1=2. Maamajandus. 1 ahi ja 2 kuivatit annavad sulle garanteeritud kvaliteedi ja vabaduse pidevalt kuivatada. - PDF\n1=2. Maamajandus. 1 ahi ja 2 kuivatit annavad sulle garanteeritud kvaliteedi ja vabaduse pidevalt kuivatada.\nDownload "1=2. Maamajandus. 1 ahi ja 2 kuivatit annavad sulle garanteeritud kvaliteedi ja vabaduse pidevalt kuivatada."\n1 Oktoober 2010 Hind 44.- / 2.81 Maamajandus Tootmine Ökonoomika Teadus 1 ahi ja 2 kuivatit annavad sulle garanteeritud kvaliteedi ja vabaduse pidevalt kuivatada. 1=2 Kui esimeses kuivatis toimub jahutamine, saab teisega ikka kuivatada. Ei pea ootama, kuni vili jahtub ja kuivatit uue kogusega täidetakse. Ahi on pidevalt töös, ära jääb üleskütmine ja mahajahutamine, mis kulutavad liigselt energiat. Eesti tingimustesse ideaalselt sobiv pidevatoimeline kuivati. Nüüd saadaval ka bioahi kuni 500 kw. Saab kütta hakke ja teravilja sorteerimise jääkidega. KÜSI PAKKUMIST. ANTTI BALTIC OÜ Ehitajate tee Tallinn tel faks JAAK TRIISA müügijuht, AIVAR KUHI tehniline ekspert, MARGUS MÜTS direktor, Viljelusvõistlus nisu ja rapsiga Kuidas mõjutas kuum suvi taimi ja loomi? Põllumajandust ähvardab tööjõupuudus\n2 Kõik Remeister piimakarja mineraalid sisaldavad eluspärmikultuuri Yea-Sacc Remeister mineraalsööt lüpsilehmadele Stabiliseerib vatsa ph (>6), võimaldamaks maksimaalset kiu seedimist Vähendab atsidoosi riski Suurendab kuivaine söömust Parandab tiinestumist Aitab säilitada lehma konditsiooni laktatsiooni alguses Remeister mineraalsööt kinnislehmadele Valmistab lehma ette maksimaalseks poegimisjärgseks söömuseks Äratab üles uinunud vatsamikroobid Suurendab vatsa mikroobide arvu enne poegimist Parim tee piimatoodangu suurendamiseks on vatsa töö parandamine! Helista kohe Remediumi nõustajatele ja küsi lisa: Neidi Puur , Sven Saal , Marko Vilu\n3 Maamajandus oktoober Sisukord 4 Magistrikraadiga ja toetuse abil talupidajaks 6 Viljelusvõistlusel võidutses raps 7 Saarlase Kaido Kirstu topeltvõit 10 Ilmastik mõjutab saaki suurel määral 13 Tänavune suvi taimekasvatuses 16 Künnivõistlus kujunes tasavägiseks 18 Põllumajandust ees ootavaks tööjõukriisiks tuleks valmistuda praegu 21 Investeeringutoetuste esimene pool on läbi 24 Toiduinfo 32 Ministeerium 33 Möll viljaturgudel ja mis selle taga oli 34 Läti piimatootjad loodavad eurorahale 35 Kuum suvi mõjutas piima kvaliteeti 38 Parimad tõuaretajad selgusid taas Ülenurmel 42 Šveitsis jõuab lihaveiseliha tõepoolest laudast lauale 44 Eesti loomakasvatus esimesel poolaastal Toimetuse aadress Narva mnt 11e, Tallinn Peatoimetaja Aivar Viidik Toimetaja Lii Sammler ; Toimetaja Ülo Kalm ; Keeletoimetaja Ene Leivak Korrektor Merike Järvlepp Reklaam Kujundus ja küljendus Merike Arbet Väljaandja AS Eesti Ajalehed Trükk AS Printall Tellimisindeks Maamajandust saab tellida tel või , kõikides postiasutustes Elurikkusest võidab ka põllumees Eike Lepmets PMi keskkonnabüroo peaspetsialist Tänavu on rahvusvaheline elurikkuse aasta. Igapäevaselt toimetades me ei teadvusta elurikkuse olulisust, samas sõltub meie ellujäämine ja elukvaliteet looduse seisundist, loomadest ja taimedest, nende elupaikadest ja ümbritsevast keskkonnast. Elurikkus kahaneb inimtegevuse tõttu. Enam kui 1/3 liike on väljasuremisohus ja 60% ökosüsteemidest on halvenenud viimase 50 aasta jooksul. Põllumajandusel on elurikkuse tagamisel oluline roll. Paljud väärtused säilivad üksnes siis, kui maid jätkuvalt hooldatakse. Selle parimaks näiteks on meil Eestis leiduvad puisniidud, rannaniidud, loopealsed jt poollooduslikud kooslused, mis on parasvöötme kooslustest suurima liigirikkusega. Samas on teada, et suur osa neist inimese ja looduse koostöös aastatuhandete vältel kujunenud aladest on põllumajandustegevuse lõppemise ja traditsioonilistest hooldusvõtetest loobumise tagajärjel kinnikasvamise tõttu palju oma väärtusest kaotanud. Näiteks niidurüdi, kes pesitseb just lagedatel, tiheda rohukasvuga madalmurustel rannaniitudel, on Eestis viidud üle haruldaste või hävimisohus liikide hulka, kuna viimastel aastatel on tema arvukus märkimisväärselt vähenenud. Niidurüdi arvukus on kahanenud maade kasutusest väljalangemise tõttu, kuid samamoodi ohustab teisi liike põllumajanduse tootmismeetodite muutmine, mis ei pruugi aga enam olla liikide ja elupaikade säilimiseks sobilikud. Viimastel aastatel on vähenenud rukkirääkude arvukus, mis on eelkõige tingitud tavapärasest varasemast niitmisest ning vaiksemast ja kiiremast tehnikast. Elurikkus aitab kaasa loodusprotsesside või ökosüsteemi teenuste toimimisele: tolmeldamisele, taimekahjustajate bioloogilisele tõrjele, mulla- ja veekaitsele jne. Suur osa meie igapäevasest toidust saadakse tänu tolmeldajatele, umbes kolmandik inimeste tarbitavast toidust on otse või kaude seotud tolmeldajatega ja 84% ELis kasvatatavatest kultuurtaimedest vajab putukate tolmeldamist. Seega on ökosüsteemi kaitsmine ka põllumehe otsene huvi. Põllumajandustoetused on põllumajanduse arendamisel üks peamisi tegureid. Tugev majanduslik suutlikkus peab käima käsikäes loodusvarade säästva kasutamisega. Keskkonnaga arvestamine on väga oluline ELi ühises põllumajanduspoliitikas ning tulevikuaruteludes räägitakse järjest enam toetuste sidumisest ühiskonnale pakutava avaliku hüvega, mille üheks näiteks on just elurikkus. Keskkonnahoiuga seotud toetusmeetmed on sisuliselt sotsiaalne leping, millega ühiskond ostab põllumeestelt jätkusuutliku arengu tagamiseks vajalikku teenust. Augusti lõpul toimus Eestis rahvusvaheline keskkonnasõbraliku põllumajanduse alane seminar, kus arutleti põllumajanduse ja elurikkuse koosmõjude teemal ning jõuti järeldusele, et keskkonnakaitse ja põllumajanduse puhul on tegemist kahe vastastikku kasuliku tegevusega ning põllumeestel on kasulik suurendada oma teadmisi sellest, kuidas on ökosüsteemi eduka toimimise kaudu võimalik majanduslikult tulutoovalt põldu harida ja loomi pidada.\n4 4 PRIA KOGEMUS Maamajandus oktoober 2010 Tammekääru talu on praegu koduks kogu Soosaare perele. Magistrikraadiga ja toetuse abil talupidajaks ÜLO KALM, Fotod SVEN ARBET Pärnumaa noortalunik Tiit Soosaar otsustas isa eeskujul hakata talu pidama. PRIA andis noortaluniku toetust üle krooni. Kui Eesti taasiseseisvumise järel avanes võimalus hakata talu pidama, olid seni riigitööl olnud Rein ja Tiina Soosaar valmis esivanemate tegevust jätkama. Vaba maad otsisid nad Pärnu jõe kallastel ja leidsid sobiva koha Kadjaste kandis. Talu nimeks võeti Tammekääru ja maad oli esialgu 10 hektarit. Diplom üksi ei anna midagi Soosaare peres on neli poega. Kõige vanem, Tiit, sai juulis 26aastaseks, noorim, Jaan, õpib veel Olustveres põllumajandust. Kolm vanemat poega on isa eeskujul hakanud talupidajaks. Nii isal kui kolmel vennal on eraldi vormistatud talukohad ja kõik kasvatavad teravilja. Isal ja ühel vennal on lisaks veel lihaveised. Masinapark on ühine. Tiit Soosaar meenutab, et kui oli juba nii suur, et jalad ulatusid traktori siduri- ja piduripedaalidele, võttis isa ta põllule kaasa. Väiksest peale peab põllumehe vaim verre kasvama. Kokku on isal ja poegadel kasutada üle tuhande hektari põllumaad. Enamik on rendimaa. Maad on renditud õigusjärglastelt, talunikelt, metsafirmadelt ja kinnisvarafirmadelt. Tiidu arvates ei saa paljud õigusjärgsed maaomanikud aru, et teevad kohalikule ettevõtlusele karuteene, kui müüvad oma maa võõrastele firmadele. Võiks enne küsida kohalikelt põllumajandusettevõtjatelt, kas nemad ei taha maad osta. Kinnisvara- ja metsafirmasid huvitab vaid raha ja nad võivad rendihinna kõrgele kruvida. Kohalikul põlluharijal pole pääsu, ta peab maksma. Kui maa müüa kinnisvara ja metsa kokkuostjatele, siis kaoks põllumajandus maapiirkondadest. Koos põllumajandusega kaoksid ka töökohad ja elu sureks välja nii mõneski külas. Põldude asemel oleksid suured söötis heinamaad, mida kord aastas käiakse niitmas vaid selleks, et saada eurotoetusi, arutleb Tiit. Tiit Soosaar on lõpetanud maaülikooli tehnikainsenerina, läbinud bakalaureuseõppe ja omandanud magistrikraadi. Oma haridusega võinuks ta mitmel pool tööd leida. Tegelikult oligi ta talupidamist alustades ühes ettevõttes tehnoloogina tööl ja kasutas talutöödel abilist. Algul talu ju raha sisse ei too, aga elada on vaja ka millestki, selgitab ta. Praegu on Tiidule kuuluval osaühingul Viljamaa kasutada ca 500 ha põllumaad. Ta on võtnud sihiks talikultuuride kasvatamise. Sealse kandi savised maad sobivad selleks kõige enam. Külvikorras on talinisu, taliraps, talioder ja rukis. Tänavune suvi, kui paljudes paikades kannatasid viljad põua käes, sobis talikultuuridele hästi. Savine pinnas hoidis niiskust. Vihmane suvi olnuks halb, sest siis oleks kimbutanud liigniiskus. Praeguseks on saagid kogutud ja magistrikraadiga põllumees viljaaastaga enam-vähem rahul. Nisu andis hektarilt 4 tonni, raps 1,5 tonni. Diplom üksi ei anna midagi. Haritus annab. Oluline on, palju ise\n5 Maamajandus oktoober 2010 KOGEMUS PRIA 5 Tiit oma esimese ostu, Fendti traktori juures koos elukaaslase Kristinaga. Ka Kristina on lõpetanud maaülikooli ja omandanud magistrikraadi. oskad mõelda, ütleb Tiit enda ja oma pere kogemusele tuginedes. Ta lisab, et järjepidevalt peab olema suur töötahe, sest ega iseenesest kipu ükski töö tehtud saama ega probleem lahendust leidma. Algaja taluniku toetus Kui aastal kuulutati välja noore taluniku toetuse taotluste vastuvõtt, otsustas Tiit ka omalt poolt avalduse esitada. Ta oli alustaja ja toetus olnuks natuke abiks. Tiit Soosaare toetuseavaldus rahuldati ja talle eraldati krooni. Tiit ise ütleb, et vastavalt hindamiskriteeriumidele peeti tema puhul oluliseks seda, et tal on kõrgem põllumajanduslik haridus. Ka vend esitas samal aastal toetuse saamiseks taotluse, kuid see jäeti rahuldamata. Vend on lõpetanud Olustvere tehnikumi. Tiit arvab, et see on venna suhtes natuke ülekohtune. Tehnikumis on noor inimene saanud palju rohkem põllumajanduslikku töökogemust kui see noor, kes on pärast keskkooli lõpetanud maaülikooli. Tiidu arvates peaks noortaluniku toetuse määramisel senisest enam arvestama noore senist praktilist kogemust, sealhulgas ka koolipoolset praktilise töö osakaalu õppekavas. Pool miljonit on pealtnäha suur summa, kuid põllumees ei saa selle eest osta üht korralikku traktoritki. Ka Tiidu esimene ost oli Fendti traktor ja selle omandamiseks tuli võtta veel pangalaenu. Pangalaenuga on tehtud muidki oste. Laenukoormus on ja jääb, ütleb Tiit ja lisab, et selle juures tuleb endale selgeks teha piir, kui suur see koormus talule olla võib, et mitte hätta jääda. Riske hakkavad maandama angerjad Põllumajanduses ei saa ühele tegevusalale keskenduda. Alati peab olema riskide maandamise võimalus, ütleb Tiit ühe kaasaegse talupidamise põhimõtte. Oma talus on Tiit selleks kõrvalalaks välja mõelnud esialgu väga spetsiifilisena tunduva ala angerjakasvatuse. Mõte sellest tekkis perel juba aastate eest, kui ilmus selleteemaline artikkel. Tiit tegi ka oma ülikooli diplomitöö angerjakasvatuse tehnoloogiast, selle üheks juhendajaks oli Võrtsjärve ääres asuva angerjakasvanduse rajaja ja omanik Raivo Puurits. Seal jõudis Tiit veendumusele, et angerjakasvanduse võib rajada ka Pärnu jõe ääres. Tiit loodab, et angerjakasvanduse projekt suudetakse ellu viia ja tootmisega alustada paari järgneva aasta jooksul. Esialgu hakkab töö seal toimuma tema enda käe all. Hiljem tuleb välja koolitada omaette spetsialist. Tootmismahuks on Tiit kavandanud minimaalselt 50 tonni kaubaangerjat aastas ja toodangu plaanib ta maha müüa välisturul. Tiit koos vendade ja vanematega tahab üles ehitada tugeva ja elujõulise majapidamise, mis oleks jätkusuutlik ning kus oleks huvi toimetada ka järgmistel põlvedel. Soosaare pere on maaga kokku kasvanud.\n6 6 TAIMEKASVATUS Maamajandus oktoober Viljelusvõistlusel võidutses raps Tekst ja fotod endel mets Viljelusvõistluse topeltvõit läks Saaremaale. Korraldajad Lõpusirgele jõudnud 13 põllust kasvatas 10 rapsi ja neist kahel ulatus saagikus 4,6 tonnini. Sel moel kajastab võistuviljelus turusituatsiooni raps on jätkuvalt kõige tulusam põllukultuur ja lisandväärtuse loojana juhtival kohal. Kuna rapsi kasvupind on Eestis jõudnud kriitilise piirini, siis edu saab jätkuda saagikuse tõstmise teel. Nagu võistuviljeluse tulemustest näeme, annab taliraps hektarilt ühe tonni ehk ligikaudu kolmandiku võrra kõrgema saagi kui suviraps. Kaks parimat said 4,6 tonni talirapsi hektarilt. Toetajad Saimre Teraviljakasvatuse OÜ juht Aldo Korbun: Seadsin eesmärgi saada vähemalt 4 tonni rapsi hektarilt. Männiku Piim OÜ juht Avo Samarüütel: Ma tegin kõik nii, nagu agrotehnika ette näeb. Viljelusvõistluse 2010 saagikused Koht Ettevõte Maakond Esindaja Sort Saagikus t/ha Taliraps I II Männiku Piim OÜ Tartu Avo Samarüütel Excalibur 4,6 I II Saimre Viljakasvatuse OÜ Viljandi Aldo Korbun Visby 4,6 III Rannu Seeme OÜ Tartu Madis Ajaots Rohan 3,9 IV Koplimäe Agro OÜ Harju Ago Pärnamäe Excalibur 3,6 V Juppi OÜ Tartu Mait Nõmmsalu talirüps Largo 1,3 Suviraps I FIE Saare Kaido Kirst Larissa 3,2 II Tammiku Agro OÜ Põlva Eino Hani Trapper 3,0 III Voore Farm OÜ Lääne-Viru Margus Lepp Clipper 2,7 IV Kaarli TÜ Tartu Madis Avi Clipper 2,1 V FIE Tartu Üllar Kaaver Belinda 1,8 Talinisu I FIE Saare Kaido Kirst Olivin 6,8 II Voore Farm OÜ Lääne-Viru Margus Lepp Tarso 6,6 Suvinisu I Rannu Seeme OÜ Tartu Madis Ajaots Granari 4,8\n7 Maamajandus oktoober 2010 TAIMEKASVATUS 7 See pahmakas nisupäid ja kõrsi Kaido Kirstu süles on võetud võistluspõllu ühelt ruutmeetrilt; iga talvest kahjustamata taim andis viljakal mullal 6 7 võrset. Saarlase Kaido Kirstu topeltvõit Tekst ja fotod endel mets Kaido Kirst sai parima rapsi- ja talinisusaagi. Talinisu 6,8 t/ha Suvirapsi 3,2 t/ha Saare maakonna Valjala valla Nuudi talu juht Kaido Kirst osaleb viljelusvõistlusel kolmandat korda. Mullu sai ta preemia parima suvirapsisaagi (3,7 t/ha) eest. Tänavu vääris ta kahte preemiat, seejuures tagas ühe neist sama põld mis mullugi. Midagi niisugust ei ole viljelusvõistluse kuue aasta jooksul varem ette tulnud. Huvitava ajalooga õpetlik põld Mullu septembrikuus, kui olime Peeter Viiliga Mandri-Eestis võistluspõllud üle vaadanud, tekkis veendumus, et parima suvirapsisaagi saab kas Haage Agro Tartumaal või Kehtna Mõisa OÜ Raplamaal. Kui kohtunikelt laekusid mõõtmistulemused, olime mõlemad üllatunud parima suvirapsi oli kasvatanud hoopis Nuudi talu Saaremaal. Saaremaa looduspiltidel on esikohal kiviaiad ja kadakad, mitte lopsakad rapsipõllud. Mis imepõld seal Nuudi talus siis on? Üllatusmees Kaido Kirst viis meid naaberfirma moodsa sigala lähedale väljale, kus Peeter kaevas mulla lahti ja sõrmitses peo peal musti sõmeraid. Ma mäletan, et hüüatasin: Siin on ju aiamuld! Selle peale kostis Kaido Kirst: Aiamuld jah, me oleme ametliku nimega Õunapuuaia põllul. Viljelusvõistluse põhieesmärk on parimate tulemuste väljaselgitamine selleks, et neist õppida. Nuudi talu Õunapuuaia põld on väga õpetlik. Selliseks on see kujunenud pika ajaloo jooksul. Tutvugem lähemalt. Kõnealune põld kuulus kunagi Saaremaa rikkaimale talunikule, kes pidas hobuseid ja vedas nendega posti. Tema põllud said tavalisest rohkem sõnnikut, mis tõstis mulla viljakust. Okupatsiooniaastail läksid selle taluniku maad katsemajandile ja 1947 Eesti esimesele kolhoosile. On loogiline arvata, et mõlemal oli väetisi üldisest lahedamalt. Valjala kolhoos ehitas sinna laudad ja kõige rohkem sõnnikut said lähedased põllud. Seejärel istutati õunaaed loomulikult sinna, kus oli kõige viljakam muld.\n8 8 TAIMEKASVATUS Maamajandus oktoober 2010 suurt külvisemäära ja siis on sööjaid rohkem kui toitu. Suvirapsi võistluspõllu tüüpiline taim: jäme vars ja arvukalt kõtru. Praegu on põllu servas moodne sigala, kust veetakse läga Eesti esimesse biogaasitehasesse ja sealt tuuakse tagasi fugaat, mida Kaido kasutab väetisena. Õunapuuaia põllu mulla laboratoorne analüüs näitas, et selles on huumust 4%! See on üks Eesti viljakamaid põllumuldi. Kaks üllatust järjest Mullune parim tulemus suvirapsiga oli ka Kaido Kirstule endale üllatus, mis tänavu kordus. Mullu sügisel külvas Nuudi talu juht Õunapuuaia põllule (pärast suvirapsi koristamist) talinisu Olivin. Kuna teraviljade hinnad olid nirud, fosfor ning kaalium aga kallid, siis ta neid ei kasutanud ega lootnud ka suurt saaki. Talv tegi põllul olulist kahju. Kaido oli külvanud 300 idanevat tera ruutmeetrile. Kevadel luges Peeter Viil ellujäänud taimi ja neid oli keskmiselt vaid veidi üle 60 ruutmeetri kohta. Kas uuesti külvata? Jäi, nagu oli ehk midagi ikka saab, sest talinisu on hea võrsuja. Võrsumine kujunes üle ootuste jõuliseks keskmiselt arenes igal taimel 6 7 võrset, millel pikad pead. Hoogsa kasvu ajal oli põld rõõmsalt tumeroheline ja Kaido Kirst esitas selle viljelusvõistlusele, kuid ei lootnud esikohta. Ometi see tuli. Siinkohal ei ole ruumi kõiki saaki kujundavaid tegureid loetleda, aga nende rivi eesotsas on Õunapuuaia põllu mulla füüsikaline, keemiline ja bioloogiline seisund, lühidalt öeldes tootmisvõime ehk viljakus. Peeter Viil rõhutab eriliselt selle mulla huumusesisaldust (4%), mis on akumuleerunud pika ajaloo jooksul, ja veel mulla elustiku aktiivsust, mida on ilmselt tagant tõuganud biogaasitehasest tulev fugaat, seda on Kaido Kirst andnud viimastel aastatel kuni 40 tonni hektarile. Omaette teema on talinisu Olivin jõuline võrsumine. Talv hõrendas taimikut, tegelikult optimeeris ja üheks Euroopa parimaks talinisuks peetav sort sai viljakas mullas end teostada sellisena, milliseks ta on aretatud; taimedel osutus võimalikuks ise otsustada, kui paljudel sööjatel on kohti laua ääres. Eestis kasutatakse harjumuse kohaselt Alustas valge mesika programmiga Mulla viljakuse ehk põllu tootmisvõime olulisus kõrgete saakide kujunemisel on välja koorunud ka teistel viljelusvõistluse aastatel. Peaaegu kõik kõrgeimad saagid on saadud regulaarselt orgaanilise väetisega väetatud põldudelt. Viljelusvõistlusel tuntuks saanud Harjumaa ettevõtte Valdereksi juht Aare Mölder on sageli öelnud: saak on seda suurem, mida lähemal on põld laudale kui tahame kõrgemaid saake saada, tuleb rohkem lehmi pidada. Paljud teravilja ja rapsi kasvatavad talud ning ka osa ettevõtteid loomi üldse ei pea. Selline kitsas spetsialiseerumine ohustab muldade tootmisvõimet. Ka Kaido Kirst ei pea loomi. Õnneks on tal see mulla bioloogilist aktiivsust virgutav fugaat, kuid seda kesist kraami ei tasu kaugematele põldudele vedada. Muldade viljakuse säilitamiseks ja ka väetamise omahinna alandamiseks alustas ta valge mesika programmiga. Tal on kavas pidevalt hoida 10 15% põllumaast valge mesika all. Lisaks kasvatab ta ka ristikut. Iseõppija praktiline intelligentsus Kaido Kirst õppis Nõukogude aja lõpul Vigala põllutöökoolis mehhanisaatoriks ja töötas seejärel kolhoosis töölisena. Reformide ajal haaras ta võimalusest hakata talu rajama ja taimekasvatust tuli edasi õppida iseseisvalt. Tema puhul on huvitav tõdeda, et iseõppijana suudab ta kasvatada sama kõrgeid saake kui ettevõtete kõrgharidusega juhid-agronoomid. Kas ta kummutab akadeemiliste teadmiste vajalikkuse? Teiseks miks paljud teised iseõppijad ei ole sama edukad nagu tema? Mõningast tuge nende kahe küsimuse üle juurdlemisel pakub raamat Praktiline intelligentsus argielus, mille on kirjutanud teadlaste kollektiiv (8 inglast). Nende sõnul\n9 Maamajandus oktoober 2010 TAIMEKASVATUS 9 Nuudi talus jagub kombainimisvõimsust saagi optimaalsel ajal koristamiseks ja jääb ülegi. kujuneb inimestel praktiline intelligentsus isikliku kogemise, elust endast õppimise teel. Autorid ütlevad: Praktiline intelligentsus on isegi parem edukuse ennustaja kui akadeemiline intelligentsus. Parim variant on mõlemad koos, kuid praktiline intelligentsus on asendamatu. Osa inimesi on praktiliselt intelligentsemad kui teised, sest neil on suurem õppimisvõime, nad on selleks rohkem motiveeritud, nad õpivad kiiremini, rakendavad õpitut loovamalt jne. Kaido Kirstule on iseloomulik eesmärgipärane õppimine, ta proovib pidevalt midagi uut, eksperimenteerib ja loomulikult vahetab kolleegidega kogemusi. Tema sõnul hakkas ta viljelusvõistlusest osa võtma eesmärgiga oma kontakte laiendada ja mandrimeeste kogemustele lähemale nihkuda. Näiteks tänavu hakkas ta talirapsi kasvatama, tegi esimese täisotsekülvi, kasutas esmakordselt lehtede kaudu väetamisel kastmiskarbamiidi, rapsipõllul tõrjus haigusi uue fungitsiidiga Cantus, proovis Horschi firma sügavkobestit, leidis endale sobiliku lahenduse valge mesika haljasmassi purustamiseks ja muldaviimiseks jne. Teeb põllutöid põhiliselt ise Kaido Kirst on mitte ainult iseõppija, vaid teeb ka põllutöid põhiliselt ise; pojad on abiks sirgunud alles viimastel aastatel. Elukutsevalikul ei tundnud ta kutsumust saada spetsialistiks ega juhiks, tema tahtis olla praktiline tegija ja juhtida traktoreid, kombaine ning autosid. Nuudi talus on juba ligemale 300 hektarit põldu tavaliselt on nii suures tootmisüksuses mitte üks, vaid kaks meest. Ma ei näe, kust ma võtaksin tallu töölise, kes mu põlde samal tasemel tundma õpiks, nagu ma neid ise tunnen, selgitab Kaido Kirst. Selge, isetegemisel on oma tugevad küljed ja Nuudi talu juht tugineb neile. Tänapäeval on teraviljast saanud odav mass-saadus, mida peab tootma suures mahus, et saada piisavalt kasumimassi ja olla arenguks investeerimisvõimeline aastal kasvatas Kaido Kirst üle 500 tonni teravilja ja 110 tonni rapsi. Enamik viljast on alles müümata ning tänavusest rahalisest käibest on vara rääkida, kuid parematel aastatel on käive ulatunud 2,5 miljoni kroonini. Mis teda motiveerib? Kaido Kirst on üles ehitanud Saaremaa suurima teraviljatalu. Mullu nimetati ta maakonnas aasta põllumeheks ja tänavu esitati Maalehe aasta parimate konkursi nominendiks. Mullu ja veel enam tänavu on ta edukas olnud võistuviljeluses. Mis teda motiveerib? Suurte võimetega edu saavutanud inimestel areneb eneseteostusvajadus, nende puhul edu tiivustab uut edu. Kaido Kirst oskab edukas olla. Ta seadis aegsasti endale motiveeriva eesmärgi: 250 hektarit põldu ja 1000 tonni teravilja. Esimene eesmärk on ületatud, teisega tegeleb. Tal on kolm poega. Vanim neist, Tanel, asus septembrikuus õppima Olustvere TMKs ja juba osales noorkündjate võistlusel. Kaido Kirstul on edu jätkajaid, mis on suur motivaator. Ka osavõtt viljelusvõistlusest motiveerib.\n10 10 TAIMEKASVATUS Maamajandus oktoober 2010 Ilmastik mõjutab saaki suurel määral Peeter Viil EMVI vanemteadur Tugevam väetamine ja intensiivsem harimine ei vähendanud põua mõju. Taimekasvatus on väga tihedalt seotud ilmaga. Valgus, soojus, õhk, vesi ja toitained koos mullaga on tegurid, mis kujundavad taimi ümbritseva keskkonna ning millest olenevad taimede kasvutingimused, saak ja selle kvaliteet. Igal aastal teeb põllumees kulutusi saagi kasvatamiseks. Ühesuguste kulutuste korral peaks ka saagid aastati olema suhteliselt ühtlased. Kuid tegelikkuses see nii ei ole. Peamiseks saagi kujundajaks on kasvuaegne ilmastik. Sellele annavad kinnitust pikaajalised uurimused ja katsed, kus nii mullaharimine, väetamine, kultuuride valik kui taimekaitse on ühesugune. Vaatluse alla võtaksin taoliste komplekskatsete kahe viimase aasta saakide kujunemise. Need aastad on olnud ilmastiku poolest suuresti erinevad. Kui aastal tuli kolme vegetatsioonikuu (mai, juuni, juuli) jooksul vihma 287 mm ehk 155% normist, siis aastal vaid 143 mm ehk 77% normist. Katsed on korraldatud keskmise viljakusega liivsavimullal Kuusikul. Viljavaheldusliku külvikorra katses on kuus välja, juhtkultuuriks talinisu. Sellele järgnesid suviraps, oder, oder allakülviga, põldhein ja põldhein. Need kultuurid olid kõik igal aastal esindatud. Kõiki neid kultuure kasvatatakse kolmel erineval mullaharimise foonil. M1 minimeeritud harimine (taliteravili otsekülvis, suviteraviljade eel 8 10 cm sügavuselt rullrandaaliga ja suvirapsi eel cm sügavuselt rull-käpprandaaliga). M2 tavapärane harimine (enne kündi koorimine 8 10 cm sügavuselt, künd cm sügavuselt ja külvi eel lausharimine kultivaatoriga kaks korda, esimene harimine 8 10 cm ja teine harimine 5 7 cm). M3 sügav mullaharimine (enne kündi koorimine 8 10 cm sügavuselt, künd cm ja külvi eel kultiveerimine kaks korda, esimene kord 8 10 cm ja teine kord 5 7 cm). Erinevale mullaharimisele kulutatud mootorikütuse kogustest annab ülevaate tabel 1. Põhiväetiste kasutamine külvikorras kultuuride lõikes on toodud tabelis 2. Mullaharimise intensiivsus ei mõjutanud erineva sademete hulgaga aastatel külvikorra saagikust. Võrreldes tavapärase mullaharimisega (M2), võis minimeeritud harimisel täheldada saagikuse langust (keskmiselt 1,8%) ja sügavharimisel (M3) saagikuse tõusu (keskmiselt 2,8%). Aasta mõju saagikusele oli aga tugev. Kõikidel mullaharimise foonidel (M1 foonil 16,8%, M2 foonil 15,3% ja M3 foonil 16,4%) jäi põuase aasta külvikorra produktsioon peaaegu kuuendiku võrra väiksemaks kui a. Kultuurid talusid sademete vähesust erinevalt Kultuurid reageerisid sademete vähesusele erinevalt. Kõige tugevamini kannatas põua käes esimese kasutusaasta põldhein, kus võrreldes aastaga jäi aasta saak 3,8 t/ha ehk 36,4% väiksemaks. Põhjuseks teise niite väike saak. Keskvalmiva odra Anni ja talinisu Olivin saak jäi 1,06 t/ha ehk 17,0 17,7% väiksemaks. Suvirapsi Larissa saak jäi 0,32 t/ha ehk 12,7% Tabel 1. Mootorikütuse kulu, l/ha Kultuur M1 M2 M3 Talinisu 14,6 23,5 32,0 Suviraps 9,0 14,1 24,2 Keskvalmiv oder 7,2 14,1 24,2 Varajane oder 7,2 16,3 24,8 Kokku 38,0 68,0 105,2 Tabel 2. Väetamine külvikorrakatses, tegevainet, kg/ha Kultuur N P K Talinisu Suviraps Keskvalmiv oder Varajane oder Põldhein 1. aasta Põldhein 2. aasta Kokku ja varajase odra Olavi saak 0,55 t/ha ehk 12,6% väiksemaks. Kõige vähem mõjutas põud teise kasutusaasta põldheina (võeti ainult üks niide, kuna teise niite järel ei oleks jäänud piisavalt aega maa ettevalmistamiseks talinisu külviks) saaki. Võrreldes aastaga, suurenes saak 0,36 t/ha ehk 5,4%. See saak formeerus peamiselt lume sulamisest kogunenud mullaveevaru arvel. Soodsaks võib aasta vegetatsiooniperioodi ilmastikku pidada ka hernele. Katsetes, kus hernest kasvatati minimeeritud mullaharimise foonil või otsekülvil, saadi 4 4,5 t/ha teri, mis on 20 25% võrra enam kui Monokultuurse odra katses (otra kasvatatud vahelduseta alates a) oli põua mõju tugevam (joon 2) kui viljavahelduse puhul. Künnifoonil vähenes saak 1,43 t/ha ehk 26% ja\n11 Maamajandus oktoober 2010 TAIMEKASVATUS 11 Peeter Viil Tabel 3. Põllukultuuride saagid külvikorrakatses, t/ha Kultuur Saak, t/ha Saagi erinevus a a a t/ha % Minimeeritud mullaharimine (M1) Talinisu 6,42 4,98-1,44-22,4 Suviraps 2,32 2,00-0,32-13,8 Keskvalmiv oder 5,93 4,82-1,11-18,7 Varajane oder 3,98 4,07 0,09 2,2 Põldhein 1. aasta 10,67 6,60-4,09-38,1 Põldhein 2. aasta 6,11 6,36 0,25 4,1 Tavapärane mullaharimine (M2) Talinisu 5,76 5,21-0,55-9,5 Suviraps 2,63 2,14-0,49-18,6 Keskvalmiv oder 5,91 4,86-1,05-17,8 Varajane oder 4,44 3,71-0,73-16,4 Põldhein 1. aasta 10,33 6,95-3,38-32,7 Põldhein 2. aasta 6,40 6,67 0,27 4,2 Sügavkünniga mullaharimine (M3) Talinisu 6,45 5,27-1,18-18,3 Suviraps 2,53 2,38-0,15-5,9 Keskvalmiv oder 6,07 5,06-1,01-16,6 Varajane oder 4,62 3,61-1,01-21,9 Põldhein 1. aasta 10,23 6,29-3,94-38,5 Põldhein 2. aasta 7,52 7,52 0,56 8,0 pindmise harimise foonil 1,02 t/ha ehk 21,1%. Kui aastal oli künnivariandi saak pindmise mullaharimise variandi saagist 12,2% suurem, siis aastal oli vahe vaid 5,9%. Tugevam väetamine ei vähendanud põua mõju Väetamise intensiivsus ei vähendanud põua negatiivset mõju külvikorra produktiivsusele. Mineraalväetiste (NPK) foonil vähenes saagikus 15,3% ja intensiivsel väetamisel (NPK + vedelsõnnik 33 t/ha) 16,9%. Monokultuurse odra katses oli põua mõju tugevam, kuid ei sõltunud väetamise intensiivsusest. NPK foonil vähenes saak 18,5% ja NPK + vedelsõnniku foonil 18,8%. Umbrohud on põllul konkurentideks kultuurtaimedele nii toitainete kui ka vee kasutamisel. Kui pestitsiidideta foonil (taimekaitset ei tehtud) vähenes põua mõjul odrasaak 27,3%, siis pestitsiidide kasutamisel (umbrohtude ja haiguste tõrje), kus umbrohud peaaegu puudusid, vaid 22,8%. Järjest ulatuslikumalt kasutatakse tootmises vedelsõnnikut nii teraviljade kui ka õlikultuuride väetamiseks. Sellega on kaasnenud umbrohtumuse suurenemine, eriti siis, kui vedelsõnnik viiakse mulla pindmisse 0 10cm kihti. Positiivseks küljeks on aga see, et vedelsõnnikuga pealtväetamine on vähendanud teraviljade jahukastesse haigestumist aasta vegetatsiooniperioodi suur soojus ja vähene mulla veevaru lühendasid taimede kasvuaega. Taimed n-ö hädaküpsesid. Seetõttu jäid seemned ka tavapärasest kergemaks. Eriti avaldus see suure külvisenormiga ja hiliste külvide põldudel. Kogu biomassis oli põhu (varred, lehed, sõklad) osa tavapära- sest suurem. Tavaliselt on odra biomassis terade ja põhu suhe olnud 1:0, aastal oli see aga 1:0,8. Hilistes külvides (mai kolmandal dekaadil) veelgi kitsam. Kõlujate terade tõttu olid suuremad ka koristuskaod. Taliviljade kolm katsumust Taliviljad pidid üle elama kolm katsumust. Vihmase sügise tõttu jäi aasta karastumisperiood nõrgaks ja talveks toitainete varud tavapärasest väiksemaks. Sügisene külmalaine kahjustas pea poolel Eestimaal talivilju, eriti seal, kus enne külmalainet puudus lumikate. Teine katsumuste periood tuli taimedel üle elada paksu lumikatte all, kui maapinna ja lumikatte piiril tõusis temperatuur nullist veidi ülespoole. Tugeva lehemassiga taliviljataimed hakkasid intensiivselt hingama. Seega kulutasid nad lehtedes olevaid toitained juba talvitumisel. Kevadeks taimed nõrgenesid ja muutusid vastuvõtlikuks taimehaigustele, eriti lumiseenele. Kolmas katsumus tuli üle elada lume sulamise järgselt tekkinud pinnavee all. Seda esines rohkem nendel põldudel, kus talivilju kasvatati n-ö klassikalisel viisil, s.o adraga mullaharimise foonil. Taolise tehnoloogiaga põldudel esines pea kõikjal harimisest sügavamal tihenenud mullakiht. Tavakünnil alates cm sügavusest, madalama künni korral aga cm sügavusest. Tihenenud kihi paksus ulatus 3 7 cm-ni. Tihesest sügavamal oli muld jällegi kobedam. Taoline tihenenud kiht raskendas mullavee vertikaalsuunalist liikumist: kevadel pinnavee mulda imbumist ja suvel alumistest mullakihtidest kapillaarvee tõusu ülemistesse mullakihtidesse.\n12 12 TAIMEKASVATUS Maamajandus oktoober 2010 Horisontaalsuunaline liikumine oli vabam. Seetõttu kogunes pinnavesi põldudel lohkudesse, kus taimed jäid veekihi alla õhupuudusesse. Selle tõttu paljud taimed kas hukkusid või said tugevasti kahjustada. Taimiku tervendamine õigustas Kevadel tuli otsustada, mida teha nende põldudega, kus taimik tugevasti hõrenes. Kahe-kolmekümne aasta tagused uuringud näitasid, et kui talivilja taimi jäi ruutmeetrile vähemalt 200, siis tasus neid kevadel pealtväetada ja nendelt koguti korralik saak. Ülesharimine polnud otstarbekas aasta kevadeks jäi kohati põldude alles vaid taime ruutmeetrile. Selliste põldude ülesharimine nõudnuks lisakulutusi. Mõned sellised põllud said aga jäetud. Neid väetati, tehti taimekaitset ja hooldustöid. Näiteks talinisu Tarso, kus kevadeks jäi alles keskmiselt 75 taime ruutmeetrile. Sellele põllule anti esimesel võimalusel (aprilli teisel dekaadil) 200 kg/ha ammooniumnitraati. Seejärel äestati ning mai algul sai põld veel lämmastikväetist (CAN S). Umbrohud tõrjuti Linturiga (180 g/ha). Koristuse ajaks oli ruutmeetril 390 produktiivset võrset ja saagiks kujunes 6,22 t/ha. Teiseks näiteks võib tuua talinisu Olivin põllu, kus kevadeks jäi ruutmeetrile alles 65 tervet taime. Varakevadel, aprilli teise dekaadi lõpus, anti 100 kg/ha ammooniumnitraati ja 7 kg/ha väävlit. Sellele järgnes äestamine. Aprilli viimastel päevadel anti mulda 0 5 cm sügavusse 40 t/ha sigade vedelsõnnikut, milles tonni kohta oli lämmastikku 3,4 kg, fosforit 0,11 kg ja kaaliumi 0,16 kg. Umbrohutõrjet tehti mai teise dekaadi lõpus Mustang Fortega (0,5 l/ha). Mai lõpus tehti haigustetõrje Falconiga EC 400 (0,6 l/ha) ja anti ka leheväetist Yara Vita Cereale 3 l/ha. Koristamise ajal oli ruutmeetril keskmiselt 450 produktiivvõrset. Saagiks kujunes 6,5 t /ha. Joonis 2. Põua mõju monokultuurse odra saagile Gj/ha t/ha ,5 A 4,07 Joonis 1. Põllukultuuride keskmine produktsioon kuueväljalises külvikorras 59,03 M1 4,83 B 49,09 3,81 A sügiskünd B pindmine mullaharimine 4,33 59,56 C 3,35 M2 4, , D C NPK D NPK + vedelsõnnik 4,02 4,65 E 61,62 3,38 M3 51,51 5,39 F 4,16 E taimekaitseta F herbitsiid + fungitsiid Kokkuvõtteks Käesolev taimekasvatusaasta andis põllukultuuride agrotehnoloogia ja ilmastiku seoste valdkonnas olulist teavet aasta põua tõttu jäi põllukultuuride saagikus kuuendiku kuni kolmandiku võrra väiksemaks kui aastal. Tugevama väetamise ja intensiivsema mullaharimisega polnud võimalik põua mõju kõrvaldada. Mõningal määral vähendas põua mõju sobilike eelviljade valik ja integreeritud taimekaitse, s.o herbitsiidide ja fungitsiidide kasutamine. Viljelustehnoloogia valikust sõltus taliviljade talvekindlus ning põllukultuuride kasvatamiseks tehtavate kulutuste suurus, eriti mootorikütuse kulu. Seega pole mõtet ilma kiruda. Õigem on oma töid ja tegemisi kohendada ilmastikust tulenevalt.\n13 Maamajandus oktoober 2010 TAIMEKASVATUS 13 Tänavune suvi taimekasvatuses Laine Keppart Jõgeva SAI agrometeoroloog-ekspert Tänavune suvi oli taimekasvuks erakordselt soe. Pärast külma ja lumerohket talve järgnes soe aprill. Lumi kadus kiiresti ja tekkisid üleujutused. Kelts sulas lühikese aja jooksul läbi ja vesi ei jäänud enamikus paigus põldudele kauaks püsima. Pikaajalisemad olid üleujutused põldudel Põhja-Eestis. Lisaks kõrgetele temperatuuridele aitasid päike ja tuul kaasa mulla jõudsale tahenemisele. Põllutöödega saadi alustada mandriosas tavalisest ajast varem. Lõuna-Eestis oli võimalik mulda harida juba aprilli esimesel poolel, Kesk-Eesti kergema lõimisega põldudel sama kuu keskel, Põhja-Eestis mõnevõrra hiljem. Muldade tahenemine oli põlluti väga erinev. Aprilli viimasel kolmandikul ja mai algul oli ilm muutlik. Esines jahedaid vihmaperioode koos lörtsisajuga, mis aeglustasid külvitempot. Öösiti ilm selgines ja hommikuti oli hall maas, muld pealt kohmetanud. Külvide tärkamine ja taimede areng oli jaheduse tõttu aeglane. (Kevadperioodi ilmast loe täpsemalt a juunikuu Maamajandusest.) Südasuviselt soojaks läks juba mais Suviselt soojaks muutus ilm 12. maist alates. Temperatuuri tõus oli järsk ja erakordselt soojaks jäi ilm poolteise nädala vältel (joonis 1). Sisemaal tõusis maksimumtemperatuur kraadini. Ka ööd püsisid soojad. Koos kõrgete temperatuuridega toimus intensiivne aurumine. Õhtupoolikuks moodustusid vihmapilved ja sageli esines äikesevihmahooge. Kohati olid sajud väga tugevad, põhjustades põldudel üleujutusi ja pinnasekannet ning pannes kartulipaneku pikemaks ajaks seisma. Mõnel pool kaasnes äikesega Joonis aasta keskmine õhutemperatuur Jõgeval, võrreldes a keskmisega rahe, kuid teated olulistest rahekahjustustest puuduvad. Mai keskpaiga soojuse mõjul sai taimede areng hoo sisse. Paljud puud ja põõsad õitsesid ühel ajal. Niiskust oli mullas piisavalt, rohi kasvas jõudsalt ja külvid tärkasid kiiresti ning ühtlaselt. Soojaperioodi lõpuks (23.05.) oli efektiivsete (üle 5 C) temperatuuride summa kasvanud Jõgeval 252kraadiseks, looduse areng oli tavapärasest ligikaudu 10 päeva võrra ette jõudnud. Pikk jahe ja sajune periood mai lõpus ja juunis 24. maist algas pikk jahe ilmaperiood, mille jooksul esines üksikuid soojemaid päevi (joonis 1). Mai viimasel ja juuni esimesel kümmepäevakul oli korduvalt maapinnalähedases õhukihis öökülma, kuid õnneks mitte kuigi tugevat. Viimane ohtlikum öökülm oli 6. juunil, kui Jõgeval mõõdeti 2 cm kõrgusel mullal C ja rohul 5 C. Madalamates põlluosades said kohati kahjustada selleks ajaks tärgata jõudnud varase kartuli pealsed, aedades külmaõrnemad katmata jäänud kultuurid ja lilled. Sademeid oli juunis läänepoolses Eestis normile lähedaselt või veidi üle selle, idapoolses aga kohati keskmisest ligi kaks korda rohkem, kuu summa kõikus mm. Erakordselt kuum aeg suve keskel Südasuvine soojus taastus pärast jaanipäeva. Keskmisest tunduvalt kõrgem temperatuur püsis kahe kuu vältel, mille jooksul registreeriti mitmeid kuumusega seotud uusi rekordeid. Jõgeval tõusis maksimaalne õhutemperatuur üle 30 kraadi 15 päeval (10 korral juulis ja 5 augustis), mis on viimase 88 aasta rekord. Senine rekord (8 päeva) pärines aastast. Juulikuu keskmine õhutemperatuur (22,1 C) kujunes samuti vaatlusrea kõige kõrgemaks näitajaks, augusti keskmine õhutemperatuur (18,1 C) jäi alla ainult aastal registreeritud keskmisele (19,2 C).\n14 14 TAIMEKASVATUS Maamajandus oktoober 2010 Eesti absoluutne maksimaalne õhutemperatuur jäi tänavusel suvel ületamata. Suve kõige kõrgem õhutemperatuur registreeriti 7. augustil Narva-Jõesuus 35,4 C, mis jääb senisest Eesti rekordist ainult kahe kümnendiku võrra madalamaks. Mandri idaosas tõusis 7. ja 8. augustil õhutemperatuur kraadini, lääneosas kraadini, Lääne- Eesti rannikul ja saartel kraadini. Juuli lõpuks kogune efektiivset soojust 1104 C (tabel 1), mis on rekordile lähedane summa ja vastab looduse arengus 20päevasele edumaale. Augusti lõpuks kasvas efektiivse soojuse summa 1510kraadiseks, mis ületab samaks ajaks kogunevat keskmist summat enam kui 300 kraadi võrra ja on senise vaatlusrea rekord. Pikaajalise keskmisena on Jõgeval efektiivset soojust kogunenud üldse kogu kasvuaasta jooksul 1430 C. Teravili sai tavapärasest ligi kaks nädalat varem valmis. Talivilja koristusega saadi alustada Lõuna-Eestis juba juuli keskel ja kuu lõpuks said esimesed teraviljapõllud küpseks peaaegu kõikjal Eestis. Kuu aega hiljem, augusti lõpuks, oli koristusküps ka suur osa suvirapsi põlde. Taimed ei suutnud soojust ära kasutada Kõik taimed ei suutnud seda rohket soojust liiga kõrgete temperatuuride tõttu ära kasutada. Mitme taimeliigi jaoks loetakse enam kui 27 28kraadiseid temperatuure ebasoodsaks kasvuks, arenguks ja viljumiseks. Samuti nappis kuumal perioodil juulis ja augusti esimesel poolel mullas niiskust (joonis 2). Nii oligi keskpäeval näha lehtede longu vajumist kartulil, ristikul, mitmetel köögiviljadel ja osadel puudel-põõsastel. Juulis tuli enamikus Eestis vihma pikaajalisest keskmisest vähem (joonis 3). Eriti põuane oli Jõhvi ümbruses, kus sealse ilmajaama andmetel sadas kogu kuu jooksul ainult 7 mm. Samas esines heinakuul Eestis kohti, kus sadas tavapärasest 2 3 korda rohkem Pärnumaal Talis 170 mm, Järvamaal Vaol 151 mm, Tallinna lähedal Harkus 147 mm. Mõnel pool kaasnes tugevate vihmahoogudega rahe. Ka valdavalt kuivavõitu augusti esimesel poolel esines kohati väga tugevaid äikesevihmahooge. Näiteks 2. augustil sadas Võrus ööpäevaga 67 mm, 4. augustil Sõrves 50 mm. 8. augusti tugev äikesetorm liikus lõunast põhja, kuid sademete hulk jäi suhteliselt väikeseks. Väike-Maarjas, kus tuule kiirus ulatus 36 meetrini sekundis ning torm metsi laastas ja hoonetele palju kahju tegi, sadas vihma ainult 10 mm. Suuremaid sajuhulki mõõdeti sel ajal Lääne-Eestis. Augusti teisel poolel ning septembri algul jahenes ja sadas 18. augustist alates õhutemperatuur üle 25 kraadi enam ei tõusnud ja kuu lõpupäevadel oli idapoolses Eestis päevasooja vähem kui 15 kraadi, Lääne-Eestis ja saartel kuni 18 kraadi. 31. augustil ja 1. septembril esines maapinnalähedases õhukihis kohati nõrka öökülma. Joonis 2. Mulla produktiivne veevaru 0 20 cm pindmises kihis Jõgeva SAI kartulipõllul a Keskmine Optimaalse piir Kriitilise piir Joonis a juulikuu sademed 7 35 mm mm mm mm mm Joonis a augustikuu sademed mm mm mm mm Väga suured vihmad olid 18. augustil, kui kohati tuli ööpäevaga maha ligikaudu kuu sajunormi jagu sademeid Läänemaal Kasaris 86 mm, Tartumaal Rannus 76 mm. Lõikuskuu sademete hulgad osutusid Eestimaa piires väga erinevaks (joonis 4) Põhja-Eestis tuli kohati vihma ainult pool tavapärasest hulgast, Lõuna-Eestis aga 2 3 keskmist kuu sajuhulka. Pärnumaal ja kohati Ka-\n15 Maamajandus oktoober 2010 TAIMEKASVATUS 15 gu-eestis lainetas põldudel vesi, suuri raskusi oli saagikoristusega. Samas täiendasid augusti teise poole sajud mulla veevarusid ja parandasid kuivemates piirkondades taimede, sh kartuli kasvutingimusi. Mihklikuu esimese kümmepäevaku keskmine õhutemperatuur jäi tavapärasest 1 2 kraadi võrra madalamaks. Väga sajune ja tormine oli ilm septembrini, kui paiguti sadas mõne päevaga üle 50 mm. Iiliti ulatus sisemaal tuule kiirus m/s, Jõhvis 19 m/s. Jällegi murdusid puud ja katkesid sideliinid. Edasi ilm soojenes ja muutus kuivemaks. Saadi rapsi koristada, kartulit võtta, külvata taliteravilja ja teha muid põllutöid. 10. septembrist sajud taas sagenesid. Põllukultuuride kasvutingimused Eestimaa piires olid kasvutingimused sõltuvalt sademete jaotusest väga erinevad. Perioodil 1. juunist kuni 31. augustini tulnud sademete summad erinesid Eestimaa piires rohkem kui kaks korda. Enam kannatasid põua käes taimed Põhja-Eestis, liigniiskus tegi suve lõpul liiga Pärnumaal ja kohati Kagu- Eestis. Taliviljad hõrenesid kevadeks lumiseene ja haudumise tõttu. Vegetatsioon algas keskmisele lähedasel ajal. Tänu soojale suvele oli taliteraviljade areng tavapärasest kiirem. Taliteraviljad said Jõgeva vaatluspõllul vahaküpseks juba juuli teise dekaadi lõpuks, täisküpseks enne sama kuu lõppu, mis on keskmisest ligikaudu kaks nädalat varem. Talvekahjustusest tingitud viljade hõreduse ning kuuma ja kuivaga kiire valmimisega peeneks jäänud tera tõttu jäi saak keskpäraseks või alla selle. Koristustingimused olid soodsad. Suviviljade külvamist saadi alustada enamikus Eestis tavapärasest varem, kuid külviaeg venis vihmade tõttu. Taimed tärkasid mai keskpaiga soojalaine aegu. Tänu piisavale veevarule mullas tärkasid suviteraviljad ühtlaselt. Võrsumise faasi jõudsid orased juuni alguseks. Jaanikuu jahedus ja piisav veevaru mullas oli soodne korralikuks võrsumiseks ja pikema pea alge tekkeks kõrsumise ajal. Loomise faasi jõudsid suviteraviljad juuli alguseks. Südasuvise kuumusega oli viljade edasine areng kiire ja vili küpses lühikese ajaga. Niiskust mullas nappis. Toimus nn hädavalmimine, mis jättis tera peeneks. Koristustingimused olid juuli lõpus ja augusti algul valdavalt soodsad, hiljem takistasid koristustöid vihmad ja suur õhuniiskus. Ebasoodsamas olukorras oli koristusperioodil Lõuna-Eesti. Suviraps nõuab oma arenguks rohkesti soojust, mida osadel aastatel hilisemate sortide jaoks kipub meie kliimas väheks jääma. Tänavu oli soojust piisavalt ja enamik suvirapsi põlde valmis juba augusti lõpuks septembri alguseks. Kiire arengu ja kuivuse tõttu jäi tera peeneks, mistõttu ei olnud ka saagid suured. Kartuli massiline mahapanek algas maikuu kuumalaine ajal. Kohatised tugevad äikesevihmad takistasid mahapanekut ja kartulit pandi maha pika aja vältel. Sellest sõltuvalt tärkasid ka taimed eri ajal. Mai keskpaigas mulda saanud mugulad tärkasid põhiliselt juuni esimesel dekaadil. Õisiku moodustumine (sellega ühes mugulate moodustumine) algas Jõgeval varasemal sordil Maret jaanipäeva paiku, hilisematel sortidel juuli alguses. Sel ajal oli niiskust mullas veel piisavalt, mistõttu moodustus mugulaid ühte pesasse rohkesti. Kartul tarbib õitsemise ja mugulate intensiivse kasvu ajal rohkesti vett. Tänavu niiskust sel ajal nappis. Produktiivne veevaru oli Jõgeval juulis ja augustis optimaalsest väiksem, langedes künnikihis juuli lõpuks alla kriitilise piiri (joonis 2). Pealsed närbusid ja langesid vagudele maha. Enam närbusid varasemad sordid. Mugulate kasv oli väga väike või peaaegu seiskunud. Augusti sadudest niiskusevarud paranesid ning lõikuskuu lõpus ja septembri algul mugulate kasv intensiivistus. Vihmad jäid hiljaks varaste sortide jaoks, mistõttu nende mugulad jäid väikeseks. Hilisematel sortidel jõudsid mugulad suuremaks kasvada. Olenevalt juuli ja augustikuu sademetest kujunesid kartuli kasvutingimused Eestimaa piires väga erinevaks. Põldheina kasvuks olid tingimused mais ja juunis soodsad, jätkus nii niiskust kui ka soojust. Hein kasvas kõrgeks ja kippus paiguti tugevate vihmadega lamanduma. Ädalakasvuks nappis niiskust juulis ja augusti esimesel poolel. Tabel 1. Efektiivse soojuse kogunemine Jõgeval dekaaditi aasta suvel ja selle võrdlus a keskmisega Aprill Mai Juuni Juuli August September I II III I II III I II III I II III I II III I II Efektiivsete temperatuuride summad, C a keskmine kõrvalekalle, C Efektiivsete temperatuuride kasvavad summad, C a keskmine kõrvalekalle, C kõrvalekalle, päevi\n16 16 TAIMEKASVATUS Maamajandus oktoober 2010 Künnivõistlus kujunes tasavägiseks LII SAMMLER Fotod INGMAR MUUSIKUS Septembri lõpul peeti Olustveres Eesti künnimeistrivõistlused. Võitis vanameister Raido Kunila, kellele see oli juba seitsmes meistritiitel. Osalejaid oli 30. Meistrite klassis võistlesid tuntud tegijad: mullune võitja Kaspar Järvala, kuuekordne Eesti meister Raido Kunila, kahekordne meister Indrek Zilensk, korduvalt parimate hulka jõudnud Herman Vares, Kaspari õpilane Priit Puuorg ning künnimeister Mait Pajo poeg Margo Pajo. Pöördadraga võistles tavakohaselt Jüri Lai. Pöördatrade vabaklassis, kus igaüks töötab oma adraga, pani end proovile neli meest. Koos Eesti meistriga selgitatakse välja ka noortemeister, kes saab järgmisel aastal võistelda meistrite klassis. Seda tiitlit oli püüdma tulnud 13 põllumajanduskoolis õppivat poissi, kellele pakkusid kesist konkurentsi Luksemburgi, Läti ja Saksa noormehed. Mullune võitja Järvamaa kutsehariduskeskusest Marko Arras kahjuks tänavu osaleda ei saanud. Nii Marko Arras kui tänavune võitja, Põltsamaa ametikooli poiss Reimo Kivimägi on väga oodatud tuleval aastal meistrite klassis vanadele tegijatele konkurentsi pakkuma. Kaks rasket asja: soss ja põhk Tänavusi künnivõistlusi soosis ilm, sest just need päevad, mil võistlusi peeti, olid ilusad ja soojad. Muld oli pehme ja kohev, aga see muutis nõuetele vastava töö tegemise raskemaks. Nii võistluskünni ava- kui lõpuvao põhi peab olema puhas ning künniviilud selgesti eristatavad. Kui muld on väga kuiv ja kerge, pudeneb see laiali nimetatud nõudeid on siis raske täita ning maksimumpunktid jäävad saamata. Mullune võitja Kaspar Järvala. Soss oli, pahandas pöördatrade meister Jüri Lai. Siin on need põllud väga ära küntud, muld on liiga pehme. Teiseks mureks oli põhu rohkus kõrrekünnipõllul. Hea künni korral ei tohi rohtu, põhku ega kõrretüüd näha olla. Kui põld on väga põhune, on see üsna võimatu. Kombain on vist just minu tükil kogu aeg ümber pööranud muud ei saanud teha kui ketasnuga puhastada, hindas kõrrepõldu Kaspar Järvala. Esimese päeva töös, kõrrepõllu kündmises, oli parim tulemus meistritest Indrek Zilenskil, noorkündjatest Reimo Kivimägil. Teisel päeval, kui meistrid kündsid sööti, läks paremini Raido Kunilal, kes kahe päeva kokkuvõttes oli Zilenskist 10 punkti tugevam. Väga kõrgelt hindasid kohtunikud Kunila põhikündi, hea oli ka lõpuvagu. Poistest Reimo Kivimägi tulemust keegi ei ületanud. Kevadel ootab Rootsi Tänavu sai Eesti Künniselts 20aastaseks. Viimastel aastatel on seltsi juhtimisse kaasatud noori asjalikke tegijaid nagu tunnustatud teraviljakasvataja Madis Ajaots ja Olustvere õppejõud Riho Kala. Ajaots stažeeris tänavu teenekat peakohtunikku Jaak Nõmmsalu, Kala muretseb kündjate järelkasvu üle. Kuna künniseltsi eesmärgiks on Tammeli sõnul valmistada Eesti kündjaid ette maailmameistrivõistlusteks, peeti Olustvere võistlustel plaane ka kevadeks. Nimelt toimuvad 58. kündmise maailmameistrivõistlused tuleva\n17 Maamajandus oktoober 2010 TAIMEKASVATUS 17 Margo Pajo võistlustules. aasta mais Rootsis Helsingborgi lähedal. Sinna on Eestit õigus esindama sõita tänavustel võitjatel Raido Kunilal ja Jüri Laial. Mõlemad on kogenud ja tasakaalukad mehed ning meisterlikud kündjad. Kui me Uus-Meremaal ära käisime, kuidas me siis Rootsi minemata jätame, märkis Arvi Tammel. Ta on kindel, et võistlustele minemata ei jää, kuid seekord peaks eelnema põhjalikum ettevalmistus. Meestele oleks vaja treenerit ning harjutamiseks põldu ja aega, et Eesti kündjad suudaksid võistelda koha eest vähemalt esikümne piirimail. Kust leida uusi kündjaid Kuigi ilus künd on hea vaadata ja meistrid, kes seda teha oskavad, hinnas, on neid võistlustel vähe. Kunila, Järvala, Zilensk, Lai need nimed korduvad aastast aastasse. Võistluskünd on tehnikasport see on kallis lõbu, toob künnivõistluste hing Arvi Tammel välja ühe kaaluvama põhjuse, miks uusi nimesid vähe peale tuleb. Võistluskünniks on vaja vaba meest, mehele korralikku traktorit ja võistlusatra, treenerit ja harjutamisvõimalust. Mehed ei saa asja ees, teist taga, nädalaid töölt puududa; traktorifirmad peavad vaatama, kellele ja kui kauaks oma tehnikat välja anda saavad; adrad on enamasti isiklikud ja künnimeistrite oma käe järgi seatud. Iga mees, kes võistelda tahab, peab samuti adra leidma ja selle võistluskünniks just enda jaoks sobivaks ehitama. Eriti nutune on lugu pöördatrade klassis, kus Jüri Lai on juba kolm aastat võistelnud üksi. Pöördader on veel kallim kui tavaline. Ometi seisab praegu Mait Pajo võistlusader ning künniseltsi juhatuse liige, Olustvere õppejõud Riho Kala kinnitab, et järgmiseks sügiseks muretsevad nad ka oma koolile pöördadra. Sama plaani kuulukse pidavat ka mõne teise põllumajanduskooli inimesed. Või kui veel ei pea, siis võiksid. Kui koolipoiste võitja saab minna edasi võistlema tavaatrade meistriklassi, siis nüüd on antud pöördatrade vabaklassi võitjale õigus minna Jüri Laile konkurentsi pakkuma. Riho Kala lubab, et tänavune võitja, Olustvere kooli vilistlane Kristjan Nagel saab tulevaks sügiseks endale võistlus-pöördadra ning loodab teda siis näha kündmas pöördatrade meistriklassis. Oktoobris kutsuti Olustverre meie parimaid noori künnipoisse ja nende juhendajaid õpetama viiekordne Šoti künnimeister ja Kaspar Järvala treener Ian Daniel. Ehk on abi sellestki. Austrias, kust alati jõuab keegi maailmameistrivõistluste parimate hulka, tegeldakse võistluskünni treenimisega näiteks kaitseväes. Seal saab hea künnipoiss mitu kuud riigi kulul elada, riigi tehnikaga trenni teha ja tulemused on WPO kodulehel kõigile näha. Meie omad samuti.\n18 18 ÖKONOOMIKA Maamajandus oktoober 2010 Põllumajandust ees ootavaks tööjõukriisiks tuleks valmistuda praegu Kristel Jalak põllumajandusdoktor Viimase paarikümne aasta jooksul on põllumajandusest lahkunud üle saja tuhande inimese. Põllumajandusministeerium tellis uuringu, mis kaardistaks tööjõu olukorda ja nõudlust põllumajanduses, metsanduses ja toidutööstuses, et paremini korraldada uute spetsialistide ettevalmistamist ning olemasolevate töötajate täienduskoolitusi. Viimase paarikümne aasta jooksul on põllumajandussektorist lahkunud üle saja tuhande inimese. Praegu on taime- ja loomakasvatusega hõivatud veidi rohkem kui inimest, s.o alla 3% üldisest tööhõivest. Igal aastal lisandub veel sadakond tootmise lõpetajat. Võiks ju arvata, et sellises olukorras tööjõust küll puudust olla ei tohiks, sest kogenud-koolitatud inimesi on tööjõuturul piisavalt. Tegelikult see nii ei ole. Vaja on oskustöölisi Uuringus osalenud rohkem kui tuhande põllumajandustootja andmetel plaanivad tootmistegevust lähiaastatel lõpetada vanemaealised väiketootjad, kes seni on toime tulnud oma pere tööjõuga. Need tootjad aga, kes näevad oma ettevõtlusel vähemalt kümneaastast perspektiivi, vajavad aasta-aastalt üha rohkem palgalist lisatööjõudu. Nii et põllumajandussektoris hõivatud inimeste arv peaks ka aastaks 2020 püsima juures. Küll aga muutub tööjõu struktuur. Vähem vajatakse lihttöölisi ja kõik-ühes-töötajaid, kes on äri- juhid-traktoristid-raamatupidajad- karjakud. Suureneb spetsialiseerumine. Rohkem vajatakse nii juhte kui kontoritöötajaid, eeskätt aga oskustöölisi, kes tuleksid toime kaasaegse tehnoloogiaga ja oskaksid ka oma peaga mõtelda ning otsuseid langetada. Sellistest inimestest on puudus juba praegu. Ligi pooled küsitletud põllumajandustootjad tunnevad puudust oskustöölistest ja 17% juhtidest-spetsialistidest. Suurimad probleemid on lüpsjate ning traktoristidega. Kaks kolmandikku küsitletud piimatootjatest Ida- ja Lääne-Virumaalt, Läänemaalt, Jõgevamaalt, Valgamaalt ning Põlvamaalt ütlesid, et neil napib lüpsjaid. Traktoristidest tunneb puudust keskmiselt 27% põllumajandustootjatest, kuid ka siin on piirkondlikke erinevusi. Kui Lääne ja Põlva maakonnas on mehhanisaatorite puudust nimetanud üle 40% vastajatest, siis Tartu maakonnas vaid 17% ning Võru ja Ida-Viru maakonnas 20 21%. Kõige murettekitavam on tööjõu vananemine. Kolmandik sektori töötajatest on praegu vanuses 50+ ning alla 25aastased noored moodustavad töötajaskonnast ainult 6%. Juba aastaks 2016 jääb põllu- ja metsamajanduses kokku 8200 inimest vanaduspensionile. Aastaks 2020 vajaks vanuse tõttu väljavahetamist juba pool praegusest töötajaskonnast. Kümne aasta jooksul oleks meil vaja juurde saada (lisaks lihttöölistele) üle kahe tuhande noore spetsialisti kutsekoolidest ja teist sama palju kõrgkoolidest. Kutsekoolidest tuleb 10 ja kõrgkoolidest 3 korda vähem spetsialiste Praegusi lõpetajate arve vaadates võib öelda, et kutsekoolidest tuleb pea kümme korda ja kõrgkoolidest kolm korda vähem uusi erialaspetsialiste, kui põllumajandus lähikümnendil vajaks. Nii näiteks lõpetas aastatel kokku kutsekooli 631 aednikku ja maastikukujundajat ning 445 põllu- ja loodusmajanduse spetsialisti, kellest ainult 287 olid looma- ja taimekasvatuse erialadelt. Neist asuvad erialasele tööle 47%, ülejäänud leiavad töö mujal, õpivad edasi või jäävad koduseks. Riik saab koolitustellimusena luua õppekohti põllumajanduskoolidesse vajalikele erialadele ja seda ka tehakse. Kui aga noor inimene ikka ei taha põllumajandust õppida ja selles valdkonnas töötada, siis vägisi teda seda tegema ei pane. Tuleb arvestada ka eesootavat lastenappust. Kui näiteks 2006/07 õppis üldhariduskoolide klasside päevaõppes enam kui õpilast, siis aastaks on see arv prognooside kohaselt vähenenud 42% võrra ehk jääb veidi alla Rahvastiku vananemisest tingitud tööjõupuudus on ootamas\n19 Maamajandus oktoober 2010 ÖKONOOMIKA 19 Lüpsja Marju Hontzar lüpsmas. pea kõiki majandusharusid ning põllumajanduse suhteliselt madal maine ja palgatase seab sektori ettevõtted võidujooksus kvalifitseeritud tööjõule ebasoodsale stardipositsioonile. Võimalik lahendus on tööjõukasutuse efektiivsuse suurendamine, kuid kui me ei taha taas kord kogeda tagajärgi, mis üleinvesteerimisega kaasnevad, on ka uue tehnoloogia kasutuselevõtul omad ajalised-majanduslikud piirangud. Seega polegi põllumehel tööjõu osas loota millelegi muule kui iseenda osavusele uute töötajate ligimeelitamisel. RAIVO TASSO Kuidas praegu tööjõudu leitakse Üldiselt ei ole voolavus põllumajandussektoris kuigi suur, keskmiselt 5% ringis. Võrdluseks olgu öeldud, et 10 15% voolavust peetakse suuremates tööstus- ja teenindusettevõtetes täiesti normaalseks. Juhid, spetsialistid ja kontoritöötajad on oma ametikohtadel kõige püsivamad, suurim voolavus on lihttööliste hulgas (10 17%). Oskustöölised liiguvad kõige enam loomakasvatusettevõtetes ja piimafarmides, kuid sealgi jääb keskmine voolavus vaid 7% piiresse. Head töötajad tööd otsides palju ringi ei liigu. Need, kes voolavad, ei püsi kaua üheski ettevõttes ja sageli on juhil neist vabaneda pigem rõõm kui mure. Omal soovil lahkujaid on uuringu andmetel veerand kõigist töölt ära minejatest. Põhjuseks enamasti väike palk ja parem pakkumine mujalt. Pea kolmandik on neid, kellel palutakse lahkuda. Olgu põhjuseks siis tööga mitte toime tulemine, tööandja ootustele mittevastavad hoiakud ning suhtumine või distsipliinija alkoholiprobleemid. Majandussurutis oli eelmisel aastal 15% lahkumiste põhjuseks, teist sama palju oli pensionile jääjaid. Tähelepanu peaks pälvima aga see, et tööjõuvajaduse vähenemist tehnoloogiliste muudatuste ja tööviljakuse tõusu tõttu nimetas lahkumise põhjusena vaid 4 7% küsitletutest. Uusi töötajaid otsitakse traditsioonilisel viisil vaadatakse ringi oma tutvusringkonnas ja tehakse tööpakkumisi sobivatele inimestele, ka oma töötajate ja tuttavate soovitused tulevad kasuks. Harvem avaldatakse töökuulutusi ja võetakse tööle ennast ise pakkuma tulnud inimesi. Töötukassa poole pöördumine enamasti ei aita, sest ka kõige suurema tööpuuduse ajal oli põllumajanduse oskustöölisi töötute seas vaid 1% ja paljud neist sellised, kes töötegemisest kuuldagi ei taha. Samas otsesidemeid koolidega loob tööjõu leidmiseks vaid 5% tootjatest. Tark ettevõtja saab palju ise ära teha Küsitluse käigus uuriti, mida tootjad praegu ise teevad selleks, et neil oleks kvalifitseeritud tööjõudu kasutada nii praegu kui edaspidi. Selgus, et kõige levinum tegevus on oma töötajate saatmine täienduskoolitustele (vt joonis). Ligi pooled põllumehed teevad seda juba praegu ja kolmandik oleks valmis seda tegema edaspidi. Siinjuures tasuks aga meenutada konjunktuuriinstituudi poolt aastal läbi viidud täienduskoolituste alast uuringut, millest selgus, et põllumajandusvaldkonnas tehtud koolitusi hindas heaks või väga heaks vaid 65% osalejatest. Isegi kui koolituse saab tasuta, on selleks kulunud aeg ja töölt eemal viibimine ikkagi investeering. Ja see, kui kolmandik osalejaid pole toimunuga rahul, näitab, et koolituskursuste ja koolitajate valikusse tuleks palju tähelepanelikumalt suhtuda. Ka oma töötajate saatmine tasemeõppesse omandama ettevõtte jaoks vajalikke erialasid võiks olla palju laialdasemalt kasutusel. Tööjõupuuduse tingimustes pole palk ainus motivaator. Kui palgaerinevused pole väga suured, kaalutakse oma valikut tehes töötingimusi ja -keskkonda. Korras ning kvaliteetsed töövahendid, mugav ja nägus eririietus, hubased puhkeruumid, mõistlik töörežiim, võimalused enesearenduseks, sõbralik kollektiiv, inimestest hooliv juht... Seda loetelu atraktiivse töökeskkonna teguritest võiks jätkata pikemalt. Paljud neist ei nõua mitte niivõrd suurt raha, kui head tahet ja hooli-\n20 20 ÖKONOOMIKA Maamajandus oktoober 2010 vust. Praegu tegeleb töökeskkonna ligitõmbavamaks muutmisega 34% küsitletutest. Oma ettevõtet tuleb igal võimalusel tutvustada Kõige vähem kasutatakse enese tööjõuga kindlustamiseks selliseid võimalusi nagu oma ettevõtte tutvustamine koolides ja noorte õppimasuunamine vajalikele erialadele. Vaid 7 8% küsitletutest teeb neid tegevusi. Üle 30% põllumeestest arvab, et oma tegevuse tutvustamine koolides polegi vajalik, 25% ei näe võimalusi noorte erialavaliku suunamiseks. Eks need ole pika vinnaga tegevused ja kiiret kasu ei tõota. Läheb aastaid, enne kui põllumajandust oma erialaks valima ärgitatud noored ettevõtetesse jõuavad ja paljud neist tõenäoliselt valivad muu tee. Vajalike ametite propageerimist ei saa jätta ainult põllumajanduskoolide ülesandeks. Koolidel on teisigi erialasid, millele õppurid tulevad palju meelsamini ning kooli ülesandeks on anda võimalikult hea ettevalmistus neile, kes õppima tulevad, mitte ajada mööda ilma taga võimalikke põllumajanduserialadele sisseastujaid. Samuti ei ole oma tootmisettevõtte ja põllumajanduse kui sellise tutvustamine koolides midagi, millega ainult suurpõldurid saaksid-peaksid tegelema. Koolid võtavad hea meelega kuulda ideid nii loengute, farmikülastuste kui muude ürituste korraldamiseks. Mida rohkem lastega tegelda, seda suurema tõenäosusega ei tõmba nad sõnniku ja silolõhna peale nina krimpsu ka gümnaasiumi lõpetades. Tööpraktika vajab arendamist Ligi 25% uuringus osalejatest pakub õppuritele praktikakohti. Valmisolekut praktikantide võtmiseks avaldab aga veel 43%. On ju praktikabaasina tegutsemine suurepärane võimalus ühelt poolt saada lisatööjõudu, teisalt aga reklaamida oma ettevõtet ja leppida parimate õppuritega aegsasti kokku tulevase töösuhte osas pärast kooli lõpetamist. Kuivõrd olete ise valmis panustama oma ettevõtte kindlustamiseks tööjõuga Looma töötajatele atraktiivset töökeskkonda Pakkuma praktikavõimalusi Tutvustama oma ettevõtet üldharidus-, kutse- ja kõrgkoolides Suunama noori õppima ettevõttele vajalikke erialasid Saatma oma töötajaid õppima ettevõttele vajalikke erialasid Saatma oma töötajaid täiendkoolitustele, messidele, seminaridele Paraku ei ole praktikante pooltki nii palju, kui oleks neile praktikakohtade pakkujaid. Koolidel on välja kujunenud pikaajalised koostöösidemed praktikabaasi pakkuvate tootjatega ning väljakujunenud süsteemi sisse trügimiseks ei piisa telefonikõnest või kirjast Tahan praktikanti. Väga tähtis on see, mida põllumehel koolile ja praktikandile omalt poolt pakkuda on. Õppuri juhendamine ei ole sama asi mis kogenud töömehele tööotsa kättenäitamine. Vaja läheb juhendamis- ja tagasiside andmise oskust, siirast tahet noort inimest arendada ning hoolikalt läbi mõeldud töökorraldust, mis võimaldaks uusi oskusi õppida ja kinnistada. Kutse- ja kõrgkoolide lõpetajate teadmiste tasemega jäävad põllumehed uuringu andmetel rahule. Nõrgemalt hinnatakse noorte praktilisi oskusi ning otsustusvõimet, iseseisvust ja probleemide lahendamise oskust. Kuid eks needki asjad on kinni praktilise kogemuse vähesuses. Iseseisvust ja probleemide lahendamist ei saa õppida loengutest-raamatutest. Seepärast on Eesti Maaülikoolil juba lähiajal plaanis oma praktikakorraldus üle vaadata ning keskenduda rohkem selle tulemustele, mitte tegevusele iseenesest. See toob 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% 9,2 9,6 5 Ei pea vajalikuks Pole võimalusi Olen valmis tegema Seda tehakse Ei oska ütelda 17,5 13,5 9,4 17,8 13,7 32,1 19, ,7 12,4 30, ,9 31,8 32,2 46,4 34,1 24,7 8,7 7,2 17,1 8,7 kaasa ka vajaduse praktikakohtade andmebaasi järele, kuhu oleksid koondatud ettevõtted, kes sobivad seda vastutusrikast ülesannet täitma nii oma tootmistaseme kui juhendamisoskuste poolest. Sealjuures võib viimane üles kaaluda väikese tootmismahu või viimse tehnikaime puudumise põllul. Oluline on teada, et heaks juhendajaks ei pea sündima, see on arendatav oskus. Kui tootjad tunnevad huvi praktikajuhendamist õppida ja sellest läbi esindusorganisatsioonide märku annavad, siis Maaülikooli Avatud Ülikool oleks valmis vastavaid kursusi ka korraldama. Seega suuremaks tööjõupuuduseks tuleks valmistuma hakata juba praegu ning aegsasti planeerida vajalikud investeeringud. Kuid iga tootja otsustab, millise tee ta valib. Kas soetab lüpsiroboti, pakub konkurentsivõimelist töötasu ja -tingimusi või hakkab hoopis varakult hoolitsema järelkasvu väljakoolitamise eest. Nii või teisiti, kuid inimeste juhtimise oskused muutuvad edaspidi üha tähtsamaks. Uuringu aruannet tervikuna saab lugeda põllumajandusministeeriumi kodulehelt teaduse, arenduse ja nõuande valdkonna rubriigist. vajaduse_uuring_sektoris_2010.pdf 15 18,1 9 13,3 7,5\n21 Maamajandus oktoober 2010 ÖKONOOMIKA 21 SVEN ARBET Investeeringutoetuste eest saab nii ehitada kui muretseda masinaid. Investeeringutoetuste esimene pool on läbi Mati Mõtte EMÜ maamajanduse uuringute ja analüüside osakonna juhataja Toetust saanud põllumajandusettevõtetes on majandusnäitajad paremad. Eesti Maaülikooli majandus- ja sotsiaalinstituudis hinnatakse MAK I, III ja IV telje investeeringutoetuste mõju. Kuna programmperiood on jõudnud poole peale ning aasta taotlusvoorud algavad, saame teha teatud kokkuvõtte MAK eelarve senisest kasutamisest. Investeeringutoetuste eelarve koos LEADER-programmiga on kokku 8,64 miljardit krooni. See on üle 3,7 korra enam kui SAPARDi aasta ning riikliku arengukava põllumajanduse investeeringutoetuste väljamaksed kokku (mis olid 2,29 mld krooni). Seega on oluline jälgida toetuste tulemusi ning anda soovitusi nende efektiivsemaks kasutamiseks. Võib küsida, kas eelarve maht on piisav, katmaks turult saamata jäävat tulu ja tagamaks investeerimisvõimekust. Joonis 1. Põllumajandustootjate ja -töötlejate investeeringutoetuste kasutamine seisuga mln krooni 5000,0 4500,0 4000,0 3500,0 3000,0 2500,0 2000,0 1500,0 1000,0 500,0 0,0 556,65 660, ,82 378,32 219, ,83 181, ,74 185,55 137,70 137,70 Eelarve , mln krooni Määratud toetused , mln krooni 69,17 Makstud toetused , mln krooni Meede 1.8 Põllumajanduse ja metsanduse arengu ja kohanemisega seotud infrastruktuuri toetus Meede 1.6 Põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine Meede 1.4 Põllumajandusettevõtete moderniseerimine Meede 1.3 Nõuandeteenuste kasutamine Meede 1.2 Noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamine Investeeringutoetus meelitab toetusi taotlema, teisalt tuleb ettevõtjal tegelda väga hoolikalt rahavoogude juhtimisega. Sageli tuleb käia liisingu- ja laenulepinguid sõlmimas, kuna omafinantseeringuks\n22 22 ÖKONOOMIKA Maamajandus oktoober 2010 ei jätku raha. Investeeringutoetuse kasutegur sõltub lõpptulemusena täiendavast finantsvõimekusest ja ettevõtte areng võib takerdudagi krediteerimisvõimesse. Kõige enam planeeritud eelarvest on toetusi makstud noortele põllumajandustootjatele Investeeringutoetuste majanduslikust tulemuslikkusest on kindlasti kogemus olemas toetust saanud ettevõtjatel. I telje toetuste (põllumajandus- ja metsandusettevõtjad ning toiduainetööstused) projektide puhul on peamine eesmärk konkurentsivõime suurendamine. Analüüsides 30. juuni 2010 seisuga investeeringutoetuste kasutamist põllumajandustootjatele ja -töötlejatele mõeldud konkurentsivõimet suurendavate meetmete puhul, on toetuse määramise osakaal kõige suurem meetme 1.2 (noorte põllumajandustootjate toetus) ja meetme 1.3 (nõuandetoetus) puhul. Nimetatud meetmete eelarvest on ligikaudu 75% juba kasutusele võetud (joonis 1). 137,7 mln krooni on läinud noorte põllumajandusettevõtjate toetamiseks ja 23,6 mln nõuandeteenuste tagamiseks. Meetme 1.4 (põllumajandusettevõtete moderniseerimine) ja meetme 1.8 (põllumajanduse ja metsanduse infrastruktuuri toetused) eelarvest on kasutusele võetud üle 67% ja kogu eelarvest välja makstud 35%. Kõige vähem on kasutatud meetmega 1.6 (põllumajandus- ja mittepuidulistele metsandussaadus- Joonis 2. Maapiirkonna mitmekesistamise meetme ja LEADER-programmi eelarve kasutamine seisuga mln krooni 1800,0 1600,0 1400,0 1200,0 1000,0 800,0 600,0 400,0 200,0 0,0 109,9 251,5 578,5 628,1 Määratud toetused , mln krooni tele lisandväärtuse andmine) saadavaid toetusi, kus tööstustele on määratud toetust vaid 33% eelarvest (219,2 mln krooni) ning väljamakstud summa on üksnes 10% kogu eelarvest. Investeeringute tegemiseks on MAKi programmis aega kaks aastat. Arvestades seda, et esimesed toetuste määramised toimusid meetme 1.4 alameetmete ja meetme 1.6 taotlustele, saame hinnata investeeringute teostamist rahuldavaks. Mitmekesistamise meede ja LEADER-programm aitavad kaasa maaelu edendamisele Kolmanda telje eelarve on kokku 1,86 mld krooni. Maapiirkonnas tegevuse mitmekesistamise meetme 3.1 eelarvest on kasutusele võetud üle 56% (628,1 mln krooni, joonis 2) 36,7 66,6 250,6 170,1 Makstud toetused , mln krooni 4. LEADER tegevusgrupi administeerimine, oskuste omandamine ja elavdamine Koostöö 4.3 Projektitoetus III telge. Elukvaliteedi parandamine 4.1 Projektitoetus I telge. Konkurentsivõime suurendamine Meede 3.2 Külade uuendamine ja arendamine Meede 3.1 Maapiirkonna mitmekesistamine. Mikroettevõtete rajamis- ja arendamistoetus ja meetme 3.2 (külade uuendamine) raames üle 68% (578,5 mln krooni). LEADER-programmi puhul saame rääkida alles projektitoetuste algusperioodist. Kokku on projektitoetuse taotlusi LEADERi programmi raames esitatud 1562 toetuse taotlust summas 263,7 mln krooni. Tähelepanuväärne on see, et LEADERi eelarve maht 1,34 mld krooni on võrreldav RAK kogu eelarvega. Seega võime loota, et LEADERi ülesanne saab täidetud, millega aidatakse kaasa maal tegevusalade ja ettevõtmiste arendamisele. Hindamise seisukohalt avalduvad toetustega seotud mõjud pikema aja jooksul ehk kuni kolm aastat pärast investeeringut. Selle tõttu ei saa praegu täpselt mõjusid välja tuua. Prognooside kohaselt hin-\n23 Maamajandus oktoober 2010 ÖKONOOMIKA 23 RAIVO TASSO Joonis 3. Keskmine lisandväärtus ja selle prognoositav kasv ettevõtja kohta jooksevhindades aastaks tuhat krooni ,9 0,0 Meede ,5 830,7 Meede ,4 189,4 Meede , ,8 Meede , ,1 Meede , ,4 Meede ,5 163,7 Meede , ,1 Meede 3.1 Prognoositav lisandväärtuse kasv ettevõtte kohta, tuhat krooni Lisandväärtus ettevõtja kohta 2006 (baasaasta), tuhat krooni dame aastatel põllumajandustootjate ja -töötlejate lisandväärtuse kasvuks 15% (jooksevhindades). Kasv eri aastatel võib olla väga erinev, seega saame lähtuda eelkõige pikale perioodile tehtud arvestustest investeeringute tulemuslikkuse kohta. Võttes arvesse prognoositavat toetuse saajate arvu ning meetmete iseärasusi, tekib kõige suurem lisandväärtus töötleva tööstuse ettevõtetes, samuti loomakasvatusettevõtetes (joonis 2). Tegu on meetmetega, kus prognoositav lisandväärtus on kõige suurem ehk 4,4 mln (meede 1.6) ja 3,3 mln krooni (meede 1.4.2) aastas. Seitsmeaastase perioodi lõpuks on lisandvääruse kasv üle krooni ettevõtja kohta. Oluliseks tuleb lugeda ka III telje meetme 3.1 (maapiirkonna mitmekesistamine) lisandväärtust ja selle kasvuga kaasnevat summat, mis on üle krooni ettevõtja kohta. Noorte osakaal põllumajandustootmises peab suurenema Eesti maaelu arengus on oluline koht noortel ettevõtjatel. MAK alusel on vajalik noorte ettevõtjate osakaalu suurendamine 2 3% aastas. Aluseks võetud arvutuste kohaselt oli aastal 6725 põllumajandustootjat, neist vaid 1680 oli nooremad kui 40 eluaastat. Aastal 2005 oli alla 35aastaseid põllumajandustootjaid 10%. Arvestades eesmärki tõsta noorte osatähtsust igal aastal 2 3%, siis aastaks peaks noorte osatähtsus olema suurenenud 14 21%. Prognoosisime noorte põllumajandustootjate juurdekasvu vajadust eeldusega, et põllumajandustootjate koguarv on püsiv. Noorte ettevõtjate osatähtsuse aastane kasv 2% võrra tähendaks nende arvu kasvu iga-aastaselt keskmiselt 135 ja 8aastase perioodi jooksul 1076 ettevõtja võrra. Seega aastaks peab alla 40aastaste osakaal olema vähemalt 26%. Kui professionaalsete põllumajandustootjate üldarv on 6725, peab noori tootjaid olema ligikaudu 2000 ehk juurdetulijaid vähemalt , võrreldes aasta andmetega. Meie hinnangul ei ole praegune MAKi meetme 1.2 sihttase noort ettevõtjat kindlasti piisav, sest katab maksimaalselt 20% vajadusest. Eelarvevahendite jääk meetmele 1.2 on 47,8 mln krooni. Organisatsioonid ning õppeasutused peaksid noortele maaelu ja põllumajandust paremini tutvustama. Kokkuvõtteks on hea märkida, et püsihindamise ja a (I poolaasta) analüüside alusel on toetust saanud ettevõtjate majandusnäitajad mõnevõrra paremad kui kogu põllumajandussektoris. Kindlasti on iga meetme juures parandamist vajavaid kohti, mida oleme selgitanud ja püüame edaspidi uurida. Teostatud uuringute ja analüüsidega saab tutvuda EMÜ majandus- ja sotsiaalinstituudi kodulehel\n24 24 ÖKONOOMIKA Maamajandus oktoober 2010 Piim Info allikas: Eesti Konjunktuuriinstituut, Rävala 6, Tal linn tel , faks , e-post Augustis jätkus Eestis piima kokkuostuhinna tõus. Tööstusest väljamüügihinnad alanesid septembris juustul, tõusid aga joogipiimal, pulbritel ja võil. Piimatoodete jaehinnad olid septembris valdavalt veidi kõrgemad kui augustis. Euroopa ja maailmaturul on piimatoodete hinnad tõusmas. KOKKUOSTUHINNAD Toorpiima keskmine kokkuostuhind oli augustis 0,5% kõrgem kui juulis. Statistikaameti andmetel said Eesti piimatootjad augustis toorpiima eest keskmiselt 4.32 kr/kg, mis on 3 senti enam kui juulis ja 1 sent enam kui juunis. Aastatagusest tasemest oli piima kokkuostuhind augustis 42,2% (1.28 kr/kg) kõrgem. Piima kokkuostukogus oli tänavusel kuumal suvel juulis 1,3% väiksem kui juunis ja augustis 0,4% väiksem kui juulis. Võrreldes eelmise aasta augustiga, oli tänavune kokkuostukogus 0,6% väiksem. Piima kvaliteet oli aga tänavu kõrgem kui eelmisel aastal samal ajal. Eliitpiima osatähtsus kokkuostetud piimas oli juulis 59,5%, augustis 56,7%, kuid eelmise aasta augustis 44,8%. Piima kokkuost aug 2009 juuli 2010 aug 2010 Hind, kr/kg Rasvasus, % 3,9 3,9 3,9 Kogus, tuh t 53,4 53,3 53,1 sh eliit, % 44,8 59,5 56,7 kõrgem, % 52,6 37,9 39,9 Allikas: SA PRIA esialgsetel andmetel varusid piimatööstused kvoodiaasta esimese viie kuuga kokku 244,8 tuhat tonni toorpiima, mis moodustab 36,9% Eestile määratud tarnekvoodist ( 11,4 tuh t aastatagusega võrreldes). TÖÖSTUSEHINNAD Tööstusest väljamüügihinnad tõusid septembris, võrreldes augustiga, joogipiimal (sealhulgas 2,5%-lisel piimal kiles +8,6% ja purepakendis +4,9% ning 3,5%-lisel piimal kiles +6,8% ja purepakendis +1,7%), lõssipulbril +6,7%, plokkvõil +6,5%, väikepakendis 80% võil +0,9%, taluvõidel +4,7% ning kodujuustul +0,3%. Täispiimapulbri hind viimases kuus ei muutunud. 5,5% alanesid aga septembris, võrreldes augustiga, juustu tööstusest väljamüügihinnad, sealhulgas Edam-tüüpi juustul 4,7% ja Tilsitil 8,1%, vaid Gouda hind tõusis 0,4%. Võrreldes aastatagusega, on joogipiimade tööstusest väljamüügihinnad tõusnud 7 37%, sealhulgas enim on aastaga kallinenud 2,5%-lise rasvasusega kilepiim ning kõige vähem 3,5%-lise rasvasusega purepakendis piim. Edam-tüüpi juust kallines aastaga 13,3%, väikepakendis >80% või +18%, kodujuust +0,3%. Maailmaturutoodetest kallinesid peale juustu veel täispiimapulber (+87%), lõssipulber (+45,5%) ja plokkvõi (+4,5%). Piimatoodete tootjahinnad Eestis (kr/kg, tootjaettevõtete keskmine hind kuu lõpus) sept 2009 aug 2010 sept 2010 Täispiimapulber Lõssipulber Juust Edam Kodujuust 4%, lisanditeta Või 82%, 25 kg Või >80%, väikepakk Joogipiim 2,5% kiles, l Joogipiim 3,5% kiles, l\n25 Maamajandus oktoober 2010 ÖKONOOMIKA 25 JAEHINNAD Piimatoodete jaehindade tõus jätkub. Septembrikuu alguse seisuga olid piimatoodete keskmised hinnad Eesti tavakauplustes olenevalt tootest kuni 2,1% kõrgemad kui augusti alguses. Suurim oli hinnatõus väikepakendis võil (+2,1%), kilepakendis keefiril (+1,9%) ning 2,5%-lisel kilepakendis piimal (+1%). Juustu hind tõusis 0,6% ja hapukoorel 0,3%. Veidi odavnesid purepakendis keefir ( 1%), kohvikoor ( 1,2%), purepakendis 2,5%-line piim ( 1,4). Võrreldes eelmise aasta septembriga, olid tänavused hinnad kuni 41,1% kõrgemad. Kõige stabiilsem on olnud kodujuustu hind, mis on aastaga tõusnud vaid 1,2%. 2,5%-line purepakendis piim on kallinenud 5,9%, juust +8,1%, taluvõie +9,9%, purepakendis keefir +11,7%, hapukoor +13%, väikepakendis või +17,5%, kilepakendis keefir +19,8%, kohvikoor +21,3%. Enim on aastaga kallinenud 2,5%-line kilepakendis piim (+41,1%). Piimatoodete jaehinnad kauplustes (kr/kg, kuu esimesel nädalal) sept 2009 aug 2010 sept 2010 Piim 2,5%, kile Keefir, kile Hapukoor Kohvikoor Kodujuust, 4% Või, 82% Juust, kohalik VÄLISTURG Rahalises vääringus eksporditi a I poolaastal Eestist piimatooteid kokku 1061,6 mln kr eest ehk 53,4% rohkem kui eelmise aasta samal perioodil. Samal ajal imporditi Eestisse piimatooteid kokku 345,5 mln kr väärtuses ehk 35,9% rohkem kui aasta varem. Kaubavahetuse positiivne saldo, võrreldes aasta varasema perioodiga, suurenes 278,3 mln kr võrra ehk 63,6% ja oli 716,1 mln kr. 61,6% moodustas eksport ELi liikmesriikidesse ja 38,4% väljapoole ELi. Sealjuures eksporditi piimatooteid ELi teistesse liikmesriikidesse 17,4% rohkem kui aasta tagasi. Eksport kolmandatesse riikidesse suurenes aga kolm korda. Venemaa osatähtsus ekspordist kolmandatesse riikidesse oli 96,4%. Ekspordikäive suurenes nii ekspordihindade tõusu kui ka enamiku toodete ekspordikoguste suurenemise tõttu. Ekspordikogused eelmise aastaga võrreldes vähenesid piimapulbril, vadakutoodetel ja võil. Ekspordihinnad alanesid vaid jogurtil ja toorjuustul-kohupiimal. Ülejäänud piimatoodete ekspordihinnad olid kõrgemad ja kogused suuremad kui eelmise aasta I poolaastal. Piimatoodetest suurenes aastatagusega võrreldes enim rõõsa piima ja koore ekspordikogus (piimal 19 korda, koorel üle 6 korra), lõssipulbril +87% ja hapendatud piimatoodetel +88%. Kogu piimatoodete ekspordikäibest moodustas 39% juustu-kohupiima, 23% piima ja koore, 15% lõssi- ja piimapulbri, 11% hapupiimatoodete väljavedu. Eesti piimatoodete eksporditurgude seas oli aasta I poolaastal suurima osatähtsusega Venemaa (37% piimatoodete ekspordikäibest), kuhu läks 59% lõssi- ja piimapulbri ekspordikogusest, 50% vadakutoodete, 42% või ja piimarasvade, 40% juustu-kohupiima, 7% rõõsa piima-koore ning 5% hapendatud piimatoodete ekspordist. Osatähtsuselt teine oli Läti (17,5% piimatoodete kogu ekspordikäibest), järgnesid Leedu (13,1%) ja Soome (12,2%). Impordikäibest aasta I poolaastal moodustas 98,9% import ELi liikmesriikidest ja vaid 1,1% import kolmandatest riikidest. Tähtsamad impordiriigid olid Eesti jaoks Läti (25% piimatoodete impordikäibest), Poola (19,4%), Leedu (13,3%), Saksamaa (13,2%), Soome (11,9%). Võrreldes eelmise aasta I poolaastaga, suurenesid enamiku toodete impordikogused ja tõusid impordihinnad. Impordihinnad olid varasemast madalamad vaid rõõsal piimal, jogurtil ja jäätisel. Impordikogused vähenesid eelnenud aastaga võrreldes piimapulbril ( 3,3 korda), vadakutoodetel ( 36,2%), juustul ( 11,7%). Enim suurenesid impordikogused rõõsal koorel (+4,6 korda), võil ja piimarasvadel (+2,6 korda), rõõsal piimal (+56,6%), hapendatud piimatoodetel (+52,4%), lõssipulbril (+32,7%). ELi piimaturul jõudis piima tööstustele tarnimine, võrreldes eelmise aastaga, uuesti plussi kvoodiaasta esimese nelja kuu (aprill juuli) tarned ületavad eelmise aasta sama perioodi tarneid 0,9% võrra. ELi liikmesriikide keskmine piima kokkuostuhind oli juulis 4.65 kr/kg. ELi piimatoodete turul jätkavad tõusu juustude ja vadakupulbri hinnad, pärast suvist langust on hakanud tõusma ka piimapulbri hind. Lõssipulbri hind on tugevneva trendiga, tasemel 135% sekkumishinnast. Või hind on stabiliseerunud tasemel 160% sekkumishinnast. Sekkumisladudes oli septembri teise poole seisuga 13 tuhat tonni võid ja 213 tuhat tonni lõssipulbrit, eraladustamises aga 82,7 tuhat tonni võid. Maailmaturul on viimastel nädalatel pea kõik hinnakvoteeringud tõusutrendil. USA hinnad on kõrgeimad või ja piimapulbri osas, ELi hinnad juustu osas ning Okeaania hinnad lõssipulbri osas. Suurim piimapulbri ja lõssipulbri importija on Hiina ning impordikogused on sel aastal tunduvalt suurenenud. Suurenenud on ka lõssipulbri importimine Venemaa poolt. Juustu importi on suurendanud Venemaa ja Jaapan, vähendanud aga EL ja USA. Piimatoodete eksport ja import I kvartalis ja aastal (kogus tonnides, hind kr/kg) Kogus 2009 Kogus 2010 Eksport Hind 2009 Hind 2010 Kogus 2009 Kogus 2010 Import Hind 2009 Hind 2010 Rõõsk piim 1 6% Lõssipulber Täispiimapulber Või Juust Jogurt Jäätis\n26 26 ÖKONOOMIKA Maamajandus oktoober 2010 LIHA Septembris püsisid sigade kokkuostuhinnad augusti tasemel, jaehind veidi tõusis. Veiste kokkuostuhind langes, jaehind püsis eelmise kuu tasemel. Muutusi munade hinnas ei olnud, ka jaehind püsis augusti tasemel. Broileri jaehind langes. SEAD Sigade keskmine kokkuostuhind ELis on aastal, võrreldes eelmise aastaga, tublisti tõusnud. Vaatamata sellele, et aasta edenedes on kokkuostuhind tõusnud, on selle aasta üldine hinnatase ületanud vaid aasta taset ning jääb alla a valitsenud kõrgemale hinnatasemele. Sarnaselt ELi keskmisega liikus sigade kokkuostuhind ka Eestis kokkuostuhind septembris püsis augustikuisel tasemel ning oli kõrgem kui a, ent kahe viimase aasta septembrikuisest hinnatasemest jäi madalamaks. Keskmine kokkuostuhind septembris oli kr/kg (2010 august kr/kg, 2010 juuli kr/kg), mis oli 5,3% madalam kui mullu samal ajal ning 13,2% madalam kui kaks aastat tagasi. Sigade kokkuostukogus säilitas septembris pea augustikuise taseme. Aasta tagasi oli sigade koguseline kokkuost ligi 7% väiksem. Septembris tõusis sealiha jaehind kauplustes augustiga võrreldes keskmiselt 1,7%. Kallines nii kondiga kui ka kondita liha. Septembrikuine hinnatõus tõstis sealiha jaehinna aastatagusele tasemele. Turgudel püsis sealiha hind pea augusti tasemel, alanedes 0,5%. Turgudel langes sealiha keskmine jaehind aastaga 5,1%. Sigade kokkuostu hinnad Eestis* (töötlejaettevõtete kaalutud keskmine, kr/kg, lihakaalus ilma käibemaksuta) sept 2009 aug 2010 sept 2010 SEUROP S E U Emised Keskmine * Kaalutud keskmised kokkuostuhinnad iga kuu 25. kuupäevaks. Lihakeha koos pea, esijalgade ja sabaga. VEISED Veiste kokkuostuhind, mis alates aasta lõpust on tasapisi tõusnud ning viimasel paaril aastal kõikunud kr/kg vahel, oli sellel tasemel ka tänavu septembris, mil veiste kokkuostul maksti keskmiselt kr/kg. Kuuga kokkuostuhind küll langes 3,3%, kuid püsis aastatagusel tasemel, mil keskmine kokkuostuhind oli kr/kg. Ka tunamullu septembris oli veiste kokkuostuhind sarnane järgnevate aastatega kr/kg. Aastatega on aga vähenenud veiste kokkuostukogused, mis tänavu septembris olid 12% väiksemad kui aasta tagasi aasta 9 kuuga on veiste kokkuostukogused mullusest 8% väiksemad. Veiseliha jaehind kaubandusvõrgus jäi septembris augustikuisele tasemele. Veiseliha oli septembris kauplustes keskmiselt 28% kallim kui turgudel. Aastatagusega võrreldes oli kauplustes veiseliha 13% kallim, kusjuures kondiga liha oli 39,3% kallim kui aasta tagasi. Turgudel hind aastaga muutunud ei ole. Veiste tegelikud kokkuostu hinnad Eestis* (töötlejaettevõtete kaalutud keskmine, kr/kg, lihakaalus ilma käibemaksuta) sept 2009 aug 2010 sept 2010 EUROP A pullid alla 2 aasta B muud pullid C härjad D lehmad E lehmmullikad * Kaalutud keskmised kokkuostuhinnad iga kuu 25. kuupäevaks.\n27 Maamajandus oktoober 2010 ÖKONOOMIKA 27 LINNUD Broileri jaehind kaubandusvõrgus septembris langes. Augustiga võrreldes oli septembris broiler kauplustes 2,1% ja turgudel 2,3% odavam. Turgudel müüdud broiler oli septembris pea 10% odavam kauplustes müüdavast. Turgudel oli importbroiler pea 2% kallim kui kodumaine. Aastaga on kodumaise broileri jaehind kukkunud kauplustes 5,4% ja turgudel koguni 20,1%. Puuris peetavate kanade A-klassi munade keskmine tegelik hind pakkimiskohast väljamüügil oli septembris 1.04 kr/tk, mis on augusti ja juuliga samal tasemel. Munade jaehind jaekaubandusvõrgus on samuti püsinud muutumatuna kolm kuud. Ka aasta tagasi olid munad kauplustes pea samas hinnas. Turgudel olid aga munad tänavu septembris 2,5% kallimad kui mullu samal ajal. Munade tootja väljamüügi hind* (tegelik kaalutud keskmine, ilma käibemaksuta) VÄLISTURG juuli 2010 aug 2010 sept 2010 Kanamuna M (kr/tk) Kanamuna L (kr/tk) Muna L + M (kr/tk) * Puuris peetavate kanade A-klassi munade keskmised tegelikud pakkimiskohast väljamüügi hinnad iga kuu 25. kuupäevaks. Liha ja lihatoodete eksport ja import ja aasta I kvartalis (kogus tonnides, kr/kg) Kogus 2009 Kogus 2010 Eksport Tänavuse esimese poolaasta andmetele tuginedes võib tõdeda, et väliskaubandus on elavnenud. Eesti liha ja lihatoodete aasta I poolaasta ekspordikäive suurenes aastatagusega võrreldes 28,3% ehk 100 mln kr võrra. Import suurenes samal ajal 8,6% ehk 56,3 mln kr võrra. Hoolimata ekspordi oluliselt suuremast kasvust impordi ees, jäi liha ja lihatoodete väliskaubanduse bilanss selle aasta I poolaastal 257,2 mln krooniga negatiivseks, s.t liha ja lihatoodete sissevedu oli poolteist korda suurem kui väljavedu. Puudujääk vähenes mullusega võrreldes 43,7 mln kr võrra. 91,4% (2009. a 94,5%) kogu liha ja lihatoodete ekspordi- ning 99,2% (2009. a 99,2%) imporditehingutest toimus Eesti ja ELi liikmesriikide vahel. Mullusega võrreldes on liha ja lihatoodete väljavedu ELi liikmesriikidesse suurenenud 24,1%, samas sissevedu EList suurenes 8,6%. Põhilisteks kaubanduspartneriteks on seni ka sel aastal olnud lähinaabrid Läti, Soome ja Leedu. Oluline osa liha ja lihatoodete impordis on endiselt Taanil ja Saksamaal. Tasapisi on laienenud liha ja lihatoodete turg ning kasvanud partnerriikide arv, mistõttu on vähenenud ka vanade partnerite osatähtsus. Viimastel aastatel on järjest suurenenud liha ja lihatoodete eksport väljapoole ELi piire, import aga sealt nii jõuliselt kasvanud ei ole. 3. riikidesse eksporditi 8,6% kogu liha ja lihatoodete väljaveost (2009. a 5,5%, a 4,4%). Liha ja lihatoodete impordikäibest tuli vaid 0,8% (2009. a 0,8%, a 0,8%) 3. riikidest. Venemaa (kes on kolmandate riikide seas olulisim ekspordipartner) osakaal väljaveos on tõusnud 3,3%-lt eelmisel aastal 7,2%ni sel aastal a I poolaastal eksporditi kõige enam vorstitooteid, mille väljaveo maht kasvas mullusega võrreldes 1,5 korda. Sealiha ekspordikogus suurenes 1,4 korda ning veiseliha veeti mullusest pea kaks korda enam välja. Mõnevõrra vähem kasvas lihakonservide ja linnuliha eksport. Ekspordimahud suurenesid, kuid ekspordihind langes. Välja veetud sealiha oli tänavu 13% ja konservid 6% odavamad kui mullu samal ajavahemikul. Veiseliha ekspordihind aga tõusis aastaga 26% ning linnuliha oli 3% kallim. Kui seni on kõige olulisem ekspordiartikkel olnud sealiha, siis sel aastal on selle koha hõivanud vorstitooted. Küll aga säilitas sealiha kõrgema ekspordihinna toel juhtpositsiooni ekspordi rahalises vääringus. Kõige enam imporditi I poolaastal sea-, linnu- ja veiseliha, mille sisevedu kasvas mullusega võrreldes vastavalt 13, 58 ja 14%. Sea- ja veiseliha impordihind alanes mullusega võrreldes 3%, linnuliha hind alanes 7%. Nii sea-, veise kui ka linnuliha impordihind oli ligi kolmandiku madalam kui ekspordihind aasta kuuel esimesel kuul kasvas jätkuvalt elussigade väljavedu Eestist. Tapasigu veeti Venemaale kokku looma, mida oli 13% enam kui aasta tagasi. Lisaks sigadele eksporditi Euroopasse elusveist. Veiste eksport on kasvanud 25%. Hind 2009 Hind 2010 Kogus 2009 Kogus 2010 Import Hind 2009 Hind 2010 Veiseliha 507,3 809, , , Sealiha 2 856, , , , Lambaliha 2,5 7, ,0 46, Linnuliha 2 007, , , , Vorstitooted 3 283, , ,3 856, Lihakonservid 1 927, , , ,\n28 28 ÖKONOOMIKA Maamajandus oktoober 2010 Köögivili Kuiva suve ja vihmase koristusperioodi tõttu olid köögiviljad kallimad kui mullu samal ajal. Tootjahinnad Kartuli keskmine tootjahind oli septembris 3.15 kr/kg. See on 53 senti ehk 14,4% odavam kui augustis (3.68 kr/kg). Võrreldes möödunud aasta septembriga, mis järgnes väga heale kasvu- ja koristusperioodile, oli kartulikilo tänavu kuiva suve ja vihmase koristusperioodi tõttu 1.25 krooni võrra ehk 65,8% kallim. Kapsa, porgandi ja peedi hinnad septembris langesid, kuid olid kõrgemad kui mullu samal ajal. Kapsas oli tänavu koguni üle kolme korra kallim kui eelmisel aastal, porgand 37%, peet 45% ja kaalikas ligi 49% kallim. Eestis toodetud köögivilja keskmised tootjahinnad sept 2009 aug 2010 sept 2010 Kartul Peakapsas Porgand Peet Kaalikas Pikk kurk Lühike kurk Tomat Kurgi ja tomati peamine kasvuaeg Eestis hakkab lõppema ja hinnad on tõusuteel nagu tavaliselt sel ajal. Eestimaine pikk kurk oli septembris ligi kaks krooni kallim kui augustis ja üle 5 krooni kallim kui eelmise aasta septembris. Lühike kurk maksis tootjail septembris 6.82 kr/kg rohkem kui augustis ja võrreldes aastatagusega 5.43 kr/kg enam. Kohalikud tomatid on tootjatel viimase kuuga kallinenud 22%, olles 63% kallimad kui aasta eest. Turuhinnad Tänavu olid kohalikud tomatid septembris turgudel 92 senti odavamad kui augustis keskmiselt, kuid kurkide hinnad juba tõusmas. Kohalik pikk kurk oli septembris ligi 55% kallim ja lühike kurk 52% kallim kui augustis. Imporditud lühikese kurgi hind aga kahekordistus. Kallimad kui augustis olid ka hapukapsas (+3%) ja hapukurk (+11%). Juurviljadest alanesid viimase kuuga enim ( 25%) porgandi ja peedi hinnad, kaalikas odavnes 14, kartul 12, mugulsibul 10, kapsas 8%. Eestimaine õun oli septembris 6% odavam kui augustis. Köögivilja keskmised jaehinnad turul sept 2009 aug 2010 sept 2010 Kartul Peakapsas Porgand Peet Kaalikas Mugulsibul Tomat, import Tomat, kohalik Pikk kurk, import Lühike kurk, import Pikk kurk, kohalik Lühike kurk, kohalik Hapukapsas Hapukurk Õun, import Õun, kohalik Mesi Võrreldes eelmise aasta septembriga, on enim kallinenud imporditud lühike kurk (+91%) ja imporditud tomat (+70%). Kohalikest toodetest on teistest rohkem tõusnud peakapsa (+62%), tomati (+51%) ja õuna (+40%) turuhinnad. Veidi odavnenud ( 2%) on võrreldes mullusega vaid kartul ja hapukurk.\n29 Maamajandus oktoober 2010 ÖKONOOMIKA 29 Poehinnad Ka kauplustes oli köögivili tänavu septembris, võrreldes möödunud aasta sama ajaga, valdavalt kallim. Peakapsa hind oli mullusest kõrgem üle kahe korra, Eesti tomat +75%, kohalik pikk kurk ja lahtine kartul +25%, mugulsibul +35%. Imporditud tomat oli tänavu 75% kallim ja imporditud pikk kurk 64% kallim Köögivilja keskmised jaehinnad kauplustes sept 2009 VÄLISTURG aug 2010 sept 2010 Kartul Lahtine kartul Pakitud kartul Peakapsas Porgand Lahtine porgand Pakitud porgand Pikk kurk, import Pikk kurk, kohalik Tomat, import Tomat, kohalik Mugulsibul Õun, import Õun, kohalik Kuiv kasvuperiood ja suve teise poole vihmad ning kohati ka üleujutused on mõjutanud kartuli ja köögivilja hindu nii Eestis kui ka teistes Euroopa piirkondades. Hinnad on oluliselt kõrgemad kui eelmisel sügisel nii Lätis ja Leedus kui ka Kesk-Euroopas. Vaadeldud maadest olid septembris hinnatõusud, võrreldes eelmise aasta septembriga, väikseimad Ungaris, kartuli ja kapsa osas suurimad Tšehhis, Saksamaal ja Slovakkias. Kartuli hind oli mullusest madalam vaid Lätis. Köögivilja eksport ja import I poolaastal 2009 ja 2010 (kogus tonnides, hind kr/kg) Kogus 2009 Kogus 2010 Eksport Hind 2009 Hind 2010 kui eelmisel aastal. Vaid Eesti õun oli tänavu viiendiku võrra odavam kui eelmise aasta septembris. Kogus 2009 Kogus 2010 Import Hind 2009 Hind 2010 Kartul Kapsas* Porgand** Sibul*** Kurk Tomat Lehtsalat * k.a lill-, spargel-, roos- ja nuikapsas ** k.a peet, redis, juurseller, mädarõigas *** k.a küüslauk, porru Võrreldes teiste köögiviljadega, kallines mullusega võrreldes kõige vähem porgand. Kuivus mõjutas saakide suurust ja kvaliteeti ka Soomes, eriti lõunapoolsetes regioonides, kus säilitusköögivilja saagid jäävad esialgsete hinnangute kohaselt 20 30% tavapärasest keskmisest väiksemaks. Võrreldes augustiga, olid septembris kallimad vaid imporditud kurk, tomat ja õun ning kohalik tomat. Teised köögiviljad olid viimase kuuga odavnenud. Köögivilja keskmised jaehinnad kauplustes sept 2009 aug 2010 sept 2010 Kartul Läti Leedu Saksamaa Tšehhi Slovakkia Peakapsas Läti Leedu Saksamaa Tšehhi Slovakkia Ungari Porgand Läti Leedu Saksamaa Tšehhi Slovakkia Ungari Mugulsibul Läti Leedu Saksamaa Tšehhi Slovakkia Ungari\n30 30 ÖKONOOMIKA Maamajandus oktoober 2010 Teravili Teravilja kokkuostuhindade tõus Eestis aasta suvel kiirenes. Hinnatase oli Eestis olenevalt viljast kuni 89% kõrgem kui eelmisel aastal samal ajal. Saagikoristus oli tänavu kiirem kui eelmisel aastal, 15. septembriks oli koristatud 96% teravilja ning 84% rapsi ja rüpsi kasvupinnast. Koristuspinna hektarilt oli saak väiksem kui mullu. Teraviljahindade kiire tõusu nii maailmaturul kui ka Eestis põhjustas suvistest äärmuslikest ilmaoludest tingitud saagikadu Venemaal ja mitmes teises suures viljatootjamaas. Kokkuostuhinnad Toidunisu kokkuostuhind jäi septembris vahemikku kr/t. Keskmine hind 2946 kr/t oli 5,5% kõrgem kui augustis ja 72% kõrgem kui eelmise aasta septembris. Söödanisu osteti peamiselt hinnaga kr/t. Keskmine kokkuostuhind septembris 2214 kr/t oli mullusest ligi 43% kõrgem. Võrreldes augustikuuga, oli hinnatõus 6,5%. Toidurukki kokkuostuhind oli septembris vahemikus kr/t. Keskmine hind 2127 kr/t oli 7,2% soodsam kui augustis ja võrreldes eelmise aasta septembriga koguni 89% kõrgem. Söödarukist septembris suuremates kogustes ei ostetud ja hind, võrreldes augustiga, ei muutunud. Seda osteti nii augustis kui septembris hinnaga 1550 kr/t, mis aastatagusest hinnatasemest on 58% kõrgem. Toiduotra augustis ei ostetud ja ka septembris jäi ostukogus väikeseks, kokkuostuhind oli 2228 kr/t. Võrreldes eelmise aasta septembriga, oli hinnatõus 74%. Söödaodra kokkuostuhind oli septembris vahemikus kr/t. Keskmine hind 2035 kr/t oli 38% kõrgem kui aasta tagasi. Toidukaera osteti samuti septembris väikeses koguses ja hinnaga kr/t, keskmine hind oli 1605 kr/t ehk 16% madalam kui augustis. Ka mullusega võrreldes jäi hinnatõus minimaalseks. Söödakaera kokkuostuhind oli vahemikus kr/t, keskmine hind 1858 kr/t oli mullusest 87% kõrgem. Tritiku keskmine kokkuostuhind 2177 kr/t oli septembris 6,7% kõrgem kui augustis ja 74% kõrgem kui eelmise aasta septembris. Rapsi kokkuostuhind oli septembris kr/t. Keskmine hind oli augusti hinnast 3,7% madalam, kuid võrreldes eelmise aasta septembrikuuga oli hinnatõus 32%. Teravilja ja rapsi kokkuostuhinnad Eestis (töötlejaettevõtete keskmine, kr/t km-ta) sept 2009 aug 2010 sept 2010 NISU toidu sööda RUKIS toidu sööda ODER toidu sööda KAER toidu sööda TRITIK RAPS\n31 Maamajandus oktoober 2010 ÖKONOOMIKA 31 Jaehinnad Eesti tavakauplustes oli leiva keskmine hind septembris paarkümmend senti madalam kui augustis, sai aga 60 senti kallim. Säästukauplustes oli leiva ja saia hinnatõus septembris suurem kui tavakauplustes. Seevastu kaerahelveste ja nisujahu hinnatõusud olid suuremad tavakauplustes, säästukauplustes kaerahelbed koguni odavnesid 2,7%. Võrreldes eelmise aasta septembriga, olid nimetatud teraviljatooted tänavu odavamad. Seejuures oli leiva ja saia hinnalangus tavakauplustes suurem kui säästukauplustes, viimastes saia hind hoopis tõusis. Nisujahu ja kaerahelveste hinnalangus oli aga säästukauplustes oluliselt suurem kui tavakauplustes. VÄLISTURG a I poolaastal imporditi Eestisse teravilja ja teraviljatooteid (ümber arvestatuna teraks) kokku 75,9 mln tonni (7,4% rohkem kui 2009 I poolaastal) valdavalt Lätist ja Leedust, jahutooteid ka Soomest, Rootsist ja Saksamaalt. Vaid 1,3% impordist tuli kolmandatest riikidest. Teravilja keskmised sisseveohinnad, võrreldes eelmise aasta sama perioodiga, olid nisul 4,6% kõrgemad, madalamad aga kaeral (46,3%), rukkil (58%) ja odral (2,9 korda). Rapsi keskmine sisseveohind oli tänavu rohkem kui viiendiku võrra mullusest kõrgem. Teravilja, jahu ja rapsi eksport ja import I poolaastal 2009 ning 2010 (kogus tonnides, hind kr/t) Kogus 2009 Kogus 2010 Eksport Hind 2009 Hind 2010 Kogus 2009 Kogus 2010 Import Hind 2009 Hind 2010 Nisu Rukis Oder Kaer Nisujahu Rukkijahu Raps aasta esimese kuue kuuga eksporditi Eestist teravilja 77,9 mln tonni (15,3% rohkem kui mullu samal perioodil) ja teraviljatooteid ümber arvestatuna teraks 25,8 mln tonni (21,5% rohkem kui eelmisel aastal). Keskmised ekspordihinnad olid tänavu kõrgemad rukkil (6,9%), madalamad nisul, odral ja kaeral (vastavalt 5,5%, 11,2% ja 26,8%). Rapsi keskmine väljaveohind oli mullusest 2,6% kõrgem. Eestis oli teravili septembris valdavalt odavam kui Lätis, Leedus, Saksamaal ja Venemaal. Toidurukki hind oli kõrgem kui Venemaal ja toidunisu kallim kui Lätis ja Venemaal. EURONEXTi börsil oli nisu novembrifutuuri hind septembris (3450 kr/t) 4% madalam kui augustis. Võrreldes eelmise aasta septembriga (2128 kr/t), oli aga hinnatõus 62%. Rapsi novembrifutuuri hind EURONEXTil oli septembris 6024 kr/t ehk 7,5% kõrgem kui augustis. Võrreldes eelmise aasta septembriga, oli hinnatõus 43%. Teraviljatoodete keskmised jaehinnad kauplustes (kr/kg, kuu esimesel nädalal) sept 2009 aug 2010 sept 2010 EESTI TAVAKAUPLUSTES Leib Sai Nisujahu k.s Kaerahelbed EESTI SÄÄSTUKAUPLUSTES Leib Sai Nisujahu k.s Kaerahelbed Teraviljahinnad ELi riikides ja Venemaal (tööstuste ostuhinnad, kr/t, km-ta) sept 2009 sept 2010 Toidunisu Leedu Läti Saksamaa Venemaa Söödanisu Leedu Saksamaa Venemaa Toidurukis Leedu Läti Saksamaa Venemaa Söödaoder Leedu Läti Saksamaa Venemaa\n32 32 MINISTEERIUM Maamajandus oktoober 2010 Koostanud KARINA LOI PMi pressiesindaja Tõuaretajad saavad täiendavalt miljon krooni Põllumajandusministeerium eraldab tõuaretuse toetuseks täiendavalt miljon krooni, mille arvelt suurenevad seni makstud tõuaretustoetused. Eesti tõuaretajate, eelkõige veisekasvatajate loomad on viimastel aastatel rahvusvaheliselt suurt tähelepanu pälvinud, mistõttu läheb iga sellesse panustatud kroon asja ette, põhjendas põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder. Eesti on üks väheseid riike, kes võib oma tõuloomi müüa Türki, kus neid tahetakse tunduvalt rohkem, kui meil on neid pakkuda. Aktiivne suhtlus on ka teiste riikidega. Seedri sõnul on tõuaretus oluline ka seetõttu, et see on vundament konkurentsivõimelisele piima- ja lihatootmisele. Lisatoetust saavad taotleda tunnustatud aretusühingud ja jõudluskontrolli läbiviijad, kes esitasid taotluse põllumajandusloomade aretustoetuse saamiseks ning said Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametilt (PRIA) positiivse vastuse. PRIA teavitab kõiki taotlemisõigust omavaid isikuid täiendava toetuse võimalustest. Taotluste vastuvõtt algab 18. oktoobril ja kestab 25. oktoobrini. Toetused pärsivad põllumajanduse arengut Põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder rõhutas Belgias Euroopa Liidu ministrite kohtumisel põllumajandustoetuste ümberjaotamise vajalikkust, et likvideerida eri riikide põllumeeste ebavõrdne kohtlemine. Eesti põhimõtteid toetasid ka Euroopa Komisjoni esindajad. Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) eesmärk on vähendada ebavõrdsust eri riikide põllumeeste vahel, kuid tänane toetussüsteem töötab pigem vastupidiselt, rääkis Seeder. Praegune otsetoetuste süsteem pärsib ÜPP edasisi arenguid, sest enam kui pool otsetoetustest jaguneb 5,6 protsendi ELi põllumajandustootjate vahel. Eesti on seisukohal, et tulevikus peab kindlasti säilima mingisugune turvavõrgustik põllumajandustoodete äärmuslike hinnakõikumiste puhuks. Süsteem tuleb aga korraldada nii, et põllumehed ei hakkaks selle järgi oma majandustegevust planeerima, märkis Seeder. Tuleviku seisukohalt rõhutas Seeder vajadust pöörata senisest enam tähelepanu innovatsioonile ja rakendusuuringutele, millest otseselt sõltub põllumajanduse ja toidutootmise tulevik. Nõudlus toidu järele kasvab lähikümnenditel märgatavalt ja me peame selle rahuldamiseks valmis olema, lisas Seeder. See on just tavalise inimese huvides, sest tema jaoks ei ole toidu hüppeline kallinemine vastuvõetav. Ministrite kohtumisel osalesid ka Euroopa noortalunike esindajad, kelle hinnangul peab ÜPP pakkuma tu- levikus senisest enam võimalusi noortele põllumajandusega alustamiseks. Praegu on noorel ja uuel põllumehel suuri raskusi nii maa leidmisega kui toetusõiguse saamisega. Seedri hinnangul on sellele probleemile tähelepanu juhtimine igati õigustatud. Eestis arutati rahvusvahelisel tasemel mahepõllumajanduse kontrollsüsteemi septembrini toimus Eestis Põhja- ja Baltimaade mahepõllumajanduse kontrollorganisatsioonide seminar, mille eesmärk oli tugevdada riikide mahepõllumajanduse kontrollsüsteemi ja tõsta selle läbi tarbija usaldust mahetoodetesse. Korraldajariigina andsime välisekspertidele ülevaate mahepõllumajanduse olukorrast Eestis ning tutvustasime oma kontrollmeetmeid. Samuti viisime läbi näidisinspekteerimise, et saaks võrrelda Euroopa Liidu nõuete täitmist liikmesriigiti, ütles põllumajandusministeeriumi mahepõllumajanduse büroo juhataja Marika Ruberg. Seminaril tutvustati iga riigi riskipõhiseid inspekteerimise protseduure, ristkontrolli põhimõtteid, rakendatavaid karistusi ja mahetoodete märgistuse probleeme, samuti jagati mahetoodete impordi kogemusi. Praktiline ühisinspekteerimine viidi läbi OÜs Vändra Leib ja Tarvastu Saariku talus. Lisaks külastati Eesti Maaülikooli Polli aiandusuuringute keskust, tutvustamaks Eestis toimuvat mahepõllumajanduse alast teadustööd ning puuviljade ja marjade tootearenduskeskust. Eestil on Venemaale jagada põllumajandusalast kogemust Septembri alguses Moskvas toimunud rahvusvahelisel konverentsil tõdeti, et Venemaa põllumajanduse ees seisab hulk probleeme, mille lahendamisele saaks Eesti oma kogemusi jagades kaasa aidata. Suureneva toiduainete nõudluse tõttu seisab kogu maailma põllumajandus täna uute väljakutsete ees, rääkis Moskvas konverentsil osalenud põllumajandusministeeriumi asekantsler Andres Oopkaup. Lisaks vajab Venemaal lahendamist hulk siseprobleeme, millega ka meie oleme silmitsi seisnud. Venemaa põllumajanduses külvab segadust näiteks põllumajandusmaa omandi küsimus ning raskusi tekitab pidev krediidinappus. Viimast aitaks kindlasti lahendada Eestis toimiv kevadkülvilaenu süsteem. Suureks väljakutseks on Venemaale ka teravilja transpordiga seotud probleemistiku lahendamine, sest suurte vahemaade tõttu on vilja vedamine põllumeestele väga kalliks muutunud. Eesti on kindlasti valmis Venemaale oma kogemusi jagama, sest oleme ise sarnastele probleemidele lahendusi otsinud ja need paljus ka leidnud, rääkis Oopkaup. Eestil ei ole praegu Venemaaga põllumajandusalast koostöölepingut. Viimati kohtusid Eesti ja Venemaa põllumajandusministrid tänavu jaanuaris Berliinis ning toona otsustati vastav leping tulevikus sõlmida.\n33 Maamajandus oktoober 2010 VARIA 33 Möll viljaturgudel ja mis selle taga oli LII SAMMLER Suvi pööras kevadised viljahindade ennustused pea peale. Mis tänavu tegelikult viljaturul toimus, sellest räägib BalticAgro viljaostu juht Lea Korem. Kevadisel teraviljafoorumil oli kindel jutt, et viljahindade tõusu pole ette näha ning midagi peale toidunisu ja rapsi ei tasu kasvatada. Mis tegelikult toimus? Kindlasti ei saa väita, et kevadiste lähteandmete baasil oleks saanud teha õigemaid prognoose ja anda põllumeestele paremaid soovitusi. Kõrvutades laovarusid, külvipindasid, antud hetke klimaatilisi tingimusi, vaadeldes tarbimis- ja kogu maailma majandustrende saigi kevadised prognoosid tehtud. Eelloetletud ongi suures osas viljahinda mõjutavad tegurid. Lisaks veel see, et viimastel aastatel on teravili ja raps saanud finantsturgudel samasuguseks investeerimisobjektiks nagu kuld ja finantsinstitutsioonide käitumine börsil avaldab mõju ka reaalsetele hindadele. Nafta ja sedakaudu laevatamise hinnad mõjutavad eri perioodidel eri piirkondade viljahindasid. Kuidas on liikunud teraviljahinnad maailmaturul viimase paari-kolme kuu jooksul? Hinnad olid kuni juuli alguseni suhteliselt stabiilsel tasemel, Eesti kokkuostuhindades väljendades 1325 oder, 1500 söödanisu tonni kohta, sama nagu ka eelmisel, saagiaastal. Külmast ja lumerohkest talvest hoolimata olid teraviljad Euroopa Liidus põldudel hästi talvitunud. Kuigi täheldati külvipindade keskmiselt 2,5% vähenemist, olid eelmiste aastate ülekantavad laovarud viimase viie aasta suurimad. Kui Wisla üleujutused juunis avaldasid suhteliselt marginaalset ja lühiajalist mõju just rapsihindadele, siis juuli algul hakkas tulema tõsisemaid teateid Euroopat tabanud kuumalaine laastavast mõjust, seda kõige rängemini just Venemaa osalt. Rapsihinna tõusule andis omakorda hoogu maailma suurima rapsikasvatusmaa Kanada külviajast alates kaheksa nädalat väldanud vihmaperiood. Juuli keskpaigast hakkasid hääbuma ka Eesti lootused rekordsaakidele. Selleks ajaks olid hinnad pöördunud juba totaalsele tõusule, kus iga kauplemispäev börsil lisas hinnale juurde kolm eurot. See hinnaralli päädis 5. augustiga, mil Venemaa kehtestas teraviljaekspordi keelu ja kus turg liikus päeva jooksul 28 euro ulatuses. Sellest ajast on turg olnud suhteliselt ebastabiilne, kuid võimaldanud Eesti põllumehele maksta söödavilja eest kuni 2500 krooni tonn, toidunisust olenevalt kvaliteediklassist, kuni 3100 krooni tonn. Kevadised prognoosid suurtest odravarudest Euroopa sekkumisladudes 5,6 miljonit tonni ja tol ajal kehtinud madalatest hindadest panid paljud põllumehed kahtlema odrakasvatuse mõttekuses. Nii väheneski odra külvipind käesoleval aastal nii Eestis kui ka meie lähinaabrite juures 20 28%. Euroopas oli odra külvipinna vähenemine 10 protsenti, kuumusest tingitud saagilangus nii meil kui mujal kuni 15 protsenti. Kevadine rapsi ja nisu hinna suhe soosis rapsi külvi. Baltimaades ja Soomes külvati rapsi rekordilistele pindadele. Eestis saavutas rapsi külvipind ligemale hektari taseme, Soome rapsi pind suurenes ligi kaks korda, Lätis ja Leedus 25 protsenti. Kuid siingi jättis kuum suvi oma jälje, saagikuse langus kõigis neis riikides on protsenti. Mis suunas liiguvad teravilja- ja rapsihinnad praegu ning miks? Finantsturgude mõjujõudu nägime septembri viimasel päeval, kui fondid asusid oma positsioone müüma ja esimest korda viimase kahe kuu jooksul langes Matifi toidunisuhind alla 200 euro, paar nädalat varem puudutas see taset 233. Euroopa Liit on otsustanud avada odra sekkumislaod, reaalne müük algab käesoleva aasta detsembris, see peaks stabiliseerima odrahinda. Teiselt poolt on Eesti loomakasvatajate poolt juba tunda söödavilja suhtes elavat huvi. Ka toiduvilja hind on näidanud oma maksimumi. Eesti kohalik tarbija Tartu Mill on toormega varustatud. Eestis sel aastal kasvanud toidunisu on küll kõrge proteiiniga, kuid madal mahukaal ja kesised, paljude riikide jaoks olulised spetsiifilised küpsetusnäitajad ei anna meie toidunisule palju lootust maailma vallutada. Tänamatult ette vaadates võib spekuleerida, et taliviljade külv on põuajärgse kuivuse tõttu Venemaal ja Ukrainas pidurdunud. Põhjamaades ja Taanis nihkus pika ja külma kevade tõttu koristus sügisesse, mis samuti takistas taliviljade külvi. Maailma aasta alguse suurtest viljavarudest on enne uut saaki järele jäänud vaid kesine kolmandik. Maailma majandus elavneb ja tarbimine kasvab see kõik toidab lootust, et tänavu nähtud hinnad võivad korduda. Samas viljabörsidel järjest aktiivsemalt osalevate finantsfondide tegevus võib kaasa tuua ootamatuid pöördeid. Viljaäri on mitmetahuline ja nii paljude mõjuritega, et ükskõik mida praegusel hetkel arvata, hiljemalt kevadeks tuleb tunda häbi kõigi oma sõnade pärast.\n34 34 LOOMAKASVATUS Maamajandus oktoober 2010 Läti piimatootjad loodavad eurorahale Rolands Makulis Riia Lätis ei suudeta kokkuleppele jõuda piimandusvaldkonna eurotoetuste jagamisel. Mitmed piimaühistud saatsid 31. augustil kirja maaviljelusminister Janis Duklavsele, nad kinnitasid selles, et piimaühistud on välja töötanud äriplaani ühise piimatöötlusprojekti teostamiseks ja esitanud selle maaelu toetamise ametile (Eestis PRIA) vastavalt olemasolevale korrale. Piimatootjate esindajad rõhutavad, et rohkem kui 600 talupidajat, kes on ühinenud kooperatiividesse, peavad õigeks kasutada Euroopa Liidu tõukefondide 9 miljonit Läti latti piimandusvaldkonna restruktureerimiseks. Väljatöötatud plaan näeb ette ASi Trikatas Siers baasil moodustada uus juustu ja lõssipulbrit tootev ettevõte, tagades selliselt piima kokkuostu piimatootjatelt ja edendades kõrge lisandväärtusega toodete valmistamist kohalikule ning ka välismaa turule. Väljatöötatud äriplaan võib olla korrigeeritud vastavalt ELi toetusfondide raha eraldamise tingimustele. Vaatamata sellele, et piimatootjad esitasid oma äriplaani maaviljelusministrile juba juulikuus, on ministeerium piirdunud teatega, nagu ei suudaks talumehed leida üksmeelt finantseeringu paremaks kasutamiseks piimandusvaldkonna arendamisel. ELi finantseerimine on väga tähtis Läti piimavaldkonna arendamiseks tulevikus. Iga elanik loodab kohaliku turu kindlustamisele Lätis toodetud piimatoodetega. Jälgides maaviljelusministeeriumi üleskutset turustada piima kohalikul turul, on aasta jooksul piima müük Lätis suurenenud 20 kuni 60 protsenti ja Kārumsi kohukeste tootmisliinil. meil on tähtis teada, kas me võime arvestada riigi toetusega ning arendada piimatöötlemist vastavalt lubatule ja arvestada üheksamiljonise Euroopa toetuse võimalustega, leiab kooperatiivi Tritata KS juhatuse esimees Uldis Krievans. Oleme juba välja valinud tootmiseks hädavajalikud tehnoloogiad, arvutanud panuste suuruse, leidnud finantseerimise allikad ja uurinud toodangu turustamise turge. Kui vahendid on ette nähtud just piimavaldkonna restruktureerimiseks, siis kes küll paremini võivad teada kui talumehed ise, kus on kehvem lüli, kus on arengu võimalused. Piimaühistud soovivad selget ja konstruktiivsed otsust kuidas plaanitakse kasutada 9 miljonit ELi raha, sest sellest sõltub suurel määral piimandusvaldkonna areng järgmistel aastatel. Negatiivne otsus näitaks seda, et ministeerium INGMAR MUUSIKUS räägib ühte, teeb aga teist ja jätkab kriipsu tõmbamist talumeeste ja piimatööstusettevõtete vahel, lisab piimaühistu Dzese juhatuse esimees Maris Petrevics. Kuid ilmselt on arusaamatus ka ühistute endi vahel ja teatud õigus on ka ministril. Ta ütleb: Ministeerium püüab juba terve aasta piimaühistutelt saada omavahelist kokkulepet üheksa miljoni kasutamiseks. Kahjuks aasta jooksul ei ole ühistud suutnud leida üksmeelt koostöö osas. Veelgi enam, viimase kohtumise ajal ilmus äkki laua taha ühistu, kes pole üldse registreeritud töötavate ettevõtete registris. Täna me räägime ühe partneriga, homme juba teisega, aga ülehomme ilmuvad hoopis uued läbirääkimispartnerid, kellel ei ole üldse äriplaani ja piimandusvaldkonna tulevikunägemust, vaid on ainult üks soov raha jagamine. Nii ei tohi olla!\n35 Maamajandus oktoober 2010 LOOMAKASVATUS 35 SVEN ARBET Kuum suvi mõjutas piima kvaliteeti Piret Kalmus Birgit Aasmäe Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi teadlased Tänavu suvel tegid piimatootjatele muret piima madal külmumistäpp ja kõrge somaatiliste rakkude sisaldus. Piima peamised koostisosad on vesi, laktoos, rasv, valgud ja soolad. Organismi ülesanne on säilitada tasakaal vere ja piima vahel, kus peamist rolli mängib piimasuhkur. Piima külmumistäpp Kuna lehmade piima koostis erineb, võib külmumistäpp piimas varieeruda vahemikus 0,510st 0,550 ni. Seetõttu kasutataksegi toorpiima kvaliteedi hindamisel jahutipiima külmumistäppi, mis peaks tasandama üksikute äärmuslike väärtuste mõju. Piimatööstuses aktsepteeritav külmumistäpi väärtus on 0,516. Eesti Maaülikooli vanemteaduri Merike Henno poolt aastal läbi viidud uurimusest selgus, et 89,5% piimapartiidest oli külmumistäpiga üle 0,520. Külmumistäpi nihkumise põhjusi on uuritud paljudes teadusartiklites. Üks põhilisemaid külmumistäpi mõjutajaid on võõrvee sattumine piima. Samas on võõrvee olemasolu kinnitamine piimas suhteliselt keeruline, sest ka loomuliku vee hulk piimas võib eri põhjustel muutuda. Karja jahutipiima külmumistäpi suurenemine (lähemale nullkraadile) vajab alati analüüsi. Esimene ülesanne on kindlaks teha, kas jahutipiima on sattunud võõrvett. Kui põhjuseks ei ole pesusüsteemides ja jahutis olev vesi ega ka inimlik eksimus, tuleb alustada põhjalikumat uurimistööd. Külmumistäpi erinevusi on uuritud mitmes teadusartiklis. Näiteks on võrreldud külmumistäppi kahekordse lüpsiga ja kolmekordse lüpsiga lautades ning robotlüpsile üleminekul. Kõikidel juhtudel on piima külmumistäpp jäänud normi piiridesse, olles siiski kõrgem robotlüpsile üleminekul ( 0,518 ), võrreldes kolmekordse lüpsiga ( 0,523 ). Põhjuseks loetakse robotlüpsiseadmete tihedamat veega puhastamist. Konkreetse lehma piima külmumistäppi võivad mõjutada mitmed tegurid. Eesti Maaülikooli teadlaste uuringus hinnati lehma tõu, laktatsioonijärgu, vatsa proteiinibilansi ning somaatiliste rakkude arvu mõju piima külmumistäpile. Ühelgi uuritud juhul ei suurenenud kül-\n36 36 LOOMAKASVATUS Maamajandus oktoober 2010 RAIVO TASSO test. Seetõttu tuleb iga karja eraldi analüüsida ning leida just need riskitegurid, mis võivad mõjutada konkreetse karja lehmade SRAd. Tihtipeale kohtab farmides olukorda, kus püütakse võidelda somaatiliste rakkude vastu, sest nende liiga suur hulk piimas viib piimasordi languseni ning seetõttu vähenevad piimatootja sissetulekud. Kõigepealt tuleb teada, mis on oma olemuselt somaatilised rakud, sest lehma piim sisaldab neid alati mingil määral. Somaatilised rakud on verest piima siirdunud valgelibled ning piimanäärme epiteelirakud. Vere valgeliblede (98 99% kogu SRAst) ülesandeks piimas on haigusttekitavate mikroobide äratundmine, organismi alarmeerimine, bakterite hävitamine ja surnud koetükikeste eemaldamine. Nakkusvabas udaras ei ületa valgeliblede arv rakku/ml-s. Niipea kui nisajuha kaudu on udarasse tunginud haigusetekitajad, reageerib organism udarapõletikuga, milmumistäpp rohkem kui 0,0063 võrra. Kuigi laktoosisisaldus oli eri tõugude võrdluses sarnane, esines suurim, 0,0022 erinevus holsteini ning eesti maakarja lehmade vahel. Samuti oli külmumistäpp kõrgem esimesel kolmel laktatsioonikuul. Söötmise mõju külmumistäpile on uurinud hulk autoreid. Osa neist on leidnud, et lehma organismis pikka aega kestev energia- ja proteiinipuudus mõjutab piima koostist, eeskätt piimavalgu ja uurea sisaldust ning seeläbi ka piima külmumistäppi. Kui piima uureasisaldus langeb alla 150 mg/dl ning piima valgusisaldus alla 3,1%, on risk piima külmumistäpi suurenemisele 0,520 st ülespoole. Maksimaalseks külmumistäpi suurenemiseks on saadud 0,0062. Ka mikro- ja makroelementide või soolapuudus võib suurendada piima külmumistäppi, kuid mitte rohkem kui 0,0042 võrra. Eestis, nagu ka teistes riikides, on täheldatud suveperioodil väga palavate ilmadega piima külmumistäpi ajutist tõusmist. Sellisel ajal võib alaneda lehma söömus, kuid mitu korda suureneb joogivee tarbimine. Lisaks sellele võib ainult karjamaarohtu söövatel loomadel tekkida nii mineraalide- kui ka energiapuudus. Laktoosisisalduse vähenemine udarapõletiku korral võib samuti mingil määral mõjutada külmumistäppi. Kõikide eespool nimetatud tegurite üheaegsel kokkulangemisel on võimalik piima külmumistäpi suurenemine 0,016 C võrra. Seega võib karjas, kus normaalne piima külmumistäpp on näiteks 0,535, suureneda see näitaja 0,519 ni. Kõrgema keskmise külmumistäpi puhul võib see olla isegi alla 510 C. Somaatiliste rakkude arv piimas Piima somaatiliste rakkude arv (SRA) iseloomustab udara tervist ja on piima kvaliteedi üks indikaatoreid. Somaatiliste rakkude hulga muutused sõltuvad väga paljudest teguri-\n37 Maamajandus oktoober 2010 LOOMAKASVATUS 37 le tunnuseks on kas ainult SRA tõus (subkliiniline [varjatud] udarapõletik) või lisanduvad ka piima muutused (kliiniline udarapõletik). Mõlemal juhul on tegu kiiresti tekkiva põletikuga. Seega, SRA suurenemine lehmapiimas viitab põletikuprotsessile udaras, s.t on tekkinud udara vastusreaktsioon mingile ärritile. Peamiseks ärritiks on nisajuha kaudu udarasse tunginud bakterid. Lehma nakatumiseks ja seeläbi SRA suurenemiseks piimas peavad olema tekkinud tingimused, milleks on: 1) lehma vastupanuvõime langus ja stress; 2) nisatipu vigastused ja nisanaha halb seisukord; 3) haigusetekitajate suur osakaal lehma ümbritsevas keskkonnas ja udaral. Lehma vastupanuvõime ja stress Hea vastupanuvõimega organism suudab väliskeskkonnast tulevad haigusetekitajad kiiresti kõrvaldada ilma nähtavate probleemideta. Kui looma vastupanuvõime mingil põhjusel langeb, on tal väga suur risk haigestuda. Poegimisjärgne periood on üks kriitilisemaid haiguste, sh udarapõletike tekkimiseks. Nii energiapuudus, makro- ja mikroelementide vähesus kui ka keskkonnast pärit stressitegurid võivad soodustada udarapõletike avaldumist. Ilmekaks näiteks on igal aastal suveperioodil suurenev SRA. Uuringud on näidanud, et kuumad ilmad ei põhjusta SRA suurenemist, pigem sagenevad udaranakkused ning SRA suurenemine palava ilmaga on vastusreaktsioon nakkustele. Oletatavaid põhjusi sellele on mitmeid: liiga palavad päevad, mis põhjustavad loomadel kuumastressi ning seeläbi nende vastupanuvõime haigustele väheneb; niisked ja umbsed lüpsilaudad, kus on väga soodus pinnas bakterite paljunemisele ning lehma võimalus nakatuda suureneb kordades; kuumastressi tõttu ägenevad alati kroonilised põletikud, mistõttu karjades, kus kroonilisi nakkusi on palju, suureneb ka põletike osakaal. Koos öise temperatuuri alanemisega vähenevad ka probleemid, s.t keskkond bakterite kasvuks ja arenguks muutub ebasoodsaks. Nisavigastused Nisavigastusi ja nisatipu põletikulist seisundit võivad esile kutsuda nii ebaõige lüpsmine (mittetöökorras lüpsiseade, tühilüps jms) kui ka nisade traumad. Pidev nisatipu kahjustamine, mis on lehmale ka valus, põhjustab stressi ning seeläbi alandab looma vastupanuvõimet. Nisanaha hooldamine ja hügieenivõtted, mis hoiavad nisanaha puhtana, aitavad vältida uute nakkuste tekkimist karjas. Lehma ümbritsev keskkond Udarapõletikku põhjustavad bakterid on enamjaolt pärit lehma nisa nahalt või lehma ümbritsevast keskkonnast. Loogiline järeldus, et mida rohkem on lehma ümbritsevas keskkonnas sõnnikut ja mustust, seda suurema tõenäosusega lehm nakatub. Keskkonnatingimuste halvenemine (suur õhuniiskus, palavus) mõjutab omakorda ka lehma söömust ning sealtkaudu organismi vastupanuvõime alanemist. Udarapõletikku põhjustavate bakterite seos SRAga Lehma piima SRA on väga tugevasti seotud udarapõletikku põhjustavate mikroobide olemasoluga udaras. Paljude teadusuuringutega on tõestatud, et lehma SRA suurenedes üle raku ml-s piimas, on 85%-l juhtudest vähemalt üks lehma udaraveerand nakatunud. Udarapõletikke põhjustavaid mikroobe on palju ning lehma organism reageerib haigusetekitajatele erineva raskusastmega põletikuga. Näiteks kolibakterite sattumisel piima vallandub üliäge põletik, mis võib lõppeda isegi looma surmaga. Seevastu nisanahal normaalselt paiknevad bakterid (C. bovis, koagulaarnegatiivsed stafülokokid) põhjustavad valdavalt kergekujulise põletiku, kus ainsaks tunnuseks võib olla SRA suurenemine kuni rakuni ml-s piimas. Staphylococcus aureus, Streptococcus uberis ning Streptococcus agalactiae on mikroobid, mille mõju SRA-le on kõige suurem. Nakkusvaba udara korral on juba teisel poegimisjärgsel nädalal lehma SRA alla raku ml-s ning alaneb pärast poegimist 4 5 päevaga. Kõik kaasaegsed udaratervise kontrolli võtted on suunatud haigusttekitavate bakterite tuvastamisele karjas, nende leviku tõkestamisele ning toime vähendamisele keskkonnas. Samuti on eri mikroobide põhjustatud põletike raviskeemid erisugused. Eestis on väga head võimalused piimaproove sellel eesmärgil uurida lasta. Haigusetekitajad tehakse kindlaks veterinaar- ja toidulaboratooriumis piimaproovide bakterioloogilise uurimise või JKK laboratooriumis bakteriraku DNA määramise teel. Alles sealt tuleva informatsiooni põhjal saab välja töötada udarahaiguste vältimise põhimõtted karjale, prognoosida ravi tulemuslikkust ning vajadusel karju nakkusvabade loomadega täiendada. Udarapõletiku tõttu tekivad muutused ka piima koostises, sest põletikulise protsessi edenedes hakkab piima keemiline koostis järjest sarnanema vere koostisega. Seetõttu piimavalgu, piimarasva ning laktoosi kogused vähenevad, kuid piimatoodete valmistamist segavate ensüümide sisaldus suureneb. Kokkuvõtteks võib öelda, et lehma nakatumiseks peavad olema täidetud mingid eelsoodumuslikud tegurid. Nakatumisele reageerib lehma organism udarapõletikuga. Tekkiva põletiku tõttu väheneb piimatoodang, muutub piima koostis ning lehm võib jääda karjas nakkuse levitajaks. Seega, karja udaratervise parandamise võtteks ei ole mitte somaatiliste rakkude arvu vähendamine, vaid karjas levivate nakkuste avastamine ning kõrvaldamine. Läbi selle alaneb ka somaatiliste rakkude arv.\n38 38 LOOMAKASVATUS Maamajandus oktoober 2010 Parimad tõuaretajad selgusid OLEV SAVELI Eesti Tõuloomakasvatuse Liidu president Fotod RAIVO TASSO Septembrikuu esimesel laupäeval on Ülenurme 14 aastat vastu võtnud Eesti parimaid tõuaretajaid koos kaunimate aretusloomadega. Kuuma ja kuiva suve järel oli ilmastiku suhtes kartus ning hommik oli ähvardav. Paljud potentsiaalsed külastajad seadsidki päevaplaani ringi. Aga ilm pidas vastu, nii nagu kõik need aastad. Isegi päike kaunistas päeva, kuigi mõnikümmend kilomeetrit kaugemal valas vihma. Päevakava on aastate jooksul stabiliseerunud. Ürituse avamine, kus alati kõneleb maavanem Esta Tamm, rääkimata põllumajandusmuuseumi ja tõuloomakasvatusliidu juhtidest. Kutsutud oli põllumajandusminister ja teised juhid, kahjuks kõigil olid ilmselt tähtsamad tegemised. Alati on aga kohal ja ulatab parima tõuaretaja karika teenekamatele veterinaar- ja toiduameti peadirektori asetäitja Katrin Reili. Külastajatele olid vaadata kõik ekspositsioonid, sealhulgas suvel avatud uus taimekasvatuse ja loomakasvatuse näitus. Võimalik oli kaubelda ja näha paljusid tegevusi. Näha sai kõikide tõugude parimaid esindajaid Tõuloomade ja -aretajate demonstratsiooni areenil alustavad alati lambakasvatajad, areeni keskkoht on antud lambapügajale. Sel aastal näitas oma oskusi Raivo Pent, kes pakubki pügamisteenust lambakasvatajatele. Klassikalised eesti lambatõud muutuvad ikka enam importtõugude nägu, kelle esindajad olid puhtatõulistena ka kohal. Lambakasvatajaid tuleb kiita, sest aastaid on lammaste arv kasvanud. Jääb loota, et lambaliha tarbimine läbi kaupluste järjest kasvaks. Siin nimetamata aasta parimaiks tunnistatuid (vt allpool) esitlesid Šoti mägiveise lehma Petreat näitab Kaido Kõiv (Ando talu). oma lambaid Margus Keldo Tsura talust (eesti valgepealine ja teksel), perekond Sellis Väike-Hauka talust (eesti valgepealine), perekond Veske (eesti tumedapealine), perekond Kirss Tartumaalt (eesti tumedapealine ja suffolk) ning perekond Aava (dorset). Kaks kitse, kaks värvi valge ja hall tõid kohale perekonnad Roos ja Bakhoff Pärnumaalt.\n39 Maamajandus oktoober 2010 LOOMAKASVATUS 39 taas Ülenurmel Lambad areenil. Reservvissi 2010 nimega Mari hoiab Birgit Kruuse. Linnukasvatajad pääsevad areenile, kuid linnud jäävad ikka puuridesse. Esimest korda olid kohal nandud Rohtsalu perest, kust meedia teatel olid mõned vahepeal jooksus. Aasta parimaid toetasid Peri POÜ munakanade krossidega ja Eha Treier eesti vuttidega. Linnukasvatus on sel aastal ka tõusuteel, aga kõik on suhteline, sest eelnev periood andis tagasikäigu. Seakasvatajaid esindasid traditsioonilised ettevõtjad ja samad tunnistati ka aasta parimateks. Eriti tuleb kiita OÜ Pihlaka Farmi, kust olid väljas pieträäni tõug ja ristamiskombinatsioonid. Algul arvasimegi, et lastele meeldivad põrsad, eriti erivärvilised, aga lõpuks võitsid nad ka külastajate poolehoiu. Sarnaselt linnukasvatajatega käituvad ka karusloomakasvatajad areenil näeme kasvatajaid, loomi aga puuris. Ettevaatlikkusele kutsusid levivad nakkushaigused. Ei tahaks anda ravimifirmadele uut taudi nimevarianti. Küülikuid demonstreerisid Raidi Laines, Janika Roops ja Merje Ottson. Kahjuks kiskjalisi ei õnnestu kohale saada, ikka vaid küülikud ja tšintšiljad (Külli Kersten). Siin on probleeme ka organisatsioonide tasemel. Eesti maatõu esitlemisega samal ajal toimub ka konkurss, kus selgitatakse aasta kauneim lehm. Kohtunikuks Kalle Saastamoinen Soomest, kes varemgi maatõu lehmi hinnanud saarte vissikonkursil. Nädal varem hindas maakarja lehmi Soomes meie seltsi tegevjuht Käde Kalamees aasta tiitel ja teine koht läksid Lea ja Hillar Puuri Õunapuu tallu Viljandimaal. Esmapoeginu Pipi võitis, sai kaela kullavärvilise kaelakella ja a võitja Mari (6. laktatsioon) sai reservvissi tiitli. Iga-aastased näitusest osa võtvad veised olid kohal Kaarel Voitki, Rainer Partsi ja Enn Lohu talukarjadest, samuti Eerika Farmi OÜst.\n40 40 LOOMAKASVATUS Maamajandus oktoober 2010 Noorest ristandpõrsast sai rahva lemmik. Eesti punase tõu demonstratsiooni alustasid suvise vissikonkursi parimad vasikad Eerika Farm OÜst ja Vaimastvere Agro OÜst, samuti Lea Puur vasika ja esmapoeginuga, tiine lehmikuga Krootuse Agro ASist. Kõpu PM OÜ oli väljas a vissi Aasaga, Tartu Agro AS pani vastu aasta vissi Kelli ja reservvissi Kupi. Eesti punase tõu värvigamma on pealtvaatajatele huvitav ühevärvilised eri toonides, väheste valgete märgistega kuni täiesti kirjudeni välja. Eesti holsteini veiseid esitlesid juba eesti punastega areenil käinud Eerika Farm OÜ, Vaimastvere Agro OÜ, Krootuse Agro AS ja Taru Agro AS (Viss 2009 Feti), neile lisandusid lehmad Torma POÜst ja Aravete Agro OÜst. Kollektsioon oli ühtlik ja meeldiv. Nüüd toodi areenile kohalolnud kõigi aastate vissid neli eesti maa-, kaks eesti punasest ja üks eesti holsteini tõust. Ilmselt lehmade vastupidavuses ja kasutuskestuses ületab teisi tõuge märgatavalt eesti maatõug, sest kohal olid vissid, ainult a viss oli Märja katselaudas end vormist välja söönud. Teiste tõugude käive on kahjuks kiirem. Külastajatel oli võima- Eesti raskeveohobuse täkk Ettor oli täkku täis.\n41 Maamajandus oktoober 2010 LOOMAKASVATUS 41 Parimad tõuloomakasvatajad Eesti valgepealine tõug Hugo Vaino, Rehekivi OÜ, Lääne-Virumaa Eesti tumedapealine tõug Väino Veersalu, Iisaka talu, Harjumaa Lihakanatõud AS Tallegg, Harjumaa Vutikasvataja Ülo Pullisaar, Matjamaa, Tartumaa Küülikukasvataja Diana Mägi, Foxy Rabbits, Tartumaa Tšintšiljakasvataja Külli Kersten, Tartumaa Eesti suur valge siga Saimre Seakasvatuse OÜ, Viljandimaa Eesti maatõug OÜ Estpig Tännassilma farm, Järvamaa Pieträäni tõug OÜ Pihlaka farm, Harjumaa Eesti maatõug Liia Sooäär, Uustla ökotalu, Saaremaa Eesti punane tõug Tartu Agro AS, Tartumaa Eesti holsteini tõug Aravete Agro OÜ, Järvamaa Lihaveisetõud Peeter Kottisse, Linajärve talu, Põlvamaa Eesti tõugu hobune Martin Kivisoo, Saaremaa Tori tõug Hillar Kald, Pärna talu, Tartumaa Eesti raskeveohobune Aaviku talu Halduse OÜ, Harjumaa Trakeeni tõug Peep Puna, Heimtali Hobusekasvandus OÜ, Viljandimaa Eesti hobust esindasid nii tüübilt kui värvuselt sarnased EHSi täkk Rannik ja Jüri Somelari mära Entre. Eesti raskeveohobust esindasid aasta parimad Aaviku Talu Halduse OÜ sugutäkk Ettor ja Tiina Piirmetsa noormära Heera. Tori tõul oli kohal Andres Kallaste universaalsuuna a parim noortäkk Alder ja Tori hobusekasvanduse OÜ a reservvõitja Orsella, mõlemad kollase värvusega. Heimtali hobusekasvandus tõi välja a parimad täkk Aristokraadi ja mära Afrika. Iga aastaga kasvab käsitsilüpsi populaarsus. Sel aastal olid eriti aktiivsed Aravete Agro noormehed, aga jäid napilt esikohast ilma. Sama saatus saatis kitselüpsjat. Minutilüpsi võitis Eerika Farmi OÜ (teisisõnu Märja katsejaama) lüpsja Tiina Hallik (1,2 kg). lik korraga võrrelda kolme tõu parimate suurust, kehaehitust, udarat ja käitumist. Näha sai kümmet lihatõugu Kiita tuleb lihaveisekasvatajaid, sest kohal olid kümme omanikku kümne tõu esindajaga, keda esitleti toredas aedikus: Tsura talu (hereford), Piira talu (simmentalid), Karitsu Rantšo (hele akviteen, simmental), Rein Ert (limusiin), Taavis Muulmann (piemondid), Jane Mätlik (aberdiin-angus), Vajo Farm (šarolee), Lea Teiter (aubrakid), Kaido Kõiv (šoti mägiveised) ja aasta parim tõuaretaja perekond Kottisse (belgia sinine). Peaaegu pooled jõudsid ka areenile. Eriti sümpaatse ja rahulikuna mõjus herefordi pull Cimon. Aga arenemisruumi on küllaga. Loodame seltsi aktiivsele kaasaaitamisele, et ühtlustuks loomade atribuutika ja esitlusviis ning kõik jõuaksid areenile. Ja miks mitte ka konkursile. Esinduslikud hobused Hobukoosseis oli väga esinduslik, kuigi eesti hobuse ja trakeenide a parimad jäid koju. Valiti publiku lemmik Publik elavnes lemmiku valimisel. Areenile lubati igast loomaliigist üks esindaja, veistest kaks. Vargsi ilmusid lammas, kits, mustakirju vasikas, väärikalt sammusid herefordi pull Cimon ja eesti raskeveotäkk Ettor, viimasena tormas areenile saatjata mõnenädalane kirju ristandpõrsas. Valiku otsustas plaksumeeter, aplausi tugevus, mille järgi jõudsid finaali kolm viimast. Cimon ja Ettor avaldasid väiksele süstikule (nii ta areenil ringi tormas) tunnustust, sama arvas ka publik. Peeter Pihlakas sai publiku lemmiku auhinna. KUIDAS PUU- JA JUURVILI SÄILIB HOIDLAS KAUEM? Meie abiga on võimalik eemaldada hoidlast bakterid, hallituse, seenhaigused ja kahjuliku etüleengaasi, mis soodustab viljade üleküpsemist. Viljadel on vajalik hoida nende loomulikku niisket keskkonda. Niisutamisega ennetatakse toodete kaalukaotust, pikeneb säilimisaeg, säilitatakse vitamiinide sisaldus ning viljad näevad värskemad välja. Lisaks tagame hoiustamiseks vajaliku jaheda keskkonna. Rohkem infot: ja tel\n42 42 LOOMAKASVATUS Maamajandus oktoober 2010 Šveitsis jõuab lihaveiseliha tõepoolest laudast lauale Tekst ja foto LII SAMMLER Eesti Lihaveisekasvatajate Seltsi liikmed käisid tutvumas Šveitsi lihaveisekasvatusega, liha töötlemise ja turustamisega. Šveitsis külastati talusid, lihatööstust, kaubandusketti ja lihaloomanäitust Beef.CH. Reisil käinud 40 lihaveisekasvatajat tõdesid, nende moto Laudast lauale toimib seal hästi. Õppereisi Eesti veiselihatootjatele aitas korraldada Šveitsi ammlehmakasvatajate organisatsioon Mutterkuh Schweiz, millel on 5000 liiget. Mutterkuh Schweizile kuuluvad kaubamärgid Natura-Beef ja Natura-Veal. Ühistu tegevuse tulemusel on Šveitsis juba 30 lihaveisetõugu. Lihakari moodustab 12% veiste koguarvust, on ammlehmi. Mutterkuh Schweizi eesmärk on saavutada järjest parema kvaliteediga lihaveiseliha ning suunata inimesi sööma mitte Ameerika või Argentina, vaid kohalikku loomaliha. Alpiaasadel krõmpsutavad hallid lehmad Wolfgang Pfisteri Lindenhofi farmis kasvatatakse ökoloogilise tootmise nõuete kohaselt limusiini tõugu lihaveiseid. Karja suurus on 30 ammlehma. Talus toodetud liha läheb müügiks Natura-Veali (kuni kuuekuuse looma liha) ja Natura-Beefi (vanema looma liha) kaubamärkide all. Natura-liha eest makstakse kõrgemat hinda, kuid ka kontroll nõuete täitmise üle on range. Et müüa oma liha nimetatud kaubamärkide all, peavad olema täidetud järgmised tingimused: loomad peavad olema jõudluskontrollis; laudas peab olema piisavalt ruumi; loomad peavad saama iga päev väljas liikuda; ammlehm koos vasika- ga peab elama looduslikus keskkonnas; söödad peavad olema naturaalsed emapiim ja rohusöödad; talul peab olema mahe- ja biosertifikaat. Wila piirkonna talunike juhi Hansjacob Otti farmis peetakse haruldast grauviehi veisetõugu. See on iidne kohalik piima-lihatõug. Šveitsis oli ta välja surmas, kuid ohustatud tõugu sooviti säilitada ja riigi toega toodi loomi sisse lõunapiirkondadest ning Austriast. Nüüd on kasvatajaid 50 60, kuid nende arv tõuseb, sest riik toetab ohustatud tõugude pidamist. Kuna farmid on väikesed, on tähtis ühistegevus. Wila piirkonna lihatalunikud moodustasid lihaühistu, kes laseb lähedalasuvas tapamajas loomi tappa, rümbad aga tükeldatakse ja turustatakse ise. On tehtud uurimusi, milliseid tükke tahetakse. Juustutootjad silo sööta ei tohi Šveitsis toetab riik põllumajandust tugevasti. Aastas antakse selleks 3,3 miljardit franki. Pindalatoetus on lauskmaal 600 Šveitsi franki (CHF)/ha (7200 kr), mäestikes 1000 CHF/ha ( kr). Toetatakse ka loomühikut, ühistegevust, maaparandust, ebasoodsamatel aladel tootmist, keskkonnasõbralikkst, maastikukaitseobjektide rajamist, lillekasvatust jpm. Kõik toetused kokku on aastas ca franki, mäestikes kuni CHFi. Šveitsi talupidajatel tuleb 1/3 sissetulekust toetustest ja 2/3 tootmisest. Šveitsi piima- ja juustutootmist tutvustas Ulri Berger, piimakarjapidaja Aeschis. Šveitsis on suund piimakarjade suurenemisele. Peamiselt peetakse kohalikku päritolu simmentali tõugu, on ka holsteini, sviitsi jt. Tõuraamatuorganisatsioonil on liiget. Bergeri karjas on 18 lehma, keskmine toodang 8 tonni piima aastas, rasv 4,0, valk 3,3. Piimatootmist reguleerib kvoot. Bergeri talul on see 150 tonni aastas. Et kvooti mitte ületada, ei aretata Bergeri talus lehmi mitte piimatoodangu suurendamise, vaid tugevama tervise suunas. Lehm püsib karjas aastat. Piima varumishind on meiereis 60 rappenit ehk 0,6 CHFi (7.20 kr) liiter. Bergeri talu varustab piimaga ka põllumajanduskooli õppejuustukoda, kust saab 80 rappenit (9.60 kr) piimaliitrist. Lehmi, kelle piimast tehakse juustu, söödetakse vaid karjamaarohu ja heinaga. Jõusöödaks antakse maisi. Silo sööta ei tohi. Juustu tehakse paljudes taludes. Berni Alpides asuva Dorothea Lugginbühli juustukoda on paarsada aastat vana. Sama vana on juustukelder, kus juustud seisavad aasta või kaks. Alpi juust on kõva, Emmentalitüüpi. Igal sügisel hindab juuste sõltumatu komisjon. 18 palli on kehv juust, 19 palli keskmine ja 20 palli hea. Septembris peetakse Greichenwaldis Alpi juustu konkurss ja festival. Hea juustu hind on keskmiselt 20 CHFi (240 krooni) kg. Alpide piirkonnas kuulub suur osa mägikarjamaid kogukonnale ja nende kasutamist korraldab talunike ühistu. Ühistu otsustab, kui pal-\n43 Maamajandus oktoober 2010 LOOMAKASVATUS 43 ju lehmi suudavad ära toita kogukonnale kuuluvad alpiaasad ja vastavalt sellele müüb oma liikmetele nn lehmaõigusi. See müüakse ühekordselt ning läheb üle pärijatele, kui nad talupidamist jätkavad. Maaelu mitmekesistamiseks peetakse alpiaasadel ka alpakasid. Tehakse kotlette McDonald sile ja liharulle moslemitele Eesti lihaveisekasvatajaid tutvustati Šveitsi ühe kaasaegsema, Belli lihatööstusega. Toimus põhjalik ringkäik kombinaadis, misjärel tegevdirektor Stefan Seier rääkis veiseliha varumisest ja turundusest. Toodangusse kuuluvad sealiha, veiseliha, linnuliha, kala, kulinaaria. On ka spetsiaalliha osakond, mis tegeleb ulukite ja eksootiliste loomade lihaga. Toodang müüakse kauplustesse, restoranidesse, tanklate toitlustuskohtadesse. Kehvemast lihast tehakse MacDonald si hamburgeriketile kotlette. Liha klassifitseeritakse viide klassi. Seal kehtib CHTAX-klassifikatsioon, mis vastab ELi SEUROPile. Liha varumishind arvestatakse keskmise klassi (T) järgi ja see on 8.50 CHFi (102 krooni) kilo. Lihakehade hindaja on riigi palgal. Iga kvaliteediklass muudab baashinda 20 rappeni (2.40 krooni) võrra. Natura Beefi jm ökoloogiliselt toodetud liha varumishind on umbes ühe frangi võrra kõrgem. Vasikaliha hind on 14 CHF/kg (168 kr). Toodetakse lõikelihasid, hakklihatooteid, mõeldud on ka allergikutele, moslemitele jt. Šveitsi kaubandusketi Coop lihaosakonna juhataja Fulvio Brosio rääkis poeriiulite vahel, mis lihast edasi saab. Coop on käibe poolest riigis II kohal. Liha moodustab Coopi käibest 22% % lihast kannab märget Natura või Bio. Selline toodang on poes 10 30% kallim kui tavaline. Toidukaupadel on neli märgistust. Roosa värv tähistab private label it, punane tavalist toodet, roheline pakend märkega Bio tähistab mahetoodangut, ning kui lisaks ökoloogilisele tootmisele on jälgitud ka looma heaolu, on pakend sinine. See märgistus kehtib juba 18 aastat. Lihahind märgitakse letis 100 grammi eest, see jääb olenevalt tükist ja kulinaariaastmest 2 7 CHFi vahele. Restoran ja pood laudaga ühe katuse all Perekond Pfisteri farmis lõpetati piimakarja pidamine aastal ja pool lauta jäi tühjaks. Nüüd on seal talupood, kus müüakse oma talu juustu, mett, leiba, likööri ning veini. Veinipudel näitab, et tegu on talu juubeliveiniga. Veini kvaliteeti kinnitab etiketil märge appelation Räzehüser controlée. Talul on alkoholimüügi luba. Poe kõrval asuvad köök ja söögituba. Suuremate gruppide jaoks on 2 3 pikka lauda endistes tootmisruumides. Teine pool hoonest on laut edasi. Loomad elavad suvel küll karjamaal, ent kogu laudatehnika ja isegi väetisekotid on laudas uluall. Söögikohast eraldab seda vaid põhupakkidest sein, puiduga vooderdatud silohoidlad, vilja- ja heinasalved. Üks esinduslikumaid talurestorane on perekond Ottil. Kui nad 12 aastat tagasi restoranipidamist alustasid, ei usutud nende ettevõtmise õnnestumisse ning pangast laenu ei antud. Praeguseks on talurestoran pidevalt töötav ca 50 kohaga toitlustusettevõte. Kuna piirkonnas on nii suuri söögikohti vähe, toimuvad seal sageli koosviibimised, seminarid jm üritused. Talupood on ka alpiaasade vahele peitunud Steinenbergi farmis, kus peetakse piimakarja ja tehakse juustu. Väikeses kaupluses müüakse lisaks juustule lahtist piima (1.50 CHFi klaas), mune (60 rappenit tk), alpitaimedest teesegusid, kohalikku vorsti jm. Veisenäitus on mõeldud linnarahvale Näituse Beef.CH mõte on lähendada linna ja maad ning propageerida kohalikku veiseliha. Tänavu käis näitusel üle külastaja. Näitus on suuantud tarbijatele, selgitas korralduskomitee ja ühtlasi Eesti Lihaveisekasvatajate Seltsi koostööpartneri Vianco AG juht Ivo Wegmann. 80 protsenti külastajaist on sellised, kellel pole sõnnikut saabaste küljes. Otseselt loomakasvatajatele on mõeldud tõupullide oksjon, kus tänavu müüdi kõige kallim aberdiinanguse pull 6500 frangi ehk krooniga. Ülejäänud üritused loomanäitus, laste töötoad, veiseliharestoranid, saloonid ja grillikojad, loomakasvatusteemaline suveniirikaubandus ja õhtune tihe kultuuriprogramm, kus kava tsirkusest kantrimuusika ning operetini oli mõeldud linnarahvale. Näitust korraldatakse iga kolme aasta tagant. Seda on tehtud juba 18 aastat. Näituseplats hõlmab 20 hektarit ning see on renditud kahelt talumehelt. Kogu rajatu kõnniteed, vee- ja elaktriliinid, hooned on ajutine. Neli nädalat pärast näituse lõppu peavad talumehed oma maad korrastatult tagasi saama.\n44 44 LOOMAKASVATUS Maamajandus oktoober 2010 Eesti loomakasvatus esimesel poolaastal Matti Piirsalu PMi põllumajandusturu korraldamise osakonna nõunik Esimesel poolaastal veiste arv vähenes jätkuvalt. Statistikaameti esialgsed andmed ja põllumajandusministeeriumi prognoosid aasta I poolaasta loomakasvatuse kohta näitavad veiste, sealhulgas piimalehmade ja sigade arvu vähenemist, lammaste ja kitsede ning lindude arvu kasvu aasta 30. juuni seisuga oli meie vabariigis veist, sealhulgas piimalehma, siga, lammast ja kitse ning lindu (tabel 1). Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti põllumajandusloomade registrisse oli aasta 30. juuni seisuga kantud veist, sealhulgas piimalehma, lisaks lihalehma, lammast ja 2909 kitse (tabel 2). Võrreldes eelmise aasta sama perioodiga, oli veiste koguarv vähenenud 1522, sealhulgas piimalehmade arv 2185 looma võrra. Samal ajal oli lihalehmade arv registris suurenenud 1977, lammaste arv 5385 ja kitsede arv 552 looma võrra. Kõige enam oli veiseid Järvamaal , järgnesid Lääne-Virumaa ja Pärnumaa veisega. Piimalehmi oli samuti kõige enam Järvamaal , järgnesid Lääne-Virumaa ja Pärnumaa lehmaga. Lambaid kasvatatakse kõige enam Saaremaal, kus neid oli 30. juuni seisuga , järgnesid 8287 lambaga Valgamaa ning 6015 lambaga Harjumaa. Kitsekasvatus on enim arenenud Pärnumaal, kus 30. juunil 2010 oli neid registrisse kantud 669, Läänemaal oli 319 ja Saaremaal 262 kitse. PRIA loomade registri andmetel oli 30. juuni seisuga Eestis 5461 veisepidajat, sealhulgas 4155 piimatõugu lehmade ja 1082 lihatõugu lehmade pidajat, ülejäänud pidasid mõlemat veiseliiki, 1909 lamba- ning 527 kitsekasvatajat. Võrreldes eelmise aasta sama perioodiga, RAIVO TASSO on kõige enam vähenenud veisepidajate arv 637 võrra. Piimatootmine Piima toodeti a I poolaastal statistikaameti andmetel t, mis oli aasta sama perioodiga võrreldes 1155 t vähem. Lehmi oli\n45 Maamajandus oktoober 2010 LOOMAKASVATUS 45 Tabel 1. Loomade ja lindude arv seisuga 30. juuni (tuhandetes) Näitajad /2009 +/ % Veiste arv 243, ,1 99 sh lehmade arv 99 96,8 2,2 98 Sigade arv 377,2 372,5 4,7 99 Lammaste ja kitsede arv 100,4 108,5 8,1 108 sh kitsede arv 2,4 2, Lindude arv 1814, ,6 115 Tabel 2. Loomade arv maakondades 30. juuni seisuga (PRIA andmeil) Allikas: ESA, PM Maakond Veiseid Piimalehmi Lihalehmi Lambaid Kitsi Harju Hiiu Ida-Viru Jõgeva Järva Lääne Lääne-Viru Põlva Pärnu Rapla Saare Tartu Valga Viljandi Võru Kokku looma võrra vähem, kuid lehma kohta lüpsti piima 235 kg enam. Keskmine piimatoodang lehma kohta oli aasta 30. juuni seisuga 3372 kg ja käesoleval aastal samal ajal 3607 kg. Piimatööstustele realiseeriti aasta I poolaastal t 4,1% rasvaja 3,4% valgusisaldusega piima, millest eliitsorti kuulus 64%, kõrgemasse sorti 34% ning esimesse sorti 2%. Varutud piimakogus vähenes 9700 t ehk 3% võrra. Kokkuostetud piim moodustas kogutoodangust 89%. Käesoleva aasta I poolaastal oli keskmine piima kokkuostuhind oluliselt kõrgem kui eelmisel aastal, ulatudes jaanuaris 3980 kr/t, veebruaris 4051 kr/t, märtsis 4001 kr/t. Nagu oli oodata, piima kokkuostuhinna väikene tõus jätkus ka II kvartalis, olles aprillis 4071 kr/t, mais 4183 kr/t ning juunis 4308 kr/t. Kahjuks need kokkuostuhinnad piimatootjaid veel ei rahulda ja osa piimatootjaid kaalub kahjumiga piimatootmise lõpetamist. Euroopa Liidu piimaturu olukord oli II kvartalis soodne ning piimatoodete hinnad enamasti tõusid a nelja esimese kuuga tarniti ELis tööstustele 0,9% piima vähem kui eelmisel aastal samal ajal. 31. märtsil 2010 lõppenud 2009./2010. aasta piimakvoodist täitis Eesti esialgsetel andmetel 88,5%, millest tarnekvoodi osa oli kg ning otseturustuskvoodil kg /2009. kvoodiaastast alates suurendatakse Euroopa Liidu liikmesriikide piimakvoote igal aastal 1% võrra ning väljajagatava tarnekvoodi suurus on ka selle võrra suurem. Ülejäänud väljajagatav kvoot koosneb eelmisel kvoodiaastal reservi kogunenud kvoodikogusest ning vabanenud broneeringutest nende kvoodiomanike arvelt, kes kvoodiaasta jooksul täitis alla 70% kvoodist neil vähendati kvoodikogust 50% kasutamata jäänud kvoodikogusest ning kogustest, mis olid piimatootjatelt kvoodi mittetäitmise tõttu ära võetud ja mida tootjad kahe aasta jooksul tagasi ei küsinud. Kokku on Eesti tarnekvoot 2010./2011. kvoodiaastal kg ja otseturustuskvoot kg. Piimakvoodi süsteemi rakendamine lõpeb 2014./2015. kvoodiaasta lõppedes ehk 31. märtsil Lihatootmine aasta I poolaastal toodeti tapaloomade ja -lindude elusmassi kokku t, mis on aastaga võrreldes 1981 t ehk 4% võrra vähem (tabel 3). Sealiha aasta I poolaastal oli sealihatoodang elusmassis t, mis on 786 t vähem kui a. Lihatöötlemisettevõtted ostsid kokku siga, kellest saadi ligi t liha. Sea lihakeha keskmine mass oli 78,5 kg. Sealiha osatähtsus liha kogutoodangust oli 58%, mis on möödunud aastaga võrreldes samal tasemel. Põrsaid sündis aasta I poolaastal See on põrsa võrra enam kui eelmisel aastal. Sellest tulenevalt on oodata käesoleva aasta II poolel sealihatoodangu mõningast kasvu. Veiseliha Lihatõugu veiste üldarv on pidevalt kasvanud ning PRIA registrisse oli neid kantud aasta 30. juuni seisuga ehk 5685 (+17%) enam kui eelmisel aastal samal ajal. Kõige enam oli aberdiin-anguse tõugu veiseid , järgnesid herefordid , limusiinid Veiseliha osatähtsus kogu lihatoodangust oli a I poolaastal 16%. Vasikaid sündis a I poolaastal , mis on 700 võrra enam kui möödunud aastal a I poolaastal toodeti Eestis veiseliha eluskaalus t, mis on 1129 t ehk 16% võrra vähem kui eelmisel aastal. Lihatöötlemisettevõte-\n46 46 LOOMAKASVATUS Maamajandus oktoober 2010 te poolt kokkuostetud veisest saadi 3805 t liha, mis on 292 t vähem kui eelmisel aastal. Veiseliha keskmine kokkuostuhind oli a I poolaastal 26,6 kr/kg, mis oli 0,72 kr/kg enam kui eelmisel aastal. Lamba- ja kitseliha a I poolaastal toodeti lambaja kitseliha elusmassis 766 t, mis on 7 t võrra enam kui aastal. Lambaid ja kitsi osteti kokku 2000 ja neist saadi 35,9 tonni liha tapamassis. Lamba ja kitseliha osatähtsus kogu lihatoodangust on aastaid püsinud 1% piires. Euroopa Liidu suuremates lambaliha tootvates riikides a I poolaastal tootmine vähenes ja lambalihahinnad olid a keskmisest madalamad. Samal ajal on vähenenud ka lambaliha tarbimine tarbiti Euroopa Liidus inimese kohta 2,8 kg lambaliha. Prognoosid kinnitavad eelolevatel aastatel tarbimise languse jätkumist. Euroopa Liidu lõuna- ja keskosas paiknevates liikmesriikides ja ka meie põhjanaabri Rootsi lambakasvatussektoris on probleemiks sinikeelhaiguse laialdane levik. Linnuliha Lindude arv oli aasta 30. juuni seisuga , mis on linnu võrra enam kui eelmisel aastal. Lindude arvukuse kasv on tingitud turusituatsiooni paranemisest ja tugevast reklaamist kasulike linnukasvatussaaduste tarbimise propageerimisel a I poolaastal toodeti linnuliha 9992 t, käesoleval aastal t ehk 582 t enam. Linnuliha osatähtsus kogu lihatoodangust oli a I poolaastal 21% a aprillis anti Läänemaal Väike-Lähtrus käiku uus OÜ Ovolex Martna sugulinnufarm, kuhu paigutati üle krossi Ross-308 lihatõugu kana ja kukke. Farm toodab Tabel 3. Lihatoodang elusmassis ja aasta I poolaastal (tonnides) Näitajad /2009 +/ % Tapaloomade ja -lindude elusmass sh veistel sigadel lammastel ja kitsedel lindudel Allikas: ESA, PM Tabel 4. Prognoositav lihatoodang I poolaastal tapamassis ja aastal (tonnides) Näitajad /2009 +/ % Loomade ja lindude tapamass sh veistel sigadel lammastel ja kitsedel lindudel Allikas: PM haudemune ASi Tallegg haudejaama tarvis. Nüüdseks on Eestis lihatõugu kanade haudemunade isevarustuse tase tõusnud 90%-le. Varem oli see vaid 40% piires. Munatootmine a I poolaastal toodeti meil muna, mis on ehk 14% võrra rohkem kui eelmisel aastal. Munatootmise suurenemise KARIN KALJULÄTE peamine põhjus on jällegi turusituatsiooni paranemine ning uute kaasaegsete lindlate käikuandmine Peri Põllumajanduslikus Osaühingus ja Linnu Talu OÜs, mis võimaldas munakanade arvukust suurendada. Kui a I poolaastal saadi kana kohta 129 muna, siis käesoleva aasta samal perioodil oli kanade munaproduktiivsus veidi parem ja kana kohta saadi 133 muna. Täpsustus Prof Anne Luik ja Sirli Pehme märgivad, et Maamajanduse augustinumbris avaldatud artiklis Kodumaine aedvili on mürkide poolest puhtam esitatud andmed taimekaitsevahendite jääkide kohta taimsetes ja loomsetes saadustes pärinevad Eesti Veterinaar- ja Toiduametist.\n47 Orase- ja rohumaaäke Aerostar 1,5-12 m Heinaseemnekülvik-äke Pneumaticstar 3-12 m Rotoseeder ja Pneumaticbox heinaseemnekülvik Rullrandaal Twister 2,5-8 m Kultivaator Vibrostar 1,7-12,1 m HINNASOODUSTUS KÕIGILE, KES TELLIVAD SEL AASTAL! Tüükultivaator Hurricane XXL 4-7 m A. Tammel AS, Turu 7 Jõgeva, tel ,\n48 TAGAB SINU HEA SAAGI! Kombikülvikud DEMETER COMBISEED ja FLEXI DRILL töölaiused 3 4 m Seemnekülvik DEMETER CLASSIC Mullasilur FRONT TERRA töölaiused m Sügavkobesti ECO 3000 Kivikoristi STONEBEAR Tüükultivaator VIBRO FLEX töölaused 2 7 m Pöördader ÖVERUM XCELSIOR 3 4 hõlma EDASIMÜÜJAD: SAMPO GRUPP Türi, Tehnika 9, tel Tarvo Rahnik, tel Tartu, Vitamiini 4, tel Volli Geherman, tel Tallinn, Mustamäe tee 62, tel Andrus Aruaas, tel PEETRI TALUTEHNIKA Maaritsa, Põlvamaa, tel Indrek Pungar, tel ,\nUnlocking innovation in education in prison. Töövarjuna Belgias\nUnlocking innovation in education in prison Töövarjuna Belgias Tallinna Ehituskooli projekt Innovaatilised praktikad ja järjepidevus vanglahariduse edendamisel hõlmas 2 õpirände meedet kinnipeetavate koolituse\nEnne testi alustamist tuleb veenduda selles, et asutakse /root kaustas ja mitte milleski muus: pwd\nEksami käigus tuleb teostada erinevaid administreerimise alaseid operatsioone. Mõned neist on lihtsamad ja mõned keerukamad. Operatsioone teostage /root kaustas ja juurkasutaja õigustes, kui pole öeldud\nAeg peeglist. loobuda? Esimene uus konsool: meil testis Nintendo Wii U. Võrdluses kuus parimat hübriidkaamerat\nEsimene Windows Phone 8 testis Proovime Samsungi Androidiga kaamerat Prestigiolt üliodavad Androidi-telefonid Vajalik kraam: Windows 8 nipinurk Nr 93, jaanuar 2013 Hind 3.49 Esimene uus konsool: meil testis\närinõustamise hea tava Valik näiteid päris elust: probleem ja lahendus\närinõustamise hea tava Valik näiteid päris elust: probleem ja lahendus Tallinn, 2010 sisukord Sissejuhatus 3 ÕPPEKAASUSED Piip ja Tuut Mängumajad 4 Võrumaa turismiarengu strateegia 6 Elisa Eesti 8 Enics\nväljavõte Telia Eesti AS lõppkasutajate hinnakirjast Seisuga VIII ptk Mittemüüdavad püsiühenduse teenused ärikliendile km-ta km-ga ühik\n1. Interneti- ja kõnepaketid 1.1. Ärikliendi Internet teenus on mittemüüdav 1.1.1. kuutasu 1.1.1.1. kiirus kuni 2 Mbit/s / 2 Mbit/s 78,85 94,62 /kuu 1.1.1.2. kiirus kuni 4 Mbit/s / 4 Mbit/s 142,85 171,42\nKesklinna lasteaed taandub tamme ees\nViljandi maakonna päevaleht Neljapäev, Nr. 95 Hind 6 krooni Asutanud C.R. Jakobson 1878 ILM +14 vihmane Täna pilvisus tiheneb ja paiguti hakkab vihma sadama. Puhub kagutuul 4 10 m/s. Sooja on 11 17 kraadi.\nMESINIK. nr 5 (85), oktoober 2014 MESINDUSE INFOLEHT. Trükise väljaandmist toetab Euroopa Liit Eesti Mesindusprogrammi raames\nMESINIK MESINDUSE INFOLEHT nr 5 (85), oktoober 2014 EMLi üldkoosoleku kutse Mesinike sügiseste teabepäevade kava Tõnu Talvi. Karukahjude hüvitamine Maire Valtin. Õppereis Poola Aleksander Kilk. Norra-reisi\nUrvaste. VALD SUUREL PEOL ESINDATUD Kuldre Kooli laste rahvatantsurühmad. Urvaste vald 7 (73) JUULI 2007 HIND 5 KROONI.\nUrvaste Urvaste vald Valla Leht 7 (73) JUULI 2007 HIND 5 KROONI VALD SUUREL PEOL ESINDATUD Kuldre Kooli laste rahvatantsurühmad Tibujalad (2. 3. klass) ja Kepsutajad (7. 9. klass) esindasid oma kooli ja\nPÕRGU JA PARADIIS. Abu Seyfullah\nPÕRGU JA PARADIIS Abu Seyfullah Esimene väljaanne Autoriõigus 2011 See raamat on autoriõigusega kaitstud. raamatu osi või tervet raamatut on lubatud kasutada hariduslikel eesmärkidel tingimusel, et kasutatud\nTEKST2 EESTI ARSTITEADUSÜLIÕPILASTE SELTSI AMETLIK HÄÄLEPAEL NR 54 OKTOOBER maa ja mere taga. Arstitudengite elu laias. maailmas & teised jutud\nCURARE 1 TEKST2 EESTI ARSTITEADUSÜLIÕPILASTE SELTSI AMETLIK HÄÄLEPAEL NR 54 OKTOOBER 2013 7 maa ja mere taga Arstitudengite elu laias maailmas & teised jutud 2 Tere, hüva lugeja! Seekord on meil teie jaoks\nPEDAGOGICUM AVAS HARIDUSUUENDUSKESKUSE. Selles numbris: Mõtleme kastist välja. ettevõtlusse ei ole müüt 60 aastat ajakirjandusõpet\nMai 2014 nr 5 (2427) Tartu ülikooli ajakiri Selles numbris: Mõtleme kastist välja Teadustöö tulemuste jõudmine ettevõtlusse ei ole müüt 60 aastat ajakirjandusõpet PEDAGOGICUM AVAS HARIDUSUUENDUSKESKUSE\nNorra elanikkonna küsitlus: Eesti maine puhkusesihtkohana\n1 elanikkonna küsitlus: Eesti maine puhkusesihtkohana Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus tellis 20.a. juunis veebiküsitluse 1011 16-84a. elaniku seas. Küsitluse eesmärgiks oli uurida Eesti mainet puhkusesihtkohana\nEESTI KIRJASTUSTE LIIDU AJALEHT Nr 3 (26) 20. märts 2008\nLeelo lapsepõlv Leelo Tungal on kirjutanud seekord hoopis teistsuguse raamatu. Seltsimees laps räägib Leelo enda lapsepõlvest. See on terane, tõsine, naljakas lugu. Väiksest peast on pilk terav ja mõnigi\nARUANNE MÄLUPILDID 1\nARUANNE MÄLUPILDID 1 Sisukord Saateks 1. Sissejuhatus Vallavanema aruanne 2. 2009 kohalike valimiste eelne aeg. 3. 2009 kohalikud valimised ja tulemus. 4. Valimiste järgne aeg kuni 27.10.2009 (kokkuleppe\nsõnumid Laupäeval, 3. oktoobril toimus Rae\nRAE sõnumid Nr 9 oktoober 2009 Taluaialaat Jahilaskesportlased tõid rahvusvahelise võidu Jäätmekäitlusest Rae vallas Aeroobikafestival 2009 Rae valla ametlik väljaanne Taluaialaat kaupleja silmade läbi\nSEPTEMBER. Sürgavere kooli taasavamine. Anno Domini Nr 9 (66) September Olustvere Põhikooli koridorid said uue põrandakatte\nSuure-Jaani linna, Suure-Jaani valla ja Olustvere valla ajaleht Nr 9 (66) September 2005 LEOLE SEPTEMBER Anno Domini 2005 September. Lastel algas kool ja valimisealisi ootab peatselt ees valik: keda usaldada\nElmar-Johannes Truu. kogu juhatusse Elmar Truu (esimees), Anne-Ly Nilisk (aseesimees), Pille Lõvend, Aare\nNeljapäev, 29.november 2012 Nr 42 (1073) Aastakoosolekult Neljapäeval kogunes aastakoosolekule Eesti Keskerakonna Pensionäride Kogu aktiiv. Arutluste põhiteemaks olid eakate, puudega inimeste ning lastega\nPopulaarteaduslik ajakiri. Ilmunud aastast. 4,90 DETSEMBER 12/2016. Rail Baltic: tark ei torma\nPopulaarteaduslik ajakiri. Ilmunud 1933. aastast. 4,90 DETSEMBER 12/2016 Rail Baltic: tark ei torma ISSN 0131-5862 (trükis) ISSN 2228-3692 (võrguväljaanne) Antarktika ja Mongoolia Kuslapuu nägu ja nimi\n2 arvamus KESKNÄDAL 1. september 2010 Juhtkiri Ansipi valitsuse numbrimäng Augustikuu keskpaigas jõudsid meedia vahendusel Eesti inimesteni teated sel\nIlmub aastast 1999 Hind 9 krooni / 0,58 Nr 34 (713) 1. september 2010 R A H V A P O L I I T I K A L E H T Meedia tekitas sotside liidrikriisi Mati Eliste skandaalil lastakse aeguda? Lk 6 Mikser Mai Treial:\nA5 -lisaleht KOGU EESTIT HÕLMAV KODUSISUSTUS- JA SUVE ERINUMBER REMONDIKAUBAD korterid, suvilad ja kinnisvaratehingud.\nThe Baltic Guide ajalehe mitmekülgne igakuiselt vahelduv sisu hõlmab kultuurisündmusi, Soome lahe juhtiv turismialane ajaleht aastast 1993 Soomekeelne Ilmub igakuiselt, 12 korda aastas Tasuta Trükiarv\nEesti Katoliiklaste Häälekandja. Jlmub 1 kord kuus. Üks Jumal, üks usk, üks armastus.\nEesti Katoliiklaste Häälekandja. Jlmub 1 kord kuus. Nr. 1 Jaanuar 1939 a. VII aastakäik. V äl j aan d j a: Katoliku Kirik Eestis Tallinn, Munga 4 4. Vastut. toimetaja : Dr. Friedrich Lange, Tartu, Päeva\n2 Illuka valla SONUMILAEGAS Nr. 5 Juuni 2004 Salalaegas Jaanipäevast vanasti Jaanilaupäeva õhtul kipuvad mälestused iseenesest silme ette. Nagu jõulud\nNr.5(39) Juuni 2004 ILLUKA VALLA SONUMILAEGAS Ilmub kord kuus Jaanipäevast Maire Aunaste pilgu läbi Toimetaja veerg Ene Raudar Tasuta VIRVE OSILA Helendav avarus ümber ja üle. Kõrge taevas on taevalik;\nTurismitalud on ennast külaliste vastuvõtuks valmis seadnud Puhkus Anni turismitalus lihtsalt kvaliteetne\nNR 24 (68) 14. juuni 2007 Turismitalud on ennast külaliste vastuvõtuks valmis seadnud Puhkus Anni turismitalus lihtsalt kvaliteetne Anni talu taks Tito viskab end külalisi nähes rõõmsalt selili ja siputab\nMuudame koos tööelu paremaks! Sõidukijuhi töö-, sõidu- ja puhkeaja korraldus. Käsiraamat\nMuudame koos tööelu paremaks! Sõidukijuhi töö-, sõidu- ja puhkeaja korraldus Käsiraamat Sisukord Autor: Priit Tuuna Toimetaja: Evelin Kivimaa Keel ja korrektuur: Liina Smolin Kujundus: www.arteverumstudio.com\nNR 10 (181) VÄNDRA ALEVI JA VALLA AJALEHT 31. oktoober 2011\nNR 10 (181) VÄNDRA ALEVI JA VALLA AJALEHT 31. oktoober 2011 Wendre on Vändra alevi suurim tööandja Linti lõikavad AS Teede REV 2 projektijuht Heino Väli, Juurikaru Põhikooli direktor Eha Kuldkepp, Vändra\nMESINIK MESINDUSE INFOLEHT. Trükise väljaandmist toetab Euroopa Liit Eesti Mesindusprogrammi raames\nMESINIK MESINDUSE INFOLEHT nr 7 nr (87), 2 (88) veebruar aprill 2015 COLOSSi pilootprojekti küsimustik EML Maamessil Antu Rohtla & Toivo Univer. Pestitsiidijääkidest kärjevahas ja suiras Aivo Sildnik.\nKoonga valla leht. NR 10 (103) oktoober 2004\nKoonga valla leht NR 10 (103) oktoober 2004 Kaunis kodu 2004 järgmised majapidamised: Asta ja Ain Kuru, Aino Aonurm, Aino Uritam, Aino ja Mati Ojasoo, Liisi Soomaa ja Helgur Lember, Eha Kask, Külli ja\nRiik aitab Loksa Laevatehase koondatavaid\nwww.selver.eu 28.01 31.01.2010 11 59,50/kg tavahind 17,50 90 49 90 79 90 13 50-32% Nõo Lihavürst Delikatess maksapasteet 200 g 49,90/kg tavahind 79,90 Edam Juust 28.5% kg -37% tavahind 111,00-28% Nõo Lihavürst\nSelles numbris: ALS seminarist Haapsalus 2010 Tervis neelamisraskustest Saame tuttavaks Jüri Kukk In Memoriam Teated\n40 juuli 2011 Selles numbris: ALS seminarist Haapsalus 2010 Tervis neelamisraskustest Saame tuttavaks Jüri Kukk In Memoriam Teated Väljaandja: ELS Toompuiestee 10-220, 10137 Tallinn www.els.ee, els@els.ee\nTekst Mart Laar, Erialatoimetaja Mart Lätte Keeletoimetaja Marika Mikli Kujundaja Mari Kaljuste ISBN\nTekst Mart Laar, 2010 Erialatoimetaja Mart Lätte Keeletoimetaja Marika Mikli Kujundaja Mari Kaljuste ISBN 978-9985-3-2010-5 Kirjastus Varrak Tallinn, 2010 www.varrak.ee Printon Trükikoda AS SISUKORD Inimesed\nElva Tarbijate Ühistu 90.\nElva Tarbijate Ühistu 90. Linnapeal sada päeva täis. Lk 2 Lk 3 Nr 33 (815) Maximast töökaitse inspektori pilgu läbi. Lk 4 Laupäev, 17. september 2011 Hind 0.48 Uus number Elva senise heakorratelefoni numbri\nTRÜKITÖÖLINE EESTI TRÜKITÖÖLISTE LIIDU HÄÄLEKANDJA\nTRÜKITÖÖLINE EESTI TRÜKITÖÖLISTE LIIDU HÄÄLEKANDJA NR. 3 30. APRILLIL 1935 II ÄASTHKÄIK Lein Soomes. Kui trükitööliste liidu asjaajaja ja hiljem varahoidja 0. A. Nyman aasta vahetusel omal palvel loobus\nJUUBEL JÄTKUS VILJANDIS\nJUUBEL JÄTKUS VILJANDIS Viljandi osakonna kavatsusest tähistada Seltsi juubeliaastat ka Viljandis oli juba pikka aega ette teada. Nii toimuski laupäeval 15. aprillil k.a. Viljandi Kultuurikolledžis genealoogialalane\nToetuse saajad II+III kv 2012\nToetuse saajad II+III kv 2012 Jrk nr Taotleja Kliendi aadress Linn/vald 1 KÜ Liivalaia 25 Liivalaia 25 Tallinn 2 KÜ Vana-Tartu mnt 37 Vana-Tartu mnt 37 Vaida alevik, Rae vald 3 KÜ Soo 54 Soo 54 Tallinn\nsuunas ning tegelikult olematu\nlk 3 EUROOPA TULEB INIMESELE LÄHEMALE lk 6-7 TÖÖPAKKUMISED Nüüd ka 6 kohaline! HELISTA 1300 17227 tel. 515 0068 21. oktoober 2016 Nr. 39 (927) Tasuta nädalaleht Mitsubishi Heavy ZMX seeria soojuspumbad\nHeiki Raudla KODANIKU RAAMAT\nHeiki Raudla KODANIKU RAAMAT Hea lugeja, Riigi siseelu ei ole tänapäeva demokraatia tingimustes võimalik korraldada ilma kodanike aktiivse osaluseta. Oleme juba kümme aastat Eestit üles ehitanud, kuid\nRK»PEDAGOOGILINE K!R3ANDUS< TALLINN\nNÕUKOGUDE KOOL Nr. 6 1946-3S- RK»PEDAGOOGILINE K!R3ANDUS< TALLINN SISUKORD: Juunivõidu kuuendaks aastapäevaks... 325 Vihalem, P. Nõukogude rahva elatustaseme tõstmine IV viisaastakul... 328 Abiks õpetajale.\nSolarise uued väljakutsed Aprillis kaubanduskeskuse\nMEIE VISIOON: OLLA HINNATUIM TURVALAHENDUSTE PAKKUJA MEIE VÄÄRTUSED: KLIENDIKESKSUS, PÄDEVUS, TULEMUSLIKKUS, PARIMAD TÖÖTAJAD, AUSUS, KOOSTÖÖ Loe lk 2 Meil on 2700 töötajat ehk siis 2700 saadikut klientide\nUhuu: Tere lapsed! Saame tuttavaks! Mina olen Uhuu. Gogo: Minu nimi on Gogo. Ma tulin Eestisse Lõuna- Ameerikast. Ma tulin siia eesti keelt õppima.\nUhuu: Tere lapsed! Saame tuttavaks! Mina olen Uhuu. Gogo: Minu nimi on Gogo. Ma tulin Eestisse Lõuna- Ameerikast. Ma tulin siia eesti keelt õppima. Uhuu: Gogo on minu sõber. Ma tahan teda aidata. Gogo\nOlla eestlased edasi! Paul Maitla 100\nEestlane ära unusta oma langenud sõdureid, kes on andnud oma elu Eesti maa ja rahva eest. Nende kalmukünkad olgu pühad igavesti, ükskõik kus need paiknevad! Võitleja toimetus ja talitus Nr. 1 (503) 61.\nMiljonär Kaire Leibak hüppab mõnuga. Pensionikartus viis Aafrikasse aastal võttis natslik Saksamaa oma armee moraalse palge\nelu värvid Värvika ajalooga natslik pistoda Pensionikartus viis Aafrikasse 1935. aastal võttis natslik Saksamaa oma armee moraalse palge tugevdamiseks kasutusele uhked paraadpistodad. Üks niisugune ilurelv\nnta fjclene Rooscnberg Zodsnaez Reering Antsla 1. VI a. Tarto LdalliM ja DiDitferitlaiD MK IlSftlt suures wäljawalikus foowitab\nPostimees 09. aastakäik. Ilmub iga päew «varahommikul..postimehe" esmaspäevane nr. ilmub keskpäeval. rahastuse Ja talituse aadress: Postimees", Taita. K&oftraadid: talitusel m. 80, toimetusel nz. 186 ja\nArmsad hingamispäevakooli liikmed!\nArmsad hingamispäevakooli liikmed! Sellel kvartalil on tähelepanu keskmes Euro-Aasia divisjon, mis hõlmab 11 ajavööndit ja 13 riiki Ida-Euroopas ja Kesk-Aasias. Sellesse divisjoni kuuluvad riigid on: Afganistan,\nTartu Ülikool. Sotsiaalteaduste valdkond. Haridusteaduste instituut. Õppekava: Koolieelse lasteasutuse pedagoog. Elina Sætre\nTartu Ülikool Sotsiaalteaduste valdkond Haridusteaduste instituut Õppekava: Koolieelse lasteasutuse pedagoog Elina Sætre Muukeelsete laste integratsioon Norras kolme lasteaia näitel Magistritöö Juhendaja:\nJaanus Luberg: Siiani läheb ülemäge\nNR 10 (170) VÄNDRA ALEVI JA VALLA AJALEHT 29. OKTOOBER 2010 Jaanus Luberg: Siiani läheb ülemäge Pärnumaa ettevõtlus- ja arenduskeskus koostöös linna- ja maavalitsuse, kaubandus- ja tööstuskoja ning omavalitsuste\nAndrus Seeme, Kanepi vallavanem\nVallavalitsuse ja vallavolikogu ajaleht DETSEMBER 2017 NR 12 (121) Kauneid pühi! INTERVJUU Andrus Seeme, Kanepi vallavanem Räägi endast, kes Sa oled? Olen sündinud Kanepi kihelkonnas, Ihamarus, Ala- Juusa\nNõukogu direktiivi 91/676/EMÜ, veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, täitmine Eestis\nNõukogu direktiivi 91/676/EMÜ, veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, täitmine Eestis 2004-2007 KESKKONNAMINISTEERIUM Tallinn 2008 Keskkonnaministeeriumi veeosakond Info-\nGLBT-inimeste ebavõrdne kohtlemine Eestis Uuringu lõpparuanne\nUurimus on teostatud võrdsete võimaluste aasta raames Euroopa Komisjoni toel ning Eesti Vabariigi Sotsiaalministeeriumi sotsiaalpoliitika info ja analüüsi osakonna tellimusel. Materjal kajastab autori\nevangeeliumi wõidua paganamaailmas.\nKolmas anne. hind 30 marka. evangeeliumi wõidua paganamaailmas. Coimetanfl b. Cuttar endine Aafrika misionäär. K.*U. Mlwaja" trükk, Keilas 1925. 65 g= _ r j 7. Christian Friedrich Schwartz ja Taani-Hallc\nJUHAN TULDAVA LÆREBOK I ESTISK. Grammatikk tekster parlør oppgaver. Tilrettelagt av Turid Farbregd, Kaarina Ritson og Ülle Viks\nLÆREBOK I ESTISK 1 2 JUHAN TULDAVA LÆREBOK I ESTISK Grammatikk tekster parlør oppgaver Tilrettelagt av Turid Farbregd, Kaarina Ritson og Ülle Viks Unipub forlag Oslo 2001 3 Original: Juhan Tuldava: Lärobok\nÜksik nummer maksab 3 marka. Tellimiste hinnad: VoStta«Fse talnuseit Utt okiet: 1 kua peale 75 marka 69 marka. *. # 1S«, 136.» I 264 : Tallinna\nTallinna Teataja Svwews sa talltu» UalttNUMs- Ottfd tma ot* tši* Mttnft telefon - 281. Noholitkude finnmite osakonna telefon 281. Toimeteta telefon 288. Toimetaja telefon kodn\n2.osa AdWords i põhitõedkuidas. edukat kampaaniat?\nAdWords i põhitõed kuidas korraldada edukat kampaaniat? // 1 2.osa AdWords i põhitõedkuidas korraldada edukat kampaaniat? www.wsionline.ee2 AdWords i põhitõed kuidas korraldada edukat kampaaniat? // 2\nEELK Nõo Püha Laurentsiuse koguduse sõnumileht\nEELK Nõo Püha Laurentsiuse koguduse sõnumileht Rahutegija NR 31 JUUNI 2014 Õndsad on rahutegijad, sest neid hüütakse Jumala lasteks. (Mt 5:9) Seitse pilku tänule Nii Vanas kui ka Uues Testamendis räägitakse\nFEI Rakendispordi määrustik ja pararakendispordi\nFEI Rakendispordi määrustik ja pararakendispordi määrustik 11. väljaanne, kehtiv alates 1. jaanuarist 2014 Muudatused kehtivad alates 1. jaanuarist 2017 Printed in Switzerland Copyright 2017 Fédération\narh. 01/09 > Intervjuu Ülar Markiga > EAL eestseisuses > ACE uudised > Eesti arhitektuurivõistlused > EAL teated > EAL uued liikmed\narh. 01/09 EESTI ARHITEKTIDE LIIDU TEATAJA > NEWSLETTER OF THE UNION OF ESTONIAN ARCHITECTS > Intervjuu Ülar Markiga > EAL eestseisuses > ACE uudised A2 A3 A11 > Eesti arhitektuurivõistlused > EAL teated\nEESTI KINNISVARATURG AASTAL\nEESTI KINNISVARATURG 216. AASTAL Tallinn 217 SISUKORD SISSEJUHATUS 3 ÜLDINE STATISTIKA 5 REGIONAALNE STATISTIKA 13 I ELAMUMAA 13 Hoonestamata elamumaa 13 Hoonestatud elamumaa 2 II MAATULUNDUSMAA 26 Hoonestamata\nU. Kallavus MATERJALIDE UURIMISMEETODID I 3 - VALGUSMIKROSKOOPIA KUJUTIS\n1 KUJUTIS Kui inimene lähendab mingit eset oma silmadele, siis tekib tema ajus pidevalt suurenev kujutis kuni kauguseni 25 cm, mida nimetatakse I PARIMA NÄGEMISE KAUGUSEKS. Parima nägemise kaugus cm on\nVÄÄRT ELU HARITUD MAAL. Tartu maakonna arengustrateegia Tartu Maavalitsus Konsultatsiooni- ja koolituskeskus Geomedia\nVÄÄRT ELU HARITUD MAAL Tartu maakonna arengustrateegia 2014 2020 Tartu Maavalitsus Konsultatsiooni- ja koolituskeskus Geomedia Tartu 2012 Sisukord 1 Strateegia taotlused ja sisu... 8 1.1 Taotlused... 8\nLaulu- ja tantsujuhtidele jäi entusiasmi tunnustuseks soe sall\nLoe 4. lk Loe 6. lk Loe järgmisest Koidust Põlgaste kool väärtustab vana ja vaatab tulevikku. Kust saab koolilaps puudumistõendi? Nr 123 Laupäev, 27. oktoober 2007 Süvahavval pääseb taas üle Võhandu mööda\nRÕNGULANE NR. 8 (92) september 2006\nRÕNGULANE NR. 8 (92) september 2006 VALLA INFOLEHT TRÜKIARV 1250 ÕNNELIKKU KOOLITEED! Rõngu Keskkooli 1. klassi õpilased (esimeses reas vasakult): Joonas Märtovski, Karl-Markus Sangernebo, Hannes Must,\nPOS TER. MEISTRIKLASS: EKATERINA MAKAROVA ja ANDREAS SEPPI LUGEJAID NAERUTAB SEPO SEEMAN PSÜHHOLOOG: VÕISTLEMISEST NOORES EAS KEVADISED TOITUMISNIPID\nEESTI TENNISEAJAKIRI NR. 1 (32) / 4 / 2015 KEVAD MEISTRIKLASS: EKATERINA MAKAROVA ja ANDREAS SEPPI LUGEJAID NAERUTAB SEPO SEEMAN KEVADISED TOITUMISNIPID PSÜHHOLOOG: VÕISTLEMISEST NOORES EAS PILATESEST\nEGS-I TALLINNA OSAKONNA LAUALEHT. Sugu ei lahku soosta, võsu ei veere kännusta. (Väike-Maarja) Nr. 14 detsember 1999.a. TALUJUTUD VI.\nEGS-I TALLINNA OSAKONNA LAUALEHT PÕLVNEMISLUGU Sugu ei lahku soosta, võsu ei veere kännusta. (Väike-Maarja) Nr. 14 detsember 1999.a. TALUJUTUD VI Helgi Laht Suuremad pühad, mida talus pühitseti, olid lihavõtted,\nEesti Vabariigi aastapäeva tähistamine Toris\nNr. 2 TORI VALLA AJALEHT VEEBRUAR 2010 Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamine Toris 24. veebruaril kell 12.00 toimus Eesti Vabariigi 92. aastapäevale pühendatud pidulik jumalateenistus Toris Eesti sõjameeste\n1 x nädalas , 2 x kuus al Eesti Ekspress TLÜAR RR Eesti Elu (Kanada) TLÜAR 1 x nädalas reedeti 2002-\nseisuga 4.08.2015 AJALEHED valik - Raamatukogud bibliografeerivad valikuliselt, lähtuvalt teemavaldkondadest TABEL 1 bibliografeeritavad ajalehed TABEL 2 mitte-bibliografeeritavad ajalehed TABEL 3 ilmumise\nAnalüüsimudel. Muutuste juhtimine\nTeooria LP-mudeli teoreetilised ja empiirilised alused Analüüsimudel Mudeli kirjeldus ja rakendamine LP-rühmades Muutuste juhtimine Kuidas LP-mudelit koolis kasutusele võtta See raamat on eesti keeles\nGARAAŽIUKSED GARAGEDEUREN GARAAŽIUKSED KATALOOG\nGARAAŽIUKSED GARAAŽIUKSED GARAGEDEUREN KATALOOG 2016 1 GARAAŽIUKSED seeria Wayne Dalton Wayne Dalton 9100 Comfort... 4-5 Wayne Dalton 9600 Classic... 6-7 seeria KRONway KRONway K-4 Thermo Plus... 8-9\nEESTI ENERGIA ELEKTRITURU ÜLEVAADE\nEESTI ENERGIA ELEKTRITURU ÜLEVAADE November 2013 Uudiseid elektribörsilt ja -turgudelt Novembri elektrihindu mõjutas tavapärasest soojem õhutemperatuur Eestis langes novembri keskmine elektri börsihind\nKõne leinatalitusel Nõo Püha Laurentsiuse kirikus 12. augustil 2016\nEELK Nõo Püha Laurentsiuse koguduse sõnumileht Ra h u t e g i j a NR 40 SEPTEMBER 2016 Õndsad on rahutegijad, sest neid hüütakse Jumala lasteks. (Mt 5:9) Mä l e s t a d e s Ag n e s-as t a Ma r a n d i\nHummuli läbi aegade. Hummuli Töögrupi liikmed: Vello Jaska, Enn Mihailov, Endla Miske, Ene Vent, Asta Lihu, Anu Unt, Kalev Laar.\nHUMMULI LÄBI AEGADE Hummuli läbi aegade Töögrupi liikmed: Vello Jaska, Enn Mihailov, Endla Miske, Ene Vent, Asta Lihu, Anu Unt, Kalev Laar Fotod: Fototöötlus: Rein Mikk Raamatu ilmumist toetasid: Esikaanel:\n2. Matemaatiline põhivara\nMaemaailine põhivara Maemaaika olulisus Teooria on maailmapil ehk maailma mudel, mis käiviub meie mõlemises Mõlemise ugev külg on suhelisel keerukae süseemide kiire kvaliaiivne analüüs Kuid mõõmise ulemuseks\nProovide käsitsemine IR spektroskoopias ATR-IR spektroskoopia\nProovide käsitsemine IR spektroskoopias ATR-IR spektroskoopia Sobivad materjalid ja lahustid Ideaalsed materjalid ja lahustid on sellised, mis ei neela märkimisväärselt IR kiirgust 4000-400 cm - vahemikus\nVÄIKE-MAARJA VALLA INFOLEHT. Nr 6 (274) JUUNI 2017 TASUTA Ole koos meiega: Tänavune Pandivere päev oli juubelihõnguline kolmekümnes!\nVÄIKE-MAARJA VALLA INFOLEHT Nr 6 (274) JUUNI 2017 TASUTA Ole koos meiega: Tänavune Pandivere päev oli juubelihõnguline kolmekümnes! Väike-Maarja Valla Infoleht internetis www.v-maarja.ee Väike-Maarja uudised\nNÄIDE. Tallinna Tehnikaülikool Elektriajamite ja jõuelektroonika instituut\nTallinna Tehnikaülikool Elektriajamite ja jõuelektroonika instituut AAR0030 Sessejuhatus Robotitehnikasse Kodutöö Tööstusroboti Kinemaatika ja Juhtimine Mitsubishi RV-3S Koostanud: Sergei Astapov 0987\nAnsambel FIX jätab hüvasti. ÄP indeks 822,72-0,33% HEX indeks 6319,26 +1,92%\nÄripäeva online-uudised: www.aripaev.ee 06.11.2003 ÄP indeks 822,72-0,33% 822,72 06.11.2003 HEX indeks 6319,26 +1,92% Tänases Puhkepäevas: Ansambel FIX jätab hüvasti reede 7. november 2003 nr 202 (2507)\nGümnaasiumiharidus kellele ja kuidas?\nNr 3/401 15. märts 2013 Tasuta 24. veebruaril tunnustas Tapa vald tublisid vallakodanikke: ees istub Evi Glaase, seisavad Aivar Kuusik (vasakult), Kaido Lanno (esindas Eesti Raudteed), Tiit Orupõld, Harri\nKinnisvara. v Kinnisvara haldamine ja hooldamine V Heakorrateenus V Raamatupidamisteenus V Avariiteenus 24 h V Väiksemahulised remonttööd\nKinnisvara KINNISVARAHALDAJATE JA-HOOLDAJATE TOP september 2014 nr7 (71) ITATOIJS Müügiinfo: andero.mardo@bcghaldus.ee + 372 581 39 639 www.bcghaldus.ee v Kinnisvara haldamine ja hooldamine V Heakorrateenus\nNarva-Joesuu NARVA-JÕESUU LINNA AMETLIK VÄLJAANNE. Narva-Jõesuu linnapäevad 2013\nNarva-Joesuu JUULI 2013 NARVA-JÕESUU LINNA AMETLIK VÄLJAANNE Narva-Jõesuu linnapäevad 2013 Sel aastal tähistab Narva-Jõesuu korraga mitut ümmargust tähtpäeva: 510 aastat kaluriküla esmamainimisest ajalooürikutes,\nVabariigi aastapäeval jagati autasusid\nNr 3 (226) Märts 2016 TABIVERE VALLA LEHT Vabariigi aastapäeval jagati autasusid Eesti Vabariigi loomisest möödus tänavu 98 aastat. Iseseisvuspäeva eel andis president Toomas Hendrik Ilves riiklikud teenetemärgid\nRiigi omanduses olevate kultuuriväärtuslike ehitiste haldamine\nEesti Kunstiakadeemia muinsuskaitse ja konserveerimise osakond ja Tallinna Ülikooli Ühiskonnateaduste Instituut Riigi omanduses olevate kultuuriväärtuslike ehitiste haldamine Uuringu lõpparuanne Maris\nTartu Võru postitee ajaloolise teeruumi uuring\nTartu Võru postitee ajaloolise teeruumi uuring (Koostatud projekti Postitee perspektiivse väljaarendamise kava ja sotsiaalmajandusliku tasuvuse analüüsi koostamine raames) Koostanud: Marge Rennit, Eesti\nNr 3 (47) AUDRU VALLA LEHT MÄRTS 2016\nNr 3 (47) AUDRU VALLA LEHT MÄRTS 2016 Audru valla vapimärgi laureaadid 2016 Vapimärk nr 37, Helle Kirsi Helle ja Ado Kirsi Helle Kirsi on Jõõpre Kooli eesti keele ja kirjanduse ning inimeseõpetuse õpetaja.\nülevaade Eesti rõiva- ja tekstiilitööstusel läheb Euroopa Liidu keskmisega võrreldes paremini\nerileht Tekstiilitööstuse TOP Rõivatööstuse TOP 16. oktooberr 2002 Edu ilma allhanketa Lasterõivaid tootva OÜ Lenne on teinud rõivatööstuse edukaimaks firmaks omanike Meeli Leemani (keskel) ja Urmas Leemani\nUus töötaja - olete teretulnud Norrasse!\nUus töötaja - olete teretulnud Norrasse! Estisk versjon Sissejuhatus Teretulemast töövõtjana Norrasse. Siin on kindlasti paljud asjad teistmoodi, kui teie kodumaal. Võibolla olete juba natuke Norra ehitusalal\nTALLINNA ARENGUKAVA 2009 2027 1 2 TALLINNA LINNAVOLIKOGU OTSUS Tallinn 19. juuni 2008 nr 129 Tallinna arengukava 2009 2027 kinnitamine Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse 22 lõike 1 punkti 7, 37 lõike\nPaldiski. 1 mai KEVADPÜHA! ÜHTNE PALDISKI. valimisliit\ner mb u n e h ajale mail e n i Järgm ilmub 21. Paldiski l i n n a l e h t n r. 12/81 2010 valimisliit ÜHTNE PALDISKI u Tänases lehes: SA ÜHTSUSE NIMEL 1 mai KEVADPÜHA! Kooliaastaist tõuseb tulu Õnnitleme\nSÕNUMID. Ema, su pidupäev lillede kuul, täna sind kallistab väike ja suur. KEVADINE KIRBUTURG. See on Laekvere vald A.D\nL A E K V E R E V A L L A Laekvere Valla Sõnumid internetis www.laekvere.ee valla leht/kuuluta all SÕNUMID Nr 7 (63) MAI 04 TASUTA KEVADINE KIRBUTURG 7. mail Venevere kaupluse juures kell.00 5.00. Tulla\nTRIATLONIKALENDER 2014 nr. kuupäev spordiala ürituse nimetus 1. L 22.02.2014 talitriatlon Keila talitriatlon 2. P 23.02.2014 talveduatlon Jõulumäe talveduatlon 3. E 24.02.2014 talitriatlon Talitriatloni\nTOETUSE TAOTLUS 1 ÜHTEKUULUVUSFOND\nMajandus- ja taristuministri 03.oktoobri 2014.a määrus nr 85 Transpordi infrastruktuuri arendamine perioodil 2014-2020 LISA TOETUSE TAOTLUS 1 ÜHTEKUULUVUSFOND 2014-2020 [Projekti nimi] Prioriteetne suund:\nE-kursuse "Filosoofiline kirjutamine" materjalid\nNelli Jung (Tartu Ülikool), 2012 E-kursuse "Filosoofiline kirjutamine" materjalid Aine maht 3 EAP Nelli Jung (Tartu Ülikool), 2012 FILOSOOFILISUS JA ARGUMENTATIIVSUS INTUITSIOONIDEST EDASI Kuigi f ilosoofia\nAlati täidab ta oma kohust inimeste kasuks, selleks kodanikkonnalt nõu küsides. Aastal 1670\nAlati täidab ta oma kohust inimeste kasuks, selleks kodanikkonnalt nõu küsides. Aastal 1670 Nr 9 (309) X aastakäik Reede, 3. mai 2013 Tasuta infoleht 8. mai päev, mil Kuressaare linnaks sai Kuressaare\nPuhja Valla Leht. Seltsimaja pidas pidu... Aprill 2017 Nr 4(225) Kaja Udso, Puhja Seltsimaja juhataja, etenduse projektijuht\nPuhja Valla Leht Seltsimaja pidas pidu... Aprill 2017 Nr 4(225) Kaja Udso, Puhja Seltsimaja juhataja, etenduse projektijuht... ja põhjust oli küllaga. Täitus ju sellel vanal ja väärikal majal 110 aastat\nEELK Nõo Püha Laurentsiuse koguduse sõnumileht Rahutegija NR 32 SEPTEMBER 2014 Õndsad on rahutegijad, sest neid hüütakse Jumala lasteks. (Mt 5:9) Jumal on lähedal, ka Nõos Sel suvel külastas meie koguduse\nEesti Sõna. j Saksa õhutõrje\nToimetas Ja talitas: Tallinn, Pikk 2 KoOtma eetefioajkeäkjaasa 435-B TeJÜiulsie ja äuulsteista 1 vaäkftttt Eataskaevu tea. & telefion «t-e? Tarritamatei fcäaüclrjo e 4 säilitata TO!aaeutise JcCaetunoid\n2 Illuka valla SONUMILAEGAS Nr. 5 Mai 2005 Mõtteid Prahikolli päevast Volbripäeva hommik oli tuuline ja tibutas vaikselt vihmagi. Polnud just kõige me\nNr.5 (49) Mai 2005 ILLUKA VALLA SONUMILAEGAS Klaveri eluiga on pikk, tihti pikemgi kui inimesel. Kallis on ta ka, nii hinge kui ihu poolest. Kohelda tuleb teda õrnalt, teadjad lavamehed panevad klaveri\nTartu Regiooni Energiaagentuur Harku valla Harkujärve ja Türisalu küla kaugküttepiirkonna soojusmajanduse arengukava aastateks\nTartu Regiooni Energiaagentuur Harku valla Harkujärve ja Türisalu küla kaugküttepiirkonna soojusmajanduse arengukava aastateks 2017 2027 KINNITATUD Ülo Kask Volitatud soojusenergeetika insener, tase 8\nMare Kitsnik. Eesti keele õpik. vene õppekeelega koolile\nMare Kitsnik Eesti keele õpik vene õppekeelega koolile Tallinn 2008 Õppekomplekt on valminud Integratsiooni Sihtasutuse projekti Eestikeelse õppe ja õppevara arendamine muukeelsetes kutsekoolides raames\n14. JAANUAR XLIII AASTAKÄIK KOIGI MAADE PROLETAARLASED, QMINEGEI. Eesti NSV Kultuuriministeeriumi ja loominguliste liitude häälel gunste.\n14. JAANUAR XLIII AASTAKÄIK KOIGI MAADE PROLETAARLASED, QMINEGEI Eesti NSV Kultuuriministeeriumi ja loominguliste liitude häälel gunste kandja EESTI NSV KUNSTNIKE UIT 7. ja a n u a ril tä h is ta ti K\nEUROOPA KOHTU OTSUS 6. oktoober 1970 *\nEUROOPA KOHTU OTSUS 6. oktoober 1970 * Kohtuasjas 9/70, mille esemeks on Euroopa Kohtule EMÜ asutamislepingu artikli 177 alusel Finanzgericht München i esitatud taotlus, millega soovitakse saada nimetatud\nUNIVERSITETET I TARTU Avdeling for skandinavistikk College for fremmede språk og kulturer. Getter Kallastu\nUNIVERSITETET I TARTU Avdeling for skandinavistikk College for fremmede språk og kulturer Getter Kallastu SAMMENLIGNING AV TO MASKINOVERSETTELSESPROGRAMMER GOOGLE TRANSLATE OG BING TRANSLATE BASERT PÅ