tqhq.ee foorum : Hooldus ja remont : Autogaas: :) või :( vol 2 .. 2 3 4 5 6 7 8 ..\nma enda 5,0l v8 üritan praega loomkatseid teha, aga hetkel ootan mingit varuosa gaasimeeste käest juba pikalt, seega linnas sõidan suuremaltjaokt bensuga, aga esialgsed tulemused on: pikk tee maanteel ainult gaas 5-6l/100km ja linnas (kõlbistades bens-gaas-bens) 11l/100km, kui raha üle arvestada bensu kulusse\nmassin caprice 91a\nOleneb autost ja mootorist ja ka töömahust.\nOmade autode peal mõõtmisi tehes võtab keskmiselt ca 15-20% rohkem gaasi.\nMida väiksem mootor, seda rohkem gaasi tarbib, näitab minu isiklik kogemus. 1.8 mootor võttis küll jubedalt palju.\nEks selge on see, et LPG põlemisväärtus on madalam võrreldes bensiiniga, võtame tavapärase 95 oktaaniga.\nAga lubatud "kuni 10% rohkem gaasikulu võrreldes bensiiniga" pole ma veel kohanud, pigem võtab ikka rohkem. Ei ole näinud maagilisi numbreid ise paigaldades ega ka teistes firmades paigaldatud autodega.\nAga hinnavahe on siiski päris suur.\nTundub huvitav..... mis su auto kulu tehaseandmete järgi on?\nMa alguses vaatasin, et mingi viimase malli mootor, et nii ökonoomne.\n5-6l võtab tavaliselt 1.5t kaaluv 1.6-liitrine esiveduline.\nEdit: Guugeldasin ise ja maanteel sain sinu auto kuluks 23mpg ehk 10.2 l/100km. Linnas ~15mpg. Seda siis bensiiniga. Gaasiga kulu kindlasti suurem.\n21.10.2014 at 21:16 1 edit. Last edited 21.10.2014 at 21:20 by hents99\nhents99: Oleneb autost ja mootorist ja ka töömahust.\nMul on ka 1 siia foorumisse mittekuuluv 1,8 ärakompressordatud saksakeelne liiklusvahend.Mina julgeks pakkuda miskit 30+% läheb gaasi rohkem.\n* gaasiseade suht uus\n* kallitest juppidest\n* siinne diagnostika näitas et kõik väga OK\nLoomkatsed kestavad ...\n21.10.2014 at 22:02\ngaasiga peaks olema kulu suurem aga gaas on odavam, mõlemad kulud olen saanud 500km läbimisel, maantee oli konkreetselt paak täis ja siis 500 km sõitu ja gaasi läks 50l + tiba bensu ca 5l, linna bensu oma on suike rahaline arvestus ehk kui palju bensu olen ostnud 500km läbimiseks + 50l gaasi, samas rehv on ka standardist laiem, ehk originaalis peaks olema 215 mul 235mm, töökaaslasel kes igapäev pikkaotsa sõidab viskas 215nelt 205 peale minek 3,3l voyageril miinus 1-1,5 l bensu kulu alla\net maailm püsiks tasakaalus on mu teine igapäeva sõiduk 700kg 1,1l bensu pealt sõitev motoga itaalane, ja selle küttekulu linnas on suvel 6l ja paksu lumega tallinas 7,5/100, maanteel 5l\n21.10.2014 at 22:04 3 edits. Last edited 21.10.2014 at 22:09 by supp\nsupp: töökaaslasel kes igapäev pikkaotsa sõidab viskas 215nelt 205 peale minek 3,3l voyageril miinus 1-1,5 l bensu kulu alla\nkui veel rõhku rehvi nats rohkem sisse lööks siis saaks veel 0,5-0,7 alla. See on tõestatud fakt aga soovitatav oleks siis kasutada mitte 50,55 profiiliga rehve vaid ikka 65,75 profiili.\nsupp:et maailm püsiks tasakaalus on mu teine igapäeva sõiduk 700kg 1,1l bensu pealt sõitev motoga itaalane, ja selle küttekulu linnas on suvel 6l ja paksu lumega tallinas 7,5/100, maanteel 5l\nno minul on veel ekstreemsem tasakaaluhoidja- ainult 3 silindrit ja 800 kuupi sentimeetreid.\n21.10.2014 at 22:56\nPoeta täpsemalt, mis gaasiseadmeid paigaldate, palju masinaid on tehtud ja palju neid ookeani tagant on?\nOma G10 kõrge Van-ga 4,3L konega keskmine gaasi kulu 15,5-16 l/100km bensu kohta ei oska öelda pole loomkatseid teinud.\n22.10.2014 at 09:18\nPeast enam arvu ei mäleta. Enamus on meerika masinad. Siitpoolt lompi on enamus Mersud.\nErinevaid seadmeid olen kasutanud, st juhtmooduleid. Hana pihustid, Tomasetto või Magic aurustid.\nPõhitööna seda ei tee, pigem hobikorras ja tutvusringkonnale, sest tasu sellise töö eest vs töö maht pole kuigi suur.\nSegu kontrollin ja häälestan lairiba lambdaga. Gaasi laristamist ei toimu, isegi põhjagaasiga ei rikasta gaasiga segu niivõrd palju kui seda on vaja teha bensiiniga, ikkagi on kulu juppmaad suurem.\nEfekti annab muidugi 2 erineva süütetabeli kasutamine. Bensiini ja LPG jaoks oma. Siis saab vahe paremaks, aga mingit müstilist võitu pole veel saanud. See eeldab programmeeritavat aju, mida ma oma autode puhul kasutan.\n.....Kah loomkatsed käivad....\nVarsti proovin ka DIY CNG installi ära, loodetavasti ühe huvitava projekti raames.\n22.10.2014 at 10:24\nhents99: Efekti annab muidugi 2 erineva süütetabeli kasutamine. Bensiini ja LPG jaoks oma. Siis saab vahe paremaks, aga mingit müstilist võitu pole veel saanud. See eeldab programmeeritavat aju, mida ma oma autode puhul kasutan.\nKas siis tavaliselt ei kasutata erinevat süütetabelit? Kas see sõltub siis milline aju paigaldada ja näiteks prins ajuga saab niimoodi seadistada? Ehk siis see sõltub paigaldajast ja kliendi soovist, kui klient ei küsi siis ......?\nVõi on see siiski ainult üksik eralõbu ja katsetamine.\n22.10.2014 at 14:34\nmul 95 a kõrge chevy 5,7\nI põlvkonna gaasiseade ja Tartu > Palanga > Tartu kesmine 17 l/sajale.\nmuidu linnavahel ja niisama sõites arvestan 20 (+)\nBenaga pole ammu sõitnud aga alla 15 ei olnud kindlalt.\nGaasiaju juhib ikkagi ainult gaasipihusteid ja mootori aju sisuliselt ei saagi aru, et bensiinipihusteid ei kasutata. Kütusekulu arvesti lähtub ka pihustite lahtiolekuaegadest, seepärast ei saa ka kulu kompuutri järgi väga täpseks pidada.\nEhk jah, süütetabel on ikka sama. Detonatsiooni andurid lubavad mingil määral süüdet kruttida, aga seda ise ei saa seadistada.\nTavaliselt ei kasutata seadistamiseks isegi lambda andurit, vähemalt mitte lairiba andurit, mis ka reaalselt midagi näitaks.\nEdit: Kui mitte suurim, siis üks suuremaid paigaldajaid ütles muidugi, et "lambda andur on eilne päev"(kuldsed sõnad, mis mul aastaid meeles on), ma pole kahjuks siiani teada saanud, mismoodi siis suured tegijad seadmeid häälestavad - kui üldse. Seadmed pidavat ise õppima....millelt või kellelt nad õpivad? Seda ma kahjuks ei oska öelda.\nAuto-kalibreering on tõesti olemas, aga see pole häälestamiseks kuigi hea.\nAhjaa, mina olen vaid 4-põlvkonna seadmeid kasutanud.\n22.10.2014 at 14:45 2 edits. Last edited 22.10.2014 at 14:50 by hents99\nnii, gaasisõpradele leidsin lugemist. Päris huvitav saaga\nLisaküsimus- Kas keegi teab- on eestis ka tegijaid, kes LPG seadmeid paigaldavad, kus antakse gaas vedelal kujul silindritesse või siis sisselaskesse? Ehk siis 5. või nagu nimetatakse mõnes kohas isegi 6-s põlvkond?\n26.10.2014 at 22:41 1 edit. Last edited 10.11.2014 at 16:04 by dodge525\nGaznet OÜ juhataja käis sel suvel "Prins Direct Liqui Max2" koolitusel Hollandis.\nalarsober: Gaznet OÜ juhataja\nhmm, kas see juhataja ka tööd teeb või andis omandatud oskused edasi oma alluvatele? st küsimuse teine pool tuleneb siis, Kas gaznet seda süsteemi ka paigaldab reaalselt ning mis see paigaldus maksta võiks? Gazneti lehelt lugedes sellest aru ei saa, seal on kirjas et ainult mudelipõhised asjad on st siis et ameeriklastele seda vist prins pakkuma ei hakka?\n103 paak peaks mahutama ikka nii 80l ära\nGaasihais-? Siis on ikka midagi valesti, nagu lekkiv paak, ka kulu suurenemine tingitud sellest.\nKas oli 4 põlvkond, ehk eraldi pihustitega?\nMis firma paigaldas?\nKelle süsteem (tootja)?\ntanklate vähesuse üle küll nüüd väga kurta ei saaks, muidugi pole nii tihedalt nagu poolas aga siiski pole ka 2-3 tk ainult neid.\nSaad kapoti alla vaadata, kas pihustid on keset sisselaset paigaldatud või siiski on nad silindritele lähemal?\n10.11.2014 at 23:25\nKüsimus-kas gaasimahutile märgitud maht on tegelik või see 80prossa.Ma oma 150L paaki kihutasin suvel 140 sisse ja oleks rahulikult veel läinud,igatahes pump lõi ühe vaardiga edasi.Igaks juhuks rohkem ei pressinud.\nSai siis ostetud CNG-l töötav Volvo Fi-fuel ja sellega on tõesti odav sõita.\nGaasipaak mahutab 16 kg, millega saab 100 kW, ligi 2 tonni kaaluva masinaga ligi 300 km sõita maanteed, kg hind 78 centi.\nSamas tuleb hinge kinni pidada , et Eesti perselakkujatest ja pederastidest valitsus maagaasi aktsiisi ei tõstaks.\nProbleem on mahutite väiksus ja gaasitanklate vähesus, mida Eestis ainult 5 tükki, kui sõidud tanklaid läbivad, siis on igatahes väga soodne liikur. Linnas sõita ei tasu, sest raske masin ja gaasi madal kütteväärtus panevad kütusenäidiku lausa silmnähtavalt kukkuma.\nSelles suhtes on Passati versioon veidi etem ökokulgur (päris Auto pole ju kumbki ) - miski 22kg läheb sisse ja linnas tuleb 400+ ning mnt 550+ km. KW oli tal 110 vist.\nAlguses kaalusin ka Volvot, aga juhtusin Passati otsa ja oma suurema paakide mahutavuse ning ökoma motoga osutus ilmselt õigemaks valikuks.\nCadillac DeVille '97\nFord F-150 XLT ´97\nPaigaldus enim tunnustatud firmas ja põlvkond "viimane".\n- vot aru ma ei saa eestis sellistest vastustest, kui konkreetselt küsida. Mis teil mehed viga on? Kas keegi ei julge midagi välja öelda? See pole nagu raha laenamine suure % ja ägeda kasumi nimel- siin ei peaks klient nägema lollina välja, kui paigaldus on tehtud garantiid andvas firmas, siis peaks ka probleemid saama lahendatud aga selleks et teistel foorumikasutajatel oleks informatsiooni mida vaagida, oleks see info ikka vajalik välja anda, muidu tõesti tuleb- naised saunas rääkisid.\nJuhul kui on firmaga muidki probleeme, teavad teised ka hoiduda või siis rohkem küsida ja tähele panna teatud iseärasusi. Juhul kui kuidagi asjad korda ei saa, tuleb analüüsida, kas on tegemist masina enda iseärasustega või siis paigalduse "iseärasusega". Kokkuvõttes on näiteks Prins avalikult andnud masinate nimekirja, kuhu ei oleks vist soovitatav (klappide pärast) gaasiseadmeid paigaldada. Nii saaks infot juurde ja oleks kõigile kasulik- ka kokkuvõttes paigaldajatele (juhul kui paigaldaja probleem, siis turu korrastamise mõttes oleks ka info vajalik)\n11.11.2014 at 16:14\nKus too nimekiri on, kuhu ei soovitata panna?\n11.11.2014 at 16:26\nGaasihais sees ja väljas? Sel juhul marss paigaldaja juurde. On ju täiesti arusaadav, et hunnik liitmikke vibreerivas keskkonnas võib viia leketeni, neid on õnneks lihtne tuvastada (ka ise kodus, pudel seebiveega kätte, liitmikud õnneks vaid paagi juures ja kapoti all) ja seejärel likvideerida. Mulle loeti küll sõnad peale, et kui haisu peaksin tundma, siis tuleksin kohe ja kui haisu ei tunne, siis tuleksin ikkagi kuu aja pärast kontrolli, et kindel olla. Kui hais tuleb sumpsi kaudu, on lihtsalt nii diagnostika kui põhjus seebiveest veidi kõrgtehnoloogilisem.\nIgaks juhuks kordan üle juba eiteamitmendat korda, et mootori jõudlus ja kütusekulu erinevus bensiiga võrreldes ei ole mingi absoluutne näitaja, mida oleks siin teemas mõtet uskuda. See sõltub paljuski kliendi soovist seadistamisel ning linnasõiduks vs maanteesõiduks mõeldud auto ongi mõistlik seadistada erinevalt ja seda ikkagi vastavalt juhi eelistatud sõidustiilile. Ise tuleb suu lahti teha ja nõuda. See on jah puhas füüsika, et kui tahad sama ökolt sõita kui bensuga, kaotad rohkem jõudluses ja vastupidi, tahad teravat minekut, ei ole võimalik nii ökolt sõita. Ei teinud mulle keegi takistusi erinevate seadistuste proovimisel, et keerata nö "vint mõlemas otsas lõpuni". Gaasiteemades üleüldiselt tundubki olema suurimaks probleemiks kliendi ja paigaldaja möödarääkimine, üks ei oska küsida, teine ei oska pakkuda, paigaldaja seadistus ei sobi kliendi sõidustiiliga ja kui sinna muutujate rivisse lisada veel iseõppiv automaatkast, siis tulebki kokku üks paras kompott. Nii et kui ei taha omale "projekti" vaid lihtsalt odavamalt sõita, ostke tehaseadmega masin, neil kõigil, millega ise kulgenud, märkab gaasiseadme olemasolu alles tanklas nii "nuppu hoides" kui kassas. Kõigi järelpaigaldatud süsteemidega on seni olnud tegemist rohkem, aga ega ka bensuautole pannakse ülehäälestamist võimaldav progeaju mingi eesmärgi saavutamiseks, mitte niisama igavusest kodu-töö-säästumarket-kodu kulgemiseks, kütuse liik on seejuures teisejärguline. Olgu veel öeldud, et ma pole praegust monopritsega Fordi saanud veel kordagi bensu pealt nii hästi tööle, kui see töötab gaasi pealt (sh käivitumine), vana ja kulunud auto puhul õigustab see seadistamisvõimalus end täiega.\n11.11.2014 at 16:32\nRein000: Kus too nimekiri on, kuhu ei soovitata panna?\neelmisel foorumi leheküljel on link, seal on muidki linke info hankimiseks.\n11.11.2014 at 16:53\nNu jah, mul mõlemad venna peetis massinad seal nimekirjas\n11.11.2014 at 22:31\nJube palju teksti, aga seda mida otsisin ei leidnud :/\n12.11.2014 at 15:41 1 edit. Last edited 12.11.2014 at 17:43 by tomcraft


Kuidas Ene Järvis ja Hans Kaldoja Süvahavvalt paari läksid | Elu\nKuidas Ene Järvis ja Hans Kaldoja Süvahavvalt paari läksid (9)\nJaanus Kulli, 13. juuli 2013 08:00\n«Kiibe, kiibe, kiibe!» hüüavad külalised: Helga (Ene Järvis) ja Ilmar (Hans Kaldoja) tõusevad püsti, kallistavad ja annavad teineteisele suud. Foto: Teet Malsroos\nKodumaise põnevussarja "Süvahavva" võttepäeval Amblas peeti pulmapidu\n"Kiibe, kiibe, kiibe!" kaigub üle Värravi küla. Täna on Värravis pidupäev, Helga (Ene Järvis) ja Ilmari (Hans Kaldoja) pulmad. "Kiibe, kiibe!" ärgitab üks pulmalistest, füüsikust omakülamees Ants (Eduard Salmistu) noort pruutpaari, kes teeseldud tagasihoidlikkuse ja häbelikkusega püsti tõusevad, kallistavad ning viimaks pulmaliste rõõmuhõisete saatel teineteisele suud annavad.\nAvalöök on tehtud, nüüd võiks kahvleid-nuge klõbistades põhitegevuse – söömise – juurde asuda. Paraku kõlab assistent Maria Kiviranna suust enne sõna "stopp!". Ja nagu sellest veel vähe oleks, hoiatab põnevussarja "Süvahavva" üks produtsentidest Ivo Uukkivi: "Süüa ei tohi! Toit on mürgitatud."\nKell on 11 reede hommikul ja ees ootab 12tunnine võttepäev. Kui pulmakülalised lauale pandud head-paremat päriselt prooviksid, oleks laud pärast kolmandat duublit sama lage, nagu seriaali ühe peategelase Peebu pealagi. Ennelõunasele ajale vaatamata kerib kuumust üles ning Peebu ehk siis Aarne Mägi laup ja nägu saavad juba tunda grimeerija kätt, et pärlendavad piisad kaamera terava silma ette ei jääks.\nTegelikult käib Helga ja Ilmari pulmapidu keset Ambla alevit ning aeg-ajalt vilksatab põõsaste vahelt kohalike uudishimulikke pilke: kes need hullud kolmapäeva ennelõunal pulmi peavad? Aga peavad. Filmiinimesed. Keda mõnikord peetaksegi hulludeks. Käivad Indrek Hargla stsenaariumi põhjal valmiva seriaali “Süvahavva” teise hooaja võtted. Ning muidu müstikat, teispoolsust, nõidumist ja surmahingust pulbitsev seriaal on täna keskendunud helgemale poolele ehk Süvahavva raamatukoguhoidja Helga ja tema värske peiu Ilmari pulmadele, mis toimuvad üsna esimese osa alguses. Just siit saavad alguse teise hooaja kaheksa osa õõvastavad sündmused.\nHilinenud rikkaid külalisi, Ludwig von Risebetterit (Ivo Uukkivi) ja tema uut assistenti preili Evat (Triinu Meriste) lauda juhatades tõdeb pruut, et tegemist on lihtsama rahva peoga. Kadunud Urmas Ott ütleks siinkohal: lihtne toit ja lihtne riie. Laual on kartulisalatit ja rosoljet, mõned pudelid veini ja viina. Pruutpaari ees särab roosa südamekujuline küünal ning lauakaunistuseks on lõhnavad jasmiinioksad.\nÜhest õigest pulmast ei puudu ka fotograaf, kes aukohal laua otsas istub ja keda kehastab ei keegi muu kui stsenarist Indrek Hargla ise. Juba see fakt annab teadjamale vihje, et seekordne pulmafotograaf pole mingi süütu piltnik, vaid saabunud peole ülesandega.\n"Vaikust palun, kaamera!"\nEsimene stseen on läbi mängitud ning aeg kaamera käima panna. Assistent Maria vuristab kaamerasse stseeni numbrid ja üle võtteplatsi kaigub: "Vaikust palun, kaamera!"\n"Jälle algab kõik, algab uuesti..." laulaks siinkohal Toivo Nikopensius. "Kiibe, kiibe, kiibe," ärgitavad pulmalised, hüütakse esimesed toostid, noad ja kahvlid klõbisevad. "Stopp!" kõlab peaoperaator Alis Mäesalu käsklus.\nEsimene duubel on purgis. Kunstnik Kristjan Suits on murelik, kas veega täidetud viinapudelid on järgmise võtte jaoks ikka parajalt täis. "Aarne, kui kõlab "Võte!", siis hakkab Peep viina laiali valama," juhendab lavastaja Gerda Kordemets Peebu kehastajat, näitleja Aarne Mägit. Uus duubel.\n"Ja Uukkivi on ka vait," saadab Kordemets produtsendi poole tehtult kurja pilgu. Et juba järgmisel hetkel õpetada pulmalisi: ""Kibe!" tuleks pikemalt üleval hoida ning pruut peaks suudlemise ajal vastu puiklema."\nAlgab võte, "palun vaikust!", võtab sõnajärje üle assistent Maria.\nVõte käib, kaamera töötab ning kui "kibe!" on karjutud, peigmees vastupuiklevat pruuti suudelnud ja esimesed pitsid võetud, tuleb peigmehe repliik, et tal on see esimene pulmaöö. Seltskond laua ümber vakatab korraks. "Räägi, räägi," pomiseb endine politseinik Rene ehk Paul Laasik. Teine duubel on purgis. Ene Järvis uurib: "Mis siin naerda on?" Ja purskab ise naerma.\nUukkivi astub lauale lähemale, vaatab murelikul pilgul päikese käes närtsima kippuvaid kartulisalatikausse ja teatab: "Arnol (ehk siis Toomas Parral) läks kõht tühjaks ja just toodi viinereid."\nKolmas duubel. Aarne Mägil on taas mureks viinapudelid. "Äkki saaks vett juurde, me oleme need juba tühjaks joonud."\nPärast kolmandat duublit tehakse esimene paus. Kuna pulmaliste seas laua ümber istub ka tegelane Iiris ehk stsenarist Indrek Hargla tütar Berit Sootak, kes on kui isa suust kukkunud, läheb jutt lastele ja nende sarnasusele vanematega. "Mina olin lapsena kogu aeg hirmul, et olen sünnitusmajas ära vahetatud," pihib Ene Järvis.\n"Silmusid ei ole mitte kusagilt saada," naaseb võtteplatsile ümberkaudsed poed läbi kamminud Erik, silmis pilk nagu kasutütrel, keda kuri võõrasema on keset talve saatnud maasikaid korjama.\n"Angerjas oleks ka teema, ja selle asemel võib olla hoopis näiteks tursk. Peaasi, et kala oleks kallerdises," lohutab Kordemets tühjade kätega saabunud kunstniku assistenti.\nVahepeal saavad Aarne Mägi ja tema tütart Arnikat kehastav Doris Tislar Uukkivi käest tableti keele alla. "See on väsimuse vastu, need on guaranatabletid," selgitab Ivo. "Aarnel ja Dorisel on seljataga öine võte."\nJärgmise stseeni keskmes on pururikast ja kahtlase taustaga aristokraati Ludwig von Risebetterit kehastav Ivo Uukkivi koos oma assistendi Evaga. Stsenaarium näeb ette, et Ludwig ulatab kingituse asemel pruudile paksu ümbriku, mille sisse piiludes pruut peaaegu et minestusse langeb.\n"Kas ma seisan kaamera suhtes ikka õiges kohas?" muretseb Meriste.\n"Sest mul on siin jalge kõrval kuradi mutimullahunnik." Triinul on jalas hirmkõrgete kontsadega kingad, mis kipuvad maasse vajuma ja sinna kinni jääma.\nNagu sellest veel vähe oleks, kipub ka tema pidukleidi saba kingadesse takerduma. "Ma tunnen ennast pigem baleriinina, sest saan käia vaid varvastel," ütleb Meriste ja vaatab lootusrikkalt oma isiklike kontsadeta kingade suunas. "Jääb ära," räägib kunstniku pilk. Pole välistatud, et ka kingad kaadrisse jäävad.\nEt Uukkivi ja Meriste harjutavad üha uuesti ja uuesti oma tulemist, võtavad lauasolijad vabalt. Välja arvatud Deboora osatäitja Eneken Aksel, kes hetke päevitamiseks kasutab ja kinnisilmi päikest piidleb.\nSiis saavad ka Uukkivi ja Meriste purki.\nIlm läheb aina kuumemaks. Kunstnik ulatab režissöörile pokaali kihiseva Fresitaga. Kaalun omaette, kas see on pugemine või korruptsioon. "Oi, kui hea külm!" õhkab Kordemets. Ja kihistab pärast esimest lonksu: "Ärge täna enam minuga arvestage!" Uukkivi piidleb pidulauda ja eriti kartulisalatit, et kas see ikka peab vastu.\nOperaator Alis Mäesalu kogub näitlejad järgmiseks võtteks laua ümber. "Oodake, mul on pudru hammaste vahel!" hädaldab Ene Järvis.\nSuures plaanis ongi nüüd Järvis, kes ümbrikusse piiludes peab väljendama üllatust ja imestust. "See üllatus oli nüüd küll Linnahalli viimasesse ritta ära näha," aasib Uukkivi.\nSaab seegi võte tehtud. Pulmalised lastakse laua äärest priiks.\nJärgmine stseen kujutab ühise pulmapildi tegemist. "Kas võib sellest pudelist vett võtta või on see viina jaoks?" uurib Meriste.\n"Ma tahan ka vett!" nõuab mustas ülikonnas Uukkivi, kes täiskarsklasena vaevalt peale vee midagi joobki.\nNüüd on väljas juba väga kuum. Kartulisalat laual on ilmselgelt värvi muutnud. Jasmiinioksad vaasis lõhnavad endiselt, kuid on väheke närtsinud olemisega. Kuumus hakkab mõju avaldama ka inimestele. "Teeme talle väikese pausi, " ütleb Helgat kehastav Ene Järvis, kes pausi küll kohe aplausiks parandab.\nAplaus on mõeldud järgmisele pulmakülalisele. Kohe selgub, et oodati hoopis kedagi teist. Aplausi saab endale füüsik ja eksortsist Ofeelia, keda mängib Terje Pennie. Tema pole tulnud pulma, vaid hoopis Arnikat otsima. Nende kahe esimene jutuajamine siinsamas pulmalaua taga annab suuna ja võtme kogu "Süvahavva" teisele hooajale.\nEt tänane võttepäev on plaanitud hilisõhtuni, saab pärastlõunaks seljataha alles pool sellest. Nagu ühes korralikus pulmas ikka filmitakse täna veel üles pruudi nutustseen ja purjus meeste naerustseen. Arno (Toomas Parra) näitab karatenõksu ja paneb pikali politseinik Rene (Paul Laasik). Ja nii ei märka keegi, et õhtul on Helga maja ette pargitud üks must tumedate klaasidega maastur... Nagu Hargla lugudes ikka, pole seegi pulm ainult pulm, vaid võimalus kurjadel jõududel oma salasepitsusi punuda. Samuti Harglale omaselt ei selgu kaheksanda ehk viimase osani, kes on tegelikult hea, kes kuri. Vaigutaja on tagasi, aga kelle sees ta end peidab, see on saladus.\nIndrek Hargla: õige asi tekib lavastamise käigus\n"Peab arvestama, et kui sa oled midagi valmis kirjutanud, on see vaid alusmaterjal selleks, mida tegema hakatakse," ütleb stsenarist Hargla, vihjates ühtlasi oma tolerantsusele võtteplatsil toimuva suhtes.\n"Ega kirjutamisel ei pea ka kõiki detaile sisse panema. Õige asi tekib ikka lavastamise käigus, iga asi sünnib loomise käigus. Igaühel on oma töö ja oma vastutus ning ega ühtegi stseeni ei võeta üles piinlikult stsenaariumi järgi. Elu ja asjaolud teevad omad parandused ja korrektiivid," räägib Hargla.\n"On ju olemas selline geniaalne asi nagu improvisatsioon. Kui ma võtetel kaasas käin, kas siis mõnes kõrvalrollis nagu täna pulmafotograafina, või niisama kaamera kõrval seistes, üritan ma pigem abiks olla, kui on vaja mõnda kohta selgitada.\nFilmis on väga täpselt paika pandud, kes millegi eest peab vastutama. Kõik toimub siin nagu kellavärk ja mina olen platsil rohkem nõuandja rollis, kui minu abi vaja läheb. Et mis ühe või teise fraasiga on mõeldud," selgitab stsenarist Indrek Hargla oma osa kaamera taga.\nUukkivil tuleb olla ka psühhoterapeudi eest\n"Miks me otsustasime "Süvahavvaga" jätkata? Põhjuseks oli see, et eelmisel hooajal simmani filmimisel loositi massistseenis osalejate vahel välja auhind, milleks oli õhtusöök minu ja Ken Saaniga. Selle võitis üks kohalik tüdruk. Aga kuna me ei jõudnud seda auhinda suve jooksul üle anda ehk siis pidulikku õhusöömaaega korraldada – meil polnud aega vahepeal Amblasse tulla –, otsustasime, et tuleb uus hooaeg ette võtta," muigab produtsent Ivo Uukkivi kavalalt.\n"Just eile toimuski see venima jäänud õhtusöök. Nii et too tütarlaps ongi põhisüüdlane, et me sarja uuesti teha võtsime."\nOma rollist, pururikkast ja kahtlase taustaga aristokraadist Ludwigist rääkides on Uukkivil aga suu vett täis. "Oma rollist ma põhimõtteliselt ei räägi," jääb ta siinkohal kidakeelseks.\nNiipalju moka otsast siiski vihjab, et on suur vahe, kas näitleja teeb kaasa oma produktsioonis või kellegi teise omas. "Siin on väga suur vahe. Palka ei saa, tekst peab peas olema ja hiljaks ei tohi jääda. Kõik sellised asjad. Muidu võib ju ikka viis või kümme minutit hiljaks jääda ning stsenaariumi kallal norida, et miks selline nõme tekst on kirjutatud. Oma produktsioonis ei saa ma seda teha," vidutab Uukkivi silmi. Või oletatavasti vidutab, sest ta silmad on peidus tumedate päikeseprillide taga.\nSiinkohal viskub kõrvalt ambrasuurile režissöör Kordemets: "Ivol on täita veel psühhoterapeudi roll. Kui platsil hakkab moraal alla käima, on just Ivo see, kes leiab alati jõudu kõiki lohutada."\n"Lahendan kõik probleemid mängleva kergusega," naerab Uukkivi ise. "Ivo on lõputult heas tujus ja see ongi nii," kasvatab Kordemets produtsendile lausa tiivad selga.\n“Aga pärast südaööd kõik muutub,” ei lase Uukkivi ennast siiski maast väga kõrgele tõsta.\nKui produtsendil poleks ees päikeseprille, võiks arvatavasti näha, kuidas ta silmades on süttinud kuratlikud tulukesed. “Siis ma muutun iseendaks,” naerab Uukkivi. “Siis ta on Jänedal hotellis. Üksi, õnnetu ja unetu,” teab Kordemets produtsendi seni hästi varjatud saladust.


Soome politsei sai vaenu õhutamise kaebusi aastakümnete taguste naljasaadete kohta, uurimist siiski ei alustata - DELFI\nSoome politsei sai vaenu õhutamise kaebusi aastakümnete taguste naljasaadete kohta, uurimist siiski ei alustata\nHelsingi politsei on saanud novembri jooksul mitmeid uurimistaotlusi muu hulgas 1980.-1990. aastate telesaadete kohta, milles kaebajad on leidnud vaenu õhutamist rahvarühma vastu. Politsei teatas täna, et nendes asjades ei ole põhjust kuritegusid kahtlustada.\nPolitsei teatas, et enamik uurimistaotlustest sisaldas ainult üldise iseloomuga väidet võimaliku kuriteo kohta. Paljas väide kuriteo kohta ja seda puudutavad asjaolud ei ole asjakohane alus eeluurimise alustamiseks ega isegi laiaulatuslikuks andmete kogumiseks ja kontrollimiseks, teatas politsei.\nPolitsei ei leidnud ka, et nendes kultuuritoodetes oleksid olemas vaenu õhutamise kuriteo tunnused. Uuritud on politsei teatel mõningaid videolõike, kui need on uurimistaotlustes välja toodud.\nPolitsei ei saanud selgust selles, et kultuuritooteid oleks kasutatud mingi muu asjaga seoses, mis koos nende kultuuritoodetega tekitaks sallimatust, põlgust või viha mingi kaitstud vähemuse vastu. Seega ei ole põhjust kahtlustada kuritegu ja eeluurimist ei alustata.\nVanad sketsisarjad võeti Soomes luubi alla eelmisel nädalal pärast seda, kui näitleja ja praegune parlamendi liige roheliste erakonnast Pirkka-Pekka Petelius palus andeks enda ja Aake Kalliala kunagiste saame pilanud tegelaskujude Naima-Aslaki ja Soikhiapää eest.


Ober-Haus: maamüüja hinnaootus liiga kõrge - Ehitusuudised\nOber-Haus: maamüüja hinnaootus liiga kõrge\nOber-Hausi Kinnisvara AS analüütik Rain Räti sõnul on elamumaa müüjate ootused hinna osas liiga kõrged, ostjad on aga muutunud nõudlikumaks.\n"Sarnaselt kogu muu kinnisvaraturuga jätkus ka elamumaa kruntidel hindade diferentseerumine asukohast lähtuvalt. Kinnisvarabuumi ajal põldudel rajatud puuduliku taristuga elamurajoonides paiknevatele kruntidele praktiliselt huvi puudub, sõltumata küsitud hinnas," rääkis Rätt.\nEnamik tehinguid toimub Tallinna lähedastes arenenud taristuga piirkondades hinnavahemikus 18-30 €/m². Samas on potentsiaalne ostjaskond olemas ka väga hinnatud piirkondades paiknevatele kruntidele nagu Pirita, Nõmme ja Kakumäe, kuid selliste kruntide ostjaskond eeldab tehnovõrkude ja ehitusõiguse olemasolu ning piisavat privaatsust. Sarnaste kruntide hinnatase võib ulatuda üle 65 000 €, üksikutel kruntidel ka kuni 130 000 € (80-130 €/m²).\nRäti sõnul on seoses euro tulekuga on kasvanud nii müüjate kui ostjate huvi sooritada tehingut, kuid sageli on müüjate ootused hinna suhtes liiga kõrged ja ollakse veendunud kevadel saabuvas hinnatõusus. Potentsiaalsed ostjad on muutunud võrreldes buumiajaga teadlikumaks ja nõudlikumaks.\nSoodsat stardipositsiooni omavate kinnisvara arendajate poolt on taas alustatud perspektiivsetes ja hinnatud asukohtades uute elamurajoonide planeerimist, mis suurendab veelgi konkurentsi juba buumiajal rajatud elamurajoonidaga.\nAnalüütik märkis, et viimase aasta jooksul olulisi muutusi elamumaa turul ei ole toimunud ja käesoleva aasta trendi näitab kätte kevadine traditsiooniline kruntide ostmise hooaeg.


Ühekorruselise keldri maja kujunduse tunnused - Veekindlus 2021\nKui ma hakkasin oma tulevase kodu välja töötama, mõtlesin ma, nagu paljude tulevaste majaomanike jaoks, kas keldrikorruse maja väärtustamine oli vajalik. Ameerikas on peaaegu kõigil eramajadel keldrikorrus. Ja see on suures osas õigustatud, lihtsalt vaata palju filme. Näiteks seal saate varjata zombisid ja välismaalasi. Kuid meie riigis ei ole sellist pahandust, nii et tasub kaaluda plusse ja miinuseid, enne kui hakatakse ehitama maja keldrikorrusel. Siin on kuidas keldris maja kujundada, räägime sellest artiklist.\nKuidas kujundada maja keldrikorrusel\nVenemaal ei ole aeg-ajalt keldrikorrus või keldris olev maja. Paistab põhjaküljele, millel on kalle. On võimalus rohkem klaasimist, otsene juurdepääs tänavale, mis laiendab keldris ruumide võimalusi. Keldri olemasolu maja projektis suurendab suvila funktsionaalsust. Seda saab kasutada mitmesuguste tehniliste ruumide, koduse jõusaali, saunaga jne majutamiseks. Lisaks pakuvad tänapäevased tehnoloogiad ehitise maa-aluse osa ehitamist normaalse mikrokliimaga, mis sobib ka elutubade paigutamiseks. Selle tagajärjel suureneb igal aastal kodumajapidamiste projektidega tegelevate koduomanike arv.\nJuriidilised peensused maja ehitamisel keldrikorrusel\nKeldri mõju põrandate arvule\nKeldrikorruse olemasolu mõjutab oluliselt hoone kõrgust. See on oluline nende majaomanike jaoks, kelle maatükid on IZhS-kategoorias, kuna nendel krundil on lubatud ehitada maja kuni kahe korruse kõrguseks. Maja alumist korrust (kelder või kelder) peetakse maapealseks korruseks ja seda võetakse arvesse hoone korruse arvutamisel, kui selle ülemmäär on üle kahe meetri kõrgusel maapinnast. Võrdluseks on vaja anda maa-aluse või maa-aluse põranda iseloomulik tunnus.\nSamade ehituskoodide puhul on see põrand, mille põrandate tase on maapinna planeerimistasandist allpool üle poole ruumi kõrguse, kuigi mõlema seina moodustavad vundamenditööd. Tänu sellele rangele kriteeriumile (ruumide kõrgus maapinnast kõrgemale), on nendevaheline piir üsna lihtne. Esimene aluspind on põrand, mille põrand ei ole madalam planeeringuala tasemest. Kui elamurajooni eraldi osades on teisel korrusel põhinev maa-alune korrus, määratakse selle põrandate arv hoones kõige rohkem korruseid.\nHoonete eripära keldrikorrusel\nPõhi on alus\nMaja, millel on keldrikorrus, on aluseks ka keldrikorrus. Kogu konstruktsiooni vastupidavus ja ohutus sõltub selle tugevusest ja usaldusväärsusest. Keldrikorrus erineb tavapärasest kelderist selle poolest, et selle seinad tõusevad kõrgemale maapinnast, mis võimaldab paigaldada aknaid, pakkudes ruumidesse looduslikku valgustust. Tänu maa-alusele ruumile on esimese korruse põrandad palju soojemad ja toad on kuivamad ja mugavamad.\nPõrandaküttega keldri aknad\nMõnikord on osa akna avamisest madalam kui maapinnal. Selleks on vaja ehitada kaevu - spetsiaalsed kaevud, mis paiknevad otse akna ees klaasi pool meetri kaugusel. Kõige sagedamini on kaevud ehitatud tellistest või betoonist. Avamõõtmise ajal on akna nõlv (7-8 cm pool meeter) ja drenaaživoolu paigutus kohustuslik. Ohutuse tagamiseks on kaev kaetud metalli grilliga. Keldris tehnilised ruumid\nAlusplaatide seinte alus\nKlaaspõrandad nende kujunduses ei erine oluliselt tavalistest ribadest, kuna need asuvad põranda tasemel. Enamikul juhtudel on vundament valmistatud monoliitsetest või monteeritavatest betoonplokkidest. I korrus on ehitatud samamoodi.\nKui maapind ei ole liiga tugev, paigaldatakse plokid raudbetoonist aluspinnale, mis viiakse läbi liiva ja kruusaplaadi peal. See on mingi aluse keldri seintele. Kui põhjavesi on lähedal, siis kaevetööde alt tehakse raudbetoonplaat, mis on seinte aluseks.\nEhitusjärgne maja koos ehitusplatsiga maksab palju rohkem kui tavalise sihtasutuse hoone ehitamine. Erinevus on vähemalt 30%. Veelgi enam, hoone selle osa säästmine pole absoluutselt soovitatav. See tähendab, et vajaduse korral on madala hinnaga äärelinna korpuste rajamine keldrisse parem.\nKuid kui olete valmis maksma rohkem ja kui maja keldris on korralikult projekteeritud ja püstitatud, siis on mugavuse tase suvilas palju suurem.\nBaasiga suvila projekti loomiseks peab arhitekt tingimata tagama seinte kõrgekvaliteedilise veekindluse. Ehitustööde käigus tuleb tagada hüdroisolatsioonisüsteemi nõuetekohane paigaldamine.\nMaa-alune põrand, mida pole korralikult soojustatud, pidevalt soojendatakse üleujutuste ja vihmasate perioodide jooksul. Lisaks puutub see kokku põhjavee negatiivsete mõjudega. Selle tulemusena suureneb niiskus mitte ainult keldris, vaid kogu majas, koos kõigi sellega kaasnevate tagajärgedega. Maa-aluse põranda seinu ja põrandat võib soojendada ka.\nPõhiprojekti valimisel peate mõistma, et need erinevad kokkuleppeliigist ja kasutatavatest ehitusmaterjalidest. Iga sektsiooni puhul, millel on oma individuaalsed omadused, saate valida kõige sobivama aluse versiooni. Kuid parem on seda teha koos kvalifitseeritud arhitektiga.\nVead keldri kujundamisel\nMaapinna ruumi kujundamisel oma kätega teevad kogenematud arendajad tavaliselt samu vigu:\nTugevuse edasikindlustus, mille tulemuseks on ehituse hinna järsk tõus. Mõnikord võrreldakse ehituskonstruktsioonide maksumust ülejäänud suvila ehitamise maksumusega. Seetõttu on otstarbekas usaldada tööd spetsialistidele, kuna nende teenuste kulutamisega säästate palju maja ehitamist.\nDrenaažisüsteemi ja pimeda ala nõuetekohane täitmine, mis viib ruumis niiskuse.\nGaraaži koos maja elamu keldriga. Selle lahendusega konkreetsete autode lõhnast vabanemiseks on vaja garaaži varustada ventilatsioonisüsteemidega.\nKeldrikorruse ehitamiseks kasutatakse enamasti poorseid materjale, mis absorbeerivad niiskust. Lõppude lõpuks, kui vesi satub konstruktsiooni sisse, siis kui temperatuur langeb, siis see külmub ja laguneb järk-järgult kelderi põrandale, mille tõttu struktuur ise hiljem kokku kukub.\nSelle vältimiseks kasutatakse sokli värvimisel spetsiaalseid kaitsva värvikihi, mis kaitsevad sokli ümbruse negatiivsetest mõjudest ja annavad selle pinnale dekoratiivse välimuse.\nVärvimistööde valimisel tuleb tähelepanu pöörata sellistele tunnustele nagu auru läbilaskvus, kerge vastupanu, ilmastikukindlus ja tulekindlus. Lisaks sellele peab värvi olema kerge puhastada ja säilitada ilusa välimuse vähemalt 3 aastat.\nEnne värvi alustamist tuleb alust töödelda spetsiaalse tugevdava kruntvärviga, mis võimaldab tugevdada selle pinda, suurendada värvide haardumist, samuti lõhkuda ja lahti pingutada.\nEsimesel korrusel asuvate majade disain ei erine teiste maja kujundusest. On oluline, et antud juhul ei oleks vigu tehtud, sest neid on hiljem raske kindlaks määrata. Järgmises artiklis räägin kaasaegsete majade fassaadidest.\nKeldri ja kandekivide ja -korruse projekteerimise etapid\nMaja keldris asub vundamendi seina välimine külg. See on mõeldud peamiselt seinakonstruktsioonide kaitsmiseks sademete mõjul, samuti keldrikorruse puudumisel eeldab see kogu maa rõhku, mis on täidetud hoone ümbermõõdul. Keldri ja laagrisseinide projekteerimine on peamine ehitusjärgus. Hoone edasine saatus ja selle pikaealisus sõltuvad neist täielikult.\nKui palju saab baasi paigutamist\nKeldrikorruse ehitamine on üsna kallis ehitustegevus. Seoses kaevetööde teostamise vajadusega ja tehniliste konstruktsioonide korraldamise keerukusega arvestamisega on kulud märkimisväärsed.\nSelle suurus on peaaegu 25% kõrgem kui maapinnal asuvate põrandate ehitamise maksumus. Kuid ükskord investeerides ei kahetse, on see suurepärane võimalus ruumi kokkuhoiuks. Kui keldrikorrus ei ületa kahte meetrit, ei võeta seda arvesse hoone kogukõrgus.\nKogu maja ehitamise aeg koosneb mitmest etapist:\nGeoloogiliste uuringute läbiviimine pinnase ja põhjavee kvaliteedi kindlakstegemiseks.\nKeldris ja kandekonstruktsioonide projekteerimine.\nEhituses kasutatava materjali määramine.\nEsialgu on vaja kindlaks määrata, kui kõrgel põhjaveetasemel teie saidil läheb. Madala määraga saate kindlalt varustada täispõranda keldrit, kuid muidu on soovitatav vaid väga sügav maa-alune. Mullas peab olema tihe, ühtne, mitte-intumescent struktuur. Ainult selliste omadustega võite tulevikus vältida moonutusi. Vundamendi hõõrdumine ja selle raskusjõu kandvad seinakonstruktsioonid on ühtlased.\nMaja kujundus baasil\nSellised kelderstruktuurid on:\nOlles ühes seinas välise seinaga.\nEnne ehituse alustamist tuleb seda aspekti mõista, et teada saada, kui palju ja milliseid materjale on vaja. Kõige levinumad ehitusmaterjalid, mis on kuivad ja põlenud pinnaseta, on raudbetoon, tellised, killustik ja betoon. Kandesiltide tugevuse suurendamiseks paigaldatakse kinnitusmaterjal iga pool meetrit. Täiendavad tegevused on raudbetoonvööde paigaldamine ülalt ja allpool piki kogu hoone ümbermõõtu.\nKui pinnas on üleküllastunud niiskusega, kasutage ainult raudbetoonist ja monoliitidest valmistatud tooteid. Nad asuvad tavaliselt väikese nurga all, nii et talvel ei leia nad külma mõju all.\nMinimaalne seinapaksus, mis on piisavalt tugev, on 20 meetrit, tingimusel, et raudbetoon asub kahe meetri kõrgusel. Telliseinad on madalaima tugevusega, nii et samal sügavusel peavad need olema vähemalt 64 sentimeetrit paksused.\nKeldri ruumide laed peavad olema raudbetoonist, piisavalt tugevad ja mädanenud. Soovitatav on jätta puidust laagrivarud lahti ja paigaldada nende peale.\nSelleks, et hoida kõrgemat niiskust ja niiskust keldris, mis võib hiljem majasse minna, peate hoolitsema hüdroisolatsiooni ja soojusisolatsiooni eest.\nTeostame veekindlat alust\nKvaliteetne veekindlus meie aja jooksul on tagatud paljude kaasaegsete ehitusmaterjalidega. Kaitse kõrge niiskuse eest on vajalik mitte ainult keldri seinte, vaid ka põranda jaoks. Horisontaalne pind on tavaliselt kaetud valtsitud tootega ja vertikaalse pinnaga kantakse vedelat tüüpi. Enamasti on see bituumeni sisu kattekiht. See kuumutatakse ja rakendatakse kahes kihis. Tõsiselt niiske mulla korral tuleb kasutada katusekatet või polüetüleenkile.\nPõhjavee kõrgeimal tasemel soovitavad spetsialistid hüdroisolatsiooniks kasutada geo-membraani või veeklaasi. Sellisel juhul on kõige parem projekteerida keldrit, millel on kokkutõmbuvad kandekivid. Seda seletatakse võimalusega tugevdada seina tasemel veekindla materjali kihti, mis kaitseb neid nii mehaanilise kui ka sadestumise eest.\nKui korrusel on täielikult kuumutatud, siis on projektis kõige kasulikum välja pakkuda välja eenduvad seinaelemendid. Sel juhul kasutatakse tellistest või kivist tooted või betoon.\nKorraldame põrand keldris\nHea veekindluse tagamiseks on põranda paigaldamiseks väga oluline. Piisab kruusa või kruusa lihvimiseks ja kuivatamiseks mulda, kuid niiskust küllastunud maapind tuleb valmistada põhjalikumalt. Niiskuse kapillaaride tõusu vältimiseks on vaja asetada bituumeniga immutatud savi või killustikku maapinnal. Ja esimesel ja teisel juhul peaks sihtasutus olema täidetud konkreetse. Lõplik kattekiht:\nPuitpõranda valimisel tuleks kaaluda äkilise lagunemise võimalust, nii et kõige parem oleks võtta niiskuse suhtes vastupidavaid materjale.\nKui sa ikka ei suuda end eitada rõõmu põrandata puidust, siis pidage meeles, et see pannakse palgidesse, mis asuvad vähemalt 25 sentimeetri kõrgusel korki alt. Ärge unustage isolatsiooni, täitke tekkinud ruum mineraalvilla või muu isolatsiooniga.\nMaa-alune ruumide ventilatsioonisüsteem\nParim viis niiskuse vastu võitlemiseks on hea konditsioneerimissüsteemiga. Korralikult korraldatud õhu vahetamine on mugavate tingimuste võti mitte ainult keldris, vaid kogu struktuuris. Õhuvoolu läbiviimine keldrikorruse põrandale toimub kahel viisil:\nPaigaldades korrapäraselt avatud aukude või väikeste akende ehitamiseks toetavad seinad.\nHeitgaasi ventilatsiooniseadme kaudu õhuvahetuseks mõeldud spetsiaalsete kanalite läbiviimine.\nKuna sellised ruumid on tarnimise ja väljalaske ventilatsiooni jaoks väga vajalikud, on teine meetod vastuvõetavam, kuna värske õhuvoolu pidevalt voolab ja asendab varem kasutatud.\nVanni, sauna või ujumisbasseini asukoha määramiseks vannitoas asuvas keldris on vaja selgelt välja töötada sundventilatsiooni süsteemid. Sellisel juhul pakuvad spetsiaalsed ventilaatorid õhu ruumidesse. On võimalik, et lisaks nendele seadmetele on vaja ka õhukuivatit. See seade töötab üheosalisena konditsioneerina, võttes niiskust küllastunud õhuvoolu ja viia see jahutatud radiaatorisse. Kondensaat, mis osutus välja, koguneb spetsiaalsesse pannile ja õhk kuivatatakse sel viisil - tagasi ruumi.\nKeldrikorruse eesmärk vastavalt projektidele\nKeldi- ja tugiseinte disain peaks olema kooskõlas nende tulevase eesmärgiga. Need võivad olla väga erinevad, näiteks otsite elutuba või piljardiruumi, kuid keldris ruumi planeerimisel ja ehitamisel peaksite alati arvestama nende kasutamisega.\nKõige tavalisem ja ohutum kasutamine on kelder. Saate selles puuvilju ja köögivilju talletada, sest see on neile ideaalne koht. Kuid sellise otsuse rakendamisel peate hoolitsema täiesti teistsuguse sissekäigu eest selles ruumis ja hoitava tualeti olemasolust.\nKeldri paigaldamine masinale, katla või pesuruumile on muutunud sagedaseks esinemiseks. Kuna ruumi on piisavalt, võite paigutada igasuguseid seadmeid, näiteks pumbajaamu, torustikku või kanalisatsiooni. Selle paigutuse eeliseks on mitte ainult ruumi vabastamine majas, vaid ka müra puudumine, millega kaasnevad seadmete töö.\nKui teil on katlaruum maa-aluses ruumis, veenduge kindlasti kodu turvalisuses. See seisneb ruumide varustamises automaatse tulekustutusseadmega. Parim variant on pulber süsteem. Erinevalt teist tüüpi tüüpi sarnastest süsteemidest ei nõua see eraldi ruumi ega täiendavate torude paigaldamist.\nTavaliselt kasutatakse keldris kerget valgustust, korraldades selles toas piljardit või koduteatri. Sellise kohtumise ruumid ei vaja looduslikku valgust, neil on piisavalt kunstlikku allikat.\nKeldrikorrus ei saa mitte ainult kaunistada maja välispinda, vaid aitab ka lahendada erinevaid funktsionaalseid probleeme. Selles toas võib olla näiteks garaaž, saun või vann, samuti on võimalik paigutada inseneri juhtimisseade või kohandada seda majandusvööndisse.\nLisaks, kui paigaldate keldriruumi koos akendega, võite varustada heledaid ja väga sooja ruume. Kuid sellist plaani saab teha ainult siis, kui lagi asub keldris rohkem kui 2 meetri kõrgusel maapinnast.\nJa veel, keldrikorrus on selle elutoas oleva seadme jaoks üsna ebamugav, kuid see on parem kui kõik teised seadmed biljardiruumide, jõusaalide või basseinide jaoks.\nKui keldri tase asub madalal kõrgusel, siis oleks kõige sobivam lahendus selle varustamine garaažis. Sellega välditakse garaažil seadme lähenemisviisi tarbetuid kulutusi ja kogu olemasoleva ruumi kõige tõhusamat kasutamist.\nKeldris äriosas saate oma saidi ala väga oluliselt salvestada, mis on väga kasulik, eriti kui see on väike.\nKeldris ruumide projekteerimisel tuleb kõige rohkem tähelepanu pöörata selle valgustusele. Lõppude lõpuks võib kunstlikult valgustavate akendega ruumis olla mõnedele inimestele psüühiline ebamugavus. Lisaks sellele hoiab kaldal aknaklaaside valgustuse säästmine teile raha elektrienergia eest. Kuid tuleb meeles pidada, et akende olemasolu võib olla ainult peamise elektrilise valgustuse täiendus.\nKeldes oleva majade projekti saate valida meie kataloogi, lisaks keldrikorruseliste standardprojektide valimisele saate tellida ka muude valmisprojektide muutmise või oma projekti loomise, mis hõlmab keldrikorraldust.\nIsegi kelderi paigutuse staadiumis leiavad paljud, et need on katelde, katlad, gaasiküttega veekeetjad, asjade, tööriistade või muude asjade ladustamiseks mõeldud riiulid. Kuid selliste ruumide kasutamine on palju laiem kui esmapilgul tundub.\nKvaliteetse disaineri juhendamisel võib eramaja keldri sisemus omandada täiesti teistsuguse välimuse - mitte lihtsalt tavalise koduse osa, vaid maja suurepärase lisandumise ja esiletoomisega.\nIsegi kui teil on juba tellitud maja, pole kunagi liiga hilja, et ümber ehitada keldri sisemine loomingulise idee saavutamiseks.\nMillist tööd tuleks teha enne kelderi (keldri) ruumi paigutamist\nEnne viimistlustööd tuleb teha järgmised tööd:\nSellisteks eesmärkideks sobivad valtsitud hüdroisolatsioonimaterjalid ja erilahendused. Mõlemat võimalust saab kombineerida.\nMetallist profiilide kasti paigutada mineraal- või kivivilla paneel, vaht või vahtpolüstürool. Selles etapis saab karbis teostada insenertehnikat ja elektrit.\nSoojaks on oluline mitte ainult seinad, vaid ka põrand.\nSelleks kasutage savi või mudeleid vahtu. See protsess viiakse läbi betoontahvli tekitamise etapis.\nLoo äravoolu vee ja niiskuse ärajuhtimiseks.\nSoovitav on luua niiskuskindel keldris kodus. See on oluline nüanss, kuna keldrites on kõrge niiskus ja sulav ja vihmavee oht on ohtlik.\nSee võib olla loomulik ja sunnitud. Selle ruumi teine võimalus on eelistatavam.\nKeldris või korrusel asuvad variandid\nPakume teile tutvuda keldri ja keldri kujunduse huvitavate variantidega.\nSee on hea lahendus neile, kes soovivad kodus armastatute kodus lõõgastuda. Sellise otsuse eeliseks on see, et elutoas ei kuulda müra ega lõhna toidu või vesi.\nPõrandal võite panna vaiba väikese napiga, nii et see oleks mugav jalgadega.\nSeinad on puidust paneelidega keskel viimistletud ja ülemist osa saab krohvida.\nKatke lagi korkiga ja asetage puidust talad mööda ja üle selle.\nVaba ajaks mõeldud keldrite interjöörid ei pruugi sisaldada aknaid. Piisab kunstlik valgustus - punkt ja keskne.\nKorrigeerige diivaniala - mõned nahktoolid ja diivan, ja nende kõrval asetage puidust valmistatud kohvilaud.\nRuumi keskel asetage piljardilaud (ärge unustage täiendavat valgustust).\nÜhe seina lähedal on veininurk - puidust riiulid ja riiulid konteinerite hoidmiseks.\nSelline eramaja interjöörkõrva võib olla ka ilma akendeta. Samas ütleme ka madala ülemmääraga.\nBetooniseinad ja -laed võivad olla värvitud silmade jaoks meeldivaks värviks ja asetada põrandale vaip.\nLakke tehke kohapeal valgustus, mille heledust saab reguleerida.\nEkraani vastas asetage pehmed diivanid laiade istmete ja dekoratiivsete padjadega.\nSeina kõrval asetades kodukino, asetage pjedestaalid või riiulid suletud tüüpi laos.\nDiivanite lähedal asetage ümmargune alumine laud klaaspinnaga ja kaks laia nahapuust.\nMaja või maamaja keldrikorruse sisekujundus võib olla täiendav köök. Selline otsus on soovitav, kui omanikud tegelevad kaitsega ja saavad regulaarselt suurt hulka külalisi. Siis ei kata peamist kööki majapidamistarbed, aurud ja lõhnad.\nKaunista seinad ja laed puitpõrandaplaadiga, läbipaistva lakiga kaetud ja niiskust kaitsva immutamisega.\nLay keraamilised plaadid põrandal.\nPaigaldage mööbel katusest lühtritesse.\nSeina kõrval asetage ruumikas köögikomplekt looduslikust puidust.\nSeadke riiulid teise seina peale.\nMaja keldri sisemust saab teha raamatukogu all. See on hea valik neile, kes eelistavad paberraamatuid e-raamatute jaoks.\nKipsplaadid ja pastelltoonide seinad kleepuvad põrandale matemaatiliselt viimistletud musta värvi mosaiigiga.\nValgustamiseks tehke kohapeal (monteeritud laelambidesse) ja peamist.\nSeina kohal asetage riiulid, mis võivad olla kuni laeni.\nPange oma seinale mõned pildid oma lemmikteemadega.\nPange pehme ja hubane tugitooli, diivani ja numbriga tool - madala kohvilauda, mis on valmistatud pimeda lakiga kaetud puidust, nii et saate lugeda raamatuid mugavas õhkkonnas.\nKui mängude lasteaias ei ole piisavalt ruumi, võib keldri kujundus olla mänguruum.\nKihista või värvige seinaid piimarasvade ja kreemide toonides, asetage põrandale pehme beeži värvi vaip.\nÜhe seina kõrval korraldage mänguasjade maja või loss, kui lubjakõrgus lubab, võib see olla mitmel korrusel.\nPange laste riided, kus ladustatakse mänguasju ja lauamänge.\nMõned suured pehmed mänguasjad, mis näevad, täiendavad seadeid.\nPraktiline lahendus neile, kes ei soovi elamuplatside ülerahvastamist simulaatorite ja nendega seotud atribuutidega.\nOSB-plaatkatted koos tahvlitega ja puittaladega laed.\nPõrandat saab teha lahtiselt, kui see pole libisem.\nAsetage mitu ristkülikukujulist peeglit ühele seinale, et saaksite neid täies mahus vaadata.\nIsetasanduv põrandal on võimalik asetada vaip minimaalse napiga ja seal asetada simulaatorid, barbellid, hantlid ja pallid võimlemise jaoks.\nTreppide all olevat ruumi saab kasutada ära - panna kapp ajale ja jalanõude hoidmiseks, spordiartiklite riiulid jne.\nKui aknad puuduvad, hoolitseda hea kunstliku valguse eest. Parim on teha esmane ja sekundaarne valgus.\nÄrge unustage kaunistusi, mis taaselustavad ja rõhutavad maja keldri kujundust - maalid, akvaariumi, kujukesed, suveniire.\nKuna ruum ise on pime, vali mõõduka heleduse heledate toonide viimistlus, see on võimalik heledate laigudega.\nKui on aknad, riputage kerge tüll või rulood neile, siis tundub, et ruum on paremini elamiskõlblik.\nKui aknad puuduvad, võite installida valesid aknakesi, paigaldades videokaadris olevad vedelkristallkuvarid. Kujutlege lihtsalt, et keldris ruumis lõõgastav, näete aknas maalilist mererannast, mere sügavuse ilmet või mõnda muud valitud maatükki.\nKui teil on keldris või pool-keldris ruumiga eramaja omanik, leiad palju võimalusi keldrikorralduse korraldamiseks, eriti kui võtate endale andekate disainerite abi.\nTopDom'i spetsialistid aitavad teil valida ja rakendada teie maja keldri kujundamiseks sobivat disainivahendit, võttes arvesse teie eelistusi ja soovi.\nMeie galeriis on enam kui 1,5 tuhande maja kujundusega fotod - disainerid on rakendanud palju huvitavaid ideid ja on alati valmis näidata loovust uue projekti rakendamiseks.\nKeldri projekteerimise ja arvutamise alused\nEnne ehituse algust on soovitatav keldri elementide projekteerimine ja arvutamine. Selles etapis koostatakse keldrikava, määratakse keldri eesmärk, nende suurus ja pikkus, ukseavade ja sideliinide asukoht.\nDisain keldri ühised küsimused\nKeldris oleva maja ehitamiseks peate tegema mitmeid tegevusi, mis peaksid moodustama ehitusprojekti aluse. Enne töö alustamist on vajalik läbi viia muldade kandevõime geoloogiline uuring. Alles pärast seda saab teha keldris oleva projekti, mis vastab kõigile regulatiivsete dokumentide nõuetele.\nKui projekt näeb ette ehitisele vastava keldri ehitamise, siis on vundamendis vaja teha uksed ja kaarekarju. Keldri kõrgus on soovitatav umbes 2 meetrit. See võimaldab täielikult kasutada kelderi. Keldri täielik paigaldamine maapinnast väljapoole on ebapraktiline. Keld seinte optimaalne kõrgus maapinnast on 1 m kuni 1,5 m. Ülejäänud kõrgus 0,5-1 meetrini on maapinnast kõrgemal. Soovitav on varustada väikesed ventilatsiooniaknad.\nKeldrite ehitamine sügavusega üle 1,5 m ähvardab maa-aluste ojade üleujutusi.\nKui sihtasutus on vee taset allpool, on vajadus paigaldada sõltumatu või sunnitud äravoolusüsteem vee pumpamiseks. Mõnikord paigaldatakse drenaaži paigaldamiseks süsteem põhjavee taseme kunstlikuks vähendamiseks. Võite kaaluda võimalust korraldada keldrikorrusel veetase või teha kunstlikku voodipesu. Kuid nende võimaluste suur puudus on suur finantskulud.\nHüdro- ja aurutõke, kelder ventilatsioon\nDisaini üldised küsimused hõlmavad hüdro- ja aurutõkete keldrivarustuse ventilatsiooni. Seadmete keldri usaldusväärne veekindlus on oluline element ja see tuleks lisada ehitusprojekti.\nVeekindlate keldrite jaoks kasutatakse vertikaalset või horisontaalset soojusisolatsiooni meetodit. Sageli kasutatakse kombineeritud meetodit, mille puhul üheaegselt rakendatakse vertikaalset ja horisontaalset isolatsiooni.\nVertikaalne teostatakse, kui keld seinad lastakse põhjaveega. Selle valiku hüdroisolatsioon viiakse läbi maja keldris ja sageli on see horisontaalse hüdroisolatsiooni jätk.\nHorisontaalne hüdroisolatsioon toimub reeglina ehitusprotsessi ajal kohustuslikult. Seda tehakse ette põhjavee taseme võimaliku muutumise korral, näiteks pärast tugevat vihmasadu.\nHorisontaalne kelder veekindlus\nMaa-alustest üleujutustest keldri kaitsmiseks on mitu võimalust. Igal on oma paigaldise spetsifikatsioon, positiivsed ja negatiivsed küljed. Ehituse etapis võib veekindlus olla: rull (bituumen või liim), membraan, läbitungiv, valmistatud vedelast klaasist või vedelast kummist.\nVeekindel keldrikivi vedel kumm\nEhitise ümbermõõt on pimedas pinnaga varustatud maja ehitamisel liivast või lahtist pinnasesse, et kaitsta keldrit niiskusest.\nSoojusisolatsioon on üks keldrivarustuse elementidest, mille arvutamine tuleks ehitusprojekti lisada. See kaitseb keldrit kondensatsiooni eest soojas hooajal ja soojuse kadumisest - külma ilmaga.\nSeinte termiline kaitse toimub pärast nende veekindlust.\nPõhimõtteliselt kasutatakse isolatsiooniks ekstrudeeritud vahtpolüstürooli. Seinte järel on põrand isolatsiooniga vahtpolüstüreeni või penofooli, mis peegeldab soojust keldrisse tagasi. Keraamilise lae soojustamiseks kasutatav klaasvill või vaht.\nVentilatsiooni jaoks teevad nad projekti kaheks kanaliks, mis võib olla tellistest (kanali suurus 14x14 cm), samuti metalli- või plasttorude kasutamisel. Heitgaasivõll on paigaldatud keldriäärsele lae alla ja koos teiste ventilatsioonikanalitega väljub hoone katusest. Toitevõlli sissepääs paigaldatakse katuse või katuse all, väljalasketoru vastas ja lõpeb vundamendi aluses.\nVõttes arvesse, et heitgaas on suhteliselt nõrk, on soovitatav varustada väljalasketoru ventilaatoriga.\nLisaks ventilatsioonitorudele, mis asuvad maapinnast kõrgemal asuva seina keldris, on ventilatsioon aknad varustatud.\nKeldiprojekti väljatöötamisel on vaja pöörata tähelepanu tehnika ja sidekanalitele. Selleks, et lakke ja keldri seinu hiljem pealetükkida ei tuleks, on vaja mõelda veevarustus- ja väljalasketorustike, elektrijuhtmete ja muude sideühenduste üle.\nKeldri ehitamise viisid\nKlassi projekt, mis tehakse ehituse esmases etapis, on kõige klassikam variant. Keldris oleva maja ehitamisel kasutatakse lint baasi. See on betooni lint, mis pannakse hoone iga seina alla. Sellise keldri ja hoone horisontaalsed alad võivad olla samad. Kuid see meetod pole alati sobiv.\nKeldris monoliitsed ribad\nKeldrite ehitamiseks on järgmised meetodid:\nKraavi eelnevalt kaevamine.\nValades betooniseinu maapinnas.\nSeadmetega juba valmis hoones.\nEhitustööde ajal, kus varustuse abiga kaevandatakse esialgne kaevamine, valitakse kaevandest ekstra maa.\nKaevatud kraav peaks ületama kavandatud kelderi suurust ümbermõõdu ümber 0,5 meetri ulatuses.\nKaevetööde põhi on varustatud mitmekihilise killustikuga ja liivaga, millele on paigaldatud raudbetoonplaat. Tulevikus hakkab see ahi kogu maja aluseks. Plaat on isoleeritud ruberoidiga läbi niiskuse ja valatakse sellele betoonikiht, mis saab aluse keldri seinale. Seinte paigaldamiseks kasutatakse tellistest, betoonplokkidest, tahvlitest ja muudest materjalidest. Raudbetoonplaat võib olla keldri kattumispaigana, paigaldatakse harvemini raami- või puitpõrandad. Seina ja veekindluse paigaldamise järel kraavi vaba ruum täidetakse maa peal. Sellel meetodil on märkimisväärne puudus, milleks on spetsiaalse varustuse kaevamine ja raudbetoonplaatide paigaldamine.\nBetoonist seinte maapinnale laskmiseks tuleb nende paigaldamise kohaks krae kaevata, 1,5-2 meetrit sügavust ja 0,5 kuni 0,7 meetri laiune. Kraavi tuleb paigaldada tugevdav võrk ja seejärel valada betooni. Pärast tahkestamist saate seina, mis nõuab kuivendamist ja hüdroisolatsiooni. Pärast seina tahkumist viiakse kaevamine läbi keldrikorruse tasemele. Kaeviku põhjas asetatakse kruusa ja liiva padja, tehakse betooni tugevdamist ja valamist.\nRõhumaterjal monoliitsete keldri seinte jaoks\nEhitustööstus, mis on juba valmis hoones, ei ole lihtne. Selle meetodi abil on soovitatav paigaldada keldrikorrus majaosa alla. Sellisel juhul ei seina keldris seinad hoone seintega. Sellised seadmed on kulutõhusamad. Ehitise ruumide (st ehitiste) keldrivarustuse jaoks, selle ümbermõõduga, valitakse maapind 1,5-2 meetri sügavusega. Asbesttsemendi lehed paigaldatakse kelderi põrandale ja seintele, mida avavad mitmed veekindlad kihid. Seejärel paigaldatakse tugevdussüsteem ja valatakse betoon.\nKeldesiinid ja nende arvutused\nKeldeseina arvutamise korrektseks teostamiseks on vaja arvestada mitme komponendiga. Nende hulka kuuluvad: põhjavee olemasolu ja nende läbisõidu sügavus, mulla omadused, kui suur on hoone ehitamine, milliseid materjale ehituses kasutatakse, maa-aluste kommunaalmajandite olemasolu (gaasi- ja veetorustik) ja teised.\nOn olemas arvukalt valemeid ja kalkulaatoreid, mille kohaselt eksperdid viivad läbi majaprojekti koostamise etapi. Nende hulka kuuluvad:\nvälisseina aluse arvutamine;\narvuta vundamendi lõtv külgnihke;\naluspinna tasakaalu kindlaksmääramine;\nvundamentide seinte ja keldri tugevdamine;\nvundamendi seinte jõupingutuste arvutamine;\nArvutamise lihtsustamiseks on mõnede tööde ja materjalide jaoks kehtestatud standardid.\nKeldris seinakarkasside paigaldamine\nMaapinna rõhk keldrisse\nMaja sihtasutus peab olema väga tugev. Fassaadiseinad on külgmise surve all, mille tulemuseks on nihkejõud. Tulemuseks võib olla seina hävitamine. Keldrikorrusel on tugevam siseseinte olemasolu. Sellisel juhul on vundamendi jaoks parem monoliitbetoonist valmistatud lai tald ja alus, mis ühendatakse hoone kandvate osadega tugevdussilmaga. Armatuuraken ei tohiks olla suur. Selle optimaalne suurus on 40x40 cm. Armeerimisvarda seotakse nende ristmikul, kasutades mis tahes traati, mille läbimõõt on 3 cm ja kõrgem.\nKeldris ja soone sügavusel on seinapaksuse minimaalsed mõõtmed. Need väärtused on tabelis ja neid kasutatakse siis, kui keldri ehitamiseks on välja töötatud projekt.\nI korruse projekt\nSeal on palju põhjuseid, miks majad on varustatud keldritega, need võivad olla ratsionaalsed ja mõttetu. Vaatame, millisel juhul on keldri olemasolu õigustatud ja majanduslikult põhjendatud.\nKui keldrikorrus on õigustatud\nKarmid ehitustingimused - mõnikord ei võimalda maatükk maja asetamist vajalike ruumidega maapinnast kahe korruse juures. Sellisel juhul on keldrikorrus kõige teretulnud. Kõik tehnilised ja abiruumid viiakse keldrisse. Keldris võib sageli olla: garaaž, katlaruum, laoruumid, pesumaja, saun, jõusaal, piljard toas jne. Ruumid, mis peavad asuma, kuid mingil põhjusel seda ei saa teha maapinnast kõrgemal.\nMaja arhitektuurilised omadused - on juhtumeid, kus stiili vaatepunktist on eelistatav, et maja ei oleks kõrgel, kuid vajate ka suuri eluruume. Sellisel juhul võimaldab maapealne korrus peida maa pealetõusu. Keldrikorrus võib olla suurem kui hoone ehitusplats, peideldades maja tegelikke mõõtmeid.\nKõigil muudel juhtudel on keldri seadme otsus subjektiivne.\nMiks on kelder kallis?\nPinnasetehased - maja korruse seadme jaoks on vaja eemaldada maa. On hea, kui tulevikus saab seda mulda kasutada saidi maastiku korraldamiseks, vastasel juhul tuleb see eemaldada. Kõik see ei ole väike raha väärt. Tühjaks täitmiseks on parem kasutada mittekõrvalisi mulde. Plus see kõik lisaks kuludele. Koguneb kokku korralik summa.\nVeekindlad tööd - isegi kui teie piirkonnas pole põhjavett, tuleb vundamenti kaitsta kapillaari niiskuse ja vihmavee eest.\nMillal on parem keldrikorrusel loobuda?\nPõhjavee kõrge tase - põhjaveekiht üle keldrikorruse. Tehniliselt on keldrikorrust võimalik teostada, kuid selleks on vaja teatavaid disainilahendusi, spetsiaalseid betoneete ja mitmekihilist hüdroisolatsiooni. Lisage sellele kõrgelt kvalifitseeritud töötajatele ja valvsale kontrollile kõikidel etappidel. Vastasel korral võib see kõik olla asjatu. Täiendavate ruumide kasutamise rõõmu asemel võite saada sügis-kevadise võitluse veega keldris ja sääskede soosides jne (elusolendid nagu kuumus ja niiskus).\nRocky maa - sel juhul on olukord parem kui eelmine, kuid peame hoolikalt kaaluma kõike. Alpides on tunnelid, pole midagi võimatu. Kui kivi pole kokkupandav või suurtest rahnudest, toob kogu sündmus kaasa suuri kulutusi.\nOtsustage seadme kelder, muidugi teile. Me soovitame teil hoolikalt kaaluda kõike, ehk on parem, kui maja kõrgem või maatükile rohkem ruumi eraldada. Igal juhul võtke ühendust meie konsultantidega, püüame vastata kõikidele teie küsimustele ja pakkuda parimat lahendust!\nEhitise esimesel korrusel on kujundatud standardseid monteeritavaid raudbetoonkonstruktsioone ja tellist elemente. See koosneb põiki vundamentidest välisseinte ja sisemiste tellistest, seinad on valmistatud standardsetest eelproteesitud raudbetoonist vundamendiplokkidest, plokkide ülaosast (vajaduse korral) tellistest, tüüpilisest kinnistest raudbetoonist põrandast ja põrandaplaadid. Vastavalt välimise vundament seinad täidetud vöö ja koosneb vaiad, rostvärgiplaadi - monoliitsest raudbetoonist vöö ühendav vaiad koostööd ja edastab neile koormus puhkeolekus peal hoone ja betoon plokid, mis moodustavad seinad korrusel ja koormustaluvus on maapealne osa hoone. Seinaplaadid on paigaldatud grillade ülemisele horisontaalsele servale. Kõrguste ridade arv ja vajadus ehitada neile eespool asuvat tellisekivi asetatakse keldri antud kõrgusele.\nSisemiste tellistest tugipostide all olev sihtasutus koosneb maapinnast sukeldatud vaiade hunnikust ja monoliitsest grillidest, millele tugineb tellistest sambast. Planeeringu mõõtmed sõltuvad veeru ristlõike suurusest nende alusel. Põrandalad (valamud) on valmistatud valuplokist. Valitseb välisseinte kõrval, toetub nendele üks ots, teine - hoone sees oleva tellistustüvega. Hoone sees asuvad jooned asuvad mõlemas otsas tellistelgedel. Tavaliselt võetavad kokkupandavad raudbetoonplaadid: tahke, õõnes või riba.\nTüüpsete raudbetoonkonstruktsioonide parameetrid võetakse vastu vastavalt "Territoriaalse kataloogi..."  jaotisele 1. "Tellised".\nHoone keldri kujundus\nEsimeses osas peate hankima hoone esimest korrust, asetades sellele valitud monteeritavad raudbetoonist tellis elemendid.\nKüsitlused keldris, keldris\nMagmaGeo LLC tegeleb professionaalselt projekteerimise ja ehitamisega seotud keeruliste inseneriuuringutega, mille käigus on keldrikorruse ja kelderi projekteerimine tuleviku rajatiste usaldusväärsuse ja ohutuse tagamise seisukohalt kõige olulisemad.\nTäna muutub maja ja maamajade ehitus üha populaarsemaks. Nende arhitektuuriline mitmekesisus on nii tore, et mõnikord on teil võimalik leida ainult elamute eksklusiivseid projekte. Üks eeliseid koduarenduses on esimesel korrusel, kelder. Keldrit peetakse maja (struktuur) välisseina alumisse ossa, mis asetseb otse vundamendile.\nKeldri peamine struktuuriline erinevus on selle asukoht: see peab olema osaliselt süvend pinnasesse. Sellel on ka oma eelised, näiteks säästate vaba ruumi ja samal ajal täidab see põrand täielikult funktsioone. Loomulikult ei ole alati soovitatav keldrit maasse tungimise tõttu kavandada. On hädavajalik, et enne projekti väljatöötamist on vaja otsida abi spetsialiseeritud geoloogilisest organisatsioonist. Ehitustööde läbiviidud inseneri- ja geoloogilised uuringud annavad ala täieliku kirjelduse vastavalt mullaomadustele ja põhjavee tingimustele ning tuvastatakse inimese loodud ja loodusliku iseloomuga ohtlikke protsesse.\nKeldrikorrus, kelder või tehniline maa on sisuliselt samad. Erinevus seisneb sügavuses ja eesmärgis. Samasugused raskused on tekkinud.\nEsiteks on põhjavesi. Kui teie kelder, kelder täidetakse veega, siis selle asemel, et see oleks hea, toob see teie kodus kahju. On väga oluline mitte ainult teada praegust põhjaveetaset, vaid ka üleujutuste prognoosi, muldade filtreerimisomadusi jne.\nKelder - põrand, mille põrandal on ruumid, mis asuvad maa planeerimismärgi all üle poole ruumi kõrguse või esimese maa-aluse põranda.\nEsimesel korrusel on põrand, mille põrand on madalam kui maapinna planeerimistasand, mille kõrgus ei ületa poole ruumi kõrgusest. Põrand on ka kelder, kui selle kattumine ületab maapinna keskmist planeerimistaset mitte rohkem kui 2 meetrit.\nKeldrikorrus lisab kogu maja (suvila) arhitektuurile teatud sorti ja uudsuse. Keldrikorruse aluseks on peaaegu sama tehnoloogia nagu mistahes maja jaoks, millel pole keldrit või garaaži. Seepärast jäävad nõuded samaks, st arhitekt peab täpselt teadma pinnase omadusi saidil ja muid piirkonna geoloogilisi iseärasusi.\nEnamasti all keldris, kelder disain ribad sihtasutus. Ainuke ettekujutus - erinevatel pinnastel põhinev ehitustehnoloogia on mõnevõrra erinev. Tuvastamisel kohas nõrk pinnas, mis on altid deformatsiooni ja külma lainetamine - betoon plokid on paigaldatud raudbetoonist pad, mis asetatakse liivakiht paksusega 15 cm muudel juhtudel, kui Pinnase kandevõime on piisavalt kõrge ja liigsete vettimisel -. Võib kasutada Kerge plokid paksude ehitamiseks seinad. Samuti on keldri ehitamise eelduseks keldrikorrusel ventileerimisava (ruumi normaalseks ventilatsiooniks).\nKeldris või keldris maapinna uuringu täiendusena tuleks tulevikus teha ebameeldivate üllatuste vältimiseks inseneri- ja keskkonnauuringuid.\nTelliste, kipsiseinte, põrandaplaatide ja muude ehitiste paigaldamine põhineb märgade mörtide kasutamisel. Tsemendi ja liiva segu on pikaajalise hoolduse ja laitmatu ehitatud esemete tagatis.


Kõhukinnisus 2-kuusel. | Lastehaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nKõhukinnisus 2-kuusel. 21.10.05 / Lastehaigused\nLaps sündis tähtaegsena. Rinnapiima sai 2 nädalat. Hakkasin andme Pilttit. Kuid sellega läks kõht väga kinni. Soovitati anda Hippi. Andsin siis umbes kaks nädalat nüüd. Kuid nüüd on kolmas päev, kus laps kohe peale söömist täielikult karjub ja kangutab ja kõht on ka kinni. Kaka selline tugev ja kakades hullult punnitab ja nutab. Mida peaksin tegema,et saada oma lapsel kõht korda? Kas vahetama taas toitu? Mida arvate aptamiilist? Või peaks anda iga päev natuke õuna või pirnibüreed? Mida üldse teha,et laps ei vaevleks? Ise olen juba täiesti masenduses. Laps ainult karjub peale sööki ja siis umbes tunni pärast rahuneb maha ja see kolmas päev nii. Palun aidake.\nKõhukinnisus ilmneb sageli just siis, kui imik hakkab saama piimasegu st. toidumuutusel. Kõhukinnisus on imikul siis, kui roe on kas pabulatena või kõva-kitjas. Üheks kõhukinnisuse põhjuseks võib olla ka lehmapiimavalgu talumatus. Kui laps pärast söömist on rahutu ja vaevas, võib üheks põhjuseks olla ka toidu tagasitulek maost söögitorru e. gastroösofageaalne refluks. Alati ei pruugigi toidulonks väljuda. Nii et põhjusi võib olla mitmeid.\nKõhukinnisusele võib leevendust tuua imiku piimasegu, millele on lisatud piimhappebakterit. Kuna olete vahetanud mitut piimasegu (kõik sisaldavad lehmapiima valku), peaks selguse saamiseks imikule andma piimasegu, milles lehmapiimavalku peaaegu ei ole. Selliseid piimasegusid (nutrilon pepti näiteks), saab retseptiga apteegist. Arutage om lapse peretohtriga lapse vaevuste hetkeseisu ja kui kõhukinnisus ning rahutus pärast söötmist püsivad, oleks lehmapiimavalgu vaba segu proovimine mõtekas. Kui kitjas- kõva roe püsivad veel hetkelgi, võib imikule anda teelusikatäie õunapüreed päevas. Viimases on kiudaineid ning vahel kõhukinnisus leevendub. Ka võib imikule joota vett umbes 50 ml päevas, ka see leevendab vahel kõhukinnisust. Vee jootmine lisaks piimasegule kehtib ainult kõhukinnisuse korral. Teistel juhutdel ei vaja imik rinnapiimale või piimasegule lisaks jootmist. kui probleemid ei lahene, võtke ühendust telefoni teel- teisipäeviti tel. 7 319 678, kell 12-13.00\nLaps on täielikult rpa peal. Alustasime apatmiliga, mis põhjustas kõhukinnisust ning seejärel proovisime frisolac comforti, mis tegi kõhu lahti, kuid põhjustas lapsele vaevusi. Nimelt pani ...\nMilline piimasegu lapsele sobib, selgub ainult järgi proovides.\nOn olemas Aptamil Anti Colics piimasegu, kus on vähem laktoosi ehk piimasuhkrut, mis võib tekitada gaase ja sobib ...\nPeale rinnapiimast loobumist (1aastaselt) hakkas laps kakama ca 2-3 p järel. Kaka kõva, tihti ka verine. Tänaseks on probleem kestnud 9 kuud ja süveneb (kakamiste vahe kasvab). Viimati kakas laps 8 p tagasi ...\nKõhukinnisust põhjustab enamasti seedetrakti tegevushäire ja harva on selle põhjuseks mingi haigus. Kõhukinnisus tikub süvenema, kui lapsele teeb kõva rooja väljutamine valu. Kui kakamine ...\nKõhukinnisus 10 kuusel\nMa enam ei tea,kuidas oma last aidata ja seetõttu teie poole pöördungi.Nimelt lapsel on sünnist saati mure kõhukinnisusega.Kui sai rinnapiima,siis juba ta ei kakand-tegin iga 7-e päeva tagant ...\nKuna kõhukinnisusu on kestnud sünnist alates ja lahendust ei ole Te saanud, siis peate minema laste gastroenteroloogi konsultatsioonile. Nö "jämedad junnid" võivad viidata laiamale jämesoolele, ...\nMul on järgmine olukord. Praegu poeg on 5-kuune, rinnapiimal. Kuu aega ei kaka ise, võin oodata kas või 4 päeva, ta ei kaka. näen, et tahab ja ta nutab, aga ei tule välja. Sama probleem oli, ...\nKirjas on küll, et laps ei kakanud vahemikus 1,5 k vanusest kuni vanuseni 3 kuud? Ilmselt on kirjas väike viga. Vaja oleks täiendavaid andmeid- nt. milline on lapse kaaluiive? Korduvalt ...\nkohukinnisus 3 kuusel beebil.\ntaname senise info eest ja tahaksime lisaks tapsustada olukorda.\nlaps ei toitu rinnapiimast vaid rinnapiima asendajast . kohukinnisus on olnud viimased kuuaega eelnevalt sellega probleeme ei ole ...\nImikul on kirjelduse järgi tõesti kõhukinnisus. Soovitaksin siiski Duphalaci 1 teelusikatäis hommikul. Duphalac ehk laktuloos on süsivesik, mida organism ise ei tooda ja soolest ta ei ...\nmeie kolmekuusel lapsel on raskusi kakamisega ja aitame teda kakamisel olise kraadiklaasi otsaga paraku ava avades. kas see on oige toiming voi on selleks mingisugused teised ja tohusamad moodused .kas ...\nInfot on vähevõitu- kui tihti laps enne roojas?, kas roe on tihe-kõva? Enamus rinnapiiimatoidul olevaid imikuid roojab iga toitmiskorra järel. Vähestel imikutel aga imendub rinnapiim nii hästi, ...


orkaani südames on vaikus: "Kui armastus pole sinus õitsele löönud, on kogu elu/teekond olnud ilma asjata."\n"Kui armastus pole sinus õitsele löönud, on kogu elu/teekond olnud ilma asjata."\nIstun rätsepistes oma voodil ja VT kõrgub mu süles, jalad samuti enda alla - minu jalgade peale - keritud.\nRäägime tühjast tähjast, teeme pai ja kalli... vahepeal vaikime...\nLõpuks ütlen vihjavalt: "Kui sa maha ronid, siis ettevaatlikult, et sa mu kohvi ei müksa."\nMa pole kohvi veel lonksanudki, kangesti tahaks...\nVT teeb algul näo, nagu poleks kuulnud, aga siis nähvab: "Sina mind ei käsuta!"\nPosted by karikate emand at 12:37\n1. veebruar 2015 14:55\nTjah, mul on vedanud...\nTa ikka leiutab vastuseid, mis on minu jaoks ka originaalsed. Küllap on VT kõige vaimukam inimene minu elus :D\n1. veebruar 2015 17:02\nAga mulle ei meeldinud. Ma mõistan, et inimestel on sageli omad naljad, millest teised ei peagi aru saama, ja ma mõistan ka seda, et kirjutatud teksti puhul jääb kuulmata hääletoon, aga mind miskipärast häirib viimasel ajal, kui nähvamisi ja norimisi esitletakse kui vahvaid nalju. Võimalik, et see on minu praeguse eluperioodi ja/või vähese huumorimeele probleem. Aitäh, et sain Sinu blogis oma tunnet jagada! Küllap peaksin ka ilmsi sellest mõne inimesega rääkima, aga ma ei oska kuidagi sellest lausest edasi minna, et "mis on siis, ma tegin ju nalja, kas sa ei saa naljast aru?".\n4. veebruar 2015 15:51\nJaa, pole midagi! Ma sain juba kirjutades aru, et selle olukorra absurdsus jääb ilmselt kõigile tajumata, sest on peresid, kus öeldaksegi "Sina mind ei kamanda!" Selleks, et naerda saaks, peabki olema see sajaprotsendine teadmine, et see on nali; peab olema kindlus, et siin pole peidus mingit passiiv-agressiivset vihjet.\nMinu ja VT puhul on meile endale selge, et me niimoodi mitte kunagi ei räägi, ei tema minuga, ei mina temaga. Ükskord just arutasime, kas ta kujutab ette, kuidas see oleks, kui ma tema peale karjuks... ja kuidas selline asi juhtuda võiks? Ja me mõlemad leidsime, et me ei kujuta ette ei seda, kuidas ma karjuks, ega ka olukorda, mis võiks mind karjuma panna. Sama lugu VT ülbitsemisega :D - seda lihtsalt ei kujuta ette :)\nAga ma saan suurepäraselt aru, et enamik lugejaid peab seda lugu 'halvaks käitumiseks', mitte absurdinaljaks...\nMa arvan, et sellest pole midagi :)\nega minu ja VT suhe sellest muutu! :)\nMuide, tegelikult mind ka ajapikku üha rohkem häirivad "naljad", millel on tagamõte teist mõtlema panna või ebakindlamaks teha. Kipun ka üha rohkem täiesti avalat suhtlust vajama.\n4. veebruar 2015 16:09


Vihasoo teine ja kolmas teaduspäev | OÜ Reves Grupp\nKüla teaduspäev Vihasoo rahvamajas teist korda, mais 2010. Teemaks kliima, ilm, ja energeetika. Esinesid akadeemik Anto Raukas ja dotsent Ain Kallis.\nKüla teaduspäev Vihasoo rahvamajas kolmandat korda, mais 2011. See oli südamepäev, kus esinesid elektroonikaprofessor Mart Min ning arstid Tiina Uuetoa, Andrus Kink ja Hasso Uuetoa.\n28. mail 2011 oli Vihasoo rahvamajas küla kolmas teaduspäev\n28. mai õhtupoolikul jäid Vihasoo rahvamaja saali paigutatud 88 toolist vabaks vaid mõned. Kõigepealt olid neil istujate pilgud suunatud ekraanile, millele manatud pildil pidas oma 80. sünnipäeva rootslasest vanahärra Arne Larsson. Tema rinda oli istutatud maailma esimene südamerütmur siis, kui ta oli 43-aastane... Niisuguse sõnumiga alustas Tallinna Tehnikaülikooli elektroonikaprofessor Mart Min oma juttu Vihasoo küla kolmandal teaduspäeval, mis seekord hüüti välja südamepäevana. Ja seda Lahemaa rahvuspargi sünnipäeva eelõhtul, sest täna saab Eesti esimene rahvuspark 40-aastaseks.\nMingil määral on nende sündmuste kokkulangevus isegi sümboolne, sest kui teaduspäevade korraldaja Rein Veskimäe rahvuspargi kaarti näitas, juhtis ta naljatamisi tähelepanu sellele, et ka Vihasoo asub Lahemaa südames, miks mitte siis rääkida siin ja praegu meie oma südamest.\nMõned päevad tagasi pretendeeris Mart Min Budapestis kolme väljavalitud nominendi hulgas Euroopa leiduri tiitlile, jäädes napilt teiseks. Kõrge koht niisuguses konkurentsis tähendab seda, et ta on loonud oma meeskonnaga täiesti uut tüüpi südamerütmuri, mis aitab mitte ainult hingata ja olla, vaid elada täisväärtulikku elu: taluda suuremaid koormusi töötades-sportides ning kas või seksi- ja saunamõnusid nautides. See tähendab, et nende loodud südamerütmuri sisse on monteeritud tilluke elekrooniline vidin ehk kiip, mis arvuti kombel suudab organismist vastu võtta ja töödelda ning seejärel väljastada infot teistele elunditele, et need oma töös erinevate koormuste korral hätta ei jääks ja seetõttu inimene näiteks aju verevarustuse puudulikkuse tõttu ei minestaks.\nTema üks meeskonnakaaslane doktor Andres Kink rääkis Vihasoos ateroskleroosist ehk arterilubjastusest ja sellest, kuidas ta rajab umbunud veresoonte kõrvale asendussoontega uusi teid, et veri jalgadesse jõuaks ja need endistviisi liikuda aitaksid.\nPõhja-Eesti regionaalhaigla arst Hasso Uuetoa jutust selgus, kuidas südant rütmi saada tablettide ja süstita. Sest tema oskab selle teatud punkte „külmutada” või „kõrvetada” nõndaviisi, et süda jääb rütmi pikemaks ajaks. Igatahes viib ta sääraseid protseduure läbi tihedamini kui üle päeva ning patsientide järjekord ulatub oktoobrisse.\nKui rahva ette astus Ida-Tallinna Keskhaigla südamekeskuse juhataja Tiina Uuetoa, sai selgeks, milliseid riske me endale võtame ebatervislikult elades. Sellest tulenev südant kahjustav riskitegur on kõigepealt kõrge vererõhk ja enne südameravi peab see normis olema. Aga sama olulised on veel vere kolestoroolisisalduse, kehamassi indeksi ja veresuhkru normis hoidmine. Vaid ühe Coca-Cola pudeli tühjendamisel saadav suhkur ületavat isegi nädalase suhkru vajaduse. Kas või ainult see fakt on üsna kõnekas, et mõelda, kuidas end ja oma lapsi iga päev „kütta ja õlitada”, et mitte enneaegu rikki minna. Ega keegi meist seda taha. Üks niisugustest Vihasoo küla vanadaamidest kinkis oma südametohtrile Tiina Uuetoale koduaiast nopitud kevadlilled. Kauni punkti pani südamepäevale Vihasoo oma poiss Kert Krüsban akordionil, millel tekitatud helid kõlasid hästi kokku saali seintele riputatud kohaliku harrastuskunstniku Elsa Napi Lahemaa vaadetega.\nIlmunud Ida-Harjumaa nädalalehes Sõnumitooja 1 2011.\nProfessor Mart Min kuulaja rollis.\nProfessor Mart Min küsimustele vastamas, kõrval Rein Veskimäe Lahemaa kaardiga.\nDr Andres Kink kõneles veresoonte kirurgiast.\nDoktor Tiina Uuetoa jutust oli igaühel palju kasulikku meelde jätta.


TLÜ doktoritöös analüüsiti 45 moe-, ilu- ja elustiiliblogi – Naisele | GoodNews\nAvaleht Ilu-uudised TLÜ doktoritöös analüüsiti 45 moe-, ilu- ja elustiiliblogi\n3. mail kaitses doktoritööd „Inglise-eesti koodikopeerimine Eesti blogides ja vlogides“ Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi doktorant Helin Kask.\nTa analüüsis 45 moe-, ilu- ja elustiiliblogi (kokku 275 263 sõna) ning kuut vlogi (kokku ligikaudu 48 000 sõna). Blogijad ja vlogijad olid vanuses 15–30. Kõige rohkem ehk umbes 89% on täielikke koopiaid ehk traditsioonilises mõttes laene, st sõna võetakse inglise keelest üle samas vormis ja samas tähenduses. Sageli on need sõnad seotud selle valdkonnaga, mida blogija või vlogija kajastab, näiteks eyeshadow brush (‘lauvärvi pintsel’) või trench coat (‘vihmamantel’).\nOluliselt vähem esineb sega- (7%) ja valikulisi koopiaid (4%). Segakoopiad on sellised liitsõnad ja -väljendid, millest üks osa on inglise, teine eesti keeles, näiteks nude-roosa (‘õrnroosa’) või üli-üli-thankful (‘üli-üli-tänulik’). Valikulised koopiad on pealtnäha eestikeelsed. Doktoritöö materjalis on enamik valikulistest koopiatest mingi idioomi või piltliku väljendi tähenduse kopeerimine, mis enamasti on sõna-sõnalt tõlked inglise keelest, näiteks väljend “minu vabandused” (my apologies), mille asemel oleks eesti keeles loomulikum öelda “ma vabandan”.\nMõnikord on selliste sõna-sõnalt tõlgete eesmärk keelemäng. Näiteid struktuurimuutustest on materjalis vähe, enamasti on need konstruktsioonid, mida on inglise keele mõjul tihedamini kasutama hakatud, näiteks “olen ümbritsetud heade inimeste poolt” (‘mind ümbritsevad head inimesed’) või “olen spaasse minemas” (‘lähen spaasse’). Viimati nimetatud muudatused on levinud ka eesti üldkeeles.\n„Enim kopeeritakse spetsiifilise või kujundliku tähendusega väljendeid ja sõnu. Esimesel juhul on enamasti põhjus selles, et eesti keeles puudub sobiv vaste või ei anna see mõtet piisavalt täpselt edasi. Teisel juhul on eesmärk leida uusi väljendusvahendeid, mis mõjuksid uudselt ja värskelt. Lisaks soodustab kopeerimist: 1) tugev emotsionaalne konnotatsioon ehk suuri tundeid on sageli kergem väljendada inglise keeles, 2) esinemissagedus ehk mida sagedamini inglise keeles esineb, seda suurema tõenäosusega võidakse seda kasutada ka eesti keeles,“ kommenteerib Kask.\nSeni on Eestis vähe uuritud inglise sõnade integreerimist eesti keelde. Doktoritöös uuriti seda inglise omadussõnade ühildumise kaudu. Analüüs näitas, et kui inglise omadussõna on morfoloogiliselt sarnane mõne eesti sõnaga ning see sobitub mõnesse Eesti käändkonda, siis omadussõna ühildub. Näiteks ühildusid alati kahesilbilised y-ga [i] lõppevad omadussõnad, mis on struktuurilt sarnased eesti omadussõnaga “tubli”: “fancymaid toite” (‘uhkemaid toite’). Enamasti ei ühildunud sellised omadussõnad, mille kirjapilt ja hääldus erinevad, näiteks “oosõm” (awesome – ‘võimas, äge’).\nKokkuvõttes saab öelda, et inglise-eesti keelekontaktid on kergelt intensiivsed ning kuuluvad Thomasoni ja Kaufmani (2002) viieastmelise skaala põhjal teise kategooriasse.\neelmine KERGE JA LOOMULIK JUMESTUS I Ideaalne isetooniv toode naistele, kes ei armasta paksu meiki\njärgmine Stockmann teeb ülekande sügistalviselt moedemonstratsioonilt, mille tooteid võib kohe osta


Anküloosi omadused: põhjused, manifestatsioonid, kuidas ravida - Plexiit - False liigese pahkluu ravi\nSee patoloogia võib tekkida vastsündinud lapsel, kes on sündinud pärast pintsetide rakendamist. Mis on hematoom? Subkutaanne hemorraagia või hemorraagiline lööve on sepsise iseloomulik märk. Põletik võib alata periartikulaarsete muutuste tõttu, mis järk-järgult viivad kiulise või isegi luukoe anüloosini.\nÜlemaailmne hemofiiliapäev: 5 eksiarvamust selle haiguse kohta Minutit, Et Lugeda: 1 Hemofiilia on tõsine geneetiline seisund, mille korral veri ei saa hüübida.\nÜlemaailmne hemofiiliapäev: 5 eksiarvamust selle haiguse kohta ()\nVale liigeseid - kui liikuvus luumurrud\nFüsioloogilised põhjused Tervislikel inimestel on petehhiaalse lööbe kõige levinum põhjus trauma - tugev füüsiline mõju nahale. Kapillaarid rebenevad ja veri voolab naha alla. Täiskasvanutel tekivad petehhiad tõenäolisemalt pärast lööki ja lastel - mängude ajal või kukkumisel. Suuõõne limaskestal ilmnevad tahke toidu söömisel hemorraagiad.\nKöha, emotsionaalse nutmise või oksendamise ajal tekkiv liigne koormus võib põhjustada kapillaaride rebenemist silmade lähedal ja teistes näopiirkondades. Sageli võib petehhiaid näha pärast sünnitust naisel ja vastsündinul.\nRaske ületäitumine ja stress avaldavad ema ja beebi nahale negatiivset mõju.\nÜksikud petehhiad ilmuvad mõne sportimise ajal - raskuste tõstmisele. Tihedad ja ebamugavad riided on petehhiate põhjustajaks. Petehhiad võivad ilmneda žguti tõmbamisel või pehmete kudede suurenenud rõhu tagajärjel.\nSellised verejooksud ei kujuta sellistel juhtudel erilist ohtu tervisele ja kaovad mõne päeva pärast jäljetult. Patoloogilised põhjused Enamiku hematoloogiliste ja autoimmuunhaiguste tagajärjel on trombotsüütide moodustumise ja hajutatud valu valu protsessid häiritud, mis kliiniliselt avaldub petehhiate ilmnemisel nahale. Hajutatud intravaskulaarne koagulatsioon on ka bakteriaalse hemorraagilise lööbe põhjus.\nPatogenees Traumaatilise kapillaaride vigastuse tagajärjel klombuvad trombotsüüdid vere hüübimiseks. Trombotsüütide rühmad reageerivad vere hüübimissüsteemi teguritega, veri stagneerub kahjustatud piirkonnas ja moodustub verehüüve. Keha olemasolevate häiretega inimestel töötab vere hüübimissüsteem vähem tõhusalt, nahale ilmuvad väikesed verevalumid - petehhiad. Primaarsed petehhiad on väikesed punktid, millel on algul lilla või sinakasmusta värv ning seejärel värvus pruuniks või kollakaspruuniks.\nSee on tingitud moodustumisest kudedes. Järk-järgult muutuvad petehhiate piirjooned häguseks ja nende värv tuhmub. Sekundaarsete petehhiate moodustumise mehhanism on vererakkude imbumine külgnevatesse kudedesse. Sellised hemorraagiad ei kao omaette. Patsiendid vajavad operatsiooni. Mõned nakkushaigused avalduvad petehhiate ilmnemisel nahale. See kehtib eriti habras immuunsusega laste kohta. Lapsel avaldub nakkuslik sündroom palavikus, tahhükardias, õhupuuduses. Patogeensed mikroorganismid tekitavad toksiine, mis kahjustavad veresoonte seinu.\nSubkutaanne hemorraagia või hemorraagiline lööve on sepsise iseloomulik märk.\nRasketel juhtudel levib lööve kiiresti kogu kehas, tekivad minestamise, krambi- ja petteseisundid. Süsteemsete haiguste korral tajutakse keha enda anumaid võõrastena. Immuunsussüsteem toodab antikehi, moodustuvad immuunkompleksid, mis ringlevad veres, settivad veresoonte seintele ja nakatavad neid. Patsientidel tekivad üldised ja spetsiifilised sümptomid: õhupuudus, hüperhidroos, kardialgia, lihaste ja liigeste valu.\nKui petehhiatega kaasneb halb enesetunne ja palavik, need levivad kogu kehas, muutuvad suureks ja näevad välja nagu verevalumid, peate viivitamatult arstiga nõu pidama. Petehhiate peamised tüübid erinevate haiguste korral Meningiit Meningiit avaldub hemorraagilise lööbe kujul, mille elemendid on tähekujulised ja kahvatu värvusega.\nSee on haiguse varane sümptom, mis ilmneb esimestel tundidel ja päevadel ning levib väga kiiresti kogu kehas.\nPetehhiad paiknevad reitel, jalgadel, tuharatel, jalgadel ja alakõhus. Neil on keskel vesiikul ja nad sulanduvad sageli üksteisega, moodustades ulatusliku ekhümoosi, mis hiljem sageli läbib nekroosi.\nGonorröa Gonorröa korral paiknevad lööbed distaalsetel jäsemetel, suurte liigeste kohal. Need sarnanevad hemorraagilise sisuga pustulitega ja on kombineeritud iseloomulike kliiniliste sümptomitega - Urogenitaalse aparatuuri, anorektaalse piirkonna ja neelu kahjustuse tunnustega.\nVõimetus kõndida platvormil või kreenil. Võimetus kanda põrandale, hoides jalga otse põlve ees. Hüppeliigese tagaosa paksenemine, muhk või muhk. Vasika lihase visuaalne või palpeeritav paksenemine, esilekutsumine või lühenemine. Kohe tuleb märkida, et sarnased sümptomid ilmnevad plantaarse aponeuroosiga, põletikuga jala kaare piirkonnas.\nStafülokoki infektsioon Stafülokoki nakkus avaldub mädane petehhia, kui uuritakse, leitakse gram-positiivsete koktsi kogunemine. Stafülokoki sepsisega suureneb veresoonte seinte läbilaskvus mikroobsete toksiinide mõjul.\nHemorraagiad ilmnevad nahale, suu limaskestale ja sklerale täpsete petehhiate kujul.\nAutoimmuunhaigused, vaskuliit Autoimmuunhaiguste korral ilmneb kätel ja jalgadel petehiaalne eksanteem ja päeva pärast ilmnevad sellel mitmed petehhiad.\nNende väljanägemisega kaasnevad mürgistuse sündroomi tunnused: palavik, malgia, artralgia, halb enesetunne. Petehhiad kaovad mõne päeva pärast ning nende kohale jäävad pigmenteerunud alad ja ketendustsoonid. Kõige sagedamini on jalgade suured liigesed põletikulised - pahkluu või põlve. Epigastraalne valu on mõõduka iseloomuga, ilmsete düspepsia tunnusteta. Rasketel juhtudel äkiline, paroksüsmaalne, koolikutetaoline kõhuvalu, millega kaasneb kõhulahtisus, oksendamine ja palavik.\nSchambergi tõbi Schambergi tõbi on naha hemosideroos, mis tekib naha kapillaaride autoimmuunse põletiku tõttu. Patsientide nahale ilmuvad väikesed punktid, nagu näiteks nõelatorkest. Alguses on nad pruuni või pruuni värvi, seejärel helenevad ja kaovad mõneks ajaks.\nLööbed asuvad kehal sümmeetriliselt, kuid need on morfoloogiliselt mitmekesised. Selle põhjuseks on värskete ja vanade elementide üheaegne ilmumine nahale.\nACHILLIDE TENDENTSUSE VÄLJASTAMINE KOHAS - Lülisammas\nEnnetamine Anküloosi peamine ennetus on jäsemete haiguste õigeaegne ja täielik ravi.\nSellel haigusel on healoomuline kulg, kuna see mõjutab ainult naha kapillaare. Mehed on patoloogia suhtes altid. Petehhiad asuvad reitel ja jalgadel, neil on erinev suurus ja ebaühtlane kontuur. Enteroviiruse infektsioon Enteroviiruse infektsioon avaldub palavikus, lihasvalus, pia mater'i põletikus, herpese kurguvalu, seedetrakti talitlushäiretes. Pärast petehhiaalse lööbe ilmnemist nahale paraneb patsientide seisund märkimisväärselt, kehatemperatuur normaliseerub.\nTugevdada jala lihaseid ja pealispinda nagu sidekoe kest, mis hõlmab lihased sääreluu. Lauplaadi ja pöialuud on ühendatud sidemete ja lihaste läbi rea vetruv kaared, mis annavad elastsuse kõnnak. Suu on viis pikivõlvi vastab viie pöialuud, mis on ühendatud põiki arch.\nPõhjused nihestus suu Nikastused või püsiv nihe liigesepinnad luude üksteise suhtes liigestes jalalaba on haruldased, kuna erinevaid displaceability teatavate luud jala üksteise suhtes on minimaalne. Nihestused tekivad mõju all suur kahjulik jõud, mis kõige tähtsam - see langeda. Subtalar nihestus suu Subtalar nihestus jala nihestused talocalcaneal-navicular ühist on täheldatud sagedamini sügisel välimine serv jalaga.\nMuud subtalar nihestus Nihestus - ennetamine ja ravi külgsuunas tagantjärele ja eesmiselt on väga haruldased. Röntgenülesvõtetel selles nihestus võib näha kogu nihkumise jala välja arvatud talus, mis jääb hüppeliigese. Piir epifüüsi ja metafüüs toruluude lastel - metaepiphyseal kasvu tsooni physisreaktsioon on põletik lapsed erinevas vanuses on oma iseärasused.\nNii Lapsed esimesel eluaastal tõttu ebaküpsuse metaepiphyseal idanemist tsoonide ja juuresolekul transfizarnyh veresoonte põletikuline protsess false liigese pahkluu ravi levib epifüüsi sageli põhjustab olulisi tema hävitamine. Lisaks mõjutab kasvupiirkond ise. Mis puudutab kahjustuse sagedust, siis esimesel kohal on puusaliiges ning teise ja kolmanda koha põlved ja õlad.\nLiigespuude haigus Kahjustuste variatsioonid: puusaliigese patoloogiline subluksatsioon ja patoloogiline dislokatsioon, reieluukaela valesliigend, puusaliigese kontraktuur või anküloos. Põlveliigese vigastus Kahjustuste variatsioonid: erinevad deformatsioonid, jäsemete lühenemine, raskekujuline kontraktuur, anküloos.\nDiagnostikaprogramm: anamnees, eksam, täiendavad uurimismeetodid radiograafia ja alla 5-aastastel lastel kohustuslik radiokontrastaarne artropneumograafia, ultraheliuuring.\nKirurgiline ravi on näidatud jäseme deformatsioonidega, mis on suurem kui ° võrreldes individuaalse normega.\nSee haigus võib põhjustada ka sisemist verejooksu. Kõige sagedamini mõjutavad põlve, pahkluu ja küünarnuki liigesed. Kui see haigus mõjutab peamiselt mehi, kuna see on seotud X-kromosoomiga, võib see vähemal määral mõjutada ka naisi. Uuringu tulemuste põhjal selgub, et patsiendi liigne ja funktsionaalselt mugav positsioon on jämesoole liigenduses. Igas keha liigesel on oma nurgaindikaator funktsionaalselt mugavas asendis.\nKüünarliigendi jaoks on mugav asend 90 kraadi nurga all. Humalate liigeste liigendamiseks on mugav suunata nurkini, mis varieerub vahemikus kraadi. Puusaliiget iseloomustab mugav positsioon painde kujul nurga all kraadi. Hüppeliigese jaoks on talla painutamine kuni kraadise nurga all mugav ja põlve on iseloomulik mugav asend painutatud olekus, mille paindenurk on kraadi. Liigutavate otste kahjustuse ulatuse ja olemuse kindlaksmääramiseks tehakse uurimine radiograafia abil. Täiendavate informatsiooninõuete täiendavate meetoditena võib vajadusel määrata täiendava informatsiooni, arvutatud ja magnetresonantstomograafia.\nInimese anküloosi ravi Haiguse ravi võib läbi viia konservatiivse ja kirurgilise sekkumisega inimese kehas. Puusaliigeste anküloosi ravimisel funktsionaalselt soodsas olukorras toimub see ilma operatsioonita. Selles olukorras parandusmeetmete eesmärk on kaitsta puusaliigesegusid ülekoormuse esinemisest, kasutades sihitud füüsikalise teraapia harjutusi ja korralikku jalutuskäiku.\nVajaduse korral valitakse patsiendi jaoks liikumise hõlbustamiseks ja liigeste, koormuste või suhkruroo koormuse vähendamiseks. Parim on alustada ravi haiguse esimestel etappidel, nagu haiguse pikaajalisel progresseerumisel, võib see põhjustada haige inimese luu-lihassüsteemi tõsiseid false liigese pahkluu ravi. Eeskirjade eiramise arendamine võib olla nii tõsine, et uuringu tulemuste põhjal võib patsiendile määrata teatud puude grupi.\nPika liigse anküloosi korral, kui selline rikkumine tuvastatakse pahva olukorra parandamiseks, võib rakendada liigese ja sellega ümbritsetud pehmete kudede manuaalse kokkupuute meetodeid. Meditsiinis on kaks manuaalteraapiat: liigesed ja lihased. Nende tehnikate koosseis hõlmab järgmist: terapeutiline massaaž, põletikuvastaste ravimitega ravi, mittesteroidse iseloomuga ravimid ja anesteetilise toimega ravimid, samuti hormoonidel põhinevad ravimid.\nVale liigeseid - kui liikuvus luumurrud - Miks on\nKasutatud ravimid süstitakse liigeseõõnde. Anküloosi ravi kirurgiaga Liigesiseste liigendite kurjustatud positsiooni korral kasutatakse kirurgilist sekkumist, mis seisneb parandus-osteotoomia tegemises.\nKirurgilise sekkumise lõpptulemus on funktsionaalselt mugava positsiooni paigaldamine fikseeritud lihase liigesesse. Operatsiooni läbiviimisel tõstetakse esile osteotoomiat läbiviidava luuosa.\nRavi käigus kasutatakse peksleid, traati või ultraheli sahte. Mõjutatud jäsemete kirurgilise sekkumise tagajärjel on soodsam positsioon, metalli eristruktuuri abil fikseeritakse fragmendid. Kiuline anküloosi tekke ajal viiakse läbi liigese resektsiooni käitamine. Enamasti tehakse sellist operatsiooni hüppeliigese või õla liigeses.\nAnküloosi arenenud vormide ravis võib kasutada endoproteesi, mis seisneb kahjustatud liigese asendamises kunstliitega. Artroplastiliste operatsioonide eesmärk on liigese piisava liikuvuse taastamine. Selle liigi lihtsaimaks toiminguks on haiguse kohas lekkimine ja liigestega ühendatud luude töötlemine spetsiaalse lõikuriga, millele järgneb nende pinna katmine koos materjalidega, mis tagavad liikumise liigese liigeses. Pärast operatsiooni rakendamist on soovitav alustada liikumist juba 12 päeva möödudes.\nPiir epifüüsi ja metafüüs toruluude lastel - metaepiphyseal kasvu tsooni physisreaktsioon on põletik lapsed erinevas vanuses on oma iseärasused.\nSelle perioodi jooksul on patsiendil soovitav kasutada füsioteraapiat ja füsioteraapiat, et taastada liikuvust ja normaalset liigendust. Anküloos Anküloos on haigus, mille tulemuseks on liigese liikumatus. See toimub kopsudes esinevate patoloogiliste muutuste tagajärjel. Tavaliselt muutub trauma, artriit või artroos hoogu haiguse arenguks.\nToimunud liigese anküliseerumise ajal muutub see kõigepealt sujuvalt liikumatuks ja lõpuks kaob oma liikuvuse üldse. Liigese anküloos on luu koos luu-kude ja kiulise kasvajaga koos ühendava kiulise kude kasvuga. Liigeste anküloosi tunnused Anküloos ja kontraktsioonid on sarnased sümptomid.\nAnküloosi kõige olulisem sümptom on piiratud liigese liikuvus. Muud sümptomid sõltuvad peamiselt fikseerimise asukohast. Näiteks, kui põlve anküloos tekib siis, kui jalg on nurga all oleva poole poolitatud olekus, ei suuda patsient kõndida. Kui jalg on sirgjooneliselt lukustatud, saab patsient kõndida ja töötada üsna vabalt. Kiudne anküloos on liigest kõige olulisem sümptom selle keerdumise ajal liikumises.\nNende liigeste liigeste anküloosi areng toob kaasa liikuvuse kaotuse ja tõsiste takistuste tekkimise normaalse eluviisiga. Anküloosi märgid ja põhjused Patnarushiya esinemise ja arengu peamine sümptom on liigese liikumise ilming liigese liigeses. Haigusnähtude sekundaarsed tunnused sõltuvad täiesti positsioonist, kus lihase liigeste jäikus on fikseeritud. Kiuline anküloosi tekkimisel tunneb patsient kannatuste liikumisel valu, vastupidi haiguse kiulisele tüübile, luukanüloosil ei esine selgelt väljendunud valutundlikkust.


Nagu tulemustest näha on elva päris kõva see aasta :õnnelik:\nEnnustan elva võitu! kuigi Kalev on kah suht kõva aga mitte nii disiplineeritud kui elva ;)\nElva- Kalev saab tõesti olema põnev kohtumine! :lahe:\nELVA 3 Kalev 1 :D\nSedapuhku läks jah niipidi. Eks järgmine aasta esiliigas näeb paremini kes kus suunas liigub :)\nÜks on sõpruskohtumine, teine on liigamäng. ;)\nIseenesest päris suur üllatus minu jaoks, kuid samas üks punkt on mõlemal meeskonnal käes. Esimene liigamäng on alati rahutu. Tahaks teada ka koosseise, siis saaks ehk isegi selgema vaate.\nYllatav jah, arvestades et hooaja eel oli Elva neid kaks korda suurelt võitnud. Aga ilmselt olid Emmastel ka mõned Valga sellid meeskonnas. Koosseise tahaks näha. kuskil.\nValga meeskonnast oli 3-5 meest. Ei midagi enamat.\nyx toob yhe maapeale tagasi teine j2llegi teise..:P\nmis mõttes :S\nelva t6i kalevi ja emmaste t6i elva maapeale tagasi... kalevit tuuakse koguaeg maapeale tagasi samas :D eelmine m2ng again..\nkuigi siin topicus räägitakse elvast, väike repliik: Kalev ongi kogu aeg maa peal ;)\nFC Elva - JK Tarvastu 8:0 (3:0)\n11.04.2004 19:00 A. Le Coq MiniArena\nVäravad: 30., 79. (pen), 80. Laasberg, 35. (pen), 41. Kalda, 58., 70., 77. V. Ištšuk\nKaardid: 78. Mastik\njuba korralik tulemus! :D\nKahjuks on jah kahe meeskonna asenduse t6ttu II liiga l6una/lääne tsoonis tabeli tagumise poole intriig kadunud. Tundub et nii Tarvastu kui Karksi jaoks on mängitavad meeskonnad vaid nad ise.\nOlen Karksi esindaja ja julgen väita, et kolm võistkonda on ilmselt teistest tugevamad. Need on Elva, pärnu ja Hiiu Kalur, teised selgitavad aga tabeli alumise osa. Ees on veel 26 mängu ja väita midagi kahe mängu põhjal (Tarvastu on pealegi ainult ühe mängu mänginud) on pisut ennatlik. Aga eks aeg näitab. Soovitan tutvuda JK Karki eelmise aasta käekäiguga.\nTutvusingi kyllalt p6hjalikult teie eelmise aasta statistikaga aga eriti see mu arvamust ei muutnud. Näitas lihtsalt et lisaks klassi vahele teise liiga meeskondadega on teil ka probleeme stabiilsusega. III liigas kaotasite te punkte mitmele meeskonnale keda tabeli järgi oleks kindlalt pidanud v6itma.\nSorri, ei ole just Elva teemal aga kuna juba jutuks tuli ...\nIgatahes Elvale soovin ma edu! Vaadates Elva koosseisu, siis lihtsalt imestan miks sellise tasemega meeskond üldse teises liigas mängib. Võiks olla aste kõrgemal.\nAga Karksi poolt võin kinnitada, et lihtne ei saa kellelgi meiega olema. Kuna hooaeg on pikk, siis usun, et valmistame nii mõnegi üllatuse... Ja miks mitte Elvale!:)))\nElva koosseisu hmmmm........ :oih: mis seal siis nii erilist on? :O\nJK Karksi - FC Elva 1:2\nKeegi teab Koosseise??!\nKoosseisude kohta täpne info puudub (ilmselt oli puudujaid mõlemal pool), aga mängu kohta võin öelda, et kui esimesel poolajal oli ründavamaks pooleks Elva, siis teisel poolajal domineeris mängu juba Karksi. Elval oli õnne, et võidupunktid kätte sai.\nKahjuks otsustas mängu saatuse ühe Karksi mängija õnnetu kukkumine Elva ründajale jalgadesse. Sealt penalti ja võidukink Elvale. Seekord oli õnn Elva pool.\nKahjuks otsustas mängu saatuse ühe Karksi mängija õnnetu kukkumine Elva ründajale jalgadesse. ... see oli tõesti väga hea :D Go Karksi!\nElval tundub olema \_"Tammeka syndroom\_". Hooajaeelsetes mängudes lypstakse k6iki ja siis ametlikes mängudes venitatakse vaevu-vaevu punkte välja.\nhmmm....täna siis ELVA - JK SÕRVE 10:2\nhahaa...yepp...se karksi plats on sama mis mu vanaema naeripõld...ajuvaba ma ütlen...vaatame mis lillekal sündima hakkab :viha: :D\nS6rvelt oleks kyll oodanud natuke tugevamat vastupanu. Arusaadav, et noored jne. aga Kuressaare duublina on nad ikkagi teises liigas tugevad keskmikud ... peaks vähemalt olema.\nei tea midagi...;)\nPaistab et ikka pole kah :D (Elava-Sõrve 10-2)\nEt siis teise liiga võitja selgitatakse ikkagi pärnu ja elva vahel mul on selline tunne :P\nYldiselt oligi seda oodata, et Elva ja Pärnu on selle tsooni liidrid. Pärnu all mängivad ju ikkagi praktiliselt k6ik parimad kohaliku kooli kasvandikud ja Elva nimekirja vaadates ei tohiks nad tegelikult kellelegi selles tsoonis alla jääda. Kahjuks ei ole Elva just stabiilsusega eriliselt silma paistnud senipeetud mängudes. Kord lahmivad nii et vähe pole ja siis venitavad vaevu viigi välja.\nvaevu viigi välja??? Sa mõtled emmaste mängu?? Seal ei tulnud vaevu viik vadi elva oli tunduvalt üle lihtsalt ei kasutanud oma võimalusi ära!\nEsimene poolaeg pold midagi see Elva nii tunduvalt üle.Teine poolaeg oli Elva suruvamaks pooleks, aga oma võimalusi oli ka Emmastel.\nJust nimelt. Ja kui ei kasutata oma v6imalusi siis ongi \_"vaevu viik\_", sest nende 6nneks ei kasutanud ka vastane v6imalusi ära :D\nEks peatselt saabuvad mängud Pärnuga selgitavad väljas \_"kes keda\_"\nMina küll veel Kalurit maha ei kannaks. On alles esimene voor ja kõigil meeskondadel veel palju mänge pidada. Minu arust oli Elva ja Kaluri mäng võrdne, kuigi jah Elva oli siiski teravam. Kui Kalur oma mängu käima saab siis peaksid nad olema võrdväärsed esimestega.\n1. JK Vaprus Pärnu 6 6 0 0 32 - 3 18\n2. FC Elva 6 5 1 0 28 - 3 16\nVäga tihe :) Neljapäeval saab siis näha kes tabelit juhtima hakkab :P\nTuleb jah teise liiga \_"suur vastasseis\_" :D Eks siis näeb kes keda. Ma kaldun arvama, et Pärnakad teevad asja ära. Elva on k6vasti yles puhvitud kyll, aga Pärnakate punt on ikka pikalt koos mänginud ja suures osas ka meistriliiga kogemusega.\nhmm...mai tea mu arust on paar hooaega sama meeskond enam vähem meil old :doh:\nsee hooaeg tulid mõned kutid juurde... niet... :D eks näe ;)\nNoh kui vaadata ametlikke nimekirju eelmise ja selle aasta omasid, siis on teil pooled mehed uued.\nei tea jah...alla poole ikke..endiste kure omadega tegime koos trenni :)\nelva-pärnu sis 0 - 4 , teine poolaeg 0-0 ...ei tea jah..suht võrdne vastane ikka...no pärnu oli esimene poolaeg selgelt üle ei vaidle vastu...aaaga ned väravad mis tulid olid küll naca kahtlased..elva mäng oli loid..ja mõtestamata...olgem ausad..pärnu vääris võitu..a vaatame mis pärnus juhtub :):viha: