi mänguasjamuuseum (algselt nukumuuseumina) asutatama Tartu Linnamuuseumi filiaalina ning selleks saadi ka Tartu linnavalitsuselt luba. 1993. aastal selgus siiski, et Tartu Linnamuuseum ei ole valmis endale veel ühte filiaali looma ning mänguasjamuuseum otsustati rajada iseseisva linnale kuuluva muuseumina.\nTartu Mänguasjamuuseum avati Tartu linnale kuuluva munitsipaalmuuseumina 28. mail 1994 Tartus Toomemäe nõlval asuvas hoones aadressil Lai 1. Muuseumi loojad olid Meeri Säre, Mare Hunt ja Tiia Toomet. Viimasest sai ka mänguasjamuuseumi esimene direktor. 2007. aastast on Tartu Mänguasjamuuseumi direktor Triin Vaaro.\n2003. aasta lõpus kolis Tartu Mänguasjamuuseum spetsiaalselt muuseumi jaoks renoveeritud vanasse puumajja Lutsu 8, kus 13. märtsil 2004 avati külastajatele uus püsiekspositsioon ning mängu- ja meisterdamistuba. Samal ajal anti muuseumi käsutusse kõrvalmaja Lutsu 4, kus paiknevad kogud ja tööruumid.\n2. detsembril 2005 avati muuseumi õuel paiknevas endises tõllakuuris filmi- ja teatrinukkude maja. Seal pandi vaatamiseks välja 2000. aastal OÜ-lt Nukufilm kingituseks saadud haruldane kollektsioon Eesti nukufilmide nukkudest ja rekvisiitidest, mis kuni selle ajani olid eksponeeritud mänguasjamuuseumi filiaalis Filminukkude Galeriis (Ülikooli tänav 1). Kuni 2010. aastani näidati õuemajas ka Eesti nukuteatrite etenduste tegelasi ning traditsioonilisi teatrinukke mujalt maailmast.\n30. mail 2010 avati Tartu Mänguasjamuuseumi kompleksis teatrimaja Teatri Kodu (Lutsu 2) milles asuvad teatrisaal, lastestuudio ja teatrinukkude muuseum. Teatri Kodu näol on tegemist maailmas ainulaadse teatrimajaga, mille tegevuste korraldamisel ammutatakse inspiratsiooni mänguasjamuuseumist, lapsepõlvest, mängudest ja mälestustest.\nTartu Mänguasjamuuseumi maskott on karu Lillekäpp. Triibulise rahvariideseelikuga mängukaru õmbles 1994. aastal muuseumi avamise aegu rahvusliku käsitöö eriala üliõpilane Kai Maser. Karule nime leidmiseks kuulutati ajalehes Postimees välja konkurss. Selle võitis viieaastane tüdruk Käbi Stolovitš, kes pakkus nimeks Lillekäpp, kuna karu käpad olid õmmeldud lillelisest riidest.\nLillekäpp on aja jooksul esinenud nii televisioonis kui ka lasteüritustel, temast on kirjutatud raamatuid ja joonistatud kaarte, tema kujutist kasutatakse muuseumi templil ja ametlikel dokumentidel ning ta on üles astunud ka Teatri Kodu omalavastuses "Öö mänguasjamuuseumis".\nLillekäpa abina töötab muuseumis karu Nässu, kes tegutseb sotsiaalmeedias, korraldab virtuaalüritusi ja peab blogi.\nTartu Mänguasjamuuseumi püsiekspositsioon on üles ehitatud teemade kaupa mänguliste stseenidena. Lutsu 8 hoones on ruumiti eksponeeritud linnalaste mänguasjad; talulaste mänguasjad; pabernukud, lauamängud ja kaardid; nukumajad, mängukarud, 20. sajandi mänguasjad; käsitöö- ja kunstnikunukud; nõukogudeaegsed mänguasjad, õuemänguasjad, Vladimir Sapožnini mehaaniliste mänguasjade kogu; poiste mänguasjad ja mudelraudtee; Eesti tootjate mänguasjad ning maailma rahvaste nukud. Muuseumi peamajast viib galerii õuemajja, mille teine korrus on filminukkude päralt, esimesel korrusel korraldatakse ajutisi näitusi.\nTeatri Kodu keldris on väljapanek Eesti ja maailma rahvaste teatrinukkudest ning arheoloogilistel väljakaevamistel avastatud keskaegsest elamust koos sealsete leidudega.\nKõigis ekspositsiooniruumides on püütud külastajatele pakkuda interaktiivsust: saab mängida vanade mänguasjade ja lauamängude koopiatega, käivitada mudelraudteed ja mehaanilist nukuteatrit, uurida mänguasjade ajalugu tutvustavaid meediaprogramme, vaadata Eesti animafilme, teha väikestel minilavadel nukuteatrit jm.\nNii muuseumis kui ka teatrimajas toimuvad lasteprogrammid, koolivaheaja töötoad, teemaekskursioonid, meisterdamiskursused ja huviringid.\nLutsu 8 hoone teisel korrusel asub mängutuba, mis on mõeldud lastele ja vanematele üheskoos aja veetmiseks, gruppe võetakse mängutoas vastu ainult kokkuleppel. Mängutoas saab mängida arendavate mänguasjade ja lauamängudega, lehitseda lasteraamatuid, proovida selga kostüüme ning sisustada nukumaju. Mängutoas tehakse ka muuseumiprogramme ja peetakse laste sünnipäevi.\nLutsu 2 teine korrus on lastestuudio päralt, kus pakutakse gruppidele teatri- ja mänguasjateemalisi õpitubasid. Samuti tegutseb lastestuudios laste teatriklubi ning peetakse temaatilisi sünnipäevapidusid.\nÜritused ja etendusedRedigeeri\nTartu Mänguasjamuuseum korraldab mitmesuguseid perepäevi ja lasteüritusi koolivaheaegadel, jõuluajal, seoses oma näituste ja muude üritustega. Iga aasta mai viimasel nädalavahetusel peetakse muuseumi sünnipäeva, mil muuseum on linnarahvale avatud tasuta, toimuvad mängud ja võistlused ning pakutakse torti. Traditsiooniliselt on Tartu Mänguasjamuuseum osalenud ka Tartu Hansapäevadel, pakkudes meisterdamist ja tegevust Hansamängude Õuel.\nAlates 2010. aastast toimuvad Teatri Kodus regulaarselt lastele ja peredele suunatud teatrietendused, mis on lavastatud Teatri Kodu jaoks või külla kutsutud teistest Eesti etendusasutustest. Samuti korraldatakse seal kontserte, filmiõhtuid, seminare jm muuseumi temaatikaga sobivaid üritusi.\nSuurem osa esemeid tuleb Tartu Mänguasjamuuseumi kogudesse annetustena.\nTartu Mänguasjamuuseumi kogud on jaotatud esemekoguks, pildikoguks, kunstikoguks ja teaduslikuks arhiivkoguks.\nEsemekogu põhikogus on peamiselt Eestis kasutatud mänguasjad, kuid on ka lastekultuuriga seotud esemeid, maailma rahvaste suveniire ja rahvapäraseid mänguasju ning Eesti autorinukke. Muuseumil on küllalti suur kollektsioon nõukogude perioodil Eestis toodetud mänguasjadest (Polümeer, Salvo, Norma, Tartu Plastmasstoodete Katsetehas jt). Esemekogu põhikogusse on jõudnud ka mitmeid erakogusid (Vladimir Sapožnini üleskeeratavate ja mudelmänguasjade kogu, Niina Lepiksaare maailma rahvaste suveniirnukkude kogu, Maia Mathieseni kollektsiooninukkude kogu jm). Lisaks põhikogule on esemekogus ka filminukkude kogu (Eesti Nukufilmi filminukud, rekvisiidid, maketid, kavandid jms) ning teatrinukkude kogu, kus on eri tüüpi teatrinukke maailma eri paikadest.\nPildikogus on mänguasjade ja lastega seotud fotod, postkaardid, kalendrid, plakatid, kilekotid, märgid jms.\nKunstikogus on nii professionaalsete kunstnike teemakohaseid teoseid kui ka laste tehtud akvarelle, joonistusi jms.\nTeaduslikus arhiivkogus on talletatud intervjuud, küsitluslehtede vastused ja muud mänguasjamuuseumi temaatikaga haakuvad materjalid.\nTartu Mänguasjamuuseumi juures on temaatiline käsiraamatukogu, mis on uurijatele kasutamiseks avatud. Mänguasjahuvilised saavad Eestis toodetud mänguasjadega tutvumiseks kasutada ka digiarhiivi.\n2017. aasta seisuga on mänguasjamuuseumi kogudes kokku 25 201 museaali ja 1402 abifondi eset. Muuseumi arhivaalide loetelus on arvel 98 arhivaali.\nTartu Mänguasjamuuseum asus algul Toomemäe nõlval eramaja (nn Grenzsteini maja) keldriruumides ja väikses õuemajas aadressil Lai 1.\n2003. aasta lõpus kolis Tartu Mänguasjamuuseum spetsiaalselt muuseumi jaoks renoveeritud vanasse puumajja aadressil Lutsu 8, kus 13. märtsil 2004 avati külastajatele uus püsiekspositsioon ning mängu- ja meisterdamistuba.\n2. detsembril 2005 avati muuseumi õuel paiknevas endises tõllakuuris filmi- ja teatrinukkude maja, kus eksponeeritakse viimase poolesaja aasta jooksul Eestis tehtud nukufilmide tegelasi ja rekvisiite ning joonisfilmide kavandeid. Hoone teisel korrusel korraldatakse mänguasja- ja nukuteemalisi ajutisi näitusi.\n2010. aastast tegutseb aadressil Lutsu 2 Tartu Mänguasjamuuseumi teatrimaja Teatri Kodu, kus lapsed saavad vaadata etendusi, teha ise nukuteatrit ning võtta osa põnevatest teatri- ja mänguasjateemaga seotud tegevustest. Teatri Kodu keldris on mehaaniline nukuteater ja väike muuseumiosa, maja teisel korrusel asub Lastestuudio.\nTartu mänguasjamuuseumi Lutsu 8 hoone peasissepääs, 2011\nDetail Tartu mänguasjamuuseumi peasissepääsu kohal, 2011\nTartu Mänguasjamuuseumi maja Lutsu 8 kuulub Tartu vanimate säilinud puitehitiste hulka. 1770. aastate alguses ehitatud hoonest võib leida nii hilisbaroki kui ka klassitsismi stiilielemente. Maja esimeste asukatena on märgitud Tartu garnisoni koolimaja ja vene kirik. Algsest hoonest on praeguseni säilinud mantelkorsten, rõhtpalkseinad, suur osa hoovifassaadi püstlaudvoodrist ja puitkarniis. Majas on olnud kaks anfilaadi, mis on ka praegu kohati jälgitavad.\n19. sajandi I veerandil tegutses hoones Tartu Kreisikool, kus õppisid peamiselt linnakäsitööliste lapsed. 1829. aastal läks maja eraomandisse, järgnesid ulatuslikud ümberehitused. Vastavalt riiklikult kehtestatud eeskirjadele sai maja klassitsistliku esifassaadi ja üldilme: suurendati aknaid, krohviti laed ja seinad, ruumid jaotati vaheseintega väiksemateks. Tubadesse ehitati sinivalgetest glasuurkahlitest ahjud ning eeskoja seintele maaliti marmoriimitatsioon. Samal ajal püstitati maakividest hooviehitis ehk tõllakuur, mille all on võlvitud kelder.\n19.–20. sajandi vahetusel jagati hoone väiksemateks korteriteks ning majale lisati hoovipoolsed juurdeehitised, mis on nüüdseks lammutatud. 20. sajandi jooksul kasutati hoonet üürimajana, viimased elanikud lahkusid sellest 1990. aastate alguses.\n1998. aastal ostis Tartu linn vana maja Tartu Mänguasjamuuseumi asupaigaks. Hoone renoveeriti vastavalt 19. sajandi üldilmele aastatel 2002–2003.\nMänguasjamuuseumi õuemaja asub praeguse mänguasjamuuseumi ja endise Lutsu 8 elumaja kõrvalhoones. 18.–19. sajandil ehitatud maakividest hoonet on kasutatud tõllakuuri ja sepikojana. Hoonel on ka praeguseni hästi säilinud võlvitud kelder.\nUuemal ajal seisis hoone aastakümneid varemetes. See renoveeriti 2005. aastal: taastati kivi- ja vahvärkseinad, katusealusesse ehitati teine korrus. Hoone ehitamist toetas Euroopa Liit.\nTeatri Kodu pärast restaureerimist, 2011\nTeatri Kodu sissepääs\nEsimesed puithoonete jäänused aadressil Lutsu 2 asuva maja aluselt krundilt pärinevad 14. sajandi algusest. Samal sajandil rajati puitehitiste asemele kaks tellistest ja maakivist vundamendiga kivihoonet, millest on osaliselt säilinud seinad koos ukse ja aknaavadega, kerishüpokaustahi ja elukorrusele viinud kivitrepp. Majast leitud kahhelkivide põhjal jäeti hüpokaustahi kasutusest kõrvale 16. sajandil ning majja ehitati kahhelahjud. 17. sajandi teisel poolel elas siin õuekohtu eesistuja-president Lars von Fleming, ka hilisematel plaanidel on hoone märgitud Presidendi Majana. Hooneid on aja jooksul korduvalt ümber ehitatud ning mõlemad majad said kõvasti kannatada Põhjasõjas (1700–1721).\n1752. aastal jaotati krundi maa kroonu ja linna vahel ning ajavahemikus 1755–1758 ehitati Lutsu tänava poolsesse ossa praegune Lutsu 2 hoone. 1775. aasta suurest tulekahjust see kvartal pääses ning seega on tegu ühe vanima Tartu puitehitisega. 19. ja 20. sajandil käis maja käest kätte ja oli eri omanike käsutuses. Nõukogude perioodil ehitati hoone seest ümber ning seal asusid järgemööda mitmesugused spordiorganisatsioonid, linnaasutused ja teater. Kuigi seda tüüpi maju ehitati 18. sajandil paljudele jõukama keskklassi esindajatele Baltikumis ja Venemaal, on Lutsu tänava hoone puhul märkimisväärne barokkstiilis portaal ja uks, mis on ainus taoline säilinud portaal Tartus ja omab suurt muinsusväärtust.\n2004 Tartu Kultuurikandja aunimetus (kutselise koosluse kategoorias)\n↑ "mänguasjamuuseumi blogi".\nTartu Mänguasjamuuseumi koduleht\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tartu_Mänguasjamuuseum&oldid=5930463"\nLehekülje viimane muutmine: 13. juuli 2021, 23:30\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:30, 13. juuli 2021.


Kuidas saavutada raseduseelne kaal nii nagu kuulsused seda teevad? - Kate hudsoni kaalulangus\nKategooria Meditsiiniliste Küsimuste: Tips. Ilmselt on see ka üsna tavaline tunne, sest ta avaldas nüüd raamatu - Pretty Happy, mis näitab teile, kuidas elada la vida Hudson. Kas saab ka isikliku kokata? Leidke dieedi sõber. Kate Hudson lõi pikad juuksed Rolli eest Instagram'i pilte ilmunud kuulsate värskete fotode välimus, kes hiljuti varjas oma juukseid, avaldades pilte Instagramis, kus tema juuksed pole nähtavad või maskeeritud lilledega, põhjustasid tema fännidele segadust.\nKkk Jennifer Hudsoni parim kaalulangusnõuanded Jennifer Hudsoni parim kaalulangusnõuanded Lang L: none: A Darwinian theory of beauty Denis DuttonMai Laulja Jennifer Hudson on oma uues raamatus "Mul on seda saanud" inspireerivat kehakaalu kaotust ja pakub mõningaid oma parimaid näpunäiteid, mis aitavad teil tähtast vabaneda. Lugu, mida laulja ja näitleja, aastane, räägib oma uues mälestuskirjas " Mul on see: kuidas ma muutsin oma teed ja kaotasin, mis mind maha kandis", on sünnipärased naised, kes kate hudsoni kaalulangus kunagi mures selle pärast, et nad on liiga kõverad.\nMiks ma tunnen seda ebakindlalt? Ja Hudson, Grammy auhinnatud laulja ja Oskariga võitnud näitleja, kes sai oma alustuseks kolme American Idoli hooajal, oli üllatusena. Kogu tema õitsengu karjääri jooksul oli ta pidevalt hõivatud tema kaalu kohta, võitlusest, mida ta sujuvalt üksikasjades leiab iga I Got This.\nMida Kate Hudson tõesti süüa näeb nii hea välja - Tervise Fitness\nKorduv yo-yo dieter, Hudson näitab, et ta tegelikult omandas 20 naela oma Oscari võitnud rolli filmi Dreamgirls. Kui tuli aeg seda kaotada ja ta sai tagasi, mida ta nimetas oma "mugavaks ksiks", tegi ta seda, mida ta alati tegi, kui ta tahtsin kaotada mõned - ta järgis ranget plaani, milleks oli vaid pruun riis, spargelkapsas ja grillitud kana ja kaks jooksvat treeningut kate hudsoni kaalulangus.\nKuid aeg-ajalt Hudsoni piirava kokkupõrkega toitumine ei võõrandanud pikaajalist kehakaalu langust - või tervist. Kogu tema raamatus ilmub tema allkiri, soe toon, mis muudab lugejad tundub, et nad näevad oma elus tõeliselt tagasi. See "tegelikkus" on see, mis on aastate jooksul võitnud tema paljud fännid, sealhulgas Tina Jensen ja Alex Gonzalez, kes ühinesid ka Weight Watchersiga samaaegselt Hudsoniga.\nJensen, kes on programmi kaotanud 42 naela, nõustub. Leidke dieedi sõber. Hudsoni kaalujälgijate treener Liz Josefsberg on tema edu jaoks hädavajalik.\nLisaks sellele on tõenäolisem, et te jääte rajale, kui sõber hoiab sind vastutustundlikult. Luua paindlik plaan.\nOlgu see siis kaalulugijatega või mõni muu süsteem, on oluline luua plaan, mis töötab teie elustiiliga - ja lubada aeg-ajalt natuke järeleandmist. Vaata oma osi.\nHudson ütleb, et enne, kui ta alustas Weight Watchersit, oli ta enamasti päris tervislik toitja. Nüüd animatsioon poletamise rasva ta, ja see aitab hoida teda rahul.\nTa tõesti armastab kohvi Kate Hudson on põhimõtteliselt kahekordse vikerkaare inimese kehastus - kindel, et ta on uimastamise pärast, kuid ka tema kohta on see igavene rõõm, nagu ta oleks üks inimene, kes võiks muuta sinu Pajama teksadest välja ja teha Nae Nae üle teie elutuba, ükskõik kui masenduses tunnete. Sa vőiksid teda näha ja arvan, et mul on mis iganes ta on, kui see paneb mind nägema ja tundma. Ilmselt on see ka üsna tavaline tunne, sest ta avaldas nüüd raamatu - Pretty Happy, mis näitab teile, kuidas elada la vida Hudson.\nHudsoni abikaasa on ka tohutult toetanud. Veel sobivuse, toitumise ja kaalutuu uudiste jaoks järgige EverydayHealthi toimetajatest Twitteris weightlossi. Kategooria Meditsiiniliste Küsimuste: Tips.\nKuidas toonida keha parast kaalulangus


Sinu turvalisuse eest | Turvakaamerad | Turvasilm OÜ\nTurvasilm.ee pakub kaameraid, turvakaameraid, salakaameraid igale maitsele\non loodud eesmärgiga\npakkuda kõigile turvatunnet\nMeie e-poes võib igaüks soetada endale vajaliku turvakaamerate komplekti. Kui teile tundub, et kõik need seadmed, mida turvakaamerate üles panemiseks on vaja, on liiga kallid korraga välja osta, pakume teile erinevaid kuumaksepõhiseid lahendus. Seadmeid on võimalik soetada ka järelmaksuga, kõik on kokkuleppe küsimus.\nLigipääs alati olemas\nLai seadmete valik\n24 tundi töökorras\nKorteriühistutele, kontorisse, lattu jne\nVaata parimaid võimalusi kaamerakomplektida rentimiseks.\nPole oluline, kas valvet vajab ladu, kontor, korteriühistu, suvila või eramaja.\nRendi kaamerakomplekt meilt.\nIgakülgne abi nõu ja jõuna meie poolt, nii valimisel kui paigaldamisel.\nOn see siis Teie suvila, korter, auto, maja, kontor, pood või ladu, mis vajab valvamist, pakume Teile parimaid lahendusi. Meie käest saate taskukohase täisteenuse, nii et Teie ei pea nuputama, kuidas üles panna ja seadistada kaameraid ning Internetiühendust. Valvekaamera pilte saate vaadata Interneti teel nii arvutist kui oma nutitelefonist, kus iganes Te viibite.\nVali lahendus, mis sobib sinuga.\nTänapäeva videokonverentsilahendused pakuvad aina paremaid võimalusi, et valvata enda vara erinevatel seadmetel. Paljud seadmed võimaldavad jälgida oma vara läbi interneti ja erinevate mobiilirakenduste.\n10 000 kaamerat üle Eesti\nTurvasilm on müünud läbi aegade üle 10 000 (turva)kaamera.


unalex Case Collection Maakohus (EE) 24.03.2010 - 2-10-11058\nunalex. Case Collection EE-22\nMaakohus Harju (EE) 24.03.2010 - 2-10-11058\nMaakohus Harju (EE) 24.03.2010 - 2-10-11058, unalex EE-22\n1. Võtta SS.A. avaldus menetlusse.\n2. Avaldus rahuldada osaliselt.\n3. Tunnistada Eesti Vabariigis täidetavaks Saksamaa Liitvabariigi Mannheimi maakohtu (Landgericht Mannheim) 22. juuli 2008.a määrus kohtuasjas 2 O 112/06, millega mõisteti Osaühingult E SS.A. kasuks välja menetluskulud summas 15 075,42 eurot ja kohustati Osaühingut E tasuma väljamõistetud menetluskuludelt intressi Saksa tsiviilseadustiku (Bürgerliches Gesetzbuch) § 247 sätestatud põhiintressimäärast 5% võrra kõrgema intressimääraga alates 21. veebruarist 2007.a summalt 15 055,42 eurot ja alates 26. juunist 2008.a veel lisaks 20 eurolt.\n4. Jätta rahuldamata taotlus, millega avaldaja palub tunnistada määruse täidetavaks kohe selle kättetoimetamisel.\n5. Sissenõudjal on õigus esitada täidetavaks tunnistatud kohtulahend Eesti kohtutäiturile täitmiseks pärast käesoleva määruse jõustumist.\nJätta menetluskulud Osaühingu E kanda.\nKohtumääruse peale võib esitada määruskaebuse Tallinna Ringkonnakohtule määruse teinud kohtu kaudu. Määruskaebuse esitamise tähtaeg on üks kuu alates määruse kättetoimetamisest, välisriiki kättetoimetamise puhul kaks kuud kättetoimetamisest.\nMääruskaebuse esitamisel tuleb tasuda riigilõivu 400 krooni Rahandusministeeriumi arvelduskontole nr 221023778606 Swedbank AS-is või arvelduskontole nr 10220034796011 AS-is SEB Pank või arvelduskontole nr 333416110002 Danske Bank A/S Eesti filiaalis. Maksekorraldusele märkida viitenumber 2900072686 ning selgitus: „2-10-11058, riigilõiv määruskaebuse esitamisel“. Maksekorraldus riigilõivu tasumise kohta tuleb esitada kohtule.\nKohus selgitab, et vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 187 lg-le 6 peab menetlusabi taotlemise korral menetlusabi taotleja seaduses sätestatud tähtaja järgimiseks tegema tähtaja kestel ka menetlustoimingu, mille tegemiseks ta menetlusabi taotleb, eelkõige esitama kaebuse. Kaebuse põhjendamiseks või riigilõivu tasumiseks või kaebuses esineva sellise puuduse kõrvaldamiseks, mis on seotud menetlusabi taotlemisega, annab kohus sellisel juhul mõistliku tähtaja pärast menetlusabi andmise taotluse lahendamist, kui nimetatud taotlus ei olnud esitatud põhjendamatult või tähtaja pikendamise eesmärgil. See ei välista menetlustähtaja ennistamist.\n1. SS.A. esitas 05.03.2010.a Harju Maakohtule avalduse, milles palub välisriigi kohtulahendi (Saksamaa Liitvabariigi Mannheimi maakohtu (Landgericht Mannheim) 22.07.2008.a määrus kohtuasjas 2 O 112/06) täidetavaks tunnistamist.\n2. Saksamaa Liitvabariigi Mannheimi maakohtu (Landgericht Mannheim) 22.07.2008.a määrusega kohtuasjas 2 O 112/06 mõisteti Osaühingult E SS.A. kasuks välja menetluskulud summas 15 075,42 eurot ja kohustati Osaühingut E tasuma väljamõistetud menetluskuludelt intressi Saksa tsiviilseadustiku (Bürgerliches Gesetzbuch) § 247 sätestatud põhiintressimäärast 5% võrra kõrgema intressimääraga alates 21.02.2007.a summalt 15 055,42 eurot ja alates 26.06.2008.a veel lisaks 20 eurolt.\n3. TsMS § 619 lg 1 kohaselt kohaldatakse tsiviilasjas tehtud Euroopa Liidu (EL) liikmesriigi kohtulahendite ja muude täitedokumentide tunnustamisele ja täitmisele Eestis tsiviilkohtumenetluse seadustikus sätestatut üksnes ulatuses, milles EL Nõukogu määruses 44/2001/EÜ kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades ja määruses 2201/2003/EÜ, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus 1347/2000/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 805/2004, millega luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta (ELT L 143, 30.04.2004, lk 15-39), määruses (EÜ) nr 1896/2006, määruses (EÜ) nr 861/2007 ning muudes Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrustes ei ole ette nähtud teisiti.\n4. Kohus, tutvunud esitatud avaldusega leiab, et see vastab TsMS-is sätestatud nõuetele ja ei esine menetlusse võtmisest keeldumise aluseid.\n5. EL Nõukogu määruse 44/2001/EÜ (edaspidi nimetatud ka määrus) artikli 38 lg 1 kohaselt liikmesriigis tehtud ning selles riigis täitmisele pööratavat otsust täidetakse teises liikmesriigis, kui see on mõne huvitatud isiku taotlusel seal täidetavaks kuulutatud. EL Nõukogu määruse 44/2001/EÜ artikli 41 järgi kuulutatakse kohtuotsus täitmisele pööratavaks kohe pärast artiklis 53 nimetatud vorminõuete täitmist ilma artiklite 34 ja 35 kohase kontrollimiseta. Poolel, kelle vastu täitmist taotletakse, ei ole menetluse selles staadiumis õigust teha taotluse kohta mingeid esildisi. Sellest tulenevalt lahendab kohus asja kirjalikus menetluses lähtuvalt määruse sätetest. EL Nõukogu määruse 44/2001/EÜ artikli 53 lg 1 sätestab, et kohtuotsuse tunnustamist või selle täitmist taotlev asjaosaline esitab kohtuotsuse koopia, mis vastab selle ehtsuse kindlakstegemiseks vajalikele tingimustele. Sellele lisaks tuleb esitada tunnistus, kasutades määruse V lisas esitatud tüüpvormi (artikkel 53 lg 2). Liikmesriigi kohus on määruse artiklis 54 sätestatud tunnistuse välja andnud 07.04.2008.a, mille kohaselt kuulub päritoluliikmesriigis kohtulahend täitmisele Osaühingu E suhtes.\n6. Kohus leiab, et kuna on täidetud määruse artiklis 53 sätestatud vorminõuded, kuulub Saksamaa Liitvabariigi Mannheimi maakohtu (Landgericht Mannheim) 22.07.2008.a määrus kohtuasjas 2 O 112/06 Eesti Vabariigis täidetavaks tunnistamisele Osaühingu E suhtes.\n7. Avaldaja on palunud jätta menetluskulud võlgniku kanda ja mõista võlgnikult välja avaldaja menetluskulude hüvitise. TsMS § 172 lg 1 esimene lause näeb üldreeglina ette, et hagita menetluses kannab menetluskulud isik, kelle huvides lahend tehakse. TsMS § 172 lg 1 teine lause annab olukorras, kus hagita menetluses osaleb mitu isikut, kohtule võimaluse kaaluda, kas menetluskulud peab täielikult või osaliselt kandma mõni teine menetlusosaline, kui see on asjaolusid arvestades õiglane. TsMS § 173 lg 1 kohaselt märgib asja menetlenud kohus menetluskulude jaotuse menetlusosaliste vahel kohtuotsuses või menetlust lõpetavas määruses, muu hulgas määruses, millega hagita menetluse avaldus või teistmisavaldus lahendatakse või hagi või hagita menetluse avaldus või teistmisavaldus jäetakse menetlusse võtmata või asja menetlus lõpetatakse. Menetluskulude jaotuses näeb kohus ette, millised menetluskulud keegi menetlusosalistest peab kandma, välja arvatud kulude rahalise suuruse. Vältimaks käesolevat menetlust ja sellega seotud kulusid esitas avaldaja esindaja võlgnikule 10.11.2009.a ettepaneku kohustuse vabatahtlikuks täitmiseks, mille kättesaamist võlgnik ka kinnitas. Vaatamata sellele järgnevatele korduvatele kontaktidele võlgnikuga, ei ole viimane avaldusest nähtuvalt oma kohustust vabatahtlikult täitnud ega täitma asunud. Ülatoodut arvestades on käesoleval juhul kohtu hinnangul põhjendatud avaldaja menetluskulude jätmine puudutatud isiku kanda kooskõlas TsMS § 172 lg 1 teises lauses sätestatuga.\n8. Menetluskulude rahalist kindlaksmääramist lahendis sisalduva kulude jaotuse alusel võib menetlusosaline nõuda asja lahendanud esimese astme kohtult 30 päeva jooksul alates kulude jaotuse kohta tehtud lahendi jõustumisest (TsMS § 174 lg 1). Menetluskulude kindlaksmääramise avaldusele lisatakse menetluskulude nimekiri, milles on detailselt näidatud kulude koosseis (TsMS § 174 lg 3). Menetluskulude kindlaksmääramise käigus saab kohus menetluskulude kindlaksmääramist taotlenud isiku avalduse alusel ka määrata, et hüvitamisele kuuluvatelt menetluskuludelt tuleb tasuda menetluskulude suurust kindlaks tegeva lahendi jõustumisest alates kuni täitmiseni viivist võlaõigusseaduse § 113 lõike 1 teises lauses ettenähtud ulatuses (TsMS § 177 lg 2).\n9. Tulenevalt määruse artiklist 42 lg 2 toimetatakse täitmismäärus poolele, kelle vastu täitmist taotletakse, koos kohtuotsusega, kui seda kõnealusele poolele pole juba kätte toimetatud. Kumbki pool võib täitmismääruse taotluse kohta tehtud otsuse edasi kaevata (määruse artikkel 43 lg 1).\n10. TsMS § 478 lg 4 kohaselt hakkab määrus kehtima ja kuulub täitmisele sõltumata jõustumisest viivitamata alates päevast, kui see tehakse teatavaks isikutele, kelle kohta määrus vastavalt selle sisule on tehtud, kui seadusest ei tulene teisiti. Vastavalt TsMS § 623 lg-le 6 on avaldajal õigus esitada täidetavaks tunnistatud kohtulahend Eesti kohtutäiturile täitmiseks. TsMS § 625 lg 3 kohaselt võib välisriigi kohtulahendi täidetavaks tunnistamise määruse peale määruskaebuse esitamise tähtaja möödumiseni või määruskaebuse kohta tehtud lahendi jõustumiseni välisriigi kohtulahendi sundtäitmiseks rakendada vaid hagi tagamise abinõusid. Võlgnikul on õigus vältida sundtäitmist tagatise andmisega selle summa suuruses, mille tõttu võib avaldaja taotleda otsuse sundtäitmist. Kohtu loal võib täitemenetluses siiski müüa arestitud vallasvara ja hoiustada müügist saadud raha, kui arestitud vara võib hävineda või selle väärtus oluliselt väheneda või kui selle hoidmine on ebamõistlikult kulukas.\n11. Lähtudes eeltoodust kuulub käesolev määrus täitmisele pärast määruskaebuse esitamise tähtaja möödumist või määruskaebuse kohta tehtud lahendi jõustumist. Sama on sätestatud määruse artikli 47 lg-s 3, millest tuleneb, et aja jooksul, mis on artikli 43 lõike 5 kohaselt ette nähtud täitmismääruse peale apellatsioonkaebuse esitamiseks, ning kuni kaebuse selgumiseni ei tohi võtta muid täitemeetmeid kui kaitsemeetmed selle poole vara suhtes, kelle suhtes täitmist taotletakse. Nimetatud sätte eesmärgiks on see, et enne ei saa täitmismenetlust võlgniku suhtes alustada, kui võlgnikul on olnud võimalus esitada oma seisukohad. Seda saab pool, kelle vastu täitmist taotletakse, teha tulenevalt määruse artiklist 41 ja artiklist 43 täitmismääruse peale määruskaebust esitades (artikli 43 lg 2 kohaselt apellatsioonkaebus täitmismääruse peale). Seetõttu ei saa rahuldada avaldaja taotlust, millega avaldaja palub tunnistada käesoleva määruse alates selle kättetoimetamisest viivitamata täidetavaks.


Mis on obsessiiv-kompulsiivne neuroos - Autism\nKiire elukäik, lõputud infovood (mitte alati positiivsed), sissetuleku otsimine, stress - see kõik ei aita kaasa rahulikkusele ja heale tujule. Kahjuks põhjustab ebasoodsate tegurite liitumine obsessiiv-kompulsiivset neuroosi, mis viib depressiivsete seisunditeni. Kas selle haigusega on võimalik võidelda? See on võimalik ja õige lähenemisega - edukalt.\nMis on obsessiivne neuroos, miks see tekib\nObsessiiv-kompulsiivsete neurooside tüübid täiskasvanutel ja lastel\nSeos obsessiivsete neurooside ja mõtlemise vahel\nSellel terminil on palju sünonüüme: obsessiiv-kompulsiivne häire, obsessiiv-kompulsiivne häire, OCD. Kui tõlgite haiguse nime ladina keelest, saate järgmise:\nobsessio - kaks tõlgenduse varianti: "pealtkuulamine, piiramine" või "kinnisidee ideega";\ncompulsio - "sund".\nÜkskõik, mida te haigusseisundiks nimetate, on tähendus sama: obsessiivse häire korral ületavad inimese tüütud, püsivad, piinavad mõtted. Need võivad olla mälestused, kahtlused, hirmud - kinnisideed. Nad omandavad teadvuse, põhjustavad paanikatunnet, kasvavat ärevust, maalivad iseenda maailmapildi, moonutades objektiivset reaalsust.\nIsiksus lakkab eksisteerimast siin ja praegu, sukeldudes hirmu kuristikku. Sageli, püüdes kinnisideest tingitud survest vabaneda, teeb patsient sundmõtteid - monotoonsed, korduvad toimingud, mis teda rahustavad, naasevad reaalsusesse. Siit ka haiguse teaduslik nimetus, lühendatult OCD.\nVarem arvati, et obsessiivsete mõtete neuroos on täiskasvanute probleem, kes on hõivatud töö ja erinevate majapidamistöödega. Kuid tänapäeval on haigus muutunud palju nooremaks, lapsed põevad seda üha enam. Suurem koormus, erutuvus, võimetus kogunenud kogemusi pritsida, kehalise aktiivsuse puudumine, ülepinge, stressirohked olukorrad on peamised tegurid, mis lapsepõlves selliseid kõrvalekaldeid põhjustavad.\nOCD on erineva astme ja sagedusega. Mõnes väljendub haigusseisund kiiresti mööduvate haiguspuhangutena, millega on võimalik iseseisvalt võidelda, teistes - sügavamates, venivates protsessides, mõnes - peaaegu paanikas. Sugu järgi mustreid pole: haigus esineb meestel ja naistel võrdselt sageli..\nAmetlike andmete kohaselt on arenenud riikides 2–5% kogu elanikkonnast obsessiivne neuroos. Samal ajal kannatab enamik inimesi üksikute foobiate (näiteks piiratud ruumi või kõrgelt kukkumise) all, kuid erinevalt patoloogilistest ilmingutest võitlevad nad oma hirmudega edukalt iseseisvalt. Obsessiiv-kompulsiivsetest häiretest räägitakse alles siis, kui rünnak väljub kontrolli alt ja võtab kogu teadvuse üle.\nKõik laste ja täiskasvanute obsessiiv-kompulsiivsed neuroosid on jagatud mitmesse rühma..\nHirmud. Hirmud, mis on seotud vajadusega midagi teha ja sekkuda normaalse sotsiaalse või isikliku elu käitumisse: hirm avaliku esinemise ees, esimene seksuaalvahekord jne. Moodustub alaväärsuskompleks, ebakindlus, otsustamatus.\nKahtlus. Selle häire all kannatav inimene arvab, et ta teeb teatud asju valesti, näiteks täpsustab postiaadressi. Patsient kahtleb pidevalt, kas ta lülitas vee, gaasi, raua välja.\nFoobiad. Selle haigusvormi all kannatav inimene kardab pidevalt midagi konkreetset: surmaga lõppevat haigust või sugulaste surma, mis tahes loomade (rottide, ämblike) rünnakut. Siia kuuluvad ka hirmud avatud või suletud ruumi, kõrguste jms ees..\nMälestused. Inimene meenutab pidevalt temaga kunagi juhtunud või sooritatud sündmusi, juhtumeid, toiminguid, mille tahaksin unustada, kuid mis ei toimi. Obsessiiv-kompulsiivse neuroosi üks ohtlikumaid ilminguid, mis viib (halvimal juhul) enesetapuni.\nMõtted. Mu peas keerlevad poeetilised või lauluread, geograafiliste objektide nimed, inimeste nimed. Siia kuulub ka haige inimese maailmavaatele vastanduvate mõtete ilmumine: näiteks arvab armastav inimene, et ta vihkab oma armsamat, soovib talle igasuguseid muresid, kannatades selle pärast väga. Või mõtleb sügavalt usklik jumalateotust.\nToimingud. Obsessiiv-kompulsiivse neuroosi nähtav ilming: pidevalt korduvad, sageli mõttetud liigutused, millest patsient tavaliselt aru ei anna. See võib hõlmata silmade sulgemist, käte hõõrumist või küünte või huulte hammustamist..\nVälimuse esinemissageduse ja tugevuse poolest on seda tüüpi neuroosid kroonilised, progresseeruvad või episoodilised. Esimesed ilmuvad regulaarselt, teised on kasvava ja sagedase iseloomuga ning kolmandad kaootiliselt, ilma igasuguse süsteemita. Kõigiga on vaja võidelda ja seda võimalikult kiiresti.\nSeos obsessiiv-kompulsiivsete neurooside ja mõtlemise vahel\nNagu haiguse uuringud on näidanud, on nn vaimset tüüpi isikutel kalduvus obsessiivse neuroosi tekkimisele - need, kes kalduvad mõtlema, hindavad sageli oma tegevust ja tegevust ning kellel on kombeks reflekteerida. Haiguse füsioloogiline alus on serotoniini ja noradrenaliini ainevahetuse rikkumine, mis mõjutab kohe inimese mõtlemist.\nKõigepealt on häiritud õige maailmataju. Mõtteprotsessid muutuvad patoloogiliselt, ärevus suureneb. Seetõttu on riskirühmas alati üksikisikud, kes on ebakindlad, kalduvad kahtlustama ja hoolivad pidevalt sellest, kuidas nad omaenda keskkonna silmis paistavad. Lisaks on noorukitel eriti kalduvus obsessiiv-kompulsiivsele neuroosile, kuna puberteedieas tulevad esile sõprade ja autoriteetide arvamused..\nObsessiiv-kompulsiivse neuroosi sümptomite ravi on spetsialistide ülesanne. Siin pole võimalik teha ainult ravimeid, on ette nähtud kompleksravi.\nRavimite väljakirjutamine. Kõige sagedamini määrab arst antidepressante, mis sobivad konkreetsele patsiendile: naistepuna ekstraktil põhinevad preparaadid, imipramiin jne. Kõige tõhusamad on kolmanda põlvkonna ravimvormid, kuid te ei tohiks neid ise välja kirjutada..\nPsühhoterapeutilise mõjutamise tehnikad. Üks tõhusamaid on kognitiiv-käitumuslik teraapia, mis tuvastab kõigepealt patsiendi tüütud mõtted ja seejärel ületab need..\nLisatehnikad. Hüpnoos, autogeenne treening, individuaalne treening. Obsessiiv-kompulsiivse neuroosi all kannatavate laste raviks kasutavad nad sageli muinasjututeraapiat, erinevaid mängumeetodeid. Kasutatakse ka psühhoanalüütilisi võtteid..\nLisaks saab arst välja kirjutada neuroosi korral spetsiaalseid rahusteid, nõustada tähelepanu hajutavaid tegevusi - näiteks liikuda, osaleda loovates töötubades. Õige ja asjatundliku lähenemisviisi korral väheneb OKH manifestatsiooni intensiivsus oluliselt, väheneb destruktiivne mõju isiksusele.\nParaku vabaneb obsessiiv-kompulsiivsest neuroosist vaid väike osa patsientidest. Mida varem ja tugevamalt haigus hakkas avalduma, seda raskem on seda võita. Praktikas vähendab õigesti määratletud ravistrateegia ainult oluliselt haiguse manifestatsiooni intensiivsust ja parandab ka patsiendi elukvaliteeti..\nIsegi hävitavatest ideedest nähtaval vabanedes võib vaevus igal hetkel taastuda, eriti pärast isiksuse kogetud stressi. Samuti on obsessiivse neuroosi sümptomite uuesti ilmnemise ajendiks rasked elusituatsioonid, traumaatilised õnnetused, haigused, füüsiline või vaimne stress. Ja siiski, enamikul inimestel pärast 35–40-aastaseks saamist sümptomid leevenduvad.\nKui soovite teada, kuidas neuroosist iseseisvalt vabaneda, siis on ainult üks tõeliselt toimiv nõuanne: korralik ennetus. Inimesed, kes on positiivsed, kerguse ja lihtsusega, on seotud eluga ega kaldu tarbetutele kogemustele, ei puutu peaaegu kunagi OCD-ga kokku.\nObsessiiv-kompulsiivne neuroos on salakaval häire, mis hävitab isiksust, mürgitades elu. Juba tekkinud hirmuga ei saa ise hakkama. Vajame kvalifitseeritud abi ja õiget terviklikku lähenemist.\nObsessiiv-kompulsiivse häire ravimeetodid\nMÕLMATU NEUROOOS: kuidas ennetada\nPaljud stressitegurid ei mõjuta mitte ainult meie psüühikat, vaid ka kogu organismi. Isegi kui avastatakse jalgade neuropaatia, on soovitatav kasutada rahusteid ja antidepressante, sest vaimne ülepinge on selle haiguse põhjuste hulgas. Mida teha soovimatute psühhogeensete ilmingute vältimiseks?\nAmet, mis teid paelub, on hobi;\nPea kinni õigest toitumistraditsioonist;\nLahendada konfliktid õigeaegselt, vähendada stressi võimalust;\nKontrollige oma emotsioone;\nNegatiivseid emotsioone on psühholoogiliselt mõistlik välja visata;\nPea kinni päevaplaanist;\nÄrge võtke kõike südamesse ja osake lõõgastuda;\nTagage endale pidev füüsiline aktiivsus;\nVäga sageli püsib küsimus neuroosi ravimisest pikka aega aktuaalne ja siis on juba esimeste sümptomite korral oluline võtta konkreetseid meetmeid: parandada enesekontrollioskusi, pöörduda psühhoterapeudi poole. Ja mõnikord peate lihtsalt aja maha võtma ja oma päevakava muutma.\nAntidepressantide juurde pole vaja asja tuua, kuid need on haiguse sügavas staadiumis hädavajalikud. Ole lugupidav enda ja oma seisundi suhtes!\nVäga sageli ei suuda neuroosihaiged aru saada, kuidas edasi elada. Elamine nende endi hirmude küüsis tundub neile mõeldamatu. Patsient hakkab arvama, et haigus võib igal ajal tagasi pöörduda. See on veel üks obsessiivsete mõtete ilming. Mida teha sellises keerulises olukorras?\nInimene aga ei kujuta isegi ette, et ta suudaks obsessiivsetest mõtetest üle saada. Piisab vaid sellest, kui suudad negatiivsed mõtted peatada ja veenda ennast, et need on täiesti ebareaalsed. Esialgu tundub see võimatu. Andes endale loogilised põhjused, võite hõlpsalt saavutada positiivse tulemuse. Enesehüpnoos muutub inimesel harjumuseks ja väga kiiresti õpib ta oma hirmudega toime tulema.\nPsühholoogiline abi ja meditsiiniline sekkumine vähendab oluliselt sümptomite arvu. Patsient tunneb kauaoodatud kergendust, kuid ärge unustage ümbritsevat maailma. Selles seisundis vajab inimene lähedaste tuge ja hoolt. On vaja suhtuda mõistvalt teiste inimeste hirmudesse ja foobiatesse.\nObsessiiv-kompulsiivse häire sümptomid võivad olla väga erinevad ja ulatuda ebamäärastest üldmõtetest elavate ja võimsate piltide, kahtluste ja foobiateni, millest patsient ise lahti ei saa. Traditsiooniliselt on obsessiiv-kompulsiivse sündroomi sümptomeid 4 suurt:\nkinnisideed (obsessiivsed mõtted, mälestused, kujundid, kahtlused, hirmud);\nfoobiad (igasugused hirmud);\nsundmõtted (mõttetud üksluised rituaalid);\nkaasnev haigus (täiendav vaimuhaigus).\nKinnisideed võivad olla kas ebamäärased või äärmiselt spetsiifilised. Ebamäärased ärevad mõtted tekitavad inimeses pidevalt ärevust, ärevust, tekib arusaam mingist tasakaalutusest, mille tõttu elu ei saa olla tuttav ja rahulik.\nSpetsiifilised kinnisideed tekitavad ärevushooge ja enesekindlust, kurnavad patsienti ja hävitavad järk-järgult isiksuse. See on pidev väänamine minevikus toimunud sündmuste mälestuseks, sugulaste ja sõprade patoloogiline ärevus, mõtted mitmesugustest õnnetustest, mis võivad juhtuda patsiendi või tema perekonnaga jne. Sageli kohtab seksuaalset kinnisideed: patsient kujutleb seksuaalset kontakti sõprade, kolleegide, isegi loomadega, kannatab oma alaväärsuse mõistmise all.\nPopulaarsed foobiad, mis on tänapäeval teada isegi psühhiaatriakaugele inimesele, on obsessiiv-kompulsiivse neuroosi klassikaline sümptom. Kõige tavalisemad on:\nLihtsad foobiad on motiveerimata hirm konkreetse olukorra või nähtuse ees. Need on hüdrofoobia - hirm vee ees, arahnofoobia - hirm ämblike ees, klofoobia - paanikatunne rahvahulga ees, batsillofoobia - hirm mikroobide ja haiguste ees jne..\nAgorafoobia on hirm avatud ruumi ees. Üks obsessiiv-kompulsiivse häire kõige ohtlikumaid tüüpe on sellest sümptomist vabanemine äärmiselt keeruline.\nKlaustrofoobia on hirm kinniste ruumide ees. Tüüpilised ilmingud on paanikahood kinnises ruumis, liftis, rongiruumis, lennukis.\nErinevad sotsiaalfoobiad - hirm avaliku esinemise ees, võimetus kellegi juuresolekul töötada jne..\nObsessiiv-kompulsiivset neuroosi on võimalik eristada teistest vaimsetest patoloogiatest selle iseloomuliku tunnuse järgi. Patsient saab aru, et temaga juhtub midagi ebanormaalset, mõistab mõtete ohtu ja oma hirmude ebaloogilisust ning püüab sellega võidelda. Algul aitavad erinevad tegevused ja rituaalid vabaneda kahtlustest, mis kaotavad aja jooksul ka igasuguse mõtte..\nIlmsed näited sundmõtetest on käte pesemine iga 5 minuti tagant hirmust nakkuse nakatumise ees, kõigi välja lülitatud elektriseadmete lõputu kontrollimine tulekahju tõttu, asjade väljapanek ranges järjekorras, et neid ei peetaks slobiks jne. Patsient usub, et kõik need toimingud aitab vältida kohutavat katastroofi või annab tagasi rahulikkuse ja mõõdukuse tunde, kuid tavaliselt on ta hästi teadlik, et see ei vabane ärevatest mõtetest täielikult.\nLisaks klassikalistele sümptomitele võivad obsessiiv-kompulsiivse häirega kaasneda ka muud tõsised vaimsed häired:\nAnoreksia ja buliimia nervosa (eriti lastel ja noorukitel);\nÄrevushäire - sotsiaalne ja üldine;\nTourette'i sündroom (laste haigus).\nLisaks kannatavad narkomaanid ja alkohoolikud sageli obsessiivsündroomi all: uimastite ja alkoholi tarvitamisest võib saada neurootika sund. Neuroos areneb sageli koos depressiooni ja unetusega: häirivad mõtted ja mälestused, mida pole võimalik kõrvaldada, põhjustavad paratamatult depressiivset seisundit.\nLaste obsessiiv-kompulsiivse häire sümptomid\nLaste obsessiivne neuroos on pöörduv: laps tajub tegelikkust üsna adekvaatselt ja vanemad ei märka sageli haiguse sümptomeid, pidades neid arengutunnusteks.\nLastel võivad ilmneda kõik vaimse patoloogia peamised tunnused, kuid enamasti on need foobiad ja obsessiivsed liigutused. Eelkoolieas ja madalamates klassides avaldub neuroos kõige sagedamini järgmiselt: laps hammustab küüsi, keerutab nööpe, lööb huuli, lööb sõrmi jne. Vanemas eas tekivad lastel foobiad: surmahirm, avalik esinemine, kinnine ruum jne..\nMis on obsessiivsed mõtted\nObsessiivsed mõtted piinavad inimest, nad on ebameeldivad ja häirivad, tahad nende eest varjata, põgeneda. Kinnisideesid on igasuguseid..\nSiin on mõned näited obsessiivsetest mõtetest:\nmure reostuse ja haiguste leviku pärast;\npatoloogiline vajadus korra ja sümmeetria järele;\nobsessiiv ja kontrollimatu konto;\nobsessiivsed mõtted halva kohta: inimene mõtleb pidevalt õnnetustele, mis võivad juhtuda temaga, lähedastega, tema varaga või isegi kogu inimkonnaga;\nteatud tegevuste või objektide põhjendamatu ja põhjendamatu vältimine;\nreligioosse, seksuaalse, agressiivse või mis tahes muu suunitlusega mõtted, mis on patsiendi mõtteviisist võõrad ja tekivad vastu tahtmist.\nPidevad obsessiivsed mõtted põhjustavad talumatut ebamugavust. Muidugi on inimesel soov nendele ideedele järele anda ja proovida olukorda parandada. Sel juhul ilmnevad sundmõtted - toimingud, mida inimene on sunnitud perioodiliselt sooritama, isegi kui ta seda ei soovi, et kontrollida oma peas toimuvat. Kui obsessiivsed mõtted (kinnisideed) ja obsessiivsed tegevused (sunnid) on olemas, aeganõudvad, häirivad ja häirivad, viitab see sellisele seisundile nagu obsessiiv-kompulsiivne häire (OCD)..\nTavaliselt sunnib sunniviis rituaalina midagi ikka ja jälle tegema. Sunnile järele andes loodab inimene, et suudab kinnisideega kaasnevat ärevust ennetada või vähendada. Näiteks hakkab ta vältima pragusid asfaldis või puudutab iga teedel olevat puud, sest tulnukate mõtted "ütlevad" talle, et kui ta seda ei tee, siis juhtub midagi halba. Kahjuks ei too selline tegevus leevendust ja aja jooksul süveneb see ainult lõputu rituaali kujul.\nLisaks OCD-le on psühhiaatrias ka teisi haigusi, mida iseloomustavad erinevat tüüpi obsessiivsed mõtted. Siin on mõned neist:\nFoobia on ärevushäire, mida iseloomustab paanika ja kontrollimatu, irratsionaalne hirm teatud olukordade või objektide ees. Tõsine ärevus võib tekkida isegi hirmutavale olukorrale mõeldes, nii et patsient üritab kõigest jõust vältida hirmutavat eset. Kõik kohutavad obsessiivsed mõtted ja ärevused on seotud eranditult selle objektiga..\nFoobiaid on erinevat tüüpi. Kõige tavalisem:\nagorafoobia - hirm avatud ruumide või rahvarohkete kohtade ees;\nsotsiaalfoobia - hirm sotsiaalse suhtluse ees. On ka muid spetsiifilisi foobiaid, mis võivad olla seotud kõigega: lennuk, konkreetsed loomad, veretüüp.\nFoobiliste häirete hulka võivad kuuluda paanikahood - hirmuhood, millega kaasneb eelseisva surma tunne ja füüsilised aistingud: valu rinnus, südamepuudulikkus, pearinglus, õhupuudus, jäsemete tuimus, soolehaigused. Kõik see piirab oluliselt inimese isiklikku elu ja sooritusvõimet..\nNeurasthenia on närvisüsteemi kurnatusega seotud häire. See tekib pärast pikka haigust, füüsilist ülekoormust, tugevat või pikaajalist stressi. Iseloomustab püsiv peavalu, kardiovaskulaarsete häirete sümptomid, häiritud seedimine ja uni.\nHaigusel on kolm staadiumivormi, mis arenevad üksteise järel. Hüpersteenilise vormi korral täheldatakse emotsionaalset labiilsust, ärrituvust ja sallimatust. Teises faasis, mida nimetatakse ärritavaks nõrkuseks, asendatakse agressioon ja ärritus kiiresti emotsionaalse kurnatuse ja impotentsusega. Kolmandas, hüposteenilises vormis jõuab patsient pideva väsimuse ja halva tuju seisundisse. Ta keskendub oma sisemistele tunnetele, mis teda veelgi alla suruvad. Seda faasi iseloomustavad hüpohondriaalse iseloomuga obsessiivmõtted..\nSkisofreenia on keeruline polümorfne vaimuhaigus, mida iseloomustab põhimõtteline taju ja mõtlemisprotsesside lagunemine. Kliiniline pilt on mitmekesine ja sõltub haiguse vormist: hallutsinatsioonid, deliirium, looduslike vaimsete funktsioonide kaotus, isiksuse moonutused ja palju muud.\nHaige inimene, kes kannatab selle vaevuse all, vajab psühhiaatri täielikku ravi. Obsessiivsed luulumõtted võivad olla üks skisofreenia ilminguid, kuid diagnoos pannakse ainult siis, kui on muid märke, mis on selle häire jaoks spetsiifilised, diagnostiliselt olulised kriteeriumid..\nNeurootiliste häirete vormid\nMis puutub neuroosi ravisse, siis see põhineb haiguse peamistel sümptomitel ja peaks olema suunatud põhjuste kõrvaldamisele.\nNende häirete peamiste vormide hulgas tuleb märkida:\nKinnisideed ja sundmõtted;\nNäiteks väljenduvad sellise neuroosi sümptomid nagu neurasteenia:\nEmotsionaalsete seisundite regulaarne muutus;\nKognitiivsed häired (nt mäluhäired).\nIsegi somaatikat, see tähendab kehalisi märke, iseloomustab suurenenud erutuvus. Eriti peate kannatama:\nNeurasteenia areng toimub järk-järgult traumaatilise olukorra mõjul. Närvisüsteem on ammendunud ja häire süveneb. Suure tõenäosusega jõuab asi tõsise neuroosini.\nKuna obsessiiv-kompulsiivset häiret on vaja ravida lähtuvalt patsiendi omadustest ja neuroloogilise häire arengu iseloomust, kasutatakse häire ravis erinevaid meetodeid:\nMinevikus tekkinud olukorrad või mõtted, mis ei vasta inimese sisemistele hoiakutele, asendatakse lõpuks kinnisideede ja tegudega. Psühhoanalüüsi meetodid võimaldavad kindlaks teha seose kindlaksmääratud asjaolude ja kinnisideede, foobiate, sunduste vahel.\nSeda lähenemist on OCD ravis edukalt kasutatud. Psühhoanalüüsi seansid toimuvad 2-3 korda nädalas 6-12 kuud.\nKognitiiv-käitumuslikku psühhoteraapiat kasutatakse inimese suhtumise obsessiivsetesse mõtetesse muutmiseks. Eduka ravi korral lõpetab patsient reageerimise sellistele päästikutele.\nSelle lähenemisviisi korral on inimene sunnitud oma hirmudega silmitsi seisma. Näiteks sunnib terapeut patsienti puudutama uksenuppu, surudes maha soovi kohe käsi pesta. Selliseid protseduure korratakse pidevalt, kuni inimene õpib toime tulema vastupandamatu sooviga teha sama tüüpi toiminguid..\nKognitiivset käitumisteraapiat on edukalt kasutatud ka obsessiiv-kompulsiivse neuroosi ravis. Õige lähenemise korral muutuvad tulemused mõne nädala pärast märgatavaks. Kuid protseduuride õnnestumine sõltub otseselt patsiendi tahtest ja enesedistsipliinist..\nHüpnosugestatiivne teraapia on meetod, mis hõlmab inimese sisseviimist hüpnootilisse seisundisse, et sisendada talle muid hoiakuid ja käitumist. Selle lähenemise tõhusus on äärmiselt kõrge. Hüpnosugestatiivse ravi käigus on võimalik patsiendi käitumist teadvuseta korrigeerida..\nRühmateraapiat kasutatakse enesehinnangu tõstmiseks. Lisaks õpetab selline ravitaktika patsienti stressi maandama. Iga grupiteraapia seansi ajal mängib arst välja olukorra, kus patsiendil on hirm või ärevus. Järgmisena peab patsient ise lahenduse leidma..\nNeurooside arengu algstaadiumis saate obsessiivsetest mõtetest vabaneda enesehüpnoosi abil. Selleks peate läbima mitu etappi:\nMõistke neuroosi olemasolu.\nTehke kindlaks obsessiiv-kompulsiivseid rünnakuid põhjustavad tegurid.\nTöötage läbi iga obsessiivne mõte, püüdes tähelepanu pöörata elus juhtunud positiivsetele hetkedele.\nPeatage kinnisidee areng äratuskella või valju käsu abil.\nÕppige asendama obsessiivsed mõtted positiivsetega hetkel, kui esimesed ilmuvad.\nVõimetus vabaneda valdavatest ärevatest mõtetest, obsessiivsetest kontrollimatutest toimingutest, mis on põhjustatud pidevast närvipingest - see on ärevushäire, mida nimetatakse obsessiiv-kompulsiivseks häireks. See erineb teist tüüpi neuroosidest selle poolest, et mõtted ja tegevused on patsiendile võõrad ning ta on oma seisundist teadlik. Samal ajal ei saa ta ise neist lahti..\nMehed ja naised on haigusele võrdselt vastuvõtlikud. Kõrge intelligentsiga inimesed kannatavad selle häire all 1,5 korda sagedamini kui keskmiste näitajatega inimesed..\nSelle neuroosi ravi on keeruline probleem, mida on äärmiselt keeruline lahendada ainult ravimite kasutamisega. Psühhoteraapia on selles küsimuses fundamentaalse tähtsusega. Spetsialist aitab kõrvaldada neurootilised tunnused, mis muudavad patsiendi ja tema keskkonna elu talumatuks, samuti sisendab enesekontrolli ja tegelikkuse mõistmise oskusi, mis tulevikus aitavad vältida häire taastekkimist..\nRavi käigus peab patsient õppima oma tundeid täpselt määratlema ja väljendama, olema teadlik kogemuse negatiivsetest tagajärgedest, tõstma enesehinnangut, tajuma iseennast ja ümbritsevat maailma positiivsetes värvides..\nKõik, mis me nüüd loetlesime, ei ole kerged ülesanded, kuid neist tuleb taastumise teel üle saada..\nRaviravimeid ei kasutata alati, kuid üsna sageli. Peamised ravimid häire raviks on antidepressandid, mis on tuntud oma obsessiivsete omaduste poolest, samuti anksiolüütikumid (nn ärevuse vastased ravimid). Enamasti kasutavad nad piisavalt tugevaid ravimeid:\nkloordiasepoksiidil põhinevad tooted (Elenium, Napoton);\nDiasepaam (Relanium, Seduxen või Sibazon);\nNeuroosi korral määratakse ravimite annused rangelt individuaalselt: reeglina on need veidi suuremad kui neurasthenias.\nSamuti saavutati hea efekt ravimite Alprazolam, Frontin, Kassadan, Neurol, Zoldak, Alproks kasutamisel..\nObsessiiv-kompulsiivse mõtte neuroosi taimne ravi ei saa olla peamine, kuid esialgse kerge astmega võivad sellised retseptid leevendada ka haiguse sümptomeid:\njahvatage küüslauguküünt pudruks, lisage see 250 ml soojendatud piimale, segage. Joome tühja kõhuga hommikul, umbes pool tundi enne sööki. See retsept aitab kõrvaldada ärrituvust ja närvipinget;\nnärvisüsteemi rahustamiseks võtke 200 ml värsket piima ja lahustage selles 20-25 tilka palderjanijuure tinktuura. Segame ja joome 1/3 kolm korda päevas;\nkasulik on teha lõõgastavaid ravivanne ülepäeviti. Vala palderjani risoomide keetmine veevanni (2 liitrit keeva vett klaasi tooraine kohta). Vannitoa vesi peaks ligikaudu vastama kehatemperatuurile;\nkui pealetükkivad mõtted tulevad öösel, on enne magamaminekut soovitatav sisse hingata apteegi palderjanitinktuuri ja lavendliõli. Ravimtaimede seguga täidetud padja alla võib panna linase koti, nagu näiteks emalääts, palderjanijuur, humalakäbid jms..\nRavi ajal peaksite kinni pidama päevarežiimist, vältima ületöötamist, rohkem puhkama, jalutama värskes õhus. Kehaline kasvatus, veesport on teretulnud. Palju aitab reis merele või mägedesse.\nKoos ravimite ja psühhoterapeutilise raviga saate kasutada kahjutuid homöopaatilisi ravimeid, mis tavaliselt ei põhjusta allergiat, kõrvaltoimeid ega sõltuvust ravimitest. Sellised ravimid ei masenda, vaid normaliseerivad aju tööd, kuid need tuleks valida individuaalselt homöopaatilise spetsialisti vastuvõtul..\nSoovitatakse selliste homöopaatiliste ravimite valikulist kasutamist:\nObsessiiv-kompulsiivne häire: üldine teave\nObsessiiv-kompulsiivse häire peamised sümptomid on pidevalt olemas või ilmnevad perioodiliselt obsessiivsed mõtted, millel on hirmutav sisu ja mis raskendavad patsiendi täieõiguslike tegevuste läbiviimist. Selliseid ülekaalukaid hirmutavaid mõtteid nimetatakse kinnisideeks..\nKoos obsessiivsete mõtetega saab indiviidi tegevust täita mõttetute ja ebaloogiliste obsessiivsete toimingutega, mida nimetatakse sundideks. Väsitav, kurnav ja mõttetu tegevus mängib omamoodi "päästja" rolli, mis vabastab patsiendi ülekaalukatest ärevatest mõtetest..\nSamuti iseloomustab obsessiiv-kompulsiivset neuroosi obsessiivsete mälestuste ilmumine ja mingisuguse katastroofi alistamatu eelaimdus tulevikus. Obsessiiv-kompulsiivse häirega patsiendil on peamine emotsionaalne komponent valdav ärevus ja paaniline hirm, mis sageli jõuab foobia suuruseni. Seda tüüpi neuroosiga inimest eristab "kummaline" käitumine, igasuguste korduvate toimingute mõttetus, teatud tegevuste obsessiivne kordamine.\nSiiani pole obsessiiv-kompulsiivse häire levimuse kohta täpset statistikat. Haiguse pildi puudulikkus ja ebatäpsus selgitab psühhiaatrias ühtse lähenemisviisi puudumist selle häire vormide mõistmiseks, erinevate diagnostiliste kriteeriumide kasutamist, neuroosi sümptomite võimaliku stidisimuleerimise olemasolu, paljude haiguse tunnuste sarnasust teiste vaimuhaigustega.\nMaailma Terviseorganisatsiooni andmetel ei ületa obsessiiv-kompulsiivse häire ja obsessiiv-kompulsiivse häire levimus 3% kogu inimpopulatsioonist. Teiste uuringute tulemuste kohaselt registreeritakse selle neuroosi ja OCD juhtumid 1 täiskasvanul 100-st ja ühel lapsel 500-st..\nEnamasti kasutatakse obsessiiv-kompulsiivse häire kindlakstegemiseks, obsessiiv-kompulsiivse häire ja muude psüühikahäirete diferentsiaaldiagnostika teostamiseks, haiguse tõsiduse hindamiseks kaasaegses meditsiinis Yale-Browni skaalat - küsimustikku, mis annab kõige täpsemad tulemused. Saadud andmete põhjal teeb arst oletuse obsessiiv-kompulsiivse häire või OCD olemasolu või puudumise kohta, määrates patsiendi vaimsele tervisele olemasoleva ohu taseme.\nReeglina debüteerib obsessiiv-kompulsiivne häire enamikul patsientidest 10–30-aastaselt. Samal ajal langeb haiguse õitsengu tipp vanusekategooriasse 25-35 aastat. Kõige sagedamini obsessiivsete sümptomite olemasolu probleemiga pöörduvad inimesed arsti juurde vanuses 30 kuni 35 aastat..\nObsessiiv-kompulsiivne häire registreeritakse erineva sotsiaalse seisundi, majandusliku olukorra inimestel. Kuid obsessiiv-kompulsiivne häire mõjutab kõige sagedamini madala sissetulekuga isikuid. Seda mustrit saab seletada asjaoluga, et madalama majanduskihi inimesed ei saa alati kvalifitseeritud arstiabi ega pöördu õigeaegselt raviasutuse poole..\nKõige sagedamini määratakse obsessiiv-kompulsiivse häire sümptomid kõrge haridustasemega inimestel. Paljusid selle neuroosiga patsiente eristab suurepärane eruditsioon ja neil on kõrge intelligentsuse tase. Samal ajal on just obsessiivsete mõtete ja tegude olemasolu tõsine takistus õpingute jätkamisel ja töökohustuste täielikul täitmisel. Kui neurootiline häire on ületanud neurooside joone, muutudes OCD-ks, jõuab haigusest tingitud puude tase 75% -ni kõigist patsientidest.\nLigikaudu pooled obsessiiv-kompulsiivse häirega patsientidest on vallalised. Nad kas ei abiellunud kunagi või olid lahutatud. Seda nähtust saab seletada asjaoluga, et neuroosi obsessiivsümptomid tekitavad tõsiseid probleeme mitte ainult patsiendile endale, vaid häirivad ka täielikku pereelu..\nKirjeldatakse ka obsessiiv-kompulsiivse häire tekkimisel esinevaid soolisi mustreid. Vanuserühmas 10–17 aastat on enamus OCD-ga patsiente mehed. Ajavahemikul 25–35 aastat on haiglaravil olevate patsientide domineeriv osa naised. Ajavahemikul 35–65 aastat diagnoositakse obsessiiv-kompulsiivset häiret meestel kõige sagedamini. Üle 65-aastaselt registreeriti selle neuroosivormi juhtude maksimaalne arv naissoost esindajate seas..\nKuklaluu neuralgia põhjused, diagnoosimine ja ravi


VALAMU CERSANIT PARVA 40X32X15CM PAREM - Vannituba ja saun - Kõik tooted - bauhof.ee\nVALAMU CERSANIT PARVA 40X32X15CM PAREM\nCersanit Parva seina peale paigaldatav keraamiline valamu on mõõtmetega 40 x 32 x 15 cm ja ovaalse esiküljega. Valmistatud sanitaarportselanist ja valget värvi. Valamu on segistiava ja ülejooksuga, segistiava asub paremal.\nTootja tootekood K27-009-P\nhttps://www.bauhof.ee/et/vannituba-ja-saun/valamu-cersanit-parva-40x32x15cm-parem-631638 4382508 VALAMU CERSANIT PARVA 40X32X15CM PAREM https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/3/631638_D1.jpg 23.59 33.79 EUR InStock /Kõik tooted/Vannituba ja saun /Kõik tooted/Vannituba ja saun/Vannitoavalamud /Kõik tooted/Vannituba ja saun/Vannitoavalamud/Vannitoavalamud /Kõik tooted/Vannituba ja saun/Vannitoavalamud/Vannitoavalamute kinnitused • Seina peale paigaldatav keraamiline valamu. • Mõõtmed on 40 x 32 x 15 cm. • Segistiava ja ülejooksuga, segistiava asub paremal. • 14-päevane tagastusõigus Cersanit Parva seina peale paigaldatav keraamiline valamu on mõõtmetega 40 x 32 x 15 cm ja ovaalse esiküljega. Valmistatud sanitaarportselanist ja valget värvi. Valamu on segistiava ja ülejooksuga, segistiava asub paremal. Vannitoavalamu komplekti ei kuulu segisti, äravoolupesa ega sifoon. add-to-cart 1 tk 37% 23,59\nVALAMU CERSANIT PARVA 40X32X15CM PAREM on lisatud ostukorvi


Tundra-neppvigle – Vikipeedia\nTundra-neppvigle (Limnodromus scolopaceus) on kurvitsaliste seltsi kuuluv linnuliik neppvigle perekonnast.\nTundra-neppvigle on pesitsusajal levinud Kirde-Siberis Tšuktši poolsaarel ja Anadõri alal ning Põhja-Ameerikas Alaska põhja- ja lääneosas, St. Lawrence'i saarel ja Kanadas Yukonis. Maailma populatsiooni suurus on umbes 0,5 miljonit isendit. Tundra-neppvigle on rändlind, ta talvitub USA lõunaosas läbi Mehhiko kuni Guatemalani. Tundra-neppvigle on Eestis eksikülaline, teda vaadeldi esmakordselt 2. oktoobril 2009 Läänemaal Põgaris.\nÜldpikkus 27–30 cm, tiibade siruulatus 42–49 cm, kehakaal 90–144 g. Emaslind on isaslinnust keskmiselt natuke suurem. Kõigis sulestikes sarnaneb väga raba-neppviglega. Hundsulestikus roostja tooniga alapoolel on rohkesti tumedaid ja heledaid põikitähne ja suleääriseid, kael ja rind on tihedalt pikitriibulised. Saba on musta-valgevöödiline. Puhkesulestik on hallikirju. Lennul näha valge kiilukujuline laik seljal. Sügisel kohatakse Euroopas peamiselt noorlinde või esimese talve sulestikku sulgivaid linde. Lennuhäälitsus on tunduvalt kõrgem ja teravam kui raba-neppviglel – tavaliselt ühesilbiline mudatildri häälitsuse sarnane kjik või meriski häälitsust meenutav vali kiik, sageli ka kahesilbiline kik-ik ja vaid mõnikord lendutõusul kolmeosaline terav hüüd.\nPesitseb tundra rannikuala järvede ja järvekeste kallastel ja palsasoodes. Pesa on maas taimede varjus. Kurnas 4 muna, mida hautakse umbes 20 päeva. Poegade eest hoolitseb isaslind. Pojad hakkavad lendama 20–30 päeva vanuselt.\nTundra-neppvigle sööb selgrootuid, lisaks mõnel määral taimede osi.\n↑ Jonsson, L. Euroopa linnud. Eesti entsüklopeediakirjastus 2000, lk 248–249\nTundra-neppvigle andmebaasis eElurikkus\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tundra-neppvigle&oldid=5472912"\nLehekülje viimane muutmine: 22. oktoober 2019, 11:41


Laura on Nelj Aug 02, 2012 12:52 am\nPanen siia numbrirongi pildid (muidu ei leia hiljem teise teema seest üles), siin on üleval pildipangad nagunii, ehk siis oskab hiljem siit otsida seda. Kui ei oska, tuleb otsingusse panna numbrirong ja peaks pealkirja järgi leidma.\nRongi vedur ja vagunid täiesti ise joonistatud, vagunite kohal olevad esemed vabakasutuses olevate pildi teekide varamust (personal use only- ärge siis keegi äri tegema hakake selle rongiga ).\nEsimene komplekt (kuna see on aga esimesele klassile ilmselt liiga lihtne, teen paar varianti veel):\nViimati muutis seda Laura (Nelj Aug 02, 2012 7:08 pm). Kokku muudetud 1 kord\nKerli on Nelj Aug 02, 2012 8:07 am\nLaura, sa oled supper\nLaura on Nelj Aug 02, 2012 8:45 pm\nTeine komplekt (kaks vagunit a4 lehel) !1 ja 10 on samal lehel, lõika lahti! KUI keegi soovib seda rongi suuruses 1 vagun-1a4 lehele, kirjutage privasse, ma saadan otse.\nViimati muutis seda Laura (Reede Aug 03, 2012 3:11 am). Kokku muudetud 1 kord\nKristella on Reede Aug 03, 2012 1:22 am\nNüüd on minu kord vaimustusest kiljuda: "AITÄHH LAURA! SA OLED ÜLISUPER!"\nLaura on Reede Aug 03, 2012 3:10 am\nAitäh, aitäh! Kiitmine on alati tore, kuid kui kellelgi on häid ettepanekuid ja soove, andke ikka teada! Saaks koos midagi EritI head välja mõelda ;)\nLaura on Laup Aug 04, 2012 10:23 pm\nViimati muutis seda Laura (Esm Aug 06, 2012 1:06 am). Kokku muudetud 1 kord\nMariann on Püh Aug 05, 2012 9:30 pm\nLaura kirjutas: Numbrirong 3:\nVaata kolmandat vagunit - kas seal ei peaks "püramiidi" asemel "koonus" olema\nLaura on Esm Aug 06, 2012 1:08 am\nAbsaluutselt õige, Mariann! Tähh, parandasin ära (loe: viskasin koonuse rongilt välja )\nkadrita on Esm Nov 05, 2012 7:49 am\nViimati muutis seda kadrita (Esm Nov 05, 2012 7:50 am). Kokku muudetud 1 kord (Muutmise põhjus : näpukas, sorry! Kuidas seda asja suurelt näha ja sellega tegutseda?)\nMariann on Esm Nov 05, 2012 8:00 am\nIga pildi juures on link "Click to see fullsize". Selliselt peaksid sa seda täissuurusel nägema ning seejärel paremklikiga pildil valides "salvesta pilt kui" või "Save picture as" saad soovitud pildi oma arvutisse salvestada.


Paf boonus [PÜSIKLIENDI PAKKUMISED]\nPaf poputab uusi mängijaid tasuta spinnide ja rahaga, olemasolevatel mängijatel tasub aga jälgida erinevaid Paf boonus pakkumisi.\nPaf boonus [AEGUNUD 03.04]\nAjavahemikus 28. märts kuni 3. aprill 2022 pakub Paf oma mängijatele 10 eurot boonust mängus Wild Swarm. Boonuse saamiseks järgi neid samme:\n1. Alusta mängu Pafis (konto avamiseks kliki siia) ja logi sisse.\n2. Aktiveeri Wild Swarm pakkumine ning tee vähemalt 50-eurone sissemakse.\n3. Panusta mängus Wild Swarm vähemalt 100 eurot. Panuste suuruse saad ise valida.\n4. Paf annab sulle läbimängimise nõude täitmise järel 10 eurot boonust. Boonus tuleb hiljemalt 3. aprilliks kell 23:59 kolm korda läbi mängida.\nVahel ootavad Paf püsimängijaid ka reload-boonused. Need pakkumised on personaalsed, mis tähendab seda, et Paf valib ise, millal ning kui suure boonuse ta kellelegi annab.\nÜldjuhul on Paf reload boonused väga head, võimaldades saada 100-200 eurot boonust väga väikese (reeglina kolm korda) läbimängimise nõudega, mille saab täita spordiennustuses, kuid vahel ka kasiinos. Ainsaks eelduseks on aktiivse Paf konto olemasolu ning täiendava sissemakse tegemine. Paf reload-boonused on kahtlemata ühed turu parimaid ning ainuüksi nende nimel tasub omada Pafis kontot.\n⇪ KLIKI SIIA JA AVA PAFI KONTO!Pafi püsimängijaid ootavad erakordsed hüved ja boonused!


TTÜ: teeme igakülgset koostööd Euroopa Komisjoniga - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n13. detsember 2019, 18:31\nTallinna Tehnikaülikooli pressikonverents, kus Ragnar Nurkse instituudi projektiga seotud kulude arvestuse uurimiseks moodustatud komisjon annab ülevaate uurimise vahetulemustest. Laua taga istumise järjekorras: Renno Veinthal, Jaak Aaviksoo, Jaan Raik.\nTehnikaülikool (TTÜ) edastas, et nad teevad igakülgset koostööd Euroopa komisjoniga teadusprojektide aruandluse teemal.\n«Euroopa Komisjoni Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi audititeenistus pöördus 10. detsembril TTÜ poole palvega määrata ülikoolipoolne kontaktisik kolme Horizon 2020 projekti (OpenGovIntelligence, TOOP ja TROPICO ) võimaliku auditiga seoses,» edastas TTÜ.\nÜlikooli sõnul ei ole raamprogrammis H2020 varem ühtegi auditit läbi viidud. «Kontaktisik tuleb määrata kümne päeva jooksul,» kirjutas ülikool teates, lisades, et kontaktisiku mittenimetamise puhul esindab ülikooli tavapärane volitatud esindaja.\n«Auditite üldeesmärk on kontrollida EK toetuse kasutamise vastavust rahastamisreeglitele ja toetuslepingu tingimustele. Rahastaja poolt tehtavad auditid on levinud protsessi osa teadusprojektide haldamisel,» märkis TTÜ.\nIga auditi täpsem eesmärk fikseeritakse enne auditi algust. «Seniks ootame täiendavaid juhiseid,» edastas ülikool.


Avalikkus – Vikipeedia\nAvalikkus (saksa keeles Öffentlichkeit) tähendab 1) avalikkuse põhimõtet, avalikustamist; 2) pealtvaatajaid, üldsust, avallikkust subjektina; 2) avalikkuse valdkonna vastandumist era valdkonnale. Just viimases tähenduses kasutab sõna Jürgen Habermas teoses Avalikkuse struktuurimuutus (1962).\nPoliitilise võimu kasutamine vajab avalikkuse pidevat kontrolli, nagu on kirjas Prantsuse põhiseaduses (1791 a). Avalikkus tähendab, et poliitika ei tohi jääda salaseltsidesse. Poliitiliselt toimiv avalikkus tekkis esimest korda 18. sajandi alguses, kui arutlev avalikkus mõjutas poliitilisi otsuseid. Tekkis uus asutus, kodanlik õigusriik, mis kujundas oma toimise aluseks avaliku arvamuse. Kodanikuühiskond moodustus eraõigusest ja avatud turust. Avaliku arvamuse valitsemine olgu õigusriigi alus. Avalik arutelu toimub ajakirjandusvabaduse kaudu. Avalikkuse mõistuslikud lahendused peavad reguleerima tegelikku võimu. Selleks on vaja esindavas süsteemis avalikke arutelusid (Riigikogus peab olema kõik avalik) ja ajakirjandusvabadust. Valitsuse kavandatud ühiskonna muutmine toimub avalikkuse nõusolekul. Tänapäeval on probleem, et arutlevatest pealtvaatajatest said hoopis massikultuuri tarbivad pealtvaatajad. Arutelu asendus tarbimisega ja avalik suhtluse tervik lagunes eraldatud osadeks.\nAvalikkus ehk üldsus on üks või mitu juriidilist või üksikisikut ja nende isikute organisatsioonid, rühmad ja muud ühendused.\nDemokraatlikus ühiskonnas on üldsusel õigus organiseeruda ja oma arvamust avaldada.\nMöödunud sajandi olulisima mõtleja Hannah Arendti meelest oli avalikkus erakordne koht, kus inimvabadus avldub kõige puhtamal kujul. Lähtudes vanade kreeklaste ühiskonnakorraldusest tõlgendas Arendt avalikku sfääri kui kohta, kus erinevalt erasfäärist ei ole inimtegevus väliselt tingitud. Tööga me taastoodame olemist – kreeklastel oli see erasfääri valdkond ja kodune majapidamine tagas selle. Pärast avalikku sfääri astumist kaotab isiklik olemine tähtsuse ja keskseks tõuseb meie kõigi ühine: avalikkuse loodud maailm ehk taust, millesse paigutades saavad meie sõnad ja teod püsiva tähenduse. Kui meie eesmärgid ei ole enam lihtsalt bioloogiast tingitud, tekib võimalus teha midagi uut ja ootamatut. Avalikkuses on alati ruumi millekski uueks. Inimeste vaba arutluse ja tegutsemise käigus sünnib pidevalt uusi mõtlemis-, kõnelemis- ja tegutsemisvõimalusi.\nAvalik sfäär ei ole loodusest antud iseenesestmõistetav inimeolemise osa, vaid inimese enda loodud ruum, mille inimene võib moodsa tehnoloogilise maailma tingimustes, oma suva järgi alati ka hävitada. Arendt nägi juba oma eluajal era- ja avaliku välja piiride ähmastumist ning nende järkjärgulist segunemist ühtseks sotsiaalsfääriks. Sotsiaalsfäär tegeleb küll teemadega, mis vanasti puudutasid erasfääri – vajalikkus, produktiivsus, küllus –, kuid teeb seda kõiki puudutaval ühiskonnatasandil. Mida kaugemale avalikkus sotsiaalsfäär tungib, seda enam piirdub ühiskondlik elu lõpuks vaid eluks vajalike aineliste tingimuste taastootmisega.\nTänapäevane poliitika saigi võimalikuks alles pärast 18. sajandi keskpaiku, kui (mõnes riigis veidi varem, teises hiljem) hakkas Euroopas toimima poliitilise avalikkuse sfäär. See tähendas arutelude ja mõttevahetuste ala, mis jäi välja riigi ülemvõimu alt ja kriitikat, mida võimu tegevuse kohta tehti.\nValgustatud üldsus pidas klubide, seltside ja akadeemiate toimimispõhimõtteid kogu ühiskonnaelule laiendatavaks - otsused tuleb vastu võtta üldkehtivaid põhimõtteid järgiva ja paikapandud protseduurireeglitele alluva arutluse tulemusena. Veelgi enam - kõik otsused, milleni jõutakse kuidagi teisiti, on mõistuse kohtu ees kehtetud.\n↑ 1,0 1,1 Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 41-42.\n↑ 2,0 2,1 Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 04.09.2012)\n↑ Marek Tamm. Mis otsast Eesti avalikkus ussitab? Äripäev 26. mai 2015.\n↑ Märt Väljataga. Avalikkuse tõus ja langus. Postimees, Kultuur 18. jaanuar 2002.\nPärit leheküljelt "http://et.wiki.sxisa.org/w/index.php?title=Avalikkus&oldid=5024128"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:41, 11. juuni 2018.


Eesti Vabaõhumuuseum - Sünnipäev või juubel\nAvaleht > Tee oma üritus > Sünnipäev > Sünnipäev või juubel\nNB! Ei leidnud alltoodud variantidest endale sobivat? Kirjuta meile yritus@evm.ee või helista 65 49 109 ja me leiame lahenduse!\nSünnipäevapidu Setu talu laudas\nVõimas vägi ja ürgne elujõud peegeldub kõiges, mis setu rahvas ette võtab. Tööajal tehakse tööd kogu hingega, pidupäeval lustitakse südamest.\nSetu talu laudas saad tähistada oma sünnipäeva ehtsa setu kirega. Külalisi võetakse vastu tervitusnapsu ja setopärase toiduga. Pidulistele tutvustatakse setu kultuuri. Osa saab setu leelost ja rahvamuusikast. Tutvustatakse uhkeid seto rahvarõivaid ja mängitakse rahvamänge.\n*Pidu sobib kuni 50le inimesele.\nVõimalik on tellida ka eriliselt elamuslik pidu tares, ehtsas 19. sajandi lõpu majapidamises. Sobib kuni 15le inimesele.\nSünnipäevapidu kõrtsi tallialuses\nIga pidu on justkui rätsepatöö – kordumatu ja ainulaadne, loodud just Teie soove ja ideid arvestades. Meeldejääva peo jaoks on meil olemas kõik võimalused. Vana maanteekõrtsi tallialune on kohandatud stiilseks peoruumiks, mis mahutab oma katuse alla 150 inimest.\nKolu kõrtsi köögis valmivad imehead toidud. Vähem oluline pole ka pikk nimekiri headest partneritest, kes just Teie peole sobivat meelelahutust pakuvad. Olgu selleks siis muusika, tants, käeline tegevus või teatrietendus.\nJagage meiega oma unistusi ja me aitame need ellu viia!