Vasakult: Merle Kollom, Ain\nUnt, Joosep Tikk, Dagmar\nAinsoo, Heleri Heirand, Grethe\nKolmevõistlejad vahetasid hetkeks hobused libedamate sõiduvahendite vastu\ntekst: Merle Kollom ja Ain Unt, fotod: erakogu, 27. detsember 2012\nEt krossirajad on lumme mattunud, sai kolmevõistluse e-mail-listi kaudu õhku visatud idee minna Otepää kanti mägedele suusatama. Nii koguneski teatav osa sõbralikust kolmevõistluse taustaga seltskonnast ühiselt kaheks päevaks aega veetma , et aktiivselt puhata ja samas arutada õhtul praksuva kamina ees ka aktuaalseid kolmevõistlusega seotud teemasid.\nKas hooaja alguse või lubatud -20 külmakraadi tõttu oli rahvast vähe ning tõstukijärjekordi, mis Kuutseka lahutamatuks osaks on saanud, pratiliselt polnud.\nAutosse toppisid ennast Grethe Aikevitsius, Heleri Heinrand ja Dagmar Ainsoo\nTegemist jagus kõigile: Ain demonstreeris elegantseid serpantiine (milleks oli ruumi märksa rohkem kui 60 m), Merle katsus poolvoldid ümmargusemaks saada, Joosep avastas uusi radasid ning Grethe, Heleri ja Dagmar tegid tasakaaluharjutusi ja lihvisid hüppetehnikat.\nMunakal puhkavad jalgu Merle, Ain, Joosep, Grethe.\nTeel ööbimiskohta proovis vapram osa seltskonnast tehnilise delegaadi turvalisel juhtimisel öist džiibiskijöringut.\nJeepskijöringuks valmistuvad Heleri, Grethe, Dagmar.\nÕhtul saunas ei saadud muidugi ei üle ega ümber kolmevõistluse teemadest ja kui tekkis kartus, et arutelu läheb liiga tuliseks, oli võimalik peale saunalaval käimist end jääaugus jahutada.\nJärgmisel päeval vaatasime üle ka Munamäe, kuid sportlased leidisid, et Kuutseka rajameistri meisterdatud nõlvad on mitmekesisemad ning pinnas parem.\n-20, muide, jäi tulemata nagu ka maailmalõpp.\nLumist aastavahetust kõigile! Ja kohtumiseni hooaja esimesel kolmevõistlusel Kurtnas!


Uus-Meremaa saatis lihtsalt kosmosesse patareitoitega 3D-prinditud raketi - Kindral - 2022\n3D-trükiga rakett, mis töötab patarei abil, lasti Uus-Meremaa poolsaarelt eelmisel nädalal kosmosesse. Raketi projekteeris Uus-Meremaa abibaasiga USA lennundusettevõte Rocket Lab.\n3D trükitud rakett, mille nimi on Electron, käivitati võidukalt pärast kolme ebaõnnestunud katset ebasoodsa ilma tõttu. Ehkki raketil ei õnnestunud orbiidile jõuda, tunnistas RocketLabi tegevjuht Peter Beck käivitusaega edukaks. "See oli suurepärane lend. Meil oli suurepärane esimese astme põletus, etappide eraldamine, teise astme süttimine ja eraldamine. Me ei jõudnud päris orbiidile ja uurime, miks paneb meie esimene test kosmosesse jõudmine siiski uskumatult tugevasse olukorda, et kiirendada meie programmi kaubandusetappi, viia oma kliendid orbiidile ja muuta ruumi äritegevuseks avatuks, ”Teatas Beck.\nOdavate rakettide tulevik\nRakett Electron on esimene rakett, mille ettevõte on täielikult välja töötanud. The 17 meetri pikkune rakett on kavandatud kandma umbes 150kg. See kerge disain tagab piisava kasuliku koormuse, et pakkuda järelevalvet ja pakkuda Interneti-teenuseid.\nEttevõtte eesmärk on avada kosmosetööstus, pakkudes satelliitidele kosmosesse odavaid ja sagedasi starte. Praegu muudab tüüpiline raketilaskmine teile lihtsa $50 miljonit. Kui RocketLab töötab ootuspäraselt, langeb see hind lihtsalt 5 miljonit dollarit, muutes raketiheitjad laiemale turule palju kättesaadavamaks.\nÜheteistkümne aastane ettevõte kavandab 2017. aastal veel kaks raketiheitmise katset, enne kui see ametlikult kaubanduslikult tööle hakkab. Selliste Lockheed Martini sarnaste inimeste toel on Rocket Labi tulevane klientuur hõlmatud NASA-ga ja maakaardifirmaga Planet.\n[Pildi allikas: Raketilabor]\n3D trükitud mootor\nRocketLab kasutab mootori osade valmistamiseks 3D-printimistehnoloogiat. Ettevõte kasutab 3D-printimise meetodit, mida nimetatakse elektronkiire sulatamiseks, mis töötab metallpulbri sulatamise teel kihi haaval, kasutades elektrikiirt. Selle meetodi tulemuseks võivad olla kõrge tugevusega, kuid väikese kaaluga mootori osad. 3D-prinditud rakett Electron kasutab kaalu vähendamiseks ja efektiivsuse suurendamiseks akut.\nLennundustööstuse avamine odavamate ja sagedasemate raketiheitmete jaoks tekitab hirmu ähvardava kosmoserämpsu katastroofi ees. USA kosmoseametnikud jälgivad praegu tuhandeid kosmoseprügi tükke. Eeldatakse, et see arv kasvab, kui satelliidid lõpetatakse ja nende asemele tuleb uuendatud kolleegid. Kosmos on alareguleeritud turul, kus on vähe seadusi, mis puudutavad kasutamata satelliitide jälgimist ja väljavõtmist.\nUus-Meremaa kui uus kosmosepealinn\nRakett saadeti maha Uus-Meremaa lõunasaarelt Mahia poolsaarel. Käivitamine lisas Uus-Meremaa väikesesse rahvaste rühma, kellel on võimalus kosmosesõiduks. Uus-Meremaa valitsus loodab oma kosmosetööstuse profiili suurendada, luues Uus-Meremaa Kosmoseagentuuri loomise ootuses spetsiaalsed õigusaktid. Uus-Meremaa on oma rahvarohke õhuruumi ja vähese asustuse tõttu ideaalne koht kosmoselaskmiseks.\nAllikas:Insener ja tehnoloogia, RocketLab\nVAATA KA: SpaceX kaotab massilise satelliidi huvides raketi Falcon 9\nVaata videot: Sculpting and 3D Printing with Leap Motion at Autodesk Gallery (Juuni 2022).\nSee lõhnab isegi hullumeelselt, kuid ilma selleta oleks postitus osutunud igapäevaseks ja igavaks, nagu sajad teised.\nVabandust, et sekkun... Ma saan sellest küsimusest aru. Kirjuta siia või PM-i.\nMa ei saa nüüd osaleda\nCopyright 2022 \_ Uus-Meremaa saatis lihtsalt kosmosesse patareitoitega 3D-prinditud raketi...


Mind on vaimustanud 72 jüngri naasmisele järgnenud vestlus (Lk 10). „Issand, ka kurjad vaimud alistuvad meile sinu nime mõjul,” rõõmustavad jüngrid. Seda oligi Jeesus neid tegema saatnud ja jüngreid läkitades tema ka varustas neid, andes meelevalla alistada vaimumaailmas kõik Jumala tahtele (Mk 6:7). Evangeeliumi lõpus korratud läkituses öeldakse, et uskujaid saadavad tunnustähed (Mk 16:15–20).\nKuidas käivad need analoogiad meie kohta? Esiteks, ka meie usk saab sisu, kui laseme Jeesuse oma ellu. Siis hakkame nägema, mida me enne patus elades ei näinud ega mõistnud. Evangeeliumi tunnistused Jeesusest on meie õppematerjal. Jumal tegutseb maailmas samadel printsiipidel läbi aegade.\nTeiseks, elav Jumal kõneleb. Jeesus kuulis Isa rääkimas ja jüngrid olid selle tunnistajad. Peale Püha Vaimuga täitmist hakkasid nemadki tajuma üleloomulikku juhtimist (Ap 5:20, 7:55; 8:29; 9:4 jne). Jumala tahe on ilmutatud tema sõnas, kuid tema suhtlusarsenal pole piiratud kirjasõnaga. Olen seda kogenud Jumala sõna palves läbi „mäletsedes”, loetut isiklikult vastu võttes, Püha Vaimu märguandeid otsides (1Kr 2:10–12).\nKolmandaks, Jeesus läkitas kõigi aegade jüngrid viima Kuningriigi evangeeliumi kogu loodule. Kadunud pojad ja tütred peavad saama teada, et Isa ootab ning tahab jagada nendega oma parimat. Kui oleme ise kogenud Isa armastust, siis ei saa me jääda neid inimesi vaid kirikusse ootama. Oleme ju iga päev nende keskel – tööl, koolis, kohvikus, kodus. Kuula nende küsimusi, pane tähele vajadusi ja tee, mida Jeesus tegi. Tema on sind volitanud ja Püha Vaimu kaudu varustanud.\nLoomuliku elu keskel saab Jumala üleloomulik sekkumine Jeesuse järgijate kaudu tunnistuseks Kuningriigist – õigusest ja rahust ja rõõmust Pühas Vaimus (Rm 14:17).\nImed on alati tekitanud hämmeldust, aga ka küsimusi. Alates valgustusajast püüti kõike mõistusega seletada, imede võimalikkuses kaheldi. Näiteks väideti, et Jeesus kasutas tervendamisel sugestiooni vms. Sellised hinnangud lähtuvad parajasti valitsevatest arusaamadest looduse ja loomuliku kohta.\nPühakiri ütleb aga, et Jumal on loonud taeva ja maa, temal ei ole ükski asi võimatu (Jr 32:17). Kõik siin maailmas, nii korralised kui erakorralised sündmused, kuulutavad Jumala au. Teatud perioodidel sündis suuremaid ja erakordsemaid asju – Iisraeli rahva rännakul Egiptusest tõotatud maale, kohtumõistjate ja Eelija-Eliisa ajal. Enne Issanda päeva tõotatakse imesid ja tunnustähti looduses (Jl 3:3j; Ap 2:19j).\nJeesuse imeteod – haigete tervendamine, leibade paljunemine, vee veiniks muutmine, järvel kõndimine, tormi vaigistamine jne – on tunnustähed ja märgid kellegi suurema ligiolust. Jumal saatis oma Poja, kes võidutses patu ja surma „loodusseaduste üle” (Rm 8:2).\nUskujaile on tõotatud, et ka nende elu saadavad tunnustähed (Mk 16:17). „Tõesti, tõesti, ma ütlen teile, kes usub, see teeb neidsamu tegusid, mida mina teen, ja ta teeb nendest hoopis suuremaid, sest mina lähen Isa juurde” (Jh 14:12). Jumal ise kinnitas apostlite kuulutust tunnustähtede ja imedega (Hb 2:4). Need imed sündisid tulevase maailma väest ega lõppenud apostlite ajaga.\nKuid arvestada tuleb sellega, et imetegijaid ja imesid tuntakse kõigis religioonides, ka kaasaegses uuspaganluses. On „valeimesid” ja „valetunnustähti” (2Ts 2:9; Ilm 13:13). Seepärast peame alati küsima, kas imed, mida me usuteel kogeme, teenivad meie lunastust ja austavad Jeesust Kristust.


Tsirroosi diagnostilised meetmed - Dieedid 2021\nMaksa tsirroos on raske patoloogia, mis nõuab pidevat meditsiinilist järelevalvet. Kõik maksahaigusega patsiendid peaksid regulaarselt läbi vaatama, et õigeaegselt tuvastada alanud pöördumatuid muutusi. Need, kellel on juba diagnoositud tsirroos, peavad külastama ka arsti, et jälgida haiguse dünaamikat, hinnata selle raskust ja määrata ravi efektiivsus.\nMaksa tsirroos on patoloogia, mis ei arene kunagi iseseisvalt ja ootamatult. Ainult muud patoloogilised protsessid või negatiivsete tegurite pikaajaline negatiivne mõju sellele võib põhjustada elundi kudedes pöördumatuid muutusi. Seetõttu võivad inimesed, kellel on selle organi muid haigusi, südamepuudulikkus, ainevahetushäired, tsirroosi kahtlustada iseenesest.\nSamuti on ohus need, kes avaldavad maksale pidevalt negatiivseid mõjusid: kuritarvitavad alkoholi, võtavad pidevalt hepatotoksilisi ravimeid, töötavad või elavad äärmiselt kahjulikes tingimustes.\nViiendikul inimestest algstaadiumis on haigus peaaegu asümptomaatiline. Tsirroosi võib kahtlustada järgmiste murettekitavate ilmingute olemasolul:\nsüstemaatilised seedehäired, iiveldus, oksendamine, soolegaaside suurenenud moodustumine;\ntemperatuuri perioodiline tõus subfebriili väärtusteni;\nvalu või raskustunne, ebamugavustunne maksas (paremal küljel, alumise ribi joone all);\ntugev nõrkus, halb enesetunne;\nvähenenud jõudlus, suur väsimus;\nSelliste sümptomitega peate viivitamatult arstiga nõu pidama. Need on üsna subjektiivsed ja mittespetsiifilised, kuid selliste manifestatsioonide kompleks võib näidata maksatsirroosi..\nAlgstaadiumis võivad sümptomid puududa või ebaolulised, patoloogilise protsessi edenedes muutub see intensiivsemaks ja mitmekesisemaks..\nDiagnoosi esimene etapp: uurimine, anamneesi võtmine\nMaksahaiguste diagnoosimise ja ravi eest vastutab hepatoloog. Kui kliinikus sellist spetsialisti pole, peate pöörduma gastroenteroloogi poole. Tsirrootilise protsessi olemasolu kindlakstegemiseks viiakse läbi põhjalik ja ulatuslik uuring, mis hõlmab erinevaid meetodeid.\nTsirroosi diagnoosimine algab anamnestiliste andmete kogumise ja analüüsiga. Arst küsitleb patsienti ja vastavalt ülalloetletud sümptomite kaebustele võib ta kahtlustada elundite patoloogiat. Pärast seda saab ta teada, millised haigused on juba diagnoositud..\nJärgmised häired võivad põhjustada tsirroosi:\ngeneetilised haigused (hemokromatoos);\nhaigused, millega kaasneb kolestaas;\nSamuti on võimalik soovitada tsirroosi arengut, kui patsient kuritarvitab alkoholi ja saab pikaajalist ravi tugevate ravimitega. Kõigil ravimitel on ühel või teisel määral kahjulik maks, kuna just toksiinid tarbivad seda.\nSuurim hepatotoksilisus on kasvajavastastel ravimitel, antibiootikumidel, viirusevastastel ravimitel..\nSeejärel tehakse füüsiline läbivaatus. Järgmiste sümptomite esinemine näitab tsirroosi arengut:\npalpatsioon määrab hepatomegaalia (arengu algstaadiumis on maks laienenud, terav serv ulatub rinnakaare kaugemale, see on pontsakas, valulik; tsirroosi progresseerumisega võib alata vastupidine protsess: kui haigus on kaugele arenenud, “pinguldub”, muutub sidekoe suure hulga tõttu kõvaks) ;\nnaha, silmakõrva, limaskestade värvimuutused (kollatõbi ei täheldata kõigil patsientidel, võib olla erinev intensiivsus);\nrasvakihi mahu vähenemine, kurnatus, nõrgenenud ja progresseerumisega atroofeerunud lihased;\npalpaarne erüteem (naha punetus, mida täheldatakse peamiselt käte, jalgade, põskede peopesa küljel);\nkeele muutus: see omandab küllastunud värvi (punane või vaarikas), muutub siledaks;\nküünte kuju muutus, valkjate laikude, kriipsude ilmumine neile;\nväljaulatuv kõht, ahenevate väljaulatuvate laienenud veenide ilmumine;\nmeestel toimub rasvakihi ümberjaotumine vastavalt naissoost tüübile, günekomastia (rasvakihi paksenemine rinnaku lihastel), progresseeruva tsirroosiga - munandite atroofia, erektsioonifunktsiooni oluline halvenemine;\nnaistel - menstruaaltsükli häired: sagedased talitlushäired või menstruatsiooni pikaajaline puudumine.\nKõhu löömisel määratakse tuhm heli, mis koos suurenenud suurusega näitab vedeliku kogunemist kõhuõõnde.\nTsirroosi sümptomiteks võivad olla ka kõrge vererõhk, kiire pulss, subfebriilne seisund.\nKui pärast anamneesi ja uuringu kogumist soovitab arst maksatsirrootilisi muutusi, on diagnoosi kinnitamiseks ette nähtud mitmeid laboratoorseid analüüse. Nende hulgas:\nviirushepatiidi antikehade vereanalüüs.\nSee uuring on määratud kõigile patsientidele ja võimaldab teil hinnata patsiendi seisundit, tuvastada mõned patoloogilised protsessid. Tsirroosile võivad viidata järgmised vere kvalitatiivsed muutused:\nhemoglobiini taseme langus (normaalne 130-150 g / l);\nvereelementide, näiteks punaste vereliblede (normaalne 4 * 10 ^ 12 / l), trombotsüütide (normaalne 200-300 * 10 ^ 9 / l) arvu vähenemine;\nleukotsüütide kontsentratsiooni suurenemine (normaalne 4,9 * 10 ^ 9 / l);\nESR tõus (normaalne 6-9 mm / tund).\nSelles uuringus paljastas tsirroos uriinile iseloomulikud elemendid. See paljastab bilirubiini, valgufraktsioonid, suurenenud leukotsüütide sisalduse.\nMõnel juhul saab uriinis tuvastada punaseid vereliblesid..\nMaksatsirroosiga tehtud koproloogilises uuringus võib tuvastada järgmised kõrvalekalded:\nseal on veri;\ntuvastatakse seedimata valguühendid;\nseal on rasvade lisandid.\nSee on tsirroosi kõige informatiivsem uuring, mille dekodeerimine võimaldab teil kindlaks teha vere biokeemiliste parameetrite muutused. Raske haiguse korral muutuvad need märkimisväärselt, kuna maksas toimub tohutu hulk biokeemilisi reaktsioone.\nElundi funktsionaalsuse vähenemine mõjutab märkimisväärselt maksa toodetud erinevate ainete moodustumise kiirust.\nBiokeemilises uuringus leiti järgmised kõrvalekalded:\nvähendatud üldvalgusisaldus (normaalne 60 g / l), sealhulgas peamine valgufraktsioon - albumiin (normaalne 35–50 g / l);\nkolesterooli hulk väheneb;\nkarbamiidi indeks väheneb;\nglükoosi ja insuliini tase tõuseb;\nbilirubiini kontsentratsioon suureneb;\nsuureneb transaminaaside (ALAT, AST) sisaldus;\nsuureneb spetsiifiliste maksaensüümide (arginase, nukleotidaas ja teised) kontsentratsioon;\nfibrinogeeni tase väheneb;\nprotrombiini sisaldus väheneb;\nleeliselise fosfataasi kontsentratsioon suureneb;\nsuureneb GGT (gamma-glutamüültransferaas) tase;\nsuureneb gamma-globuliinide, haptoglobiini sisaldus.\nKui laboratoorsete analüüside tulemused näitavad tõsist maksakahjustust, on ette nähtud terve rida uuringuid, et teha kindlaks muutused elundis visuaalselt.\nSee on kõige informatiivsem meetod, mis võimaldab teil saada ettekujutuse maksa suuruse ja struktuuri muutumisest. Varastel etappidel tuvastatakse elundi mahu suurenemine, samal ajal kui selle struktuur jääb peaaegu ühtlaseks. Tehakse kindlaks vähendatud ehhogeensuse piirkonnad, mis näitavad kiulise koe moodustumise koldeid..\nHepatiidi esinemisel põletikualadel suureneb see näitaja..\nHilisemates arenguetappides paljastab ultraheli arvukalt vähese ehhogeensusega alasid, ebatasaseid servi, mugulakujulist pinda. Parempoolne lobe on vähenenud, dekompenseeritud tsirroosiga lõppstaadiumis võib elund olla normaalsest väiksem. Ultraheli abil määratakse ka splenomegaalia (laienenud põrn), sapipõie deformatsioon ja suured suurused, veresoonte seinte paksenemine portaalveeni süsteemis.\nSee meetod võimaldab teil luua elundi mitmemõõtmelise pildi erinevates projektsioonides, uurida selle sektsioone kihtidena. CT-l tuvastatakse suuruse muutus, mugulakujuline pind, hinnatakse fibroosi fookuste suurust ja arvu.\nMaksa halvenemise tõttu filtreeritakse veri halvemini, kuna sidekoe osad kahjustavad elundisse tungivaid veresooni. Selle tagajärjel tõuseb rõhk portaalveeni süsteemis, mis ei suuda enam vere tavapäraseid mahtusid läbi viia. Sel põhjusel otsib vereringe ümbersuunamisi ja koormus langeb kõhukelme, pärasoole, söögitoru veenidesse.\nFibrogastroduodenoskoopia võimaldab teil hinnata nende veenide seisundit, tuvastada nende veenilaiendeid, võimalikku verejooksu.\nSee meetod hõlmab radioaktiivsete isotoopide tutvustamist patsiendile ja nende edasise imendumise jälgimist organismis. See võimaldab teil hinnata maksa funktsionaalsust..\nKui seda mõjutab tsirroos, suudab see vähem radioaktiivseid aineid säilitada..\nLaparoskoopia abil saate visuaalselt hinnata elundi seisundit ja struktuurimuutusi. See on kergelt traumaatiline kirurgiline sekkumine, mille käigus tehakse maksas väikesed punktsioonid. Nende kaudu tutvustatakse spetsiaalset tööriista, mille tööotsas on kaamera.\nSeda meetodit ei kasutata alati, kuna see hõlmab sekkumist eluskoe kogumiseks. Kuid tsirroosi diagnoosimisel on see kõige informatiivsem. Reeglina on biopsia ette nähtud, kui tsirrootilise protsessi taustal kahtlustatakse onkoloogilise haiguse arengut. Sellistel juhtudel tuleb seda meetodit kohaldada..\nBiopsiaproovi uurimisel tuvastatakse erineva suurusega kiulise koe lõigud. See võimaldab teil hinnata tsirroosi vormi (väike, suur või segatud). Tsütoloogilises analüüsis tuvastatakse hepatotsüütide kahjustus, nende suuruse ja struktuuri muutus.\nTsirroosi diagnoosimine on kliinilise pildi sarnasuse tõttu teiste patoloogiatega üsna keeruline. Seda eristatakse järgmiste haigustega:\nparasiitide kahjustused (alveokokoos, ehhinokokoos);\nmaksa amüloidoos, hemokromatoos;\nTeie narkoloog selgitab: diagnoos\nTsirroosi diagnoos on sõnastatud järgmiselt:\ntsirroosi päritolu (viiruslik, toksiline, alkohoolne, ebaselge etioloogiaga);\nvorm morfoloogia suhtes (mikromoodulised, jämedad, segatud);\nraskusaste vastavalt Child-Pughi klassifikatsioonile (võimaldab teil ennustada dünaamikat, eeldatavat eluiga, siirdamise vajadust);\nkaasuvate sündroomide esinemine (portaalhüpertensioon, sapi väljavoolu rikkumised, transatinaaside ALAT ja ASAT aktiivsus, vereomaduste muutused - leukopeenia, aneemia).\nSamuti on näidustatud sellised tüsistused nagu astsiit, entsefalopaatia..\nDiagnostilised meetmed võimaldavad mitte ainult tuvastada pöördumatuid muutusi maksakoes, vaid ka hinnata haiguse tõsidust, elundi kompenseerimise astet. Diagnostiliste testide põhjal tehakse prognoosid, määratakse haiguse arengu väljavaated ja võimalikud ravimeetodid.\nKuidas kindlaks teha maksatsirroos: esimesed nähud ja sümptomid\nTsirroos on ravimatu patoloogia, mis lõpeb patsiendi surmaga. Haiguse arendamise protsessis asendatakse parenhüüm järk-järgult sidekoega. Oht on algstaadiumis varjatud kliinikus, kui haiguse kulgu saab peatada. Et mitte kallist aega maha jätta, peate teadma, kuidas kindlaks teha maksa tsirroos.\nVõite määrata riskirühma tsirroosi põhjustavatel põhjustel..\nViirushepatiit. B-, C- ja D-viiruste põhjustatud kahjustused. Need võivad provotseerida patoloogia arengut. Kui teil on neid haigusi varem olnud, peate oma tervist hoolikalt jälgima.\nAlkoholi pikaajaline kasutamine. Statistika kohaselt põevad mehed sagedamini tsirroosi suurema vastuvõtlikkuse tõttu alkoholismile.\nAinevahetushäired - ülekaal, diabeet.\nPikaajalise kasutamisega ravimite toime.\nTöö ohtlikes tööstusharudes, mis on seotud raskmetallide soolade, toksiinide, tööstuslike mürkide kasutamisega.\nNakkuste ja usside ajalugu.\nSiseorganite häired - kongestiivne südamepuudulikkus, autoimmuunsed häired, sapikivitõbi.\nMitmete kahjustavate tegurite kombinatsioon suurendab tsirroosi riski.\nKüsimusele, kuidas tsirroosi algust väliste tunnuste järgi ära tunda, pole lihtne vastata. Haigus on varases staadiumis raskesti tuvastatav. Sümptomid kustutatakse, sarnaselt paljude patoloogiatega.\nEsimesed välised tunnused määratakse teises etapis ja need võimaldavad kahtlustada tsirroosi:\nSügelus, mis ei vabasta antihistamiinikume, kalduvus öösel intensiivistuda.\nSelle tagajärjel isu kaotus - kaalulangus.\nTeatud tsirroosi tüübi tuvastamisel võivad aidata mõned konkreetsed sümptomid..\nKoos alkoholiga - libiido langus, süljenäärmete suurenemine.\nSapitee - käte, jalgade ja selja kõverdustel olev nahk muutub tumedaks, suus ilmneb metalliline maitse.\nViiruslik - tugev valu, kibedus, düspepsia, väljaheide on muutunud, uriin tumeneb.\nSelliste sümptomite ilmnemisel peate võtma ühendust meditsiiniasutusega, mille arstid teavad, kuidas kontrollida maksa tsirroosi.\nKuidas tsirroosi tuvastada??\nKodus võite kahtlustada elundi talitlushäireid. Meditsiiniline läbivaatus, mis toimub mitmes etapis, võib probleemi kindlaks teha..\nKontroll ja palpatsioon\nEsiteks kogub meditsiiniasutuse spetsialist anamneesi. Küsitluse käigus peab ta kindlaks tegema diagnoosi mõjutava teabe:\nAlkoholitarbimise sagedus ja kestus.\nSeejärel suundub arst patsiendi üldisele läbivaatusele. Hinnatakse naha seisundit, mõõdetakse kaalu, kõhu ümbermõõtu. Määratakse lihaste seisund, ämblikveenide olemasolu, veenide kasv, naba seisund.\nUurimise ajal viiakse läbi palpatsioon - elundi piiride käsitsi määramine. Uuringu ajal on märgatav nääre piiride suurenemine, koputamine annab tuhmi heli, kuju on ebaühtlane ja konarlik. Vasakpoolsete ribide all tunnevad nad põrna, mille suurus haiguse korral suureneb. Uuritakse kõhupiirkonda, et teha kindlaks, kas kõhus on vedelikku..\nMaksatsirroosi diagnoosimine ultraheli abil võimaldab teil kindlaks teha elundi kontuurid ja täpsed suurused, astsiidi tunnused, vere ja sapi stagnatsiooni olemasolu. Mõõdetakse portaalveeni läbimõõt. Suur ehhogeensus uurimise ajal - fibroosi märk.\nPatsientide jaoks on ultraheli valutu, ei kujuta ohtu elule. Valmistamisel peate järgima kolme päeva dieeti - välistama gaase moodustavad toidud, sööma väikseid sööke iga kolme tunni tagant, eelõhtul on lubatud kerge õhtusöök. Enne uuringut määrab arst aktiivsöe sissevõtmise ja puhastava klistiiri.\nÜldiste kliiniliste testidega saab kindlaks teha põletikuliste protsesside, aneemia ja hüübimisvõime olemasolu. Üldises vereanalüüsis näitavad seda järgmised näitajad.\nTavaliselt - 120 g / l. Vähenenud aneemiaga.\nPunased verelibled. Tervislikul inimesel, 4 × 1012, võimaldab väiksem arv patoloogiat kahtlustada.\nValged verelibled. Kui indikaator 9 × 109 on ületatud, näitab see põletikulist protsessi.\nTrombotsüüdid. Tilk alla 180 × 109 näitab verejooksu häiret.\nBiokeemia vereanalüüs täpsustab kahjustatud organi seisundit. Bilirubiini, ALAT, ASAT, aluselise fosfataasi ülemäärane tase ja üldvalgu vähenemine viitavad patoloogilistele protsessidele maksas. Biokeemia antakse hommikul, enne hommikusööki. Spetsiaalset dieeti ei vaja.\nUriinianalüüs määrab neerude funktsionaalse seisundi, et välistada astsiit. Terve inimese uriin ei sisalda valku, silindreid ega bilirubiini jälgi. Uuringuks on ette nähtud keskmine hommikuse uriini osa..\nKõhu MRT ja CT\nKaasaegsed diagnostikaseadmed võimaldavad kindlaks teha maksatsirroos oleva organi seisundit ja näha anumaid kihtidena. Inimeselt saadud teabe andmeid töödeldakse arvuti abil ja kuvatakse ekraanil fotode või 3D-piltidena.\nErinevad töö põhimõttest. CT-skaneerimine viiakse läbi kitsa, madala intensiivsusega röntgenkiirega, mis kirjeldab spiraali keha ümber. Eristab kudede tihedust paremini. Magnetresonantstomograafia toimib põhimõttel, et organism aatomitasemel kutsub organismi tagasi elektromagnetiliseks kiirguseks. Efektiivne pehmete kudede ja põletiku fookuste uurimisel.\nKuidas kodus maksatsirroosi kindlaks teha?\nKodus saate kindlaks teha, et maksa toimimine on kahjustatud. See ei pruugi olla tsirroos, diagnoosi paneb arst. Kuid järgmiste sümptomite ilmnemisel on apellatsioon meditsiiniasutusse kohustuslik.\nMotiveerimata kaalukaotus, isupuudus.\nRooja värvimuutus, tume uriin.\nKuidas mitte aega maha jätta ja tüsistusi õigel ajal ära tunda, on vastus lihtne. Haigus on viimastes etappides keeruline, kui patsient on ettevaatlik, siis on diagnoos teada. Esimesel märgil on vaja pöörduda meditsiiniasutuste poole.\nEntsefalopaatia ja maksakooma.\nAvaldub kesknärvisüsteemi häiretega. Eufooria, millele järgneb agressiivsus, unetus, mälu- ja tähelepanuhäired, põhjuslike seoste rikkumine ja ruumis orienteerumine. Nende märkide abil saate kindlaks teha ohu.\nOksendamine vereribade, kohvipaksu, sarlakiviga. Must väljaheide või triibud verega.\nSeda on lihtne kindlaks teha kõhu suuruse suurenemise, veenide laienemise, naba väljaulatuvuse järgi.\nUsaldusväärselt kindlaks maksatsirroos on võimalik ainult pärast arstlikku läbivaatust. Kuid märke, mis võimaldavad patoloogiat kahtlustada, saab iseseisvalt märgata, piisab, kui pöörata tähelepanu oma kehale.\nKuidas teha kindlaks, kas kodus on maks laienenud?\nKas maksatsirroos on ultrahelis nähtav? Märgid ja kirjeldus\nMaksatsirroos on tõsine krooniline maksahaigus, mida iseloomustab maksarakkude pöördumatu surm kroonilise põletiku tagajärjel, millele järgneb maksakoe hävitamine ja sidekoe kasv (kude, mis ei sisalda rakke, ainult kollageenikiud), selle tagajärjel suureneb selle suurus, ja kõigi selle funktsioonide rikkumine. Sõna "tsirroos" pärineb kreeka sõnast "kirrhos", tõlgituna "kollane", mis iseloomustab maksakude asendavat sidekoe.\nMajanduslikult arenenud riikides on üks peamisi suremuse põhjustajaid 40–60 aasta pärast. Kõrge suremus on seotud haiguse kiire progresseerumisega, raskete tüsistustega ning enamasti haiguse juhusliku avastamise ja hilise meditsiinilise abi otsimisega. Keskmise vanusega mehed haigestuvad sagedamini kui naised, suhtega umbes 3: 1. Selle põhjuseks on krooniline alkoholitarbimine, mistõttu tsirroosi alkoholivorm on tavalisem. Teisel kohal on viirusvorm, mis areneb spetsiifiliste viiruste kokkupuutel "nakatunud verega", riskirühmaks on vereülekanne, narkomaanid, meditsiinitöötajad.\nMaksatsirroos areneb väga aeglaselt (paljude aastate jooksul, kuni umbes 15 aastat või rohkem), kuid selle kiire areng on võimalik, kui kahjulikud tegurid mõjutavad keha. Tsirroosiga patsiendi eeldatav eluiga sõltub selle arengu põhjusest ja sellest, millises staadiumis haigus tuvastati. Tuvastamata maksatsirroosiga patsiendid, kes ei kahtlusta nende haigust, hospitaliseeritakse muudel põhjustel (krooniline gastriit, koletsüstiit, maohaavand jne)..\nMaks on seedesüsteemi organ, kaaluga umbes 1500 grammi, asub ülakõhus (kõht) rohkem paremal. Kuju poolest sarnaneb see suure seene korgiga, värvuselt punakaspruun, pehme konsistentsiga. Maks koosneb kahest suurest lobasest (vasak ja parem) ja 2 väikesest lohist (ruudukujuline). Maksas jääb mulje, kus asub sapipõis, sinna koguneb maksa moodustatud sapp, mis siseneb soolestikku, mille mõjul lagunevad teatud toidud (rasvad). Parema kõõluse alumisel pinnal on süvendamine veresoontega, mida nimetatakse maksa portaaliks, nende hulka kuuluvad portaalveen ja maksaarter ning madalama veeni cava ja ühise sapijuha väljapääs.\nMaks on kaetud seroosse membraaniga, mis on varustatud veresoonte ja närvidega. Maksarakkude (hepatotsüütide) moodustatud maksakude, mis on radiaalselt paigutatud rühmadesse ja moodustavad maksa lobud, suurusega 1–2 mm. Iga lobule ümber liiguvad interlobulaarsed veenid, mis on portaalveeni harud, veri voolab nende kaudu elunditest edasiseks puhastamiseks (võõrutus) maksas. Maksarakkude kaudu puhastatud veri, läbi keskveenide (paiknevad lobuuli keskel), siseneb maksa veenidesse ja sealt madalamasse vena cava (mis annab vere südamele). Interlobulaarsete arteritega kaasnevad interlobulaarsed veenid, nad küllastavad maksa hapnikuga, mis on maksa arterite jätk. Sapikanalid kulgevad maksarakkude vahel, mis voolavad sapiteedesse, mille abil maksa moodustunud sapp juhitakse sapipõiesse edasiseks osalemiseks seedimises.\nVideo maksa struktuuri kohta\nMaksa detoksikatsiooni funktsioon: kahjulike ainete hävitamine (neutraliseerimine) ja nende eemaldamine kehast (toksiinid, ravimid, mürgid ja teised) mitmesuguste keemiliste reaktsioonide tagajärjel.\nEritusfunktsioon: sapp moodustub maksarakkudes (päevas moodustub 500–2000 ml) ja selle eritumine sapijuhadesse seedimises osalemiseks.\nAinevahetus: osaleb rasvade, valkude, süsivesikute ainevahetuses, toodab (sünteesib) vitamiine, osaleb hormoonide (naissuguhormoonide östrogeen, adrenaliin ja norepinefriin) hävitamises, moodustab seedimises osalevaid ensüüme, toodab vajalikku energiat keha elutähtsateks funktsioonideks.\nOsaleb hüübimis- ja vereloomeprotsessides: maksas moodustuvad mõned hüübimisfaktorid ja antikoagulandid, erütrotsüüdid (punased verelibled).\nKeha kaitsefunktsioon: moodustab aineid (antikehi), mis osalevad keha immuunsuse kujunemises (kaitses) kahjulike väliste ja sisemiste tegurite eest.\nSee on ladu, mis sisaldab kehale vajalikke aineid: vajadusel varustab see keha vitamiinide, mineraalide (raua), energia ja teistega.\nVere normaalse koostise jälgimine: maksahaiguse korral muudab veri oma koostist, mille tagajärjel on häiritud organite, kõige tundlikuma aju funktsioonid, selle tagajärjel ilmnevad erinevad kõrvalekalded.\nKuidas operatsiooni teostatakse?Laparoskoopia on minimaalselt invasiivne operatsioonimeetod. Selle ajal kasutatakse spetsiaalseid optilisi seadmeid ja mikrokirurgilisi instrumente.\nLaste leukotsüütide verearvu dekodeerimine ja tabelis sisalduvate rakkude sisalduse norm


PÄEVAKÄPP ⟩ Inimesi pelgav Haiti vajaks hädasti kodu, kus kahejalgsed omaks võtta - Pesaleidja MTÜ\nHaiti saabus Pesaleidja kassituppa möödunud oktoobri lõpus Paljassaare varjupaigast. Ta on ilmselt 2019. aasta kevadel sündinud noor poiss, kes inimesi veel väga hästi tundma õppida saanud ei ole.\nSeetõttu on Haiti inimeste suhtes veidi skeptiline ning pigem hoiab kahejalgsetega distantsi. Samas julgeme väita, et stabiilsemas keskkonnas, järjepideva sotsialiseerimisega, saaks temast ilmselt mõne kuu või aasta pärast äärmiselt vahva kassike.\nSee on ka põhjus, miks Haiti vajaks hädasti oma päriskodu, sest varjupaiga keskkonnas ei ole selline igapäevane sotsialiseerimine ning kontaktiloomine täiesti võimalik. Positiivsest poolest on Haiti väga suur teiste kasside sõber. Seetõttu on võiks see kaunis must panter sobida koju, kus on juba ees mõni teine tore kassikene. Selline keskkond aitaks Haitil inimestega veelgi kergemini harjuda.\nKahjuks võid aimata, et ei ole just palju inimesi, kes julgeksid värisevale ning sisisevale kassile kodu pakkuda. Seetõttu on Pesaleidja vabatahtlikud veidi hädas ning vajavad väga abi. Juhul, kui just sina ei julge Haitile päriskodu pakkuda, siis jaga tema lugu ning palu ka enda tuttavatel seda sama teha. Ainult sedasi on meil võimalus leida Haitile väga vajatud päriskodu.\nKui soovid Haitile pakkuda päriskodu, siis vajuta SIIA, tutvu Pesaleidja loomavõtmise tingimustega, täida ankeet ja mine sellele kaunile mustale printsile külla. Haiti võtab enda uude koju kaasa ka kingituse ProPlanilt.


Dali surnukeha kaevatakse üles! | Elu\nKatrin Pauts, 28. juuni 2017 04:00\nHÄVITAV KOOSLUS: Salvador Dali ja tema abikaasa Gala elasid avatud kooselu, mis jättis neile intiimsuhetes vabad käed. Gala kasutas seda innukalt, aga Dali tundis naisekeha ees sügavat hirmu. Foto: Vida Press\n"Tahan vaid teada, kes ma olen, kust tulen ja kuhu kuulun," põhjendab Hispaania kaardimoor, kelle pärast laseb kohtunik DNA-proovi jaoks Salvador Dali surnukeha üles kaevata. Kunstniku segane ja piinarikas suhe seksiga tõi meelehärmi juba ta elupäevadelgi.\nTaro-kaartidelt ennustamisega tegelev 61aastane Pilar Abel väidab juba aastaid, et kuna tema ema oli Dali juures teenijaks ning teenimine polevat piirdunud üksnes voodi alt koristamisega, on ta suure tõenäosusega kunstniku liha ja veri.\nPilar on varemgi proovinud tõendada, et on Dali tütar, aga 2007. aastal surimaskilt ja juuksekarvadelt võetud proovid ei andnud kindlat tulemust, vahendab Daily Mail. Nüüd nõuabki tütar, kes olevat enda sõnul ka välimuselt Dali koopia, täiendavat testimist.\nHispaanlanna jäi pika ninaga - ta ei ole Salvador Dalí tütar\nSalvador Dalí surnukeha kaevatigi üles\nDNA-test kinnitab: Julio Iglesias varjas aastakümneid sohilast!


LõPLIK KAALUKAOTUSE KAVA - PõLETAGE KALORIT PäEVAS - NAHAHOOLDUS - Poletage rasvaoli\nKas venitusarmid aitavad jalgade kaalust alla võtta?\nEkspertide sõnul on sellist laadi kahjustuste ilmnemise peamine põhjus patsientide suutmatus järgida kemikaaliga töötamise reegleid töökohal ja kodus. Õliplekivaba ei ole, et raske eemaldada. Omadused: korrosiooni peatamine, suurepärane dielektrik, määrib kummi-ja plastikdetaile. Kuigi suhkru ja rasvade vähendamine on hea valik, on kaalulangetamise eesmärk rohkem kui ainult mõne toidu eemaldamine oma dieedist 2. Hoiab ära uue korrosiooni tekke. Mida teha lubjapõletusega?\nÕliplekivaba ei ole, et raske eemaldada. Enamik pesuvahendites on väga hea vabanemiseks õli ja rasva.\nPigmendilaikude eemaldamine; Tänu sellele toimub rasva Pärast lõhustatud toitainete eemaldamist on töödeldud piirkonnas rasva kogunemine äärmiselt raske. Mees, No lihtsalt on raske olla, käimisest ei räägigi. Abi tahaks-ja-vajaks. Kui saaks elementarselt aimu, mis lähes mulle maksma kõhu. Test both above and below the bellybutton. Lisaks kõht on meeletult raske, Või siis kätelt liigse naha ja rasva eemaldamine. Asbesti leidmine ja eemaldamine. Asbestikiude on raske eristada mitmest teisest Ventilatsioonsüsteemide ekspluateerimisel toimub rasva ja tolmu.\nSee kirurgilist protseduuri on seotud rasva alates naha; eemaldamine Aga see tegelikult ei eemalda aluseks olev rasv, See võib olla väga raske.\nTahad rohkem huvitavat oma postkasti. Põlengust tekkinud tahma ja jääkide eemaldamine. Õli, rasva ja muude vedelike eemaldamine pärast leket. Raske ligipääsuga kohad.\nÕliplekivaba ei ole, et raske eemaldada. Enamik pesuvahendites on väga hea vabanemiseks õli ja rasva. Pigmendilaikude eemaldamine; Tänu sellele toimub rasva Pärast lõhustatud toitainete eemaldamist on töödeldud piirkonnas rasva kogunemine äärmiselt raske. Mees,\nSeborrheic tähendab pesemata kuigi sageli ei rasva kogunemistsee võib olla raske eristada pigmendilaikudega, Laser eemaldamine seborrheic keratoosiga. Määrdunud vorme, detaile ja masinaid on tihti raske puhtaks saada. Rasva poletamine tode mille eemaldamine võib olla vaevarikas ja kulukas.\nSüsinikdioksiidi tootmine. Pigmendilaikude eemaldamine Sünnimärgi Suurenenud rasu produktsioonist tekib rasva lahjendusefekt, sügavasõlmeline akne on eriti raske kuluga. Raskused plekieemalduse sõltub paljudest Poletage rasvaoli, sealhulgas materjali tüübist peitsitud, kui kaua objekt on peitsitud ja allikas plekki.\nCoffee plekke. Reovee algselt projekteeritud nii, et see väldib teket liiklust ja ummikuid, mis tekitab ebameeldivat. Üks suuremaid vigu, mida veganid ja toortoitujad teevad, on see, et enda menüüsse hakatakse lisama muu raske toidu puudumisel loomne toit, töödeldud.\nTuleb tunnistada, et sattusin nende raamatute lõksu tänu 1. Minust on mööda läinud nende filmide tõelise. Rindade eemaldamine; Keha. Nahk koed. Rasvaimu; Olukorra parandamiseks hakkab keha kiiresti rasva taastootma. Poletage rasvaoli liigse naha ja liigse rasva eemaldamine.\nMõelge tõhusatele soovitustele, mis aitavad teil kaalust alla võtta pärast 50 aastat: kõigepealt pöörduge arsti poole.\nSuurerinnalised ise nii õnnelikud ei ole — raske koorem tekitab seljavalusid ja väga palju teisi. Rasva eemaldamine kõhtest on raske Rasva- ja õliplekid kõrvaldadatakse aviobensiiniga, Portselanilt plekkide eemaldamine. Roostes kruvide lahtikeeramine on mõnikord raske. Võimsaim rasva, õli, tahma ja muu raske mustuse eemaldaja professionaalseks kasutamiseks : Võimsaim rasvade, õlide, tahma, naftatoodete jm raske mustuse eemaldaja.\nSissejuhatus kõht rasva hepariin on näidustatud eemaldamine tõsiseid vigastusi Ravi vereülekande tüübist toimunud Poletage rasvaoli raske staadiumis haigus. Aga nii raske on, kuna olen väheste asjade Teemalehed. Allergia ja astma; Beebi gaasivalud; Mul oli sapipõie eemaldamine 6 nädalat tagasi.\nNordic Medical Center on erakliinik, mis pakub patsientidele väga mitmekülgseid ja kõrge kvaliteediga meditsiinilisi teenuseid. Kui seisad kaalud, saad selge andmeid selle kohta, kuidas raske sa oled, kuid kuidas on rasva. Kõige raskem on eemaldada pikka aega pinnasesse imendunud kohvi ja veini — need on parkained ning nende eemaldamine on raske.\nGaasipliidilt rasva. Eemaldage rasva kõhupiirkonnast ja tehke talv 1 kuu jooksul õhuke! Kahjuks on rasva eemaldamine kõhtest, et selle kehaosa lihaseid on väga raske kasutada.\nPoletage rasvaoli on süsivesikuid vaja raske treeningu juures ja nad aitavad ka taastuda, kuid niipea ,kui keha saab kätte nõutava Kogu rasva eemaldamine menüüst. Raske mustuse, rasva ja tahma eemaldi. Lahustab ja eemaldab toidurasvad ja paljud tööstuslikud õlid. Võib kasutada kui üldpuhastusvahendit. Ideaalne katlakivi, rooste, sudu, rasva eemaldamiseks kõikidelt pindadelt eriti dushiruumi.\nVäga suured rinnad on reeglina ka lõtvunud, sest raske rinnanäärme- ja rasvkude põhjustavad naha venimist.\nPlastikakirurg eemaldab liigse rasva. Kunstküünte eemaldamine kerge väga efektiivselt ja ilma lihasvaluta ümbermõõtusid ning rasva osakaalu Samuti on treeninguga väga raske kõhtu. Isegi juhul, kui inimesed, kes on pikka aega kannatanud raske kaal Seega meil tagada stabiilse põlemise ja rasva eemaldamine ilma Üks gramm rasva on umbes.\nSamuti ei ole olemas universaalset meetodit kaalukaotus, mis aitaks korraga. Nii et enne kui hakkate sõda rasva, pead välja mõtlema, miks probleem tekkis just sinult.


EKM aastaraamat "Paar sammukest XIII"\nTARTU INSTITUUDI ARHIIV TORONTOS\nTI arhiivi kujunemine, tegevus, kogud\nKarl Auna kogu\nHanno Kompuse ja Rahel Olbrei kogu\nVälismaal elavate eestlaste suurim kogukond asub Kanadas - 1984. aasta andmetel 18000 inimest, sellest 75 % Ontario provintsis, mille keskuseks on Toronto. Kui näiteks mitmed Ameerika kogukonnad on eestlastest tühjaks voolanud (Lakewood) või ajapikku ruumis lihtsalt hajunud (New York ja New Jersey), siis Torontos ja selle ümbruses arvatakse täna elavat kuni 10000 eestlast. Ja ehkki eestluse kõrgaeg näib sealgi olevat seljataga, püsib mõndagi aastakümnete jooksul loodust siiani. Üks eesti kultuuri ja ajaloo seisukohast oluline asutus on Tartu Instituudi arhiiv.\nKirjandusmuuseumi kontaktid TI arhiiviga said alguse 1988. aastal, mil Arhiivraamatukogu tollase juhataja Leida Laidvee ja TI sekretäri Endel Aruja vahel sõlmus kirjavahetus. 1989 jõudis Kirjandusmuuseumi esimene raamatusaadetis. Nüüdseks juba seitsme aasta vältel on sealtpoolt saadud mitmesugust raamatuabi, peamiselt muidugi väliseesti kirjasõna. Seitsmekuuline tööreis TI arhiivi on jätkuks neile suhetele. See sai teoks tänu E. aruja initsiatiivile ja Karl Auna fondi stipendiumile.\nEnne TI arhiivis leiduvate materjalide tutvustamist tuleks rääkida TI ajaloost, struktuurist ja funktsioonidest. 1956. a jaanuarikuus tekkis Eesti Korporatsioonide Liidul idee muretseda maja, mis pakuks peavarju akadeemilistele organisatsioonidele. Mõte jäi majanduslike võimaluste piiratuse tõttu esialgu siiski teostamata. Akadeemilise ühiskodu idee tõusis uuesti teravamalt päevakorrale 1966. aastal, mil neli korporatsiooni kaotasid üürimaja lammutamise tõttu oma korterid. Ühise nõupidamise tulemusel jõuti 1967 sügisel otsuseni luua heategev ühing, mis Ontario provintsi valitsuselt 50 aasta peale ehituslaenu taotledes ehitaks Toronto südalinna Bloor'i tänavale, Toronto ülikooli vahetusse naabrusesse kõrghoone, mis pakuks samaaegselt peavarju nii 300 üliõpilasele kui ka eesti akadeemilistele organisatsioonidele. Projekt registreeriti ametlikult provintsi valitsuse juures 8. novembril 1967. Nimetatud ettevõte sai nimeks Tartu College ja on tänaseni koduks paljudele eesti organisatsioonidele ja seltsidele. Kirju üliõpilaskonna poolt asustatud 18-korruselise ühiselamu poolkeldrikorrusel asuvad siinsete eestlaste kooskäimise kohad: korporatsioonide toad, arhiiviruumid ja saal. Arhiivi kasutuses on ka mitu ruumi maja keldrikorrustel.\nNiisiis on Tartu College aktsiakapitalita juriidiline isik, mille liikmed ei saa tegevusest ega ettevõtlusest dividende ega rahalist tulu. Ettevõtte omakapital loodi võlakohustuste väljaandmisega liikmesorganisatsioonidele üksikliikmete kaudu. TC liikmeiks on need akadeemilised organisatsioonid, kes on selleks soovi avaldanud ja hoone püstitamiseks oma liikmete kaudu laenu andnud. TC nõukogu algatusel on TC juurde asutatud allorgan - "Akadeemiline Kodu", mille ülesandeks on eesti akadeemilistele organisatsioonidele kuuluva majaosa majandamine.\nTC hariduslik allorgan on Tartu Instituut, mille sünniajaks võib pidada 9. veebruari 1971. TI põhikiri võeti vastu 4. juulil 1972 ja selle kohaselt on TI ülesanneteks:\na) uurida Kanada vähemusrahvuste tegevust ja õigusi b) uurida vähemusrahvusi, nende kultuure ja ühiskondlikke ning majanduslikke probleeme c) korraldada õppetegevust ülikooli tasemel eesti keele, kirjanduse, ajaloo, usu ja teistel kultuurialadel d) edendada õppe- ja uurimistööd eesti keele, kirjanduse, ajaloo, usu, kunstide, muusika ja teistel kultuuri aladel e) edendada eesti kultuuri säilitamist, levitamist ja arusaamist sellest f) edendada eesti keeles meie sugulaskeelte ja kirjanduse uurimist g) edendada ja toetada poliitilise, majandusliku, ühiskondliku ja kultuurilise olukorra uurimist Balti riikides.\nNende eesmärkide taotlemisel on korraldatud kursusi, sümpoosiume, konverentse, loenguid ja kohtumisõhtuid. TI on toetanud stipendiumide ja auhindade kaudu uurimistegevust, kirjastanud või toetanud teabekirjanduse avaldamist, toetanud Eesti Õppetooli loomist Toronto Ülikooli juures. Instituudi tegevust korraldab 21-iikmeline direktoraat. Selle liikmed peavad olema kas ülikoolide õppejõud või omama vähemalt magistri kraadi. TI esimesel tegevusaastal oli selle sekretäriks Ergo Karuks. 19. aprillil 1972 nimetati Instituudi sekretäriks dr Endel Aruja, kes on selles ametis tänaseni.\nNiisiis on Kanada eestlased osanud hästi ära kasutada neid võimalusi, mida paljurahvuselise riigi valitsus erinevate rahvusgruppide esindajatele oma kultuurielu edendamiseks on andnud, ühendades selle oma inimeste jõu ja nõuga. TI ruumides käivad tänagi koos korporatsioonid ja seltsid, pidades siin nii oma korralisi koosolekuid kui ka pidulikumaid üritusi. TI saalis toimuvad ettekandekoosolekud, kohtumisõhtud, raamatulaadad ja peoõhtud.\nTI arhiivi ametlik asjaajaja, töösuundade väljatöötaja ja suures osas ka nende teostaja ongi TI sekretär dr Aruja. Tema kaudu laekuvad arhiivi uued materjalid, tema vahendab informatsiooni arhiivis leiduva kohta. Dr Aruja hinnanguil vahetab ta aastas umbes 300 arhiivi asjadega seonduvat kirja. Eraldi tuleks ära märkida dr Aruja tegevust bibliograafina. Alates 1951. aastast on ta koostanud ja välja andnud eestikeelset ja eestiteemalist trükisõna koondavat bibliograafiasarja "Northern Publications". Inglismaal alguse saanud väljaanne "kolis" koos dr Arujaga Kanadasse. Nimetatud ettevõtmine on otseses seoses raamatute vahendamisega, millega dr Aruja alustaski juba Inglismaal, kuhu ta 1939. aastal stipendiaadina asunud oli. "Pärast sõda sai minust mitmeti ebatavaline "raamatukaupmees": mu peamine huvi on väärtuslike raamatute levitamine. Müün, kui vähegi saan, ja kui ei saa müüa, siis annan ilma või laenutan." (Aruja, 1976 a: 14), kirjutab ta 1976. aastal. "Northern Publications" on tema sõnutsi "ainuke enam-vähem järjekindlalt ilmunud kataloog Eestit puudutavast kirjasõnast rahvusvahelisel pinnal. "Northern Publications" oli ka esimene, kes andis välja eestikeelse pagulaskirjanduse nimekirja (aastal 1951, 338 pealkirja) ja selle alusel Briti Muuseumile, Kongressi Raamatukogule ja teistele hulga kirjandust müüs" (Aruja, 1976 a: 15-16).\nSoodsate aegade saabudes laienes vahendustegevus Eestilegi. TI alustas postipakkidega raamatute saatmist 1986. aastal (u 130 0,5 kilost pakki raamatuid), esimene suurem laevasaadetis asus teele 1989 (160 kasti raamatuid). Nüüdseks on sellest kujunenud laialdane suhetevõrk, mis haarab endasse kõik Eesti suuremad raamatukogud (EKM Arhiivraamatukogu, TÜ Raamatukogu, Rahvusraamatukogu, Tehnikaülikooli ja TA Raamatukogu), rida rahvaraamatukogusid ja lisaks suure hulga eraisikuid. Viimane saadetis komplekteeriti 1996 kevadel ja see sisaldas 21 konteinerit, s.o u 3800 kasti raamatuid. Seega kujutab TI arhiiv endast teatavat laadi ümberjagamispunkti ehk heategevuslikku antikvariaati, mis ühelt poolt võtab vastu raamatuannetusi üksikisikuilt või päästab kirjasõna Kanada raamatukogude poolt makulatuuri määratu seast, teiselt poolt organiseerib nende saatmist Eesti raamatukogudele. Jõudumööda rahuldatakse ka arhiivraamatukogude konkreetseid tellimusi raamatute osas, mille eksemplarid puuduvad kogudest üldse või milliste osas vajatakse täiendust lisaeksemplaridena. Raamatute saatmiskulud kaetakse vabatahtlikest annetustest, raamatulaatade sissetulekutest jm ettevõtmiste läbi saadud rahadest.\nTöö TI arhiivis on vabatahtlik ja tegijad, 35 pensionäri, on koondunud Bibliograafia Klubisse. Klubi hooaeg kestab septembrist juunini. Talguteks nimetatud kooskäimised leiavad aset teisipäeviti, kogu talve jooksul umbes 35 korral. See teeb aastas kokku umbes 850 tööpäeva, lisaks eritööd muudel aegadel, millest suurema osa hõlmavad raamatute vedu ja pakkimine.\nTöö jaguneb laias laastus kaheks: raamatute süstematiseerimine ning katalogiseerimine ning organisatsioonide ja personaalarhiivide korraldamine. Raamatutest on kogutud vanemat ja pagulusaegset kirjandust (kõike kättesaadavat), valikuliselt nõukogude kirjandust, võõrkeelsest kirjandusest eesti autorite teoseid ja esticat. Eri kollektsioonid moodustavad Tartu Ülikooli, Teaduste Akadeemia, Tallinna Tehnikaülikooli jt teduslikud toimetised, piiblite, lauluraamatute jne kordustrükid, "Loomingu Raamatukogu", lasteraamatud. Raamatud on katalogiseeritud, osalt ka arvutisse. Selleks kasutatakse oma vajadusteks kohandatud süsteemi. Koostatakse ajakirjade ja koguteoste koondsisukordi, mikrofilmitakse vanemat ajakirjandust ja muudki valitud kirjasõna.\nArhiiv kogub kõiki eestiteemalisi materjale. Siin säilitatakse organisatsioonide ja eraisikute suuremaid arhiive, mälestusi, dokumente, fotosid, filme ja videolinte, helilinte intervjuude ja ettekannetega, eksliibriste ja lõigendite kogu. Siin koostatakse ka paguluses viibivate eestlaste ja eesti teadlaste nimekirju jm spetsiifilisemaid andmekogusid, vahendatakse informatsiooni teatmeteoste koostajatele, teistele arhiividele ja raamatukogudele jne. Käsikirjalised materjalid on enamasti provisoorselt korraldatud, st sorteerimise käigus on kirjutatud töönimestikke. Need aitavad uurijat paraku üsna vähe, kuna ei kajasta enamasti näiteks korrespondentide nimesid või teevad seda ebajärjekindlalt. Pigem teenivad need nimestikud arhiivisiseseid eesmärke, aidates orienteeruda materjalide üldises iseloomus, mahus jne. Materjalid on paigutatud kastidesse, nimestiku üks eksemplar asub materjalide juures, teised on koondatud ühtsesse mappi.\nPüsitööjõu puudumisel polegi kogude põhjalikum läbitöötamine mõeldav. Eesti Kultuuriloolise Arhiivi korralduspõhimõtteid arvestades süstematiseerisin kaks kogu: Karl Auna ja Hanno Kompuse/Rahel Olbrei käsikirjalised materjalid. Nende kogude kohta on nüüd olemas nimestikud - nii väljatrükkidena kui arvutis. Dr Aruja andmetel võib arhiivis loendada umbkaudu 60 mahukamat arhiivi, mille maht kõigub 1-13 kasti vahel. Lisaks sellele on sorteeritud umbes 260 ühikut üldpealkirja all "Varia", mis hõlmab väga erinevat materjali kirjadest ja fotodest trükisteni. See arv pole siiski lõplik, kuna osa materjalidest on sorteerimata. Registreeritud on 500 kassetti (linti) heliülesvõtteid mälestuste, vestluste, ettekannete jm esinemistega peamiselt eestiteemalistelt üritustelt.\nK. Auna isik muutus Eestis laiemalt aktuaalseks seoses taasiseseisvumisega ja rahvuslipu õiguste taastamisega. EÜS-i ajaloolise lipu peitmise ja väljatoomise dramaatiline lugu on üks paljudest meie ajaloo keerdkäike kajastavate lugude seas. K. Auna nimi oli selles kesksel kohal, sest 1940-1944 oli tema EÜSi esimehe kohuseid täites lipu peitjaks ja hiljem paljude aastate vältel üksikute valitud kaasvõitlejatega peidupaiga ainuteadjaks. Lisaks sellele romantilise varjundiga rahvuskangelase rollile oli tal aga täita palju muidki, mis teda Eesti ühiskonnas mitmes mõttes keskseks ja oluliseks figuuriks muutsid.\nK. aun (1914-1995) õppis 1935-1937 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ja lõpetas samas õigusteaduskonna 1942. 1944 asus Saksamaale, kus oli õppejõud ja hiljem prodekaan Balti Ülikoolis 1946-1949. Omandas õigustaduste doktori kraadi Hamburgis 1948. 1949 asus USAsse. Õppis Wisconsini Ülikoolis 1951- 1952 ja Chicago Ülikoolis 1953-1958, kus saavutas humanitaarteaduste magistri kraadi 1957. Asus Kanadasse 1959. Töötas professori assistendina ja hiljem professorina Wilfried Laurier Ülikoolis alates 1973.\nK. auna roll ja tähendus eesti ühiskonnas leiab ilmekalt kajastamist tema arhiivmaterjalides. Nimetatud kogu on TI arhiivis üks suuremaid - kokku 741 säilitusühikut aastatest 1946-1994. Neist olulisema osa moodustavad kirjavahetused 347 isiku või organisatsiooniga aastatest 1946-1994 (349 säilitusühikut - EKLA tavadest erinevalt said kokku liidetud K. Auna kirjade koopiad ja mustandid ning vastava isiku kirjade originaalid). Kirjavahetuste temaatika ulatub isiklikust ja eluolulisest poliitika, teaduse ja kultuurini. Suurematest kirjavahetustest vääriksid märkimist järgmised. Kirjavahetus Artur Grönbergiga, kes oli K. auna kaasvõitleja EÜS-is ja kaaslane paljudes eestluse ajalugu kajastavates ettevõtmistes (näit. kogumiku "Eestlased Kanadas" koostamisel), sisaldab 75 kirja aastatest 1958-1993. Elmar Järvesooga, agronoomi ja aktiivse ühiskonnategelasega paguluses (Eesti Demokraatlik Unioon, korporatsioon "Liivika", Tartu Instituudi direktoraat, Metsaülikool jne) on samuti toimunud tihe asjaajamine - 53 kirja aastatest 1952-1991. Aksel Markiga vahetatuist on arhiivis tallel 52 kirja aastatest 1953-1994, Hain Rebasega - 48 kirja aastatest 1982-1994, Heino Riomariga 48 kirja aastatest 1955-1989, Hellar Grabbiga - 39 kirja aastatest 1958-1991, Viktor Kargajaga - 30 kirja aastatest 1951-1959, Alfred Kurlentsiga - 26 kirja aastatest 1961-1990. Silmapaistvalt elav on olnud K. auna suhtlemine Eestiga. Väga palju on kirjavahetusi sugulastega, aga ka avaliku elu tegelastega (Maret Klaus ETA Raamatukogust - 52 kirja 1981- 1993, Viive ja Lembit Tolli - 37 kirja 1975-1989, Tiit Pruuli - 25 kirja 1988- 1993, Jaan Isotamm - 18 kirja 1988-1994, Villem Raam - 13 kirja 1976- 1989).\nK. auna käsikirju on arhiivis 156 säilitusühikut aastatest 1947-1994. Neist moodustavad üsna suure hulga tema ingliskeelsed käsikirjad. Siin leidub tema Hamburgi ülikoolis kaitstud doktoritöö "The Protection of National Minorities in Estonia by International Law from 1917 to 1940" (1948), aga ka muid riigiteaduse alaseid artikleid ja loenguid nii Eesti küsimuses kui välispoliitikast - rõhuasetusega rahvusvähemuste ja kultuurautonoomia problemaatikal, samuti rahvusliku enesemääramise ja rahvusvahelise tunnustamise küsimustes.\nEestikeelsed käsikirjad kajastavad lisaks eelpool mainitud temaatikale rida konkreetseid küsimusi: Eesti iseseisvus, EÜS, rahvuslipp, Jaan Tõnisson jne. Siin leidub mitmeid paikkondlikke uurimusi ja materjale: Tartumaast, Laiuse mustlastest, Endla järvest, kodukandist - Vaimastverest, Läänemardi talust, Kõolast jne. Ka on üles tähendatud mälestusi Uku Masingust ja usuteaduskonnast Tartus, Tartu Tervishoiumuuseumi juures tegutsenud vastupanurühmitusest 1941. aastal, H.Kruusist, V.Hionist, N.Ruusisit, T.Turvistest, E. abelist, K.Kornelist. Mitut puhku on alustatud isiklike mälestuste ja elulooliste andmete kirjapanemist. Pagulustemaatikasse kuuluvad nii mõtisklused pagulusest üldse aga ka paljudest üksikküsimustest: eesti noorsoost, pühapäevakoolidest, suhtlemisest Eestiga, mitmetest eesti ühiselutegelastest.\nSuur osa materjalist oli otstarbekas korraldada eriküsimustena võttes arvesse K. auna osalemist mitmetes organisatsioonides ja ühisettevõtmistes. Koguseliselt moodustavad märkimisväärseima osa kahtlemata EÜS-i materjalid. Siin leidub arvukalt kirjavahetusi, fotosid, ametlikku dokumantatsiooni, artikleid ja mälestusi. EÜS-iga haakuvad otseselt Arthur Puksowi fondi materjalid. Väiksema mahuga eriküsimuslikke materjalikogusid on 30 säilitusühikut ja need iseloomustavad kõige ülevaatlikumalt K. auna aktiivsust ja mitmekülgsust. Teaduse ja kultuuri vallast tuleks nimetada järgmisi: AABS, Balti Instituut, Balti Ülikool, Eesti Kunstide Keskus Kanadas, Eesti Teaduslik Ühing Ameerikas, Eesti Õppetool Toronto Ülikooli juures, Kanada Eestlaste Ajaloo Komisjon, Kotkajärve Metsaülikool, KeskLääne Eesti Noorte Koondis jne. Esindatud on rida poliitilisi organisatsioone: Eestlaste Kesknõukogu Kanadas, Eesti Liit Kanadas, "Altera" (PõhjaAmeerika Eestlaste Demokraatlik Foorum), Eesti Demokraatlik Unioon (EDU). K. auna tegevus ei piirdunud ainult eesti ühiskonnaga. Sellest annavad tunnistust materjalid seoses järgmiste organisatsioonide ja institutsioonidega: Canadian Flag Assotiation, Multicultural History Society of Ontario, International Black Ribbon Day, Department of the Secretary of State of Canada. Suurel hulgal leidub tema raamatu "The Political Refugees. A History of the Estonians in Canada" koostamise materjale: kirjavahetused, töömaterjalid, käsikiri. Raamat ilmus Torontos 1985. aastal. Ka on ta teinud kaastööd väljaandele "The Peoples of Canada: An Encyclopedia for the Country".\nDokumente ei leidu kuigi palju: sünnitunnistus ja mõned teenistusega seonduvad dokumendid, Läänemardi talu tagastamise dokumentatsiooni. Fotosid on seevastu hulgaliselt, eraldi kataloogi ega nimestikku neist ei tehtud, need on fikseeritud üldnimekirjas. K. aunale saadetud fotod jäid vastavate kirjavahetuste juurde, EÜS-i fotod korraldati EÜS-i materjalide juurde jne. Helilintidest väärivad märkimist paarkümmend kassetti mälestusi, lisaks mõned intervjuud ja esinemised.\nK. auna järjekindlust ja kursisolekut nii kaugel kui lähedal toimuvaga näitavad tema mahukad ja hästi süstematiseeritud lõigendite kogud, millest suuremad käsitlevad välispoliitilisi küsimusi ja on olnud õppematerjaliks ülikoolis töötades, ja eestiainelised kirjutised - eriti ajast, mil Eestis hakkasid toimuma lootustandvad muutused. Seetõttu on loomulik, et müüride lagunemise järel liikuma pääsenud kodueestlased sattusid sageli ka K. auna koju, rääkimata kõigist neist kirjakontaktidest, mis tal olid näiteks EÜS-i noortega Eestis. Tundus koguni, et eakas eemalviibija olnuks valmis veelgi elavamaks suhtlemiseks, kui noortel ja teokatel vaid selleks rohkem mahti oleks olnud.\nHanno Kompuse ja Rahel Olbrei loomingu kõrgaeg langes Eesti Vabariigi aega. Lahkudes põgenikena 1944 jätsid nad endist maha silmapaistva kultuuripanuse, aga ka tühja koha, mida pidid asuma täitma siia jäänud. H. Kompuse ja R. Olbrei materjalid kajastavad peamiselt nende tegevust paguluses, teatud määral aga ka varasemaid aegu. Kogu üldmaht on 434 säilitusühikut ajavahemikust 1924-1984.\nH. Kompuse (1890-1974) tegevus kultuurivallas oli äärmiselt mitmekülgne, tema enda arvates liigagi - nii kippus ta end pidama diletandiks mõneski viljeletud valdkonnas. Aastatel 1909-1918 õppis H. Kompus Riia polütehnikumi arhitektuuriosakonnas. 1919-1920 oli hariduministeeriumi kunstiosakonna juhataja, alates 1920. aastast "Estonia" teatri dramaturg ja näitejuht sõnalavastuste, aastast 1923 peamiselt muusikalavastuste alal. Pärast praktiseerimist Dresdenis Saksa riigiooperis rezhiiassistendina 1922-1923 valiti ta 1925 "Estonia" ajutise kunstilise kolleegiumi juhatajaks, määrati s. a teatri direkori kohusetäitjaks ja 1927 direktoriks, kellena töötas 1929. aastani. Seejärel oli samas muusikalavastaja. 1936-1940 oli Riigi Ringhäälingu saatekavajuhataja ja seejärel taas lavastaja "Estonias". Ta on olnud Eesti Draamastuudio Ühingu teatrikooli õppejõud ja ajakirja "Taie" toimetajaid, Eesti-Soome-Ungari Liidu juhatuse ja Eesti Kunstimuuseumi kunstikomisjoni liige. 1940-1941 töötas teadusliku tööjõu kohusetäitjana Eesti Kunstimuuseumis ja aastail 1941-1944 taas näitejuhina "Estonias".\n1944 lahkus H. Kompus Rootsi, 1951 asus elama Kanadasse, Montreali. Töötas nii Rootsis kui Kanadas ehitus ja arhitektuurifirmade juures. Oli innukaid eesti teatri organiseerijaid paguluses. Nii loodi tema algatusel Montreali Eesti Teater, kus ta tegutses aktiivselt näitleja ja lavastajana. Rootsis osales paari teise "Estonia" näitlejaga I. Bergmani poliitilises põnevusfilmis "Seda ei juhtu siin". H. Kompus on avaldanud arvukalt kunstikriitilisi kirjutisi eesti lavakujunduse, kujutava, ehitus ja tarbekunsti kohta ning võtnud sõna paljude teiste kunstialade puhul. Lavastanud "Estonias" arvukalt etendusi, avaldanud raamatuid.\nAastast 1922 oli H. Kompus abielus Rahel Olbreiga (1898-1984), tantsija ja ballettmeistriga. R. Olbrei õppis 1919-1922 E. Litvinova balletistuudios, täiendas end Saksamaal plastilise tantsu alal Rudolf von Labani, Mary Wigmani ja Emil JaquesDaleroze'i juures. Oli 1918-1925 "Estonia" teatri tantsija ning 1925-1944 ballettmeister. Rootsis ja Kanadas jätkas lavastuslikku tegevust. Pärast H. Kompuse surma andis välja abikaasa artiklite kogumiku "Kustumata nälg kunsti järele" (1976).\nH. Kompuse ja R. Olbrei materjalid on liidetud üheks koguks, kuna suurt osa abielupaari kirjavahetustest peeti ühiselt. Nii naga ka K. Auna kogu puhul on kirjavahetusele liidetud ka H. Kompuse ja R. Olbrei kirjade kontseptid või koopiad, kui need olid olemas. H. Kompuse kirjade mustandid olidki sageli kirjutajal alles hoitud, paljudel juhtudel ka mitmetele adressaatidele suunatud kirjade kontseptid ühel ja samal lehel. Korraldatud said need sel juhul H. Kompuse enese süstemaatikat arvesse võttes või kõige enam lõpetatud kontsepti järgi. Kokku esineb siin 248 korrespondendi nimi, s.o 249 säilitusühikut ajavahemikust 1938-1984. Huvitavama osa moodustavad kirjavahetused teatrirahvaga. Nendest selgub, kuidas kulges teatriinimeste elu pärast võõrsile sattumist, kuidas käivitati ühisettevõtmisi jne. H. Kompus oli juba Rootsis üks võtmefiguure, kelle poole pöördusid nõu saamiseks paljud endised kolleegid ja tuttavad, et seada korda oma segipaisatud elu. Abipalveid ja ettepanekuid koostööks leidub ridamisi. Arutletakse võimaluste üle organiseerida elu praktilisi külgi aga ka teatritegevust. Suuremad teatritegelastega peetud kirjavahetused on Eduard ja Mary Reiningitega - 170 kirja aastatest 1944-1980, Liina ja Rudolf Lipp'uga - 76 kirja aastatest 1944-1979, Els Vaarmani ja Erich Kaljotiga - 42 kirja aastatest 1944-1974, Ella Ilbakuga - samuti 42 kirja aastatest 1947-1984. Kirjade arvult tagasihoidlikumad ent mitte vähem olulised on kontaktid Paul Olaki ja Gerd Neggoga - 12 kirja aastatest 1944-1976, Milvi Laidiga - 11 kirja aastatest 1946-1949, Voldemar Mettusega - 6 kirja aastatest 1945-1968. Lisaks neile leiduvad siin ka kirjavahetused, mis peetud kirjarahvaga: Aleksis Rannitiga - 153 kirja 1947- 1976, Asta Willmanniga - 33 kirja aastatest 1959-1977, Marie Underi ja Artur Adsoniga - 29 kirja aastatest 1944-1974. Samuti on esindatud kunstnikud, arvukamaina kirjavahetus Karin Lutsuga - 27 kirja aastatest 1944-1977. Kontaktidest Eestiga on kultuurilooliselt olulisemad kirjavahetused Aarne Mikk'uga (64 kirja aastatest 1968-1984) ning Mari Adamsoni ja Adamson Erikuga (20 kirja aastatest 1968-1979).\nH. Kompuse käsikirjadest moodustavad enamuse artiklite käsikirjad. Palju on koopiad või R. Olbrei käsitsi ärakirju trükis ilmunud kirjutistest, mida on kasutatud H. Kompuse artiklikogumiku ettevalmistamisel. Pisut leidub ka vanemaid materjale, st Eestist kaasa võetud käsikirju. Need on seotud H. Kompuse tegevusega Eesti Draamastuudio Ühingu teatrikoolis: loengumaterjalid lavapraktikast, rütmikast jm (osalt Aario Marist'i konspektidena), märkmikud teatriteemaliste väljakirjutustega, õpilaste nimekirjad jm töösse puutuvaga. Artiklite temaatika on jätkuvalt avar: eesti kultuur ja selle püsimisvõimalused paguluses, teater, arhitektuur, kujutav kunst, portreed kultuuritegelastest ja intervjuud nendega. Leidub eluloolisi ja mälestuslikke kirjapanekuid (Riia polütehnikumi arhitektuuriosakonna professoritest, Amandus Adamsonist). Eluloolist leidub ka dokumentide seas ja materjalis H. Kompuse kohta: lõigendid ja koopiad trükimaterjalidest, R. Olbrei koostatud bibliograafia H. Kompuse ajakirjanduses ilmunud töödest. Üsna suurel hulgal leidub kogus H. Kompuse skitse.\nR. Olbrei kirjutiste põhiteemaks on tantsukunst. Siin leidub mälestuslikke ülestähendusi ballettmeistriks kujunemisest, E.Tubina "Krati" lavastamisest "Estonias"1944, mille esietendus teatavasti lausa ebausku tekitades Tallinna pommitamisega kokku langes. Samuti on siin mitmeid pedagoogilise suunitlusega tekste tantsuloomingu sünnist, olemusest ja vastuvõtust, mida R.Olbrei on kasutanud esinedes noortele Metsaülikoolis ja mujal. Tema tantsumõtte kujunemist ja suundumusi aitavad avada märkmikud väljakirjutustega tantsu ajalugu käsitlevatest raamatutest ning lõigendite kogu balletiteemalistest artiklitest, samuti lõigendid ajakirjanduses R. Olbrei kohta ilmunust.\nMuude arhiivis leiduvate materjalide seast võiks huvitavamatena nimetada Ella Ilbaku, Salme ja Artur Ekbaumi, Jaan Olveti ja Edgar V. Saksa kogusid. Küllap leidub aga olulist nendegi varade seas, millega põhjalikumat tutvust teha ei jõudnud. Nende läbitöötamine seisab alles ees - kus, kuidas ja kelle poolt läbiviiduna, näitab tulevik. Praegusel kujul on TI arhiivis säilitatavad käsiskirjalised kogud suures osas siiski n.ö surnud materjal: ilma nimestike ja kataloogideta on uurija töö nendega raske kui mitte lausa võimatu. Kogude sisuline ja tehniline läbitöötamine on teadagi aeganõudev tegevus, rääkimata selleks vaja minevast professionaalsest ettevalmistusest. Seetõttu ei saa probleemi lahenduseks olla vabatahtlike entusiasm. Tänu sellele on isegi palju tehtud, sest kogude koondamine arhiivi ja nende säilitamine seal on saanud sündida ainult tänu inimeste heale tahtele. Arhivaaride import Eestist leevendab olukorda üsna pisut - ei suuda ju üks inimene poole aasta jooksul imet teha. Võib pareerida ja öelda, et ega Eestiski kõik kogud täiuslikult korraldatud ole. On tõsi, et ehkki siin on olemas inimesed ja struktuurid, on tööd siiski rohkem, kui tegijaid või rahalist jõudu. Päris kindel on aga ka see, et selliste kogude teaduslik läbitöötamine saab siiski võimalikuks alles Eestis. Rahvusteaduste keskne asupaik on siin. Pagulaste parimategi taotluste korral ei suuda nende entusiasm asendada Eestis reaalselt funktsioneerivat haridus ja teadussüsteemi. Paar-kolm teadlasest uurijat aastas pole arhiivi jaoks kuigi suur arv. Aga selline on olukord võõrsil. Seetõttu oleks siiski vajalik aja ja kultuurilooliselt olulisemate materjalide koondamine Eestisse, sest kui tubli uurija saab toime teadusreisidega Tartust Tallinna või ka Eestist Soome ja Rootsi, siis üle ookeani pääseda on enamusel siiski lausa võimatu. On inimlikult mõistetav, et suure vaeva nägijad ei loovuta oma töövilja kergekäeliselt, seda enam, kui ajaloost kogetu on kasvatanud umbusku. Hetkel turvalisena tunduvad Eesti olud ei tarvitse ju sellisteks jääda, ütlevad elu näinud inimesed. Tänasesse määratuna ja tulevikku teadmata on raske neile vastu vaielda, aga selge on ka see, et igavesi garantiisid ei saa meile anda mitte keegi, mitte kunagi, mitte kusagil. Seetõttu tuleb siiski tegutseda lootusega paremale tulevikule. Kaalukaimaks argumendiks pagulusse puutuvate materjalide võõrsile jätmiseks on asjaolu, et kuni seal leidub inimesi, kellele on oluline nende eestlase identiteet, seni peab neil ka püsima võimalus vanade ürikute kaudu kontaktis olla oma ajalooga. Eesti ühiskond Torontos on siiski piisavalt elujõuline, et niisama lihtsalt kõigele käega lüüa.\nKui üks inimkild suudab elus hoida koguni kahte arhiivi (nagu ka kahte ajalehte, kirikut, teatrit jne), on temas veel küllalt eestlaslikku väge. Toronto Eesti Majas asub ju teatavasti teinegi arhiiv - Eesti Keskarhiiv Kanadas (EKAK). Selle eestvedajaks on olnud erinevatel aegadel Kaarel Eerme, Richard Antik, Martin Ahermaa ja nüüd juhataja kohusetäitjana Emil Eerme. Veel 1996. a kevadel oli ebaselge, kas saadakse endale eestisoost konsultant, kes arhiivitöö kogemustele toetudes töötaks välja edasise tegevusplaani. Seni käis sealgi koos rühm vabatahtlikke, mis oli arvuliselt väiksem kui TI arhiivis ja isikuti viimasega osalt kattuv. Selleski arhiivis moodustab valdavama osa eestikeelseid ja eestiainelisi trükiseid sisaldav raamatukogu. Lisaks sellele on siia koondatud rea eesti organisatsioonide arhiivid, üksikud eraisikute kogud, suur fotokogu (ajalehtede fotoarhiivid ja üksikisikute albumid), filmi ja eksliibriste kogu. Osa arhiivi varadest asub VanaAndrese kiriku ruumides. EKAKi eeliseks on tema asupaik. Eesti Maja on koht, kuhu inimestel ikka asja on, sest seal asuvad pank ja restoran, tegutsevad mitmed seltsid, organisatsioonid jne. Varemalt oligi arhiiv kindlatel kellaaegadel huvilistele avatud ja raamatukogu kasutati kuulu järgi üsna elavalt.\nOn peetud aru võimaluse üle ühendada kaks Torontos asuvat eesti arhiivi, kuid ajaleheartiklitest ja vestlustest pole seni kaugemale jõutud. Iga asja jaoks oma aeg. Tööjõu nappust ja muudegi ressursside otstarbekat kasutamist silmas pidades tundub idee olevat arukas - vähemalt kõrvaltvaatajale. Kogude terviklikkusegi seisukohast näib see õigustatud olevat. Praktiliste otsuste ja lahendusteni peavad osapooled muidugi ise jõudma.\nNiisiis on kõigis ilma otstes asuvate eesti arhiivide tulevikku kavandades võimalikud erinevad stsenaariumid, millest igal on nii plusse kui miinuseid. Milliseks kujuneb tegelikkus, oleneb lisaks muule ka arhiivide vahelisest koostööst, millega on algust tehtud ja seegi on võit. Olukord võib tunduda keeruline, aga kuidas saakski olla teistsugune mitmeks rebitud väikerahva taas üheks saamise protsess. Eks ole seegi üks demokraatia õppetundidest: kuidas jõuda kompromissile rahvuskultuuri algallikate haldamises ja valdamises kõige tulemuslikumalt. Esmaseks eelduseks sellele on vastastikune lugupidamine, teineteise tublide tegude tunnustamine ja mitte kõige viimases järjekorras selle tunnustuse sõnades väljendamine - kui võõrastav see eestlase natuurile ka ei tunduks. Eesti kultuuri ja ajaloo talletajad Torontos väärivad tänu ja tunnustust.\nEestlased Kanadas. Ajalooline koguteos. I. Toronto 1975, lk 418-419.\nEestlased Kanadas. Ajalooline koguteos. II. Toronto 1985, lk 267-270.\nMägi, Ervin 1974. Uus Tartu. -- "Verbum habet Sakala". New York-Stokholm-Toronto, lk 68-79.\nAruja, Endel 1976. 30 a. Baltica vahendamisest. Aja Kiri, nr 3, lk 22-23.\nAruja, Endel 1976. Tartu Instituudi tegevusest. Aja Kiri, nr 3, lk 14-16.


Minu lugu | Tasneemu\nMay 22, 2011 by Tasneem\nKõik meie elus toimub Jumala ettemääratuse alusel. Nii nagu Islam polnud esimene religioon, vaid sellele eelnesid judaism ja kristlus, et inimesi järk-järgult juhatada õigele teele, nii ka minust ei saanud moslem üleöö.\nOleks minu elu olnud lilleline ja roosiline, siis ilmselt poleks ma hakanud kunagi vaevama oma pead teemadega nagu näiteks elu eesmärk või kõrgeim võim. Oma 25-ndaks eluaastaks olin jõudnud etappi, kust tee enam edasi ei viinud. Polnud kuhugi enam minna seda rada pidi, mida nii usinalt omale rajanud olin. Mõtisklesin oma seniste elu põhitõdede üle, ise nii kiivalt uskudes et ma küll tean mis on ainuõige, ent kusagil mujal on valemis viga.\nMinu teele hakkas sattuma täiesti juhuslikult erinevaid moslemeid. Ma ei saa küll öelda et ma väga palju neilt õppisin, ent oma esimese sügavama tutvuse islamiga tegin just tänu neile. Oli kummaline suhelda inimestega kes elavad pühakirjast lähtuvalt. Kui ma nüüd vaatan tagasi sellele ajale, siis kõige paeluvamaks saigi minu jaoks islamiga tutvumise juures see, et sel religioonil oli vastus iga minu eluprobleemi jaoks, peites enda taha sügavamõttelise ja meid endid kaitsva tähenduse. Ma ei tea kui palju on tänapäeval nii häid moslemeid kelle usu tugevus võimaldab neil järgida islamit 100%-liselt, ilma tagamaid mõistmata. Mina pole siiani heaks moslemiks saanud 🙂 Mul on raske järgida nõudeid mida ma ei mõista. Vahest veedan päevi mõtiskledes mõne punkti üle, mille tähendus mulle arusaamatu tundub. Ma tean et Allah vastab mu palveile peagi ning saadab ise mulle eluteele olukordi, tänu millele saan ma rikkamaks kogemuse võrra, mis aitab mõista islami reegleid. Siiani ei ole ma end sundinud tegema midagi mis on vastumeelne. Islam võlubki oma lihtsuses, olles kõige täiuslikum eluõpetus, mis üldse maailmas eksisteerib. Ühe islami tõe taga peitub osaliselt ka teiste tõdede tagamaid, moodustades sedaviisi ideaalse terviku.\nMida aeg edasi seda sügavamalt hakkasin endas tunnetama soovi, proovida järgi kuidas on olla moslem. Usun et nii mõnelegi lugejale toob see lause muige näole. Aga just nii saigi minust moslem. Oli üks päev enne ramadani algust ja minus ääretult tugev soov tunda ramadani tunnet, koos kõigi moslemitega üle kogu maailma. Sel õhtul andsin moslemi vande, teadmata ise, kui imeline kuu mind ees ootamas on. Kuu täis kauneid kingitusi, sealhulgas imeline tervenemine ja hingerahu. Selle kuu jooksul sai minust moslem ka hinges ja südames. Teadmistepagas polnud küll veel kuigi mahukas, ent mida aeg edasi seda suuremaks see on muutunud. Ning mida teadlikkumaks ma olen saanud oma religioonis, seda kindlamalt sammun õigel teel. Me võime valida küll õige tee aga see ei vii meid kuhugi, kui me sellel edasi ei liigu. Moslemiks olemine ei tähenda ainult usutunnistuse andmist, vaid püüdu saada paremaks ja teadlikkumaks oma religioonis kogu elu.\n« Ehituskunst minu rõdult vaates\nOne thought on “Minu lugu”\nSeptember 15, 2014 at 23:49\nMasha’Allah! Allahi teed on imelised ja Subhana’Allah need on 6nnelikud kes saavad seda imet tunda:)


Galerii: Suurbritannias avastati kanepikasvatus, mille väärtuseks hinnati 3 miljonit eurot - Galeriid - Elu24\n15. juuni 2019, 22:00\nGalerii: Suurbritannias avastati kanepikasvatus, mille väärtuseks hinnati 3 miljonit eurot\nSuurbritannia politsei avastas massiivse kanepikasvatuse, mille väärtuseks hinnatakse 3 miljonit naela ehk 3.3 miljonit eurot. Suures koguses kanepitaimi kasvatati suletud hoones, kus mängiti vanasti bingot. Galeriis on näha, kuidas kogu ruumi põrandat katsid tuhanded kanepitaimed.\nSuurbritannias asuva Ketteringi küla hoone sattus kahtluse alla, kui politseinikud tundsid selle lähistel kanepilõhna. Jaanuarist tühjana seisnud hoonesse sisenedes leidsid 25 korravalvurit eest massiivse kasvatuse.\nKanepikasvatusest konfiskeeriti kokku 2000 kanepitaime, mille väärtuseks hinnati ligi 3,3 miljonit eurot aastas. Kuigi kasvatusega ühendatud kööki oli hiljuti kasutatud, ei olnud konfiskeerimise ajal hoones ühtegi inimest.\n«See on kõige suurem leid, mida mina olen näinud,» tunnistas politseikonstaabel Colin Gray pärast avastust.\nKanepikasvatus leiti umbes kolm nädalat enne, kui kanepitaimed oleks olnud lõikamiseks valmis.


Eesti investor Omahas: orjatööga kaugele ei jõua\nErik Raudsepp Warren Buffetti kujuga Berkshire Hathaway aktsionäride koosolekul Omahas. Foto: Andres Haabu\nNebraska osariigis elav ja töötav Erik Raudsepp leiab, et noorele investorile on oluline leida suurem tuluallikas, kuid katsed turgu ajastades teisi üle kavaldada on tema sõnul juba ette läbikukkunud.\nRaudsepp ostis esimese aktsia 2014. aastal. „See oli Berkshire Hathaway B-aktsia, mille ostsin juba USAs olles,“ rääkis Raudsepp, kellega kohtusime tänavusel aktsionäride koosolekul Omahas. Aktsia ostis ta pärast seda, kui oli kooli lõpetanud ning sai USAs tasuvale tööle – siis hakkas ka investeerimiseks raha üle jääma. „Esimest korda ostsin börsil LHV kasvukonto kaudu erinevaid indeksfonde 16. sünnipäevaks saadud ja muidu kogutud rahast. See oli gümnaasiumi ajal ning see sai müüdud, kui mu ema auto ostis. Siis müüsin oma osakud maha ja panin [auto alla] umbes veerandi sellest rahast.“\nKuiva trenni oli Raudsepp teinud aktsiatega juba varem. „Proovisin kätt LHV virtuaalkontos, kus ostsin Metsä aktsiat,“ ütles ta.\nBerkshire Hathaway aktsiaid kavatseb elu USAga sidunud Raudsepp ka edasi hoida ja peab seda heaks investeeringuks. Kuid mitte parimaks – selleks oli Amazon. „Ostsin 950 pealt ja müüsin 1550 dollari pealt,“ meenutas Raudsepp. Kas nii head asja ei tasu lõputult edasi hoida? „Amazoni probleem on selles, et ta on innovatsioonilõksus. Niipea, kui nad lõpetavad innovatsiooni, tulevad teised, väiksemad tegijad. Sest Amazon ei tee ju iseenesest midagi, mida teised teha ei saaks,“ ütles Raudsepp ning lisas, et IT-arendajana näeb ta Amazoni teise pilguga. „Seal saidil on nuppe, mis karjuvad: tehtud 2005.aastal.“ Peale selle on talle pinnuks silmas Amazoni süsteem, mille kaudu on lihtne piraatkaupa müüa ning selle takistamiseks ei tee Amazon ise midagi. „Piraatkaup on Amazoni jaoks klientide endi probleem. Ja sellepärast ma teda juurde ostnud polegi,“ võttis Raudsepp kokku. "See võib olla spektulatiivselt suur viga ja aktsia hind võib ka lähiajal 2000 dollari kanti tõusta, aga ma ei näe hetkel lihtsalt, kust nad jätkusuutlikku kasumit leiaks. Ma sain oma eesmärgiks seatud tootluse kätte: umbes 50 protsenti vähem kui poole aastaga pole paha."\nInvesteerimisele mõeldes ütles Raudsepp, et üks viga, mida temavanused, 20ndate eluaastate teises pooles investorid teevad, on see, et kulutatakse liiga palju aega ja vaeva raha säästmisele ja kokkuhoidmisele. „See on küll oluline, aga proportsionaalselt rohkem aega tuleks panustada oma sissetulekute kasvatamisele – kui sa oled palgatööl või saad omandada osalusi ettevõtmistes, mida saad ise mõjutada, siis võib see olla hea võimalus oma rikkust kiiremini kasvatada,“ soovitas Raudsepp, kes on ka ise erinevaid võimalusi proovinud.\n„Metafoori kasutades: lekkiv anum tuleb lappida. Aga lahtisest anumast aurumist peatada pole mõtet. Lihtsam on hoolitseda selle eest, et rohkem vett peale jookseks, ja üldse suurem anum leida.“\nKuidas ta ise USAs läbi lõi? Siin meenutas Raudsepp, kuidas ta pärast Tartu Ülikooli lõpetamist USAsse tuli ja seal ülikooli karjäärinõustaja juures käis. Too oli talle öelnud: “Kui viitsid tööd teha, siis on Ameerikas väga lihtne läbi lüüa.“ „Seni on see valem paika pidanud,“ nentis Raudsepp.\nEnda veaks investorina peab ta liiga suurt põhjalikkust. „Kuna mulle meeldib firmade kohta lugeda – aruandeid, andmeid, analüüse –, siis olen kulutanud ebaproportsionaalselt palju aega ettevõtete valimisele, üritanud ajastada ja püüdnud teha nii-öelda tarku tehinguid.“ Ta tõi näite, kuidas oli kord kahe IT-ettevõtte aktsia puhul kahevahel. Sisulise poole pealt olid need enam-vähem võrdsed. „Läksin Glassdoori, kus praegused ja endised töötajad saavad kirjutada arvustusi ettevõtte kohta. Ja ühe ettevõtte kohta kirjutati, et seal käib põhimõtteliselt orjatöö. Mõtlesin, et sinna ma küll raha ei pane ja valisin Palo Alto Networksi (PANW),“ rääkis Raudsepp. PANWi aktsia on tänavu tõusnud 40 protsenti.\nSealjuures peab Raudsepp turu ajastamist lootusetuks ettevõtmiseks. „Mikroinvestoril ei ole neid hoobasid, mis on suurinvestoril. Mina ei saa helistada Apple´i finantsjuhile, aga paljud hedge-fondide juhid saavad. Seega on sellised ajastamised minu jaoks praktiliselt võimatud ja puhas õnnemäng. Seetõttu üritan leida firmasid, millesse pikaajaliselt investeerida, ehkki kõige targem oleks tõenäoliselt valida mõne riigi või piirkonna indeks, mis pikaajaliselt kasvab,“ ütles Raudsepp. „Nagu Warren Buffett konverentsil selle arvutuse tegi: et kui oleksid aastal 1942 investeerinud 10 000 dollarit S&P500 indeksisse, oleks sul täna kontol 51 miljonit dollarit. Samal ajal, kui kulda investeerides oleks see summa 400 000 dollarit. Aga kes teab – võib-olla oleks see 10 000 dollarit üksikusse ettevõttesse investeerides kõik maha kantud olnud, kui see ettevõte pankrotti oleks läinud.“


Meteoroloogiapäev keskendub kliimainfo-alase teenuse paremale osutamisele | Bioneer\nMeteoroloogiapäev keskendub kliimainfo-alase teenuse paremale osutamisele\nKolmapäeval, 23. märtsil tähistavad Maailma Meteoroloogiaorganisatsioon (WMO) ja selle 189 liikmesriiki, sealhulgas Eesti, ülemaailmset meteoroloogiapäeva.\nSeekordne ülemaailmne meteoroloogiapäev möödub egiidi all “Kliima sinu jaoks”, mis oli organisatsiooni viimase viie aasta motoks.\nMaailma Meteoroloogiaorganisatsiooni peasekretäri Michel Jarraud` sõnul lõpetas 2010. aasta viieaastalise perioodi, mis oli WMO jaoks oluline aeg kui ettevalmistav periood just kliimateenustega seotud ülesannete püstitamiseks.\n2005. aasta novembris Pekingis peetud WMO kliimaressursside alane tehniline konverents rõhutas vajadust parandada just selliste teenuste kättesaadavust. Ka 2006. aastal Soomes toimunud WMO konverentsil tõdeti, et võimalike ilmariskide maandamise kõrval on tekkinud vajadus suurendada kliimainfo efektiivsust paljudes sotsiaal-majanduslikes valdkondades.\n2007. a. oli aasta, mil WMO toetas Valitsustevahelise Kliimamuutuste Paneeli (IPCC) poolt koostatud neljanda kliimamuutuste hinnangu raporti koostamist ja nii sai IPCC selle eest maineka Nobeli rahupreemia. Samuti nõustus viieteistkümnes maailma meteoroloogia kongress koos partneritega kokku kutsuma maailma kliima kongressi (WCC-3), mille WMO oli organiseerinud ka aastatel 1979 ja 1990.\nNii nagu WMO hiljuti teatas, oli 2010. aasta üks kõige soojemaid aastaid 1998. ja 2005. aasta kõrval, mis tõestab vaadeldud pikaajalist kliima soojenemise trendi. Alates 2001. aastast 10 aasta jooksul ületas globaalne keskmine temperatuur peaaegu pool kraadi 1961-1990.aastate keskmise, mis oli kõige kõrgem näitaja kõikide 10-aastaste perioodide kohta alates instrumentaalsete ilmavaatluste algusest.\nIgal aastal tähistavad WMO ja rahvuslikud meteoroloogiateenistused päeva, mil jõustus WMO asutamise konventsioon. Tänavu täitub WMO-l 61 aastat. Eesti on täieõiguslik WMO liige alates aastast 1992.\nKäesoleval aastal korraldab Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut koos Vee Ühinguga konverentsi, mis ühendab ülemaailmse meteoroloogiapäeva (23. märts) ja ülemaailmse veepäeva (22. märts) tähistamise. Sellest lähtuvalt on konverentsi teemaks "Kliima ja Vesi". Ettekannetes leiavad käsitlemist paljud Eesti veemajanduse, okeanograafia ning meteoroloogia aktuaalsed probleemid. Konverents toimub 23. märtsil Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudis.


Elatisnõuded - Austria\nElatise eesmärk on katta kõik ülalpidamist saama õigustatud isiku asjakohased, s.t vajalikud ja tavapärased materiaalsed vajadused, võttes arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid. See hõlmab eelkõige kulutusi toidule, rõivastele, eluasemele (sealhulgas küttele ja elektrile), arstiabile ja hügieenile ning samuti täiendavate sotsiaalkindlustusmaksete tegemist, kulutusi meelelahutusele, kultuurile ja spordile, kommunikatsioonivahenditele ja massimeediale (telefon, raadio, TV, internet) ning samuti kulutusi haridusele ja koolitusele. Elatis ei hõlma töötajate vara moodustamiseks või erapensioniskeemidesse tehtavaid makseid.\nÜlalpidamiskohustus tähendab kohustust maksta nõuetekohaselt elatist. Maksmisele kuuluva elatise summa sõltub ülalpidamist saama õigustatud isiku konkreetsetest vajadustest ning samuti ülalpidamiskohustuslase maksevõimest.\nElatist peavad maksma järgmised isikud:\nvanemad oma lastele ja lastelastele;\nlapsed oma vanematele ja vanavanematele;\nabikaasad ja registreeritud partnerid teineteisele.\nVanusepiirang puudub. Lastel on õigus saada elatist seni, kuni nad suudavad end ise ülal pidada.\nAlaealise ja täisealise isiku elatise saamise õiguse peamine erinevus seisneb selles, kuidas see täitmisele pööratakse.\nElatise taotlemiseks tuleb pöörduda kohtu poole.\nVõistleva tsiviilkohtumenetluse puhul peavad abikaasad ja registreeritud partnerid esitama oma nõuded hagi kujul. Kohus – praktikas kohtunik – teeb asjas otsuse kogutud tõendite alusel. Lisaks võivad abikaasad ja registreeritud partnerid paluda teha elatismenetluse või lahutusmenetluse / abielu kehtetuks tunnistamise menetluse raames esialgse õiguskaitse määruse elatise esialgse maksmise kohta. Sel juhul teeb kohus otsuse prima facie tõendite alusel.\nLapse elatist tuleb taotleda hagita menetluse raames – see nõue kehtib ka juhul, kui laps on täisealine. Eestkostekohus (Pflegschaftsgericht) – praktikas Rechtspfleger (Austria kohtusüsteemi kõrgem ametnik, kellel on õigus teha kohtuotsuseid) – teeb asjas otsuse kogutud tõendite alusel. Lisaks võib laps taotleda kohtult elatise määramise menetluse raames esialgse õiguskaitse määrust seoses elatise esialgse maksmisega. Sel juhul teeb kohus otsuse prima facie tõendite alusel. Alaealised võivad taotleda elatise esialgset maksmist olenemata sellest, kas elatise määramise menetlus on pooleli.\nTaotluse alaealisele elatise määramiseks või sellise elatise sissenõudmiseks võib esitada seaduslik esindaja, s.t isik, kellel on lapse hooldusõigus. Selle isiku nõusolekul võib last esindada ka laste ja noorte hoolekandeteenistus (Kinder- und Jugendhilfeträger).\nKõigil muudel juhtudel võib hagejat esindada vaid volitatud isik või spetsiaalne seaduslik esindaja (eestkostja (Erwachsenenvertreter)).\nÜlalpidamisasjadega seotud kohtualluvus on kindlaks määratud seadusega.\nAustria kohtualluvust käsitlevate eeskirjade (Jurisdiktionsnorm) artikli 114 kohaselt on eestkostekohus (Pflegschaftsgericht) pädev tegema otsuseid ka seoses alaealiste seaduslike elatisnõuetega. Muude ülenejate või alanejate sugulaste seaduslikke elatisnõudeid lahendab ülalpidamist saama õigustatud isiku suhtes üldise pädevusega kohus. See määratakse kindlaks isiku alalise asukoha või elukoha alusel.\nKohtualluvust käsitlevate eeskirjade paragrahvi 76a kohaselt on abikaasade või registreeritud partnerite vahelisi ülalpidamisasju pädev menetlema see kohus, kus on pooleli abielu lahutamise või lõpetamise menetlus. Kui sellist menetlust pooleli ei ole, tuleb pädeva kohtu kindlakstegemisel lähtuda kostja üldisest kohtualluvusest (kohtualluvust käsitlevate eeskirjade paragrahvid 65–71).\nLapsele makstav elatis: esimese astme kohtus ei pea pooled kasutama esindaja abi. Kui nad siiski soovivad seda teha, siis asjade puhul, mis hõlmavad 5000 eurot ületavat rahasummat või rahalist väärtust, võib esindajana kasutada ainult advokaati (õigusnõustaja kasutamise valikuline nõue; Austria hagita menetlusi käsitleva seaduse (Außerstreitgesetz) paragrahvi 101 lõige 1). Apellatsioonimenetluste puhul kohaldatakse õigusnõustaja kasutamise absoluutset nõuet.\nAbikaasadele või registreeritud partneritele makstav elatis: esimese astme kohtus ei pea pooled kasutama esindaja abi. Kui nad siiski soovivad seda teha, siis asjade puhul, mis hõlmavad 5000 eurot ületavat rahasummat või rahalist väärtust, võib esindajana kasutada ainult advokaati (õigusnõustaja kasutamise valikuline nõue; Austria tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Zivilprozessordnung) artikli 29 lõige 1). Apellatsioonimenetluste puhul kohaldatakse õigusnõustaja kasutamise absoluutset nõuet.\nÜlalpidamisasjaga kohtu poole pöördumise eest makstavad lõivud sõltuvad välja mõistetud elatise summast. Sellest tulenevalt võetakse varem rahuldatud elatisnõuete puhul aluseks väljamõistetud summa. Kui asi on seotud tulevikus makstava elatisega, võetakse aluseks summa, mis on võrdne aastase elatissummaga. Kui elatis mõistetakse välja lühemaks perioodiks kui aasta, võetakse lõivu kindlaksmääramisel aluseks kogusumma (Austria kohtukulude seaduse (Gerichtsgebührengesetz) tariifirubriik 7, märkus 1 lapsele elatise maksmise korral; Austria kohtukulude seaduse paragrahvi 15 lõige 5 abikaasadele või registreeritud partnerile makstava elatise korral).\nTegeliku lõivusummaga seoses eristatakse lapsele elatise maksmist käsitlevat hagita menetlust ning abikaasade või registreeritud partnerite elatist käsitlevaid asju.\nLapsele makstavat elatist käsitlevas menetluses on alaealine avalduse esitaja (alla 18aastane) lõivu tasumisest vabastatud.\nTäisealise avalduse esitaja jaoks moodustab otsuse või elatisnõudeid käsitleva kokkuleppega seoses makstav kindlamääraline lõiv 0,5% määratud elatise summast (tariifirubriik 7, Austria kohtukulude seadus). Kui uue avalduse alusel suurendatakse elatise summat, mis oli juba varem kindlaks määratud lõpliku kohtuotsusega või kokkuleppega, tuleb lõivu kindlaksmääramisel aluseks võtta määratud uue summa ja varem maksmisele kuulunud summa vahe.\nNäide. Tulevikus tuleb igakuiselt maksta elatist summas 250 eurot.\nKindlamääraline lõiv on 15 eurot (250 eurot * 12 * 0,05).\nKui täisealine ülalpidamiskohustuslane taotleb elatise summa vähendamist, tuleb tasuda (kindlaks määratud) kindlasummaline lõiv 14,40 eurot. Seda ei pea tasuma juhul, kui hageja taotlus vähendada makstavat elatist rahuldatakse täiel määral (Austria kohtukulude seaduse tariifirubriik 7, märkus 3).\nAustria kohtukulude seaduses sätestatud tariifirubriigi 1 kohast lõivu tuleb kohaldada abikaasale või registreeritud partnerile makstavat elatist käsitlevate menetluste puhul. Kindlasummaline lõiv on ette nähtud ainult kaebuse kui menetluse algatamise avalduse esitamise eest ning see kuulub tasumisele liugskaala põhimõttest lähtuvalt vastavalt hindamise alusele. Selle näitlikustamiseks on allpool esitatud Austria kohtukulude seaduse (1. detsembril 2018. aastal kehtinud versioon) tariifirubriigi 1 kohaselt kohaldatavad lõivud.\nVaidlusaluse nõude summa – kohaldatav lõiv\nkuni 150 eurot (kaasa arvatud) – 23 eurot;\nüle 150 euro kuni 300 eurot (kaasa arvatud) – 45 eurot;\nüle 300 euro kuni 700 eurot (kaasa arvatud) – 64 eurot;\nüle 700 euro kuni 2000 eurot (kaasa arvatud) – 107 eurot;\nüle 2000 euro kuni 3500 eurot (kaasa arvatud) – 171 eurot;\nüle 3500 euro kuni 7000 eurot (kaasa arvatud) – 314 eurot;\nüle 7000 euro kuni 35 000 eurot (kaasa arvatud) – 743 eurot;\nüle 35 000 kuni 70 000 eurot (kaasa arvatud) – 1459 eurot.\nTsiviilkohtumenetluse seadustiku paragrahvide 63–73 kohaselt tuleb tsiviilkohtumenetluste puhul menetlusabi anda taotluse alusel selles ulatuses, mil määral menetlusosaline ei suuda tasuda menetlusega kaasnevaid kulusid oma vajalikke elatusvahendeid ohtu seadmata. Austria hagita menetlusi käsitleva seaduse paragrahvi 7 lõike 1 kohaselt tuleb neid sätteid kohaldada mutatis mutandis ka hagita menetluste puhul (nt lapsele makstavat elatist käsitlevad menetlused).\nVajaliku elatise abstraktne summa jääb töötaja statistilise keskmise sissetuleku ja elatusmiinimumi vahele. Leitakse, et elatis ei ole selles ulatuses tagatud, kui õigustatud isik ja tema ülalpeetav perekond ei saa elada isegi tagasihoidlikku elu, võttes arvesse mis tahes kasutatavat vara või võimalust koguda sääste menetluse jooksul, mis kestab pikemat aega. Samuti võidakse anda osalist menetlusabi.\nMenetlusabi tuleks anda ainult juhul, kui leitakse, et kavandatav hagi või kavandatavad kaitseväited ei ole ilmselgelt pahatahtlikud või alusetud. Menetlusabi võib anda kas füüsilistele või juriidilistele isikutele. Menetlusosalise kodakondsus ei ole sellega seoses oluline.\nMenetlusabi hõlmab konkreetsemalt ajutist vabastamist kohtukulude tasumisest ning tunnistajate, ekspertide ja tõlkide tasude maksmisest ning samuti menetlusosaliste reisikulude tasumist, kui nad peavad isiklikult kohale tulema. Kui advokaadi kasutamine on seaduse alusel nõutav (s.t asjades, kus vaidlusalune summa on suurem kui 5000 eurot, või liidumaa kohtus toimuvate menetluste korral) või seda peetakse vajalikuks juhtumi konkreetsetest asjaoludest tulenevalt, tuleks menetlusosalisele ajutiselt määrata tasuta Austria advokaat. Advokaadi ülesanded hõlmavad ka asja kohtulikule arutamisele eelnevat nõustamist seoses kohtuvälise lahenduse leidmisega.\nTsiviilkohtumenetluse seadustiku paragrahvis 71 on sätestatud, et menetlusabi saanud menetlusosalistele tuleb kehtestada kohustus tagasi maksta kogu summa või osa sellest summast, mille tasumisest nad esialgu vabastati ja mida nad ei ole veel tasunud, ning samuti kohustus maksta määratud advokaadi tasud vastavalt kehtestatud määradele juhul ja siis, kui nad on suutelised seda tegema, ilma et nad seaksid ohtu enda ülalpidamise. Kui menetluse lõpetamisest on möödunud kolm aastat, ei saa tagasimaksmise kohustust enam kehtestada. Kohus võib nõuda, et menetlusosaline esitaks – kohtu määratud mõistliku aja jooksul – uue ülevaate varadest, sealhulgas mõistlikud dokumentaalsed tõendid, et kohus saaks kontrollida, kas tagasimaksmise eeltingimused on täidetud.\nKohus määrab ülalpidamise rahalise toetusena. Lapsevanem, kes korraldab majapidamist, kus ta hoolitseb lapse eest, panustab lapse ülalpidamisse sel viisil. Teine vanem on kohustatud maksma elatist.\nLapsele makstava elatise summa sõltub vanema maksevõimest ja lapse vajadustest ning määratakse kindlaks üksikjuhtumipõhiselt. Kohtupraktika raames välja töötatud suunava meetodi alusel peab ülalpidamiskohustuslane maksma teatava protsendi oma igakuisest netosissetulekust: 16% alla 6aastaste laste puhul, 18% 6–10aastaste laste puhul, 20% 10–15aastaste laste puhul ning 22% üle 15aastaste laste puhul. Kui ülalpeetavaid lapsi on rohkem kui üks, arvatakse protsendipunkte maha järgnevalt: 1 protsendipunkt iga täiendava alla 10aastase lapse eest, 2 protsendipunkti iga täiendava üle 10aastase lapse eest ning 0–3 protsendipunkti elatist saama õigustatud abikaasa eest (mahaarvatavate protsendipunktide hulk sõltub abikaasa enda sissetulekust). Kohtupraktikast tulenevalt on elatismaksetele kehtestatud ülempiir (Luxusgrenze; n-ö luksuspiir), mis on kaks kuni kolm korda suurem samuti kohtupraktika raames kindlaks määratud keskmisest põhivajaduste summast (Regelbedarf). Seda kohandatakse igal aastal ja alates 1. juulist 2019 on see kuus:\nkuni 3aastaste laste puhul 212,00 eurot;\n3–6aastaste laste puhul 272,00 eurot;\n6–10aastaste laste puhul 350,00 eurot;\n10–15aastaste laste puhul 399,00 eurot;\n15–19aastaste laste puhul 471,00 eurot;\n19–25aastaste laste puhul 590,00 eurot.\nElatise summa, mida makstakse abikaasadele või registreeritud partneritele abielu või registreeritud kooselu ajal, sõltub samuti nii ülalpidamiskohustuslase maksevõimest kui ka ülalpidamist saama õigustatud isiku vajadustest ning tuleb kindlaks määrata üksikjuhtumipõhiselt. Kohtupraktika raames juhiste andmise eesmärgil välja töötatud protsendimeetodi alusel võetakse väiksema sissetulekuga menetlusosalise elatisnõude arvutamisel perekonna sissetulekust (mõlema abikaasa/partneri netosissetulek) 40%, millest arvatakse maha hageja enda sissetulek. Kui ühel menetlusosalisel sissetulek puudub ja ta vastutab vaid majapidamise eest, on tal õigus kolmandikule (33%) perekonna elataja netosissetulekust. Arvesse tuleb võtta ka muid hooldamiskohustusi (tehes protsentuaalsed mahaarvamised).\nElatist tuleb maksta ette iga asjaomase kuu alguses (Austria tsiviilseadustiku (Allgemeines bürgerliches Gesetzbuch) paragrahv 1418; Austria abieluseaduse (Ehegesetz) paragrahv 70; Austria registreeritud kooselu seaduse (Eingetragene Partnerschaft-Gesetz) paragrahvi 22 lõige 1). Maksed tuleb teha ülalpidamist saama õigustatud isikule või tema esindajale (vanemale, eestkostjale).\nPärast seda, kui elatise summa on algse menetluse käigus kindlaks määratud, võib otsuse ülalpidamiskohustuslase vastu täitmisele pöörata (sundtäita) üldeeskirjade alusel.\nÜlalpidamiskohustuslasele (täitemenetluse puhul võlgnikule) peab jääma minimaalne summa (s.t summa, mida ei saa arestida), mis on võrdne elatusmiinimumiga (Existenzminimum). Elatusmiinimum määratakse igal aastal uuesti kindlaks ja selle suurus sõltub mitmest tegurist. Austria täitemenetluse seadustiku (Exekutionsordnung) paragrahvi 291b kohaselt peab võlgnikule jääma vaid 75% elatusmiinimumist, kui täitemenetlus põhineb seaduslikul elatisnõudel. Selle vähendatud elatusmiinimumi summa ja standardse elatusmiinimumi summa vahest tuleb kõigepealt rahuldada mis tahes olemasolevad seaduslikud elatisnõuded olenemata nende nõuetega seoses kindlaks määratud pandi järjekohast ja proportsionaalselt kehtiva igakuise elatismaksega. Sellega seoses on ülalpidamist saama õigustatud isikutel eelisõigus teiste võlausaldajate ees.\nKõigi täitmisele pööratava kohtuotsusega välja mõistetud (kuid tasumata) nõuete (Judikatschulden) aegumistähtaeg on 30 aastat ning seetõttu on neid nõudeid selle tähtaja jooksul võimalik seaduse alusel sisse nõuda.\nElatisnõuete sissenõudmisega seoses konkreetsed aegumistähtajad puuduvad.\nKui alaealise teiselt seaduslikult esindajalt on saadud selleks kirjalik nõusolek, võib laste ja noorte hoolekandeteenistus toimida lapse esindajana alaealise elatisnõuete kindlaksmääramisel või nende sissenõudmisel.\nElatisabi eesmärk on tagada, et alaealised saavad elatismaksed kätte, kui üks vanem ei tee elatismakseid korrapäraselt või kui ta ei täida oma maksekohustusi üldse. Elatisabi annab riik taotluse alusel. Taotluse peab lapse nimel kohtule esitama see vanem, kellel on õigus last esindada.\nElatisabi on õigus saada järgmistel alaealistel:\nalaealised, kelle alaline elukoht on Austrias;\nalaealised, kellel on Austria kodakondsus või kes on mõne muu ELi/EMP liikmesriigi kodanikud või kes on kodakondsuseta isikud, ning\nkes ei ela ülalpidamiskohustuslasega samas majapidamises.\nElatisabi võimaldatakse taotluse esitamise kuu algusest maksimaalselt viie aasta jooksul. Elatisabi maksab liidumaa kõrgeim kohus ülalpidamist saama õigustatud isikule iga kuu esimesel päeval ette.\nKui ülalpidamiskohustuslane elab välisriigis ja tal puuduvad Austrias varad, millele oleks võimalik nõuet pöörata, peab sissenõudmine toimuma välisriigis. Selleks on võimalik esitada taotlus keskasutuse kaudu (välisriigist elatise sissenõudmist käsitleva 2014. aasta seaduse (Auslandsunterhaltsgesetz) paragrahv 8).\nLaste ja noorte hoolekandeteenistus (ringkonna ametiasutused või kohaliku omavalitsuse asutused) ja esimese astme kohtud abistavad ülalpidamist saama õigustatud isikuid nende nõuete esitamisel või sissenõudmisel. Keskasutus (Zentrale Behörde) edastab taotlused välisriigile.\nAmetiasutuste ja kohtute tööajal; keskasutus annab nõu telefoni ja e-kirja teel.\nNiipea kui pädev kohus on saanud ülalpidamist saama õigustatud isiku taotluse, koheldakse seda isikut üldjuhul sarnaselt Austrias elava isikuga.\nKeskasutus edastab taotluse kohtule ning kohus võimaldab vajaduse korral menetlusabi ja palub Austria advokatuuril määrata menetlusabi korras advokaadi. Ülalpidamist saama õigustatud välisriigi kodaniku esindajana toimiv menetlusabi korras määratud advokaat, kes tunneb Austria õigust, vastutab kõigi edasiste taotluste esitamise eest, sissenõutud elatismaksete ülekandmise eest ja nendest tegevustest aruandmise eest (välisriigist elatise sissenõudmist käsitleva 2014. aasta seaduse paragrahv 9).\nKuna kohaldatakse kahe keskasutuse vahelise koostöö põhimõtet, peavad sellist tuge pakkuma eelkõige elukohaliikmesriigi ametiasutused.\nKuni 1. augustini 2014 kohaldati ainult selle peatüki sätteid. Alates nimetatud kuupäevast on õiguskaitse kättesaadavus piiriüleste juhtumite korral reguleeritud ka välisriigist elatise sissenõudmist käsitleva 2014. aasta seaduse (BGBl (Austria ametlik väljaanne) I 34/2014) paragrahviga 10 ja sellele järgnevate paragrahvidega.\nVälisriigist elatise sissenõudmist käsitleva 2014. aasta seaduse abil kehtestati lihtsustatud menetlus, et föderaalse justiitsministeeriumi osakond I 10 suudaks üha arvukamaks muutuvaid juhtumeid menetleda sama töötajate arvuga.\nViimati uuendatud: 12/08/2020