15 Best Geisha Tattoo kujundusega pilte Stiilid elus - Tätoveeringud - 2020\n15 Best Geisha Tattoo kujundusega pilte\nTätoveeringu vormid on tunginud igasse teise eluvaldkonda, kelladelt lilledesse, öökullidesse hobustesse, portreedeni jutumärkidesse, tätoveeringu palavik tänapäeval on üle võtnud uuemate põlvkondade palju hüpe. Tulevased põlvkonnad näevad äritegevuse, meelelahutuse ja kunstiteose allikana täielikku tätoveeringut ning samal ajal kui see arengufoorum kasutab oma kunsti põhilistest põhielementidest ära. Tätoveering isegi kõige lihtsam neist näeb mõnda aega sügavat sisemist tähendust, samas kui teised on puhas lõbus allikas. Geisha on määratletud kui traditsioonilised jaapani päritolu professionaalsed meelelahutajad ja siin on mõned parimad geo või geisha tätoveeringud.\nAmazing Geisha Tattoo kujundused tähendustega:\nMõned kõige eksootilisemad kogud Geisha lummavast ilust, mis tõeliselt esindab Jaapani kultuuri eeskujulikku ilu. Siin on nimekiri kõige ilusamatest geisha tätoveeringutest, millel on pildid ja tähendused nii meestele kui naistele.\n1. Geisha looduse Tattoo disain:\nGeisha tätoveering disaini meestele ülalpool on täiesti kohandatav paljude erinevate elementide ja toonidega, mis segavad suurepäraselt. Tavaline geisha tätoveering näeb välja erakordne, kui mees on seda kandnud, arvestades geisha esiletõstmise mitmekülgset olemust, mis on täiesti huvitav ilusa riietuse ja kogu kujundatud juuste vastu. Kuidas värvid on kasutatud geisha tätoveering kontuur all teeb see otsima täiesti hingematvalt. Iga komponendi ühe varjundi kasutamine muudab iga tätoveeringu elemendi väljapoole paremaks ja domineerivamaks. Tume, punase ja rohelise kasutuse tõttu on selline laitmatu segu, mis muudab kogu tätoveeringu väga maitsekaks.\n2. Keerukad Geisha Tattoo kujundused naistele:\nAllolev geisha tätoveeringu kujundus on haritud, peene geisha laitmatu liigendus, millel on fantastilised võimed meeste hõivamiseks ja mõjutamiseks. Juuste allahindlus ja välimus on kõik kiusatus silmadega, mis on täiesti optimaalse inimese ümber. Tätoveeringu osana kasutatud toonid näivad uskumatult ja segunevad hästi kasutaja kompositsiooniga. See tätoveering näeb välja uimastamisel kui suur tätoveering, ja mis tahes valmistatud tätoveeringu meister annab teile teada, et tohutu tätoveering näeb välja valiku, kui tindil on sellised alad nagu reied. Reiedel on kõik, mis võiksid vajada ruumi, seega võite meelitada tätoveeringu mis tahes soovitud konfiguratsiooniga.\nNäe rohkem: Egiptuse tätoveeringud ja tähendused\n3. Etniline geisha tattoo disain:\nGeisha tätoveeringuid naistele saab kasutada selleks, et tähistada Poola ja tipptasemel etnilisi geisha-riideid. Kõik, mida daam eeldatavasti geisha lõpetab, võiksid olla teiste ettevõtjate või naiste poolt haritud, kes töötasid noorte daamide näitamiseks, kuidas saada professionaalseks geišaks või kuidas kohandada etnilise geisha omadusi. Olgu nii, nagu oleks, olenemata sellest, kas see peab olema armas, ja selle kohta ei olnud kaks kursust. Sellepärast olid geisha teadaolevalt mitte väga imelised naised, seega kasutavad paljud inimesed oma tätoveeringuid suurepärasuse sümboliseerimiseks. Stiil oli samuti osa geišast, ja üks neist ei suutnud ilma selleta edukas olla, nii et saate kasutada oma geisha tätoveeringut, et näidata oma poleerimist.\n4. Sober Blue Geisha Tattoo Art:\nKuigi mõned geisha on tuntud oma tantsuoskuste, mõned oma ilu ja teiste elegantsuse poolest. Siin on elu, nagu geisha tätoveering, mis katab selle naise ribi külge, kus geisha on kootud oma traditsiooniliste sidemetega tema elegantsuse ja armu platvormile. Hoides oma vihmavarju, naeratab ta ilusti vaatajaga, samal ajal kui pehme sinine liigub rahu ja rahu märki.\nNäe rohkem: Christian Tattoo kujundused\n5. Täielik joonis Geisha Tattoo Design:\nSee on teine geisha tätoveeringu kujundus. Siin on geisha näidatud tema mullis, täispikkuses, mis on armastatud tema traditsioonilise Jaapani kimono- ja käsipuhuriga. Sinine õie tagaküljel ja liblikas liblikas lisab kunstiteosele ülevust. Mis puudutab kujutlusvõimelist geniaalset kehatööd inimese struktuuris, siis ei saa väga paljud tätoveeringud olla geišiga kontrastsed. Tipptaseme ja mõistatuse kujutis, mis on pakitud energilisse hiilgavasse kimono, on ta õhuke ja kannab valget kosmeetikat ning tumeda parukas või laiendusi. See on üks parimaid geisha tätoveeringuid naistele.\n6. Portrait Geisha Tattoo Design:\nErinevalt eelmisest tätoveeringust joonistatakse siin vaid geisha portree vormi, kus ta oma elegantsis vaatab kedagi või midagi. Tema skulptuursed omadused toovad välja oma isiksuse, samas kui pehme lille- ja peavarustus seob tema traditsiooniliste juurtega. Kogenud varjund, minutilised detailid, nagu näiteks krae luud, mis kõik välja lükkavad, lisavad portree ilu. See teine ilus geisha tätoveering disain kaunistamiseks naistele.\nNäe rohkem: Iiri tätoveeringud ja tähendused\nKuigi mõned geisha on esitatud pehme ja nukk, see geisha on mõnevõrra erinev massid. Tal on oma tugev sõdalane. Tema juuksed on ees ees tõmmatud üles traditsioonilises soengus, kui ta kividel on kimonot õie taustal. Jaapani geišide ettevalmistamise tasemel käimine oli oluline, et olla oluline organisatsioonide ja meeste meelelahutuse andmiseks, seda võib ilmselgelt näha geisha tätoveeringust, mis kirjeldab tõelise tipptaseme, mida noore daami eksponeeritud ja edusammud riietuses ja kalliskivides täiustatud. Seotud geisha tätoveeringuga nagu tätoveeringus allpool, et olla kindel, et näitus on tippkvaliteedist ja poleerib kandja iseloomu.\n8. Tantsu atraktiivne geisha tattoo disain:\nGeisha tätoveeringu disaini tähendus on ülimalt rikas voogesituse ansambli ja botaanilise juuksekihiga. Kontuur sobib laitmatult hästi keha tagaküljele näo make-upide ja suurepäraselt hästi segunevate kaunistustega. Liigutus liigub, et kogu konfiguratsioon näeb välja vapustav. Geisha tätoveeringud on saadaval erinevates suurustes ja stiilides ning seal on märkimisväärne arv, mida tätoveeringuga kaaslased saavad sirvida. Osa Jaapani geisha mälestust inspireerivatest elementidest on tume parukas koos kaunistustega, portselanist nägu ja imeline “kimono”, mis muudab geisha jaoks mõistatuse õhu. Geisha on tuntud oma suure liikumisvõime poolest, seega püüab see tätoveering seda välja tuua. Hoolimata asjaolust, et tätoveering on staatiline pilt, võib seda meelitada nii, et see imiteerib liikuvat hoiakut, nii et see on lihtsalt pildil olev sõnum, kui ta seda teeb.\n9. Punane Lust Geisha Tattoo Design:\nGeisha on tuntud oma ilu poolest ja siin on üks häbelikest kujutistest, vaadates alla, kuidas tema Jaapani riietus ilmneb detailse kunstiteose kaudu. Tema pea kohal olev õie lisab pildile innukust. See on erakordselt meeldiv geisha tätoveeringu ülevaade, mis on väga tindiga koos laitmatu varjundiga. Nagu enamik geisha tätoveeringuid, on juuksed suurepäraselt viimistletud õitsemise ja puude liitumisega, mis muudab selle ilusaks. Te saate spordi seda tüüpi geisha tätoveeringud annavad säde tähelepanu teistelt.\n10. Geisha esindab naiselikkuse tätoveeringu disaini:\nGeisha on põhimõtteliselt imelised naised, kes on paljundatud ja valmis mis tahes meeste võrgutamise erialal. See ei olnud loomulikult piirdunud nende rahuldamisega voodis, vaid pigem ideaalne esineja või sõber, olenemata asjaolust, et püsiv eeldus. Geisha oli kohustatud olema valmis, rikkalik, võimeline laulma ja liikuma, teadlik arutelust ja suutma olla võimeline kuulama suurt publikut. Põhimõtteliselt olid nad valmis olema ideaalne partner, kuid nende kuulsus tühistas nende staatuse - kuna nad olid jagatud auhinnad, ei olnud neil regulaarselt lubatud abielluda. Tavaline geisha tätoveering naistele naisele näitab võluvat ja lummavat vaadet, millega geisha kiusatud mehed tema ahistavad. Geisha tätoveeringu kontuur näeb imeline, kui kogu keha on tagatud ilusate esteetiliste töödega. Kasutatavad toonid segunevad hästi ka keha kompositsiooniga. See on üks populaarsemaid geisha tätoveeringuid meestele.\nSiin selles tätoveeringus on geisha oma peene koomilise välimusega. Geisha on tuntud oma ilu ja oskuste poolest ning see geiš ei erine. Tema ilu kannab siin traditsiooniline Jaapani peakate, millel on peenike keeruliste detailidega pärlivalge, mis meelitab silmad koheselt. Isegi taustal on kerge puidust tekstuur, mis toob esiplaanile välja geisha. See on üks ilusaid geisha tätoveeringuid naistele.\nGeisha on traditsioonilised jaapani naissoost meelelahutajad, kes on tuntud oma ilu ja oskuste poolest, kui on vaja laulda ja tantsida. Sama rikas Jaapani kultuuri kujutamisel on selles käsivarte tätoveeringus näidatud geisha, mis katab traditsioonilise jaapani käe fänniga poole oma näost, samas kui taustal on sügav lilleline muster. Juuste silmade detailid on teostatud väga täpselt.\n13. Mustvalge geisha tattoo disain:\nSiin ei ilmu ilu elutähtsates detailides, vaid mustrites ja kujutab geisha meile pakutud. Ühevärviline traditsiooniline ilu on näidatud tema traditsioonilises riietuses, mille pea on vaevaline ja vaenulikult sind vahtinud. See on veel üks geisha tätoveeringu disain, mis sobib esirihma või jala tätoveeringu jaoks.\n14. Tantsuv must geisha tätoveering disain tagasi:\nSiin on geisha, keda ta oskab oma kimonoga ja rekvisiitidega tantsida. See, kuidas tema keha selles kunstis liigub, kujutab elegantsust. Hingamine, mis teeb traditsiooniliste elementidega tegelemiseks üksikasjalikult, on see geisha suurepärane tätoveering tätoveeringuks palja seljatoe jaoks.\nJaapani konventsionaalsed geisha tätoveeringud näitavad, kui keerulised noored naised olid aga nende ekslik hinnang seksuaalse seikluse jaoks kasutatavatele noortele naistele. Noored daamid avastatakse ja valmistatakse nende võimetes, mitte hoorades. Jaapani geisha tätoveeringujooned näevad naise külgedel jahedalt välja ja kandja on eksimatult seotud tätoveeringu tähtsusega.\nTätoveeringuna kannavad mehed ja daamid geisha. Arvatakse, et see on Jaapani ühiskonna ja lääne ühiskonna kujutis, see kujutab endast intrigeerivat pingutust ja täiuslikku suurepärasust. See on üldiselt erakordselt ilus ja ettearvamatu. Tegeliku tipptaseme saavutamiseks peate te oskama oskustöölist, nii et veenduge, et teete oma eksami ja palute käsitöölise portfelli näha.\nCopyright 2020 \_ Põhiline \_ 15 Best Geisha Tattoo kujundusega pilte


Vabaajakeskused - Pilsen maakond Sooduspakkumine, viimane minut, laager, majutus\nHoliday Resorts Plzeňsko - soodustused, viimased minutid\nCamp Karolina - suveks tasuta majutus\nKolmapäev, 31. August 2022\nAlates 240 .- / inimene / päev\nPakume suveks viimaseid vabasid kuupäevi majutuseks haagissuvilates, suvilates ja korterites. Luksuslik kämpingumaja koos oma kaetud terrassiga kuni 6 inimesele (ilma lisavoodi võimaluseta). Haagissuvilas on kaks magamistuba - vanemate magamistuba "lennujaamaga" ning laste magamistuba narivoodi ja üheinimesevoodiga.\nVoucher 30% - Camping Karolina - telgid, haagiselamud\nReede, 26. Mai 2017 - Pühapäev, 30. Juuli 2017\nLääne-Böömimaa - Pilsen piirkonnas\nKämping Karolina asub Lääne-Böömimaa looduses. Laager asub Tšhovi piirkonnas Böömi mäe ja Slavkovi metsa piiril Marianske Lazne lähistel. Tänu suure varustatud maja ja mobiilsetele kodudele kuumutamise võimalus laager sobib majutus ja puhkuse juunist oktoobrini (kevad, suvi, sügis).\nVoucher 50% - Camping Keramika - Telgid ja haagissuvilad\nReede, 1. Detsember 2017 - Reede, 31. August 2018\nKemp Keraamika ala 30.000 m2 on päris seade pankade Hracholusky tammi, umbes 15km lääne Pilsen. Sobib veespordiharrastajatele, kalastajad, seente korjaja, puhkajad, turistid ja ka kõigile neile, kes otsivad uusi kogemusi .. Kemp Keraamika on TOP 10 parim hinnatud kämpingut Tšehhi Vabariik 2016 / 2017.\nCamp La Rocca - looduse rühmad ja koolid\nLaupäev, 15. Juuli 2017 - Laupäev, 12. August 2017\nCamp La Rocca - tasuta kuupäevad - suvi 2017\nLaupäev, 1. Juuli 2017 - Teisipäev, 22. August 2017\nalates 225 .- / voodi / öö\nSoodus 10% - september Karolina telkimine\nNeljapäev, 1. September 2016 - Reede, 30. September 2016\nTšehhi mets - Lääne-Böömimaa\nKemp Karolina (Tachov - West Bohemia) pakub uusimaid saadaval kuupäevad majutust (Laagris, telgid juulis ja augustis 2016. Camp Carolina on vaikne Laagri sobib lastega peredele. Saadaval perioodide saate vaadata läbi uurimise vorm avaldatakse.\nTähtajad - september 2016 - 10% kõigist majutuskohtadest\nCamp Keramika - koos kontserdiga\nLaupäev, 20. August 2016 - Pühapäev, 28. August 2016\nkuni 4950 / suvila / nädalas\nlinnaosa Pilsen - põhjaosa\nSoovime pakkuda teile majutust Keramika, mis on 2016i üks paremini hinnatud kämpingud Tšehhi Vabariigis. Lõppude lõpuks on laagreid lõdvestunud, seega on olemas ideaalne võimalus majutada ja tasuta kontserte pidevalt hõivatud laagris.\nTasuta majutuse kuupäevad - august 2016\nCamping Karolina - tasuta kuupäevad juuliks\nLaupäev, 18. Juuli 2015 - Laupäev, 1. August 2015\nalates 1.250 .- / päevas / 6 os.\nLääne-Böömimaa - Böömi mets\nCamping Karolina (lastega peredele) võib leida Lääne-Böömimaa looduses. Laager asub Tachovi linnaosas Böömi metsa ja Slavkovi metsa piiril Brod nad Tichou küla lähedal. Laager sobib suvepuhkuseks, perele, telkimisvõimalustele. See rahumeelne telkimine ja haagissuvila on varustatud ka haagiselamute ja haagissuvilatega.\nVõimalikud majad keraamika laagris augustis\nNeljapäev, 2. Juuli 2015 - Esmaspäev, 31. August 2015\nalates 4.950- / nädalas\nLääne-Böömimaa, Pilsen piirkond\nKeraamika laager 30.000 m2 asub ilusas kohas Hracholuskki tammini kallastel, umbes 15 km kaugusel Pilseni läänes. Sobib veespordi armastajatele, kaluritele, seenekasvatajatele, puhkajatele või turistidele ning neile, kes otsivad uusi kogemusi. Laagriplatsil on 15i viimased vabad kajutid. August kuni 30. August 2015\nSoodustused 20% - Camping Karolina, Lääne-Böömimaa\nReede, 1. Mai 2015 - Reede, 26. Juuni 2015\nCamping Karolina ja selle ümbritsevad maapiirkonnad kutsuvad teid aktiivseks puhkuseks. Lastele leiad palju tegevusi kujul spordimänge täiskasvanutele ja loodushuvilistele, see on suurepärane keskkond kalapüük, seente, matkamine ja jalgrattasõit. Laagri läheduses on palju jalgrattateid. Camping Karolina on ka spaa külastuste alguspunkt.\nSoodustus majutamiseks laagris Karolina suvel 2014\nLaupäev, 16. August 2014 - Laupäev, 30. August 2014\nCamp Karolina on ümbritsetud rikkumata maal Lääne Bohemia, üks vähemalt asustatud osad Tšehhi piiril kaitseala Slavkov Forest ja Tšehhi Forest. Leiad meid Tichá maalilises orus, Brod nad Tichou küla lähedal. Telkimismaad ümbritsevad metsaga mägesid, mis koos voolava jõega annavad teie puhkuse ainulaadse atmosfääri.


VIDEOD | Kaitseväelased tähistavad jõule | Õhtuleht\nVIDEOD | Kaitseväelased tähistavad jõule (12)\nToimetas Helen Pentsa, 24. detsember 2016, 14:40\nFoto: Kuvatõmmis/ Youtube\nEesti kaitseväelased tähistavad alanud pühi erinevates operatsioonipiirkondades ühiste jõuluüritustega, enamus ajateenijaid saavad jõulud või aastavahetuse veeta lähedaste seltsis.\nLiibanonis ÜRO rahutagamismissioonil Iiri-Soome pataljonis teenivad Eesti kaitseväelased tähistavad jõule täna ühise õhtusöögiga, mille tarbeks saatis kaitsevägi Eestist verivorsti ja muud kodumaist söögipoolist. Samuti saavad eestlased osaleda kesköisel missal ja laulda jõululaule koos Soome, Iiri ning Fidži rahuvalvajatega.\n"Kuigi oleme sellel aastal pühade ajal kodust rohkem kui 3000 kilomeetri kaugusel, on jõulud meile Liibanonis tavapärasest veidi erilisem aeg. Tahan siinkohal tänada kõiki Eesti kontingendi peresid ja lähedasi, kellega oleme nendel jõuludel koos oma mõtetes, aga ka meie Iiri ja Soome kolleege ning Kanada Eesti koolilapsi, kelle saadetud jõulukaardid südame soojaks tegid," ütles Eesti kaitseväe Liibanoni kontingendi ülem major Ivo Silbaum.\nSillbaumi sõnul on operatsioonipiirkonnas teenides hea meel tõdeda, et Eesti on rahulik ja edasipürgiv riik, mille üle võime uhked olla.\nMalis teenivad Eesti kaitseväelased tähistavad jõule Bamakos koos sealse Eesti aukonsuli Eva Dialloga. Ka Malisse saatis kaitsevägi pühadeks Eesti toitu. Enamuse välisoperatsioonidel teenivate kaitseväelaste jaoks möödub jõulude ja aastavahetuse aeg töiselt ja pühi tähistatakse, siis kui teenistuses on vaba aeg.\nPühadeks saab koju pereringi jõule ja aastavahetust veetma nii palju ajateenijaid kui võimalik.\nPuhkuse alguse määrab väeosa ülem, seejuures on toimkonnad mehitatud ning ülejäänud pääsevad koju vastavalt graafikule. Väiksemaid jõuluüritusi on peetud nii väeosades kui mereväe laevadel, enamasti saavad ajateenijad neilt kaasa ka maiustusi. Samuti on ajateenijatel võimalus osaleda jumalateenistustel ja käia kinos ning teatris.\nStaabi- ja sidepataljoni pidulik jõuluõhtusöök leidis aset 12. detsembril, kohal oli ka jõuluvana. Sel nädalal said sideväelased osaleda kaitseväe jumalateenistusel Tallinna katoliku kirikus. Samuti on pataljoni ajateenijad traditsiooniliselt abiks heategevusüritusel Oleviste kirikus.\nKuperjanovi jalaväepataljonis on jõulude ja aastavahetuse ajal väeosas viibivatel ajateenijatel võimalik soovi korral käia kirikus ja kinos. Jõulude ja aastavahetuse menüü on pataljonis pisut pidulikum ning sealt ei puudu ka verivorst, hapukapsas ja seapraad.\nKõrgema sõjakooli kadettide jaoks on jõulupidustused juba läbi - pühad märgitakse seal ära traditsioonilise piduliku kadettide õhtusöögiga.


Kinnisvara, Tagametsa - Flatfy.ee\nMüüa maatükk, elamumaa - Viivi, Tagametsa, Maramaa, Tartu vald, Tartumaa\nKrunt 1 621 m² Lisainfo: elekter Müüa kinnistu Emajõest kolmesaja meetri kaugusel Maramaa külas. Kinnistul paikneb vanem ehitis. Elekter olemas: 3X16A. Juurdepääs aastaringselt hea. Kaugus Tartu linnast ca 8 kilomeetrit.\nMüüa maatükk, elamumaa - Tagametsa väikekoht 11, Maramaa, Tartu vald, Tartumaa\nKrunt 1 988 m² Lisainfo: ühistransport, elekter Ümbrus: ümbruses eramud, äärelinnas, kruusateed, Emajõgi jõgi 500 m, naabrid ümberringi, mets lähedal Müüa toredas rahulikus kohas maatükk linna lähedal, undes 10- minutilise autosõidu kaugusel Tartust. Kinnistu on hetkel hooldamata ja kasutuses ei olnud aastaid. Kui soovite krundiga tutvuda või lisainformatsiooni, siis võtke minuga ühendust kas telefoni või meili teel! See on kodu linna lähedal! Ei luba enda kuulutust kopeerida. Maakleritel palun mitte tülitada.\nMüüa maja, 3 magamistuba - Tagametsa põik, Aespa, Kohila vald, Raplamaa\nMüüa maatükk, maatulundusmaa - Tagametsa tn 9, Siimusti, Jõgeva vald, Jõgevamaa\nKrunt 2 688 m² Ümbrus: teed heas seisukorras, naabrid ümberringi Võimalik muuta elamumaaks. Päikesepargi ehitamise võimalus. Ei luba enda kuulutust kopeerida. Maakleritel palun mitte tülitada.


Eesti uusaeg (1710-1900) | Ajalugu - Tartu Ülikool\nEesti uusaeg (1710-1900) (7)\nMis vahe neil on ?\nMitmed kõrvalproduktid (praga ?\nMiljonit banko ( ?\nKustutada seisuga kuni 01.01.181.. ( ?\nMilline see pilt oli ?\nMis oli suhteliselt raske, selgeks õppida ( ?\nKuidas vaimult siis suureks saada ?\nEesti ala mõiste 18.-19. sajandil erineb tänapäevasest. On kolm eraldiseisvat provintsi: Eestimaa, Liivimaa (Põhja-Liivimaa) ja Saaremaa. Tegemist on ühe suure riigi koosseisus oleva kolme provintsiga ning need kolm ala on täiesti erinevad.\nLäänemereprovintsid. 18. sajandil tuleb kasutusele mõiste Balti provintsid , millest hiljem areneb välja Baltikumi mõiste. Peeter I hakkab esimesena lääne poolt tulevat mõistet „ Baltikum “ kasutama.\nRetsensioon/essee – kirjandusest üks meelepärane raamat. Võib valida ka midagi muud (aga enne öelda). Tähtaeg ca kaks nädalat enne eksamit . Enda mõtteid ka.\nEesti rahvastik ja asustus 18. sajandil\nHeldur Palli on ajaloolist demograafiat kõige põhjalikumalt uurinud. Andmepõhised hinnangud . Hinnanguline lõpptulemus.\n18. sajandi kõige suurem rahvastikukatastroof oli katk 1710- 1712 . Suremus oli paljudes kihelkondades väga kõrge (üle 80%).\n18. sajand on allikaliste materjalide olemasolu poolest päris hea. Esimeseks oluliseks rahavstikuajaloo allikaks on kõik adramaa revisjonid. Eestimaal tuleb vaadata piirkondi erinevalt.\nEestimaal oli esimene adramaa revisjon 1712. Selle eesmärgiks oli välja selgitada olukord, milles riik pärast Vene riigi koosseisu minekut oli (katk oli just lõppemas). Saada teada, milline oli ellujäänud inimeste-loomade-talude-inventari arv. Neid hakati siis kirja panema . Kirja pandi ka eelnev seisukord (mitte nii täpne, palju pandi kirja emotsionaalsel tasandil). Revisjone hakatakse korraldama regulaarselt, et muutusi välja selgitada. Järgmised revisjonid toimusid 1725-26, 1732 , 1739, 1744, 1758 , 1765 , 1774 . Pärast seda lõppesid revisjonid ära, kuna selleks ajaks oli saavutatud Põhjasõja- eelne tase. Revisjonid olid hääbuvad, st kui üks või teine mõis oli Põhjasõja-eelse taseme saavutanud, siis järgmises teda enam ei kajastatud.\nLiivimaal toimus esimene adramaa revisjon 1715 . Järgmised: 1721-1725, 1731 , 1738, 1744, 1757-58.\nSaaremaal: 1716, 1731, 1738, 1744, 1750, 1756.\nOsa revisjone on publitseeritud. Paljud on ka internetti jõudnud.\nTeine oluline allikagrupp on hingerevisjonid, mida peeti esimest korda siinsel alal 1782 . aastal. Neid viidi läbi nii Eesti-, Liivi- kui Saaremaal. Tegemist oli ülevenemaalise revisjoniga. Peeter I võttis Vene riiki moderniseerima asudes paljuski eeskuju Rootsist. Seal oli juba 1630. aastatel sisse seatud pearahamaks, mida koguti üle riigi. Peeter I nägi, et see on hea võimalus ka tema riigi jaoks. 1725. aastal koguti Vene riigi esimene pearahamaks/hingemaks, mida maksid kõik meessoost hinged (algul 70 kopikat , pärast rohkem). Hiljem hakatati ka naisi kirja panema ning maksustama. 1782. aastal otsustati, et hingerevisjonid peavad toimuma ka Läänemereprovintsides. Hingerevisjonid toimusid teatava regulaarsusega. Järgmised 1795, 1811, 1816, ning sealt edasi kuni 1858. aastani, mil toimus viimane hingerevisjon ning muutusid maksustamise alused. Need annavad päris hea pildi elanikkonnast. Pandi kirja ka perspektiivsed hinged (maksuea veel mittesaavutanud) ja lapsed. Kõik talus elavad hinged pandi kirja üsna täpselt. Teatavad ühiskonnaklassid ei maksnud seda maksu ( aadlikud , literaadid jne). Seetõttu tekivad siiski teatavad puudujäägid.\n18. sajandist on korralike seeriatena säilinud kirikuraamatud suurema osa kihelkondade kohta. Sinna juurde kuuluvad ka kõikvõimalikud muud kirikudokumendid.\nOli nelja liiki kirikudokumente, mis kajastasid abiellumisi, sünde, ristimisi ja surmasid.\n1695 . aastal oli Eesti rahavaarv hinnanguliselt kuni 400 000, 1697. aastal kuni 325 000, 1710. aastal 350 000, 1712. aastal 170 000. Ca 70 000 inimest surid nälga 1697. aastal(?). Kannatasid eelkõige alamkihid. Soomes oli olukord kõige hullem.\n1700 algab Põhjasõda, mis toob kaasa uued katsumused. Terved suured piirkonnad jäävad idapoolses Eestis tühjaks. Toimub massiline põgenemine ning vastastikku käiakse rüüsteretkedel.\nPõhjasõja esimestel aastatel on loomulik iive üsna hea. Rahvaarv on suurenenud 350 000-ni.\n1708. aastal oli osaline ikaldus , mil teatavates Eesti piirkondades ei jätkunud enam vilja külviks.\n1709. on juba üle Eesti saagi poolest väga halb.\n1710. aastal jõuab siia katk. Massiline suremine. Katk ise oli 1704. aastal väidetavalt Ungaris alanud, kust levinud 1708. aastal Poola. Sõjaväelased olid peamised katku edasikandjad. 1710. kevadel puhkeb katk Riias (samal ajal piirati Riia linna). Riia langemise põhjuseks saabki suures osas epideemiline haigus. Sealt edasi Pärnu, lõpuks jõuab ka Tallinnasse.\n1711 . jätkub katk mujalgi Eestis. Ainult nendes piirkondades, kus oli vähem sõjategevust, polnud katku haigestumine nii sage. Väidetavalt olevat viimane katkuohver Tallinnas surnud 1713. aastal.\nKatk läks siit edasi ka Rootsi, väidetavalt viisid põgenikud selle Pärnust kaasa, katk jõudis ka Soome (Tallinnast põgenenute kaudu).\nHead kirikuandmed on säilinud Noarootsist. Augustis 1710 on seal surnud 4 inimest, pärast seda on jõudnud katk Noarootsi kihelkonda, septembris sureb 28, oktoobris 149, novembris 358, detsembris 386 inimest. 1711 on katk raugemas. Kogu 1711. aasta jooksul maetakse seal 297 inimest.\nEestimaa revisjon 1712 peegeldab katku surnute arvu päris hästi. Läänemaa on kaotanud 82,8% rahvastikust, Harjumaa 80,3%, Järvamaa 70,5%, Virumaa 70,4%. Hiiumaa ja Vormsi suremus oli väiksem (Hiiumaal ca 50%, Vormsil 26%).\nKatk nõuab hinnanguliselt 200 000 inimelu . Jõuame rahvastiku arvu poolest tagasi 13. sajandisse.\nEsimesed revisjonid kannatasid eelkõige seetõttu, et kõik inimesed ei olnud neis kajastatud. Paljud olid põgenenud, end peideti soosaartel jne.\n1710. aasta eelsesse perioodi jääb ka üks lokaalne katasroof – 1708. a tehakse tühjaks Tartu ja Narva, sealsed inimesed küüditatakse. Küüditati eelkõige saksa elanikkonda, saksa rahvastiku osakaal eesti rahvastikus oli suhtleliselt väike (ca 90% oli etnilisi eestlasi sel alal), 10% juurde tuleb lisaks sakslastele arvestada rannarootslasi, venelasi ja teisi väiksemaid rahvusgruppe.\n1712. aastal jõuti seega 12.-13. sajandisse.\n18. sajandit võib pidada rahvastiku taastumise sajandiks . Kuni 1917. aastani sõda Eesti ala suuremas osas enam ei puudutanud. Umbes 200-aastane rahuperiood, mil rahvas saab taastuda . Kuid 18. sajandil hakati poisse nekrutiks võtma, nimetati seda verekümniseks, st oli algul eluaegne nekrutiks minek, seejärel 25-aastane ja seejärel lühem teenistus .\nKui tehakse esimesed hingeloendid, 1782, siis on rahvaarv enam-vähem korrektne , hinnanguline osa jääb järjest väiksemaks. Seega võib öelda, et inimesi oli ca 485 000. Liivimaa Eesti osas elas 280 000 inimest ja Eestimaa kubermangus 205 000 inimest 1782. aastal. Alles sajandivahetuseks, 1800. aasta paiku, saavutati poole miljoni tase.\nTeataval määral rootslaste osakaal rahvastikust vähenes, kuna toimub assimileerumine. Kõik rannarootsi piirkonnad ei olnud ainult rootsikeelsed ning toimub eestistumine (v.a saartel, kus olid terved rootslaste kogukonnad). Juurde tuleb venelasi. Peamiselt venelased asuvad Peipsi äärde, ka linnarahvastikus hakkab venelaste osakaal kasvama. Linnades elas sel ajal inimesi ainult 5%, tegemist oli agraarühiskonnaga, Lätis oli sel ajal linnarahvastikku juba 12%.\nSajandi alguses oli asustustihedus umbes 4 inimest ruutkilomeetrile. 18. sajandi lõpuks elab 11 inimest ruutkilomeetril.\n18. sajandil tekkis järk-järguline rahvastiku ülejääk, mis viib sisekolonisatsioonini. Võetakse kasutusele alasid, kus enne elatud ei oldud. Eriti terav oli probleem Saaremaa puhul, sealt mindi mandrile ja võeti kasutusele uusi alasid. Võetakse kasutusele ka piirkondi, mis vanasti olid tihedad metsaregioonid olnud. Eelkõige võib rääkida Alutaguse asustuse tihenemisest, tihenes ka Saarde kihelkond . Ka uued agrotehnilised lisavõimalused maa kultiveerimiseks muudavad mingil määral endised sooalad elamiskõlblikuks.\n18. sajandil võib rääkida ka ühest teisest protsessist – toimub maalt põgenemine ja asutakse mitmetesse naaberriikidesse, kõige rohkem Venemaale (sealt ei saadud inimesi tagasi nõuda, tihti vahetati seal usku, kuna luterlaste ja ortodokside abielu ei tolereeritud), teine piirkond, kuhu palju mindi, oli Soome lahe põhjarannik. Sinna tekkisid eestlaste külad ja piirkonnad, kus keel konserveerus. Nüüdseks on need kadunud. Kolmas suurem piirkond oli Gotlandi saar, kuhu põgenes pärisorjuse eest palju meie saarerahvastikku. Massiliselt hakati põgenema ka siis, kui tekkis nekrutiks võtmine. Toimus assimileerumine kohalikku keskkonda.\n1797 hakatakse mehi võtma Vene kroonusse. Sealt edasi muutub verekümnis traditsiooniliseks.\n18. sajandi keskel, nagu keskajalgi, oli kavatsus siia koloniseerida Saksamaalt inimesi. See projekt kukkus läbi. Oli inimesi, kes olid juba teele asunud , kuid nad suunati Vene võimude poolt Volga -äärsetele aladele (alguse saavad volgasakslased – protsess, mis on tänaseks juba lõppenud).\nKristjan Kelchi kroonika.\nPõhjasõda on pöördepunktiks meie ajaloos. Eesti ala läheb Rootsi riigi koosseisust Vene riigi koosseisu. Sõja ajendiks sai kokkulepe, mis sõlmiti vahetult enne sõda aastatel 1698 -99, Saksi-Poola, Taani ja Venemaa vahel luuakse kolmikliit, Rootsi-vastane unioon . Sõja avasündmuseks on Saksi vägede jõudmine Riia alla 12.02.1700. Järgmiseks suuremaks aktsiooniks on Taani vägede tungimine ...-sse. 19.08.1700 kuulutab Venemaa Rootsile sõja.\nNarva lahing toimub 19.-20. novembril 1700, millest rootslastel õnnestub välja tulla võitjatena. Toona olid rootslased veendunud, et Jumal soosib neid, mitte barbareid, kelleks nad venelasi pidasid.\nAlgul oli siin kohal ka kuningas Karl XII. 1701 läheb ta Kuramaale (Poola aladele). Rootsi peaarmee jätab provintsid maha ja kohale jääb nõrk, hajutatud Rootsi kaitsemeeskond. Siia jääb Schlippenbach, ala hakkab hõivama Boriss Šeremetjev.\nEdasi pole siin rootslastel mingit edu. Eesti- ja Liivimaal on venelased edukad.\nErastvere lahing detsembris 1701, kus rootslased saavad lüüa.\nJuulis 1702 toimub Hummuli lahing.\nSuuremaid territooriume esialgu ei hõivata, pigem tehakse soomust, võetakse, mida võtta annab.\nEsimeseks suuremaks vallutuseks siinsel alal on 1704 juulis Tartu hõivamine ja augustis Narva hõivamine. Need on kaks olulist pidepunkti. Samasse aega jääb ka Ivangorodi langemine . Toonase arusaama järgi oli territoorium vallutatud ainult siis, kuid tähtsaimad tugipunktid (linnad) olid hõivatud.\nKõigil järgnevatel aastatel jätkub rutiiniks muutunud rüüstamine.\nLõpliku saatuse otsustavad:\nEsiteks: septembris 1708 toimub Valgevenes üks esimesi rootslaste lüüasaamisi: Lesnaja lahing.\nTeiseks: 27.06.1709 on Poltaava lahing, mille võitsid venelased. Pärast seda põgeneb Karl XII Türki ja algab Põhjasõja järelmäng ning Euroopa saab aru, kes on järgmine peremees .\nMis sai saatuslikuks rootslastele? Miks rahva meeleolu ka järk-järgult vene poolele kaldus? Eestlased küll ei avaldanud oma meelsust, seda tegid Balti ja Liivimaa rüütelkonnad.\n- kogu 18. sajandi alguses on 1695.-1697 aasta nälja mõju veel tunda.\n- Rootsi võimud on Põhjasõja puhkedes peale pannud suured sõjakoormised ja - maksud , mida võeti sunduslikult.\n- Rootsi armee paigutamine inimeste kodudesse oli kurnav.\n- massilised kindlustustööd. Talupojad pidid appi tulema ning nende oma tööd jäid seisma.\n- tuli osaleda ka küüdikohustuses – rekvireeriti vankreid ja hobuseid.\n- aadlilt nõuti samuti täiendavaid kohustusi: aadlilipkonna moodustamist. Talurahvast ja linnakodanikke võeti maamiilitsasse. Tuli ka sunniviisiline värbamine (mehed joodeti tihti purju ja võeti meestelt allkiri, et tulevad sõjaväkke)\n- sõja tõttu väliskaubandus peatus , vilja ei saanud välja vedada, vilja hind langes kõvasti, teisalt ei saanud sisse tuua soola ja selle tulemusena hakkas soola hind tõusma.\n- 1708-1709 on taas ikalduseaastad. 1709 kannatab selle all terve Eesti, ning see toob kaasa nälja (kuigi mitte nii hullu kui 1696-97).\n- i-le paneb punkti 1710. aasta katk\nKõik need tegurid kokku mõjusid laastavalt kogu elanikkonnale, kuid eelkõige talupidajatele. Selle tulemusena inimesed metsistusid, ei tegelenud oma põhitegevusega, hakati röövima (mis käis läbi inimelude võtmise) jne.\nPärast 27.06.1709 on Peetril selge, et ta saab oma põhieesmärgi ehk Eesti- ja Liivimaa vallutamise osas tegutsema hakata. Selleks tuli hõivata kolm allesjäänud suurt tugipunkti: Riia, Pärnu ja Tallinn. Augustis 1709 keelab ta edaspidised rüüstamised (propagandistlikud eesmärgid elanike poolehoiu võitmiseks, ning et alad tuleks venelaste kätte võimalikult korrasolevana).\n31.01.1710 on üks mitmetest pöördumistest: Šeremetjev saadab siinsetele rüütelkondadele tsaari nimel kirja, et tsaari eesmärgiks on maa vabastamine Rootsi orjusest . Lubab, et kui maa tuleb Vene koosseisu, jäävad nende privileegid kehtima. Šeremetjev teeb oma kirjas tsaarist heategija. Esimestes kirjades räägib tsaar endast kui vabastajast. Ennast kui valitsejat ta üldse ei nimetanud.\nKui Rootsi-vastast uniooni kokku lepiti, jagati ka ala omavahel ära. Vene koosseisu pidi esialgsete kokkulepete kohaselt minema ainult Ingerimaa . Eesti- ja Liivimaa pidid minema hoopis Saksi-Poola võimu alla. Saksi kuurvürst August II Tugev teadis kogu aeg, et Venemaa annab talle mingil hetkel alad üle. 1709. aastal Peeter seda talle ka kinnitas. Oktoobris 1709 jõuavad vene väed Riia alla, linn piiratakse ümber ja linna piiramise avab pidulikult tsaar ise ( laseb kolm kuuli linna). Peeter läks ise ära, ta ei kavatsenud seda linna maatasa teha. Peetril oli eriline viha Riia linna vastu (1697. aastal, kui Peeter alustas oma suurt teekonda Lääne-Euroopasse, algas reis Riia kaudu. Vene saatkond jõudis Riiga , see oli maskeraad , Peetrit ametlikult delegatsioonis ei olnud, ta oli kirjas volüntäärina. Peetri järgi nuhiti ja ta kartis, et jätab oma elu Riiga ja seetõttu põgenes Kuramaale. Venelased heitsid rootslastele hiljem Riia linna osas paljut ette. Hiljem oli tsaariga käitumise viis üks sõja alustamise ametlikest põhjustest). Terve talv piirati linna, midagi ette ei võetud, vaid sügisel mõned tormijooksud. Linn oli väga raskes olukorras. 1710 kevadel jõuab kohale ka katk. 10.06. teeb Šeremetjev linnale ettepaneku alistuda, mis lükatakse tagasi. 14.06 algab korralik pommitamine, ei säästeta enam midagi, 11 päeva järjest lastakse linna suurtükikuule. Seega linnal ei jää muud üle kui koostada kokkulepe. Kuna linnas oli kolm erinevat osapoolt: Rootsi garnison , Riia linn ise ning Liivimaa rüütelkond, pidid kõik eraldi punktid koostama . Need esitatakse läbirääkimisteks Šeremetjevile. 1. juulil toimuvad järjest kapitulatsioonid: 3. juulil rootsi garnisoniga, 4. juulil teise kahega.\nRootsi garnisonil lubati auavalduste saatel lahkuda, linn ja rüütelkond saavad oma kapitulatsioonid kinnitatud, kinnitatakse nende vanad privileegid ja õigused. August II Tugevale teatatakse pärast Riia kapitulatsiooni, et tema nõudmised tulevad arutlusele hiljem. 5. juulil tulevad vene väed linna, 14. juulil toimub pidulik truudusvande andmine Peeter I-le.\nPärast Riia langemist, alustati 22. juulil Pärnu piiramist. Esialgu midagi suurt ette ei võetud, kuid koos piirajatega saabus katk. Pärnus oli kodanikke 1670, ning loendi järgi suri neist 1151, ehk enam kui 2/3 linnakodanikest. Lisaks oli seal ka palju registreerimata põgenikke. Pärnu garnison kuivab kokku, alles jääb ca 100 sõdurit ja 11. augustil algavad Pärnu- sisesed kapitualtsiooni ettevalmistamised. 12.08 algavad läbirääkimised Vene poolega, samal päeval kirjutatakse alla 41 punktist koosnevale kapitulatsioonile. Pärnust võib Rootsi garnison lahkuda auavalduste saatel.\nPärast seda jäi vallutada vaid Tallinn, mis oli kõige paremini kindlustatud ja varustatud. Peeter I armastas Tallinnat , seda ei tohtinud maatasa teha. Linna vallutamise eel tõdes Peeter, kirjutas hiljem ka päevaraamatusse, et oleks 1702. aastal olnud Tallinn tema oma, oleks ta oma residentsi siia loonud.\nTallinnas on samuti palju põgenikke. Esialgu olid ettevalmistused piisavad , kuid sai selgeks ei pikemaajalisemaks piiramiseks ei jätku Tallinnas vilja. Samuti jõuab sel ajal Tallinnasse katk. Tallinna garnison oli väga suureks aetud , piiramise eel oli selles 4000 meest (tavaliselt ca 1000), lisaks mustpead , kodanike endi kompaniid, ehk umbes 4700 meest võis olla linna kaitsel väljas. Katk teeb üsna kiire laastamistöö, selle tulemusena jääb alles vaid 400 sõdurit.\nEsimest korda plaanis Peeter võtta Tallinnat 1709. aastal, kuid läks hoopis mujale. 1710. aasta augustiks tuuakse väed Tallinna juurde kokku. Kokku oli 20 000 piirajat. 22. augustist loetakse, et Tallinn on piiramisrõngas (v.a. meri). Piirajad keerasid kinni Tallinna kraanid (Ülemiste järvest Tallinnasse tulev kanal pandi kinni). Üritati ka merd blokeerida, kuid see ei õnnestunud. Tegelikuks põhjuseks Tallinna langemisel saab katk. Lõpuks algavad linnas sisemised läbirääkimised. Nii Tallinna garnison, linn ja rüütelkond jõuavad kokkuleppele ning esitavad oma kapitulatsioonitingimused Vene poolele. Selle võtab vastu kindralleitnant Bauer (kes oli Rootsi teenistusest vene poolele üle karanud). 29.09.1710 Harku mõisas kapitulatsioon allkirjastatakse. Allkirja annavad kõik pooled. Vanad õigused ja privileegid kinnitati taaskord .\nTallinna suurest rannaväravast lähevad rootsi väed välja ja Harju väravast tulevad vene väed sisse. Rootsi võim Eestimaal sellega ka lõppes. Rootsi suurriik oli 1561 Tallinnast alguse saanud ja Rootsi suurriigi lõpp oli samuti Tallinnas 1710. aastal, st väljuti ametlikest piiridest. Peetri saavutus: oli saanud endale olulised linnad: Viiburist alustades ning lõpetades Kuressaare ja Riiaga.\n11 aastat hiljem, 30. augustil 1721, sõlmitakse Uusikaupungis rahu, ning sellega Põhjasõda lõppeb.\n1710. aasta kapitulatsioonid ja nende tähtsus Eesti- ja Liivimaa õigusliku staatuse kujundamisel.\n4. juulil ja 29. septembril sõlmiti leping Liivimaa rüütelkonna ja Vene riigi vahel. Saaremaa rüütelkonnaga sellist lepingut ei sõlmitud.\nPeeter I tahtis tõsta Venemaa prestiiži.\nSõlmides kokkuleppeid, soovis Peeter Suur iseend (inim- ja materiaalseid ressursse) säästa.\nSellise leppega tagati koostöö vallutatutega.\nKui Vene võim andis kinnituse varasemate privileegide säilitamiseks, tagas Vene riik endale lojaalsuse.\nValitsemislepingutega anti üleminekule Rootsi riigi koosseisust Vene riigi koosseisu formaaljuriidiliselt vabatahtlik kuju.\nPeeter I tahtis reformida Venemaad, tuua Euroopat Venemaale (kuigi tema refomid olid tihti pinnapealsed ja vägivaldsed). Peeter I püüdis allutatud provintsidest õppida, mitte neid vägivaldselt maha suruda.\nBaltikum oli pigem haritud kui harimata maa. Venemaal ei olnud sel ajal korralikku gümnaasiumigi, siin aga oli juba ülikool.\n1699 – lõplikult oli vormunud liit Rootsi vastu (Vene+Taani+Saksi-Poola). Eesti ja Liivimaa pidid lepingu kohaselt minema hoopis Poola kätte.\n1704 oli Peeter Suur saanud enda kätte mõned tähtsamad linnad (Tartu ja Narva). Sellele vaatamata kinnitas ta, et alad antakse üle Poolale (Poolal läks sõjaliselt halvasti).\n1709 oli toimunud oluline lahing – Poltaava lahing. Isegi pärast seda lahingut lubas ta, et August II Tugev saab endale Liivimaa, aga Peeter jätab endale Eestimaa. Siiski selsamal aastal hakkasid Vene diplomaadid rääkima sellest, et liitlased olevat Venemaa kõige suuremas hädas maha jätnud ja et ta pidi üksinda sõdima ning seetõttu ei pea Venemaa 1699. a lepingust kinni pidama , et tegelikult olevat lepingut rikkunud esimesena hoopis Poola. (1706 oli Poola olnud sunnitud Rootsiga vaherahu sõlmima, kuna tal läks sõjas nii halvasti ning Venemaa jäi Rootsi vastu üksi. August II Tugev loobus ka troonist).\n1709 sai August II Tugev võimule tagasi.\nVenemaa tahtis näidata, et alistumine on vabatahtlik, sest Venemaa oli justkui taganenud 1699. a sõlmitud liidust . Poola kuningas oli küll väga solvunud, kuid jõudu tal seda olukorda muuta ei olnud.\nPärast Poltaava lahingut oli Venemaa pakkunud Rootsile rahu. Kui Karl XII oleks tulnud vastu ja kirjutanud rahulepingule alla, oleks meie ala olnud Rootsi käes (v.a Narva linn).\n1710. aastal sõlmitud kapitulatsioonilepingud\nÜhed lepingud sõlmiti garnisonidega (alistumislepingud), mille alused lubati rootslaste sõjaväeosadel koos peredega lahkuda ( varustus tuli siia jätta).\nEsikohal kapitulatsioonides on Augsburgi usutunnistusel põhineva evangeelse luteri usu püsimajäämine siinsetes provintsides. Küll aga soovis vene võim, et apostellik õigeusk võiks siin maal levida , et ka vene kiriku tööle ei tehtaks takistust.\nSenise kohtukorra säilimine – kohtunikud pidid olema sakslased , menetlus pidi toimuma vanal alusel. Siinsete provintside kõrgemate kohtuinstantside otsused oleksid lõplikud (Venemaale edasi kaevata poleks pidanud saama, tegelikult siiski said).\nKolmas küsimus puudutas mõisaid. Karl XII aja lõpul paljud mõisad riigistati. Nüüd tunnistati mõisnikud taas oma mõisate omanikuks. Nimetatakse restitutsiooniks e taastamiseks (käivitus Uusikaupungi rahu sõlmimise järel).\nKuberner pidi olema sakslane või rääkima saksa keelt. Asjaajamiskeeleks samuti saksa keel.\nSeisuslik -korporatiivse ja omavalitsusliku korra püsimajäämine.\nLiivimaa rüütelkond lasi kinnitada Sigismund II Augusti kinnitatud privileegi 16. sajandist, mida Rootsi võim ei olnud kunagi tunnistanud.\nNende kapitulatsioonidega loodi juriidiline alus Balti erikorrale.\nEsimesed kapitulatsioonid kohapeal kirjutasid alla vene väejuhid. Selleks, et see lõpliku kinnituse saaks, pidi seda tegema ka tsaar (kellest pärast Uusikaupungi rahu pidi saama keiser ).\nTsaar pani kinnituskirjale juurde klausli, et privileegid kehtivad tingimusel, kui neid on praeguse valitsuse all võimalik kasutada. Kui vene võimule kehtiv kord Liivimaal ei meeldi, võib ta seda igal ajal muuta.\nKõik järgnevad valitsejad kuni Aleksander III-ni kinnitasid neid privileege, kuid selliseid reservatsioone enam nendes polnud.\nValitsemislepingud Venemaa ja seisuste vahel.\nRootsi, vaatamata oma lüüasaamistele ei olnud endale kuulunud aladest valmis loobuma . Rootsi lootis neid alasid veel tagasi saada. Rootsile oli jäänud laevastik . Veelgi enam loodeti rahvusvahelistele kombinatsioonidele – Türgile (Vene riigi ammune vaenlane lõuna pool). Karl XII ajas asju nii, et Türgi kuulutas sõja 1710. a lõpus. 1711 piirati Vene väed sisse, Peeter I suutis türklastega kokkuleppele jõuda.\nVene väed jõudsid 1712 Soome ja vallutasid selle. Sõtta lülitus ka Preisimaa. Hannover sai endale Bremeni ja Verdeni .\nVene laevastik oli Rootsi vastu sedavõrd edukas, et 1718-19 käidi dessantidega Rootsis emamaad rüüstamas. 1718 algasid Ahvenamaal Vene-Rootsi läbirääkimised.\nKarl XII sai Norras surma. Troonile tõusis tema noor õde Ulrika-Eleonora, kes ajas teistsugust poliitikat. Põhjasõjaga paralleelselt toimus Hispaania pärilussõda (lõppes 1713-14). Suurbritanniast oli saanud Euroopa suurvõim ja tema ei olnud huvitatud sellest, et Venemaa jõuab Läänemereni. Riigi troonile oli tõusnud George I, kes hakkas intensiivselt diplomaatiliselt Venemaad ründama. Huvi oli, et Eesti- ja Liivimaa ei jääks Venemaa kätte. Moodustus teatav liit.\nRootsi kuninganna andis armukirja 1719 juunis, milles lubas rüütelkondadele tohutuid privileege, isegi suuremaid kui Vene tsaar oli lubanud. See jäi hiljaks .\nUusikaupungi rahu sõlmiti 30.08.1721 Venemaa ja Rootsi vahel. Rootsi loobus Eesti- ja Liivimaast igaveseks ajaks. Rootsi sai tagasi okupeeritud Soome, kuigi teatavate kaotustega (Käkkisalmi ja Viiburi jäid Venemaa kätte). Venemaa maksis Rootsile selle eest raha. Oluline oli õigus vedada siinsetest sadamatest tollivabalt vilja aastas 50 000 rubla väärtuses. Lubati Eesti-, Liivi- ja Saaremaa aadlile ja linnadele kõigi privilieegide kinnitamist. Jääb püsima luteri usk, restitutsioon , teenistusse astumine . Kõik pidid vanudma ustavust Vene keisrile või riigist lahkuma . Eriti puudutas see balti aadlit.\n1724 sõlmiti liiduleping Rootsi-Venemaa vahel. Rootsi sisepoliitikas 1730 . aastatest hakkasid pead tõstma revanši tahtvad jõud.\nRootsi revanšipüüdlused Baltikumi suunal\nSoodus hetk tekkis, kui Venemaal oli 1741 ebakindel olukord. Peeter I surma järel ei suudetud valitsejat leida, tal ei olnud meessoost pärijat. Troonile sai tema mitte eriti intelligentne abikaasa. Rootsile tundus 1741 olevat sobiv moment ja kuulutas Venemaale sõja. 1743 sõda lõppes Turu rahulepinguga ja Rootsil tuli Venemaale veelgi alasid loovutada. Kõik privileegid kinnitati Balti aadlile taaskord. Rootsi revanšiidee tõusis taas päevakorrale, kui võimule tõusis Gustav III (ooperis tehti talle lõpuks atentaat ). Gustav III hakkas idapiiri kindlustama, hakkas kindlustusi ehitama Suomenlinnas. Saatis Baltikumi salakuulajaid, et teada saada, kelle poole baltlased hoiavad. Katariina II oli kehtestanud asehalduskorra . Sel ajal olid privileegid kahanenud. Gustav III lootis, et äkki nüüd saab aadlilt kohapealt toetust.\nKõige otsustavam oli taaskord Türgi. 1787 oli alanud järjekordne Vene-Türgi sõda. Aasta hiljem sõlmiti nende vahel vastastikuse abistamise leping. Rootsit toetas Inglismaa.\nAastal 1788 esitas Rootsi Venemaale ultimaatumi ( muuhulgas nõuti Eesti- ja Liivimaa tagastamist Rootsile). Ka see sõda kulges Rootsile ebasoodsalt. 1790 tulid Paldiskisse neli Rootsi laeva ja võtsid Paldiski enda kontrolli alla. Läksid varsti minema. See aga ärritas venelasi. Varsti jõudsid laevad Naissaare lähedale, kus oli vastas Vene laevastik. Vaatamata umbes kahekordsele ülekaalule lõppes lahing rootslastele täieliku lüüasaamisega. 1790 augustis sõlmiti Soomes taaskord igavene rahu, mis kinnitas Uusikaupungi ja Turu lepingute põhitingimusi.\n17. sajandi lõpul ja 18. sajandi algul oli Venemaa ise alles kujunemisjärgus, asus revolutsiooniliste reformide teele. Peetri eeskujuks oma riigi reformimisel ja uuendamisel, lääneeuroopalikuks tegemisel, oli Rootsi. Institutsionaalne ülesehitus, mis Venemaale tuleb, on üle võetud Rootsist. Siiski ei saa Venemaa lahti ka varasemast taagast.\nOlulisemad pidepunktid (meile olulised):\n- kubermangude reform. 1708-09 jagab ta oma territooriumi kaheksasse kubermangu. Üks neist kaheksast on ka Ingerimaa kubermang (hiljem hakkab kandma Peterburi nime). Ida-Eesti (Tartu, Narva) liideti Peterburi kubermangu. 1710. aastal suurendab kumebrmangude arvu 10-ni, hiljem tuleb neid veelgi juurde.\nKubermangude jagamine kreisideks ehk maakondadeks. Lisaks veel kreiside allstruktuurid ehk osad, eeskujuks olnud nii Rootsis kui Läänemereprovintsides olnud kihelkonnad . Võetakse üle ka kubermangude juhtimine (kubermangu eesotsas kindralkuberner või kuberner).\n- luuakse Venemaal ka uus valitsemine. Kolleegiumid. 1710. aasta kapitulatsioonidega ja 1721. a Uusikaupunki e Nystadti rahuga kinnitatakse Balti erikorra tulevased punktid. Esialgu jääb kehtima 1783. aastani. Võime ka küsida, miks Balti erikord välja töötati: Venemaa ise ei olnud veel sellist arengut läbi teinud, mida väljas oleks saanud rakendada, lisaks oli selge, et võimu kinnitamiseks ei ole piisav vaid sõjaline kohalolek, vaja on luua ka mingisugune haldusaparaat, mis eksisteeriks paralleelselt olemasolevate omavalitsustega. Paratamatult oli vaja kahetist võimustruktuuri. Balti erikord – mõnes mõttes esimene periood 1783. aatsani on selge, et Venemaa eriti siinsetesse asjadesse ei sekku, kehtima jäävad varasemad õiguskorraldused, privileegid. Samal ajal Venemaa enda seadusandlus oli pidevalt muutuv ja arenev. Venemaal kehtivad seadused tegid selget vahet põhiterritooriumi ja Balti provintside vahel. Esimest korda selline selge sekkumine siinsetesse asjadesse toimub 1783. aastal. Püütakse küll varem neid samme astuda, aga edutult.\nÜks moment tekitas Balti erikorra kehtestamisel kohalikele peavalu, eelkõige Liivimaalastele. 1712. aastal võtab Peeter I ette paar aastat varem sõlmitud kapitulatsioonide kinnitamise. Liivimaalaste ehmatuseks läheb sisse selgitus, mille järgi ei tohtinud üleriigilised seadused kohalikega vastuollu minna, st ülemuslikud olid üleriigilised seadused. Hakkasid „röökima“, kuni Peeter I tegi täiendava selgituse, et ta oli selle all mõelnud, et seadused on siiski teineteisest lahus ja mingid hierarhilist paigutust nende vahel ei ole. Tekib olukord, kus siinsetes provintsides kehtib dualism – ühelt poolt Vene riigivõim (kindralkubernerid), teisalt seisuslikud omavalitsused (rüütelkonnad ja linnad), kes valitsevad oma alal, ilma, et riik saanuks nende tegevusse sekkuda.\nPeterburi poole pealt pidi meie probleemidega tegelema: kolleegiumid, õige pea kujundatakse välja Läänemereprovintside jaoks välja selline kolleegium , nagu Liivi- ja Eestimaa asjade justiitskolleegium, eraldi tuleb ka Liivi- ja Eestimaa asjade kammerkolleegium. 1739 need ühendatakse ja tekib Liivi- ja Eestimaa asjade kolleegium. 1741-43 oli Rootsi ja Venemaa vahel revanšisõda, mille tulemusena Rootsi pidi Venemaale veel alasid loovutama. Moodustati eraldi veel Viiburi kubermang ja meie asju hakkab arutama selline institutsioon nagu Liivi, Eesti ja Soome asjade justiitskolleegium. Justiitskolleegiumist oli võimalik edasi minna valitsevasse senatisse, kuid tihti oli lihtsam asju Peterburi mitte lasta. Peeter jätkab oma reformide liini, esimene tagasilöök tema reformidele tuleb tema surmajärgsetel aastatel. Uuesti võtab Peetri reformid üles alles Katariina II, kes võttis samuti eeskuju Eesti- ja Liivimaast. 1741. aastal just ametisse astunud keisrinna Jelizaveta (mujal maailmas Eliisabet ). Tema esimesena tõstatab probleemi, et siinsetele provintisdele on liiga palju vabadusi antud, neid tuleb piirata. Esimeseks selgeks märgiks oli see, et ta jätab privileegid kinnitamata, lükkab need edasi määramata aega. Kuid Jelizaveta enda aeg jäi kardinaalsete reformide läbiiviimiseks liiga lühikeseks.\nTeatavate muudatustega, aga mitte suurte muudatustega, jääb Eesti- ja Liivimaa piir kehtima nagu ta oli olnud 17. sajandil.\nEestimaa hertsogkond ja Liivimaa hertosgkond. Eestimaa kubermand ja Liivimaa kubermang. Mis vahe neil on? Hertsogkond on poliitiline ja territoriaalne üksus ja kubermang on administratiivne üksus.\nEestimaal oli neli maakonda ( kreisi ) – ajaloolised maakonnad (Harju-, Viru-, Järva- ja Läänemaa). Liivimaal oli neli kreisi (Riia, Võnnu, Tartu ja Pärnu). Ka nende maakondade piiride osas on toimunud teatavaid kosmeetilisi muudatusi, mis toimusid rahvusi silmas pidades, seda oli eelkõige vaja kohtutööks.\n1710 aasta eel ja järel tuleb maakonnapiirid alles paika loksutada . 1704. aasta vallutatud alad liidetakse vastloodud Ingerimaa (hilisem Peterburi kubermag) kubermanguga. Kubermangu eesotsas oli Aleksander Danilovitš Menšikov. Temast saab esialgu Ingerimaa kindralkuberner. Esimest korda puutub meiega kokku 1703-04. aastal, et osaleda Šeremetjevi kõrval Tartu ja Narva hõivamisel. 1710. aastal, kui siinsed alad lähevad Vene riigi koosseisu, siis päris kohe Eesti- ja Liivimaad ei taastata, vaid luuakse üldine kubermang, mille eesosas oli Menšikov. Menšikovi saatus – pärast Peetri surma uue valitseja silmis tal soosingut polnud, oli sunnitud elama Venemaa eksiilis, Siberis .\n1727 liidetakse Tartumaa taas Liivimaaga. Ainus, mis Ida-Virumaal jäi lahtiseks, oli Narva linna küsimus. Ei liidetud Eestimaa koosseisu, vaid Peterburi kubermangu.\nSaaremaa on esialgu pärast kapitulatsioone olnud Liivimaa koosseisus. 1731 taastatakse tema omaette provintsi õigused. Tuleb omaette maavalitsus ja sealsed võimustruktuurid.\nKubermang – kreisid – kihelkond. Kihelkond oli ainult kiriklik termin ja otseselt sellist administratiivst tähtsust kihelkonnal ei ole, aga kirikul on sealse elanikkonna arvestuse kohustus.\n1783. aasta järel ametnikkond plahvatuslikult kasvab.\nEesti- ja Liivimaa eesotsas on kõrgeima riigivõimu teostajaks ( kindral )kuberner. On kaks residentslinna – Riia ja Tallinn, kus kindralkubernerid elasid. Kahetine suhe: kindralkuberner oli tsaari kõrgeimaks esindajaks provintsis , kuid ei tohiks kasutada mõistet asetsaar. Peab ka provintsi kuninga/tsaari juures esindama. Tihtilugu jäi kindralkuberner kahe tule vahele.\nMenšikov – 1710-19 Eesti- ja Liivimaa kuberner, pärast seda mõlema eesotsas eraldi kindralkubernerid.\nEi Rootsi ega Vene ajal ei tõuse kohalikud inimesed nii kõrgele, et nad sobiksid kindralkuberneriks. Tema nõunikud võisid olla kohalikku päritolu.\nÜks tähtis mees on olnud Gerhard Johann von Lövenwolde. Tal oli võtmeroll esimestel aastatel. Pärast kapitulatsioonide sõlmimist määratakse tsaari poolt neljaliikmelise komisjoni etteotsa ja komisjon peab taastama endise olukorra Liivimaal. Teda loetakse tegelikuks asjaajamise taastajaks. Menšikov oli siiski sõjaväelane. Lövenwolde valimine tekitas inimestest suurt imestust. Oli alati selgelt väljendanud oma suurt poolehoidu Poolale ehk August II Tugevale. Pärast 1710. aasta määramist saab temast jäägitu Vene võimu pooldaja . Temast sai ka Šeremetjevi nõunik. Paljuski mõjutas teda, et väed käituks siin korrektselt, niipalju kui see sõjaolukorras võimalik oli. Lövenwolde on määranud Liivimaa (maksu)kohustused Vene riigi ees. Pärast 1710. aastat hakatakse aktiivselt taastama ka kaubandust. Suri 1723 aastal, kuid selle 13 aasta jooksul jõudis väga palju ära teha.\nDomineerivad mittevenelased, aga ka mitte kohalikud.\n1710-1783 vahemikus kõige kuulsamaks ja karismaatiliseks meheks oli George Browne. Sündis 1698 aastal ja suri 1792. Toonastel oludes väga vanaks, säilitas mõtteerksuse elu lõpuni ja ka elu lõpuni oli ametis. Päritolult iiri katoliiklane, Liivimaaga saab esmakordselt seotuks alles 1762. aastal. Inglismaal teenistust ei leidnud, noore mehena lahkus kodumaalt, oli mitmete mandri-Euroopa riikide teenistuses, osales 1731. aastal Vene sõjakäikudes, on olnud ka Poolas. 1738. aastal langes Vene-Türgi sõja ajal vangi, siis müüdi orjaks, olevat ühe prantsuse ohvitseri poolt vabaks ostetud. Väidetavalt olevat pärast seda Türki põgenenud, väidetavalt Türgi riigi sõjalisi dokumente kaasa võttes. Pärast seda teeb üsna kiiret karjääri. 1762 saab siia ametisse (Liivimaa kindralkuberner). Seitsmeaastane sõja ajal sai lahinguväljal nii rängalt haavata, et tema kolju purunes ja selle augu katmiseks kasutas hõbeplaati. Jäigi hammasrataste vahele, kuna rohkem kaitses provintsi inimesi riigi eest kui riigi asju provintsis juurutas. Talurahva seisukohalt oli üks võimukandjatest, kes leidis, et talupoegade olukord on ebainimlik. Kohalikud inimesed temasse nii suure sümpaatiaga ei suhtunud kui tema kohalikesse. Katoliiklaseks jäi elu lõpuni. Pilkealuseks sattus seetõttu, et elas Riia lossis, aga endale mingeid mugavusi ei lubanud. Tema eluruumide kohta on öelnud, et need sarnanevad pigem vangla kui kindralkuberneri ruumidega.\nKindralkuberneri kõige tähtsamateks ülesanneteks: sõjaline kaitse. Alal tuli hoida Vene riigi koosseisu. Rootsi ja Venemaa olid mõlemad äärealadega hädas.\nOma päritolult olid kindralkubernerid reeglina kõik sõjaväelased.\nTeisejärguliseks asjaks oli tsiviilhaldus, mis olid kohalike omavalitsuste käes. Teataval määral tuli kindralkuberneridel täita ka kohtufunktsioone – kõrgeima kohtu juures tegevad.\nIgapäevast elu juhib kindralkuberneri kantselei , puhtalt bürolkraatlik institutsioon. Sekretärid, kopistid (dokumentide ümberkirjutajad) jne. Kaks osakonda – saksa ja vene osakond (asjaajamiskeele järgi). Venekeelset asjaajamist oli vaja eelkõige selleks, et suhelda Peterburiga.\nKantseleid tegelesid palvekirjadega, aga oli ka inimesi, kes vajasid reisipasse, sünnitunnistusi, samuti sadamates tollide korjamise korraldamine. Kroonutulud laekusid kohtadelt, sisse tuli seada vastavad renteid, Liivimaa poole peal kolm, Eestimaal neli. Kantseleid töötavad peamiselt saksa keeles, seega saksa keele oskus oli oluline. Kindralkuberneri kantseleid on olnud eesti- ja liivimaalaste kanda (kohalik aadel ). Mida aeg edasi, seda enam hakati Peterburi poolt soovima venekeelset asjaajamist.\nKogu kupatuse üle valvab linnusefoogt (Eestimaale iseloomulik ametnik , oli ametis Tallinnas).\nProkurörid ja fiskaalid. Fiskaalid – õiguskorda tundvad inimesed, pidid seisma riigi huvide eest, revisjonide jälgimine jne.\nTolliametnikud (tollid olid üks olulisematest sissetulekuallikatest).\nTollikontorid tekivad Tallinnasse, Narva, Pärnusse, Kuressaarde. Ka mõnda aega sisemaised tollipunktid (Tartu). Ametnikkond ja dokumentatsioon olid venekeelsed.\nKa põhjarannikul Toolse. Seal oli lubatud nn talupojakaubandus (eelkõige Soome piirkonnaga). Sealt saadi nt kala, vastu anti vilja.\n18. sajandil oli Eesti ala seotud kolme rüütelkonnaga – Eesti-, Liivi- ja Saaremaa rüütelkond. 1795. aastast peaks juurde tooma ka Kuramaa rüütelkonna (meie kontekstis siiski eriti oluline pole). Kõige väärikam, pikema kujunemislooga oli Eestimaa rüütelkond (varem Harju-Viru rüütelkond), mille juured lähevad tagasi 13. sajandisse. Kõige varasem, järjepidevalt tegutsenud, kogu aeg valitsemise juures osalenud. Eestimaa rüütelkonna ühinemine esimest korda kokkuleppeliselt 1259. aastal, kui vasallid pöörduvad oma käskija poole ja kasutavad mõistet communitas. Järgnevatel sajanditel hakkab kogunema Maanõukogu. Eestimaa rüütelkond oma diplomaatilistes võitlustes saavutas mitmeid olulisi dokumente (võite). Üks olulisematest 1397. aastast pärit Konrad von Jungingeni armukiri (Saksa ordu kõrgmeister). Annab Harju-Viru rüütelkonnale õiguse viies sugulusastmes pärida oma kinnisvara. Varem oli õigus pärida ainult meesliinis, nüüd ka naisliinis kuni viienda astme sugulasteni. Eestimaa rüütelkond hakkab läbi aegade sellele tuginema, väga tähtis osa kuni 20. sajandi alguseni (pärast Vabadussõda toimub maareform ). Tähtsaks dokumendiks ka 1584.(?) aasta otsus, kus Harju-Viru rüütelkond laienes (haaras enda alla ka Läänemaa ja Järvamaa). Nüüdsest Eestimaa rüütelkond nimeks.\nEestimaa oli väga konservatiivne , nt ärkamisajal toimus Liivimaal ärkamine palju kiiremini. Väga tugev institutsioon.\nTeine on lugu Liivimaa rüütelkonnaga –sõjasegaduste tõttu oli üsna nõrk institutsioon. N-ö moodsas (18. saj mõttes) oli kujunenud alles 16. sajandi lõpukümnenditel. Polnud loomulik protsess, vaid sellest ühinemisest olid huvitatud Poola võimud ning nende ettekirjutuste mõjul see ühinemine tõusis.\nInstitutsionaalne väljakujunemine 1630.-40-ndatel aastatel. Alles siis tekib institutsionaalne struktuur. Nõrk, oma autonoomiat eriti polegi.\n1710. aastal esimest korda Vene võimud annavad rüütelkonnale autonoomia . Alles siis saab alguse võrdväärne positsioon Eestimaa rüütelkonnaga.\nSaaremaa rüütelkond saab aluse Taani võimu perioodil.\nRüütelkondadel oli juba 17. sajandil, aga eelkõige 18. sajandil kindel roll kohaliku elu juhtimisel. Paljud neist kroonuametnikud. Vene ametnikkond (võimu mõttes) jääb kohapeal suhteliselt nõrgaks, pearaskus selgelt kohalike ehk seisuslike omavalitsuste ehk rüütelkondade käes.\nRiiklike institutsioonide arengut aeglustas kapatsiteedi puudumine.\n1710. aasta kapitulatsioonid annavad aadlile võimaluse kujundada oma Landesstaat . Kiiresti haaratakse kõikvõimalikud võtmepositsioonid.\nBaltisakslased on omavahel vaidluses selle üle, miks kohapeal on ühtedel nii suur õigus. Debatt toimus 1850-ndatel ja 60-ndatel.\nKõige esimeseks asjaks oli see, kuidas muuta Rootsi riigi „ kuritegu “ e reduktsioon tagasipöörduvaks ehk restitutsiooniks.\nSelge protsess 18. sajandi teisel veerandil – aadelkond hakkab uuesti konsolideeruma. Keskseks küsimuseks saab välja selgitada nende inimeste ( perekondade ) ring, kel pn õigus olla ühe või teise rüütelkonna liige. Eelkõige oli küsimuseks see, kellele aadliprivileegid laienevad ja kellele neid laiendada ei saa. Oluline luua loend nendest , kes kuuluvad ühte või teise rüütelkonda, kel on õigus maaomandile, õigus seisuslike omavalitsuste töös osaleda.\nLoendi eeskujuks saab Peeter I aegne rangide(?) tabel, mis oli kopeeritud Rootsist. Oli teenistusastmete näitamiseks. Kõik, kes rangide tabelisse võeti, olid teenistusaadlikud.\nInitsiatiiv need loendid (hiljem hakatakse nimetama matrikliteks) teha. 1725. aasta järel muutusid paljud asjad leebemaks. 1727.-28. aastal selle plaaniga välja tullakse, saadakse keskvalitsuselt toetus matriklikomisjonide moodustamiseks. Päris esimene katse see rüütelkondadele ei olnud, ühe korra oli aadlimatrikleid püütud sisse seada ka Rootsi ajal. Rootsi võimud seda ei võimaldanud.\nProtsess oli väga pikk, läbi kõikvõimalike vaidluste. Mitte kõik ei olnud teretulnud. Matriklikomisjon töötas Liivimaal 1747. aastani, Eestimaal 1756. aastani. Töö venis, kuna kontroll oli range, et keegi ebaväärikas rüütelkonda ei saaks. Tähendas kõikvõimalike dokumentide esitamist .\nVaidlusi tekitas ka, mis alusel rüütelkond moodustada. 18. sajandil hakkab domineerima idee, et tuleb võtta aluseks see, mis ajal üks või teine aadliperekond jõuab Vana-Liivimaale. Mis ajal ta on nobiliteerunud.\nOmaette probleem nendega, kes olid tulnud Taani ja orduajal, ning paljudel ei olnud täpne tulemisaeg teada. Kõige vanematel, kellel ei olnud teada, pandi number paika loosimise teel.\n1747. aastal Liivimaa rüütelkonna matrikkel valmis, sellesse oli kantud 172 aadliperekonda, kronoloogilise printsiibi alusel. Orduajal oli siia Vana-Liivimaale saabunud 52 perekonda, 16 Poola- aegsed , Rootsiaegseid oli 45, Vene valitsusajal oli tulnud 59 perekonda (tulnud või siin aadlikuks saanud). Liivimaal oli matriklikomisjoni töös üheks probleemiks see, et kõikvõimalike sõdade tõttu oli olulisi dokumente palju kaduma läinud (Eestimaal oli dokumentatsioon hästi säilinud). Nii mõnigi perekond oli sunnnitud oma aadliks olemist ja Liivimaale tulekut kaude tõendama (nt teiste aadliperekondade ütluste kaudu).\nEestimaal on probleemiks, mis matriklikomisjoni tööd pidurdanud – kontroll, mis oli äärmiselt põhjalik. Eestimaal esineb ka keeldumisi (üks või teine perekond oli sunnitud kõrvale jääma). Lõplikult kinnitatakse aadlimatrikkel 1756. aastal. Ka siin võetakse aluseks vanuseline jaotus. Kokku esialgses matriklis 125 perekonda. 31 orduaegsed, 25 rootsiaegsed , 49 tulnud Vene võimu perioodil.\nSaaremaal registreeriti 1741 aadliperekondi 26.\nSaavutati institutsionaalne suletus väljapoole ja homogeensus sissepoole.\nLäänemereprovintsides oli umbes 2000 aadlikku, kes oma positsiooniga valitsevad teiste üle.\nKui matriklikomisjon oma töö lõpetas, ilmes, et mitte kõik ei ole matriklisse võetud, paljud olid kõrvale jäänud. Nende puhul kasutatakse mõistet landsassen. Eestimaal neid üldse ei arvestatud, neil ei olnud rüütelkonna silmis poliitilist tähtsust. Liivimaal ei olnud nii ranged , seal on landsassenid mingil ajal rüütelkonna kõrvale moodustanud oma institutsiooni. 1797. aastal Liivimaa rüütelkond otsustab 65 sellist landsassenite perekonda enda sekka võtta.\nLiivimaal Maapäeval pidid vähemalt ¾ uue perekonna vastuvõtmise poolt olema, Eestimaal oli selle aluseks kontroll ja veelkord kontroll.\nMaapäev. Kõige tähtsam organ, mis käis koos teatava aja tagant (3 aastat, vajadusel ka sagedamini, regulaarsust polnud). Mitte kõik rüütlimõisa omanikud ei saanud osaleda. Nimekiri pandi kokku, kes on aadlimatriklis ja kes mitte. Siis enam mingisugust vahet ei tehta , kõik kes olid matriklis, said osaleda.\nLiivimaal on lubatud palju varem Maapäeval osaleda ka nendel, kes matriklis polnud (hääleõigust polnud). Liivimaal said osaleda ka Riia linna kaks esindajat, kel oli kahe peale üks hääl.\nMaapäeva kutsub kokku kohalik kuberner või kindralkuberner. Teeb teatavaks paar kuud enne sessiooni algust (toimus Riias, Tallinnas või Kuresaares). Maanteede läbitavust silmas pidades olid hooajad jaanuaris ja juunis. Maapäevast osavõtt oli kohustuslik.\n4 nädala jooksul pidi Maapäev oma istungid ära pidama, toimusid järjest.\nAlgas piduliku jumalateenistusega Toomkirikus. Kooriruumis on kaks rida toole, kus läbi aegade istusid rüütelkonna peamehed. Riias Jakobi kirikus. Pärast seda kohtuti kindralkuberneriga, kellega arutati esimene voor läbi. Esitati rüütelkonna poolsed soovid, kindralkuberner ütles, mis asjad arutlusele pidid tulema. Istungid toimusid rüütelkonna hoonetes.\nKuressaares oli see asi keerulisem. Algul oma kooskäimise koht puudus. Aga kuna osalejaid oli vähem, käidi esialgu eramajades. Hiljem hakati koos käima Kuressaare lossis.\nKindralkuberner teeb esildised e propositsioonid. Arutlused toimusid voorude kaupa, arvamus loksutati paika. Põhimõtteks oli, et arutelu toimus selles vaimus , et rüütelkonna rpivileegid ei saaks kahjustatud, samas et oleks tagatud maa heaolu. Kui propositsioon heaks kiideti, oli võimalik tagasi kuberneri juurde minna, kes selle seaduse või korraldusena välja kuulutas.\nMaanõunike kolleegium. Nii Eesti-, kui Liivimaal 12-liikmeline. Saaremaal oli 4 maanõunikku. Koos ollakse praktiliselt kogu aeg, et Maapäevade vahelisel ajal oma asju ajada. Maanõunike kolleegium oli provintsi tegelikuks valitsejaks. Maanõuniku koht oli äärmiselt väärikas, valiti sinna eelkõige positsiooni silmas pidades. Valiti eluks ajaks. Pm maanõunikke kutsuti ekstsellentsideks.\nKolleegiumisse saamine ei olnud lihtne. See oli auamet, palka ei saadud, kuid kaude oli sealt võimalik oma (ka majanduslikku) positsiooni parandada. Tavaliselt kutsuti välja kolm meest, neist üks sai koha. Toimus läbi arutelude, kes on sobilik. Valimiste juures võimudel ei olnud kaasarääkimisõigust. Liivi- ja Eestimaal oli asi paljuski sarnane. Oli terve rida takistavaid momente, mida silmas peeti. Varanduslik positsioon, perekondlikud sidemed (et ei oleks omavahel perekondlikult seotud inimesi maanõukogus, et ei tekiks ühiseid huvisid). Siiski ikka juhtus, et lähedased olid korraga ametis. Ühe või teise maanõuniku lahkudes valiti sageli ametisse tema poeg.\nRüütelkonna peamehel oli esindusfn, pidi esindama provintsi huve keskvõimude juures. Kui toimus mingisugune Peterburi võimude poolt organiseeritud kogunemine Peterburis, siis rüütelkonna peamees sõitis tavaliselt kohale.\nKomisjonid maanõunike kolleegiumide juures, kuna maanõunikke igale poole ei jätku. Komisjonide töö puudutas kõikvõimalikke eluvaldkondi.\nRüütelkonna esildised eelkõige seotud maksudega. Terve rida oli ka sisemisi asju, mida arutada (nt uute liikmete vastuvõtt). Rüütelkonna. Maapäeval arutati sildade jne ehitamist, meditsiiniküsimusi jne. 18. sajandil on Maapäeva kompetentsis ka kõikvõimalikud haridusega seotud küsimused. Lõpuks ka rida isikutevahelisi küsimusi, mis tuli läbi arutada. Paljud küsimused anti tagasi kindralkubernerile, kes need välja kuulutas.\nRüütelkondadel olid oma vapid . Eestimaa rüütelkonna vapp oli kolm sinist leopardi kollasel taustal (mõned väidavad, et võeti kasutusele 13. sajandil, teised vaidlevad vastu. Uuem arvamus on, et vapp on välja kujunenud 1580. aastatel). Liivimaal on traditsiooniline vapp Sigismund II ajast – kroonitud greif punasel väljal, mõõgaga paremas käpas. Saaremaal jääb vapp selliseks , nagu ta ajalooliselt oli. Vapil viis tähte – DWGBE. Ei viita üldsegi Saaremaale, vaid hüüdlause, mis tähendab „Jumalasõna jääb igaveseks“ vms.\nKohtu- ja õiguskorraldus 18. sajandil\nFriedrich Georg von Bunge . Õigusteadlane- ajaloolane . Paljude õigusajalooliste kogumike koostaja . Kogus kõikvõimalikke vanu õigusakte. Püüdis neid ka tõlgendada, lahti mõtestada.\nSüsteem jääb kehtima kuni 1889. aasta kohtureformini. 1710. aasta kapitulatsiooni ja 1721. aasta rahulepinguga paika pannakse, jääb seega väga pikaks ajaks püsima. Selgelt seisulik kohtusüsteem, tagatud kapitulatsioonide ja rahulepinguga. Sellega tagati saksa rahvusest kohtunikkond ja kohalik vana Liivimaa kohtumenetlus, protsessiõigus, kohtukorraldus . Üks erandlik periood siia vahele jääb – asehaldusaeg (1783-1796-97). Üks oluline erinevus varasema, 17. sajandiga , on see, et varem oli kohtusüsteem dualistlik (riiklik ja seisuslik kohtukorraldus). Nüüd, tänu kapitulatsioonidele, Balti erikorrale riik taandub ja jääb alles ainult seisuslik ehk aadlipmavalitsusele ning linnadele ja raadidele tuginev kohtukord. Rootsiaegsed riiklikud kohtuinstantsid lõpetavad oma tegevuse (Tallinnas Linnusekohus, samuti Riias). Liivimaal oli üldse riiklik kohtukorraldus domineeriv, see kontroll nüüd kaob, jääb aadli omavalitsuste kontrolli alla. Vene riik ei olnud võimeline kohapealselt kohtusüsteemi üle võtta, ei tuntud siinseid olusid ja ei olnud ressursse, et siin oma kohtusüsteemi luua. Domineerivalt on seisuslik kohtukorraldus aadli käes. Aadel mõistab seisus ka teiste seisuste üle (talupojad, vaimulikkond).\nAadli omavalitsus seisnes selles, et kohtusüsteem oli nende käes. Samuti ka nn politseiline kontroll, järelvalve olid rüütelkondade käes. Oma maa teenistuses olemine oli auasjaks. Finantskompensatsiooni sealt reeglina ei otsitud.\nLiivi-, Eesti- ja Soomemaa justiitskolleegium\nEestimaal ülemmaakohus Liivimaal õuekohus\nAlammaakohus\tLiivimaal maakohtud\nEestimaal meeskohtud (Vasallikohtud)\tLiivimaal maakohtud\nTäpselt ei ole teada, millal esimesi kordi koos käidi. Lihtsam on paika panna Liivimaa maakohtu teket – Rootsi riigi poolt korraldatud. 18. sajandisse tuleb Liivimaa maakohus. Kohtuid oli nii palju, kui oli maakondi/kreise – Eestimaal 4, Liivimaa Eesti osas 2. Kohut , kui sellist juhib üks aadlik , rüütelkonna liige, valitud kohtunik . Temal on abiks nooremate liikmetena kaks assessorit/kaasistujat. Erinevates maakondades on kohtu komplekteerimine olnud erinev. Eestimaa ülemmaakohus nimetas erinevate meekohtute liikmed. Liivimaal oli asi demokraatlikum, seal maakohtunikud pannakse ametisse Maapäeval.\nEestimaal käis kohus koos Toompeal. Liivimaal toimuvad istungid kohtadel (Tartu kreisi asju aetakse Tartus, Pärnu asju Pärnus. On ka Pärnu maakonna asju aetud Viljandis ).\nKohtutel on oma kompetentsid . Mees- ja maakohtute ülesannete hulka kuuluvad piirkonnas elavate talupoegade ja mitteaadlike tsiviil- ja kriminaalasjad. Piirkonna aadlikud said oma asju ajada mees- või maakohtus (neid nimetati kergemateks asjadeks ja said olla ainult tsiviilasjad). Linnade magistralid – linnade kohtusüsteem oli autonoomne, ei sõltunud ülejäänud maa asjadest. Kohtusüsteem oli igal pool ise nägu. Mida väiksem linn, seda lihtsam oli linna autonoomsel territooriumil toimuv kohtukorraldus.\nAdra- ja sillakohtud. Kohus on meie tänapäevase sõnakasutuse juures eksitav. Tegemist institutsioonidega, mis peavad tagama korda, maapolitseinikega. Võime paljuski neid üldistada, Eesti- ja Liivimaa vahel ei olnud suuri erinevusi. Kõige tähtsamaks funktsiooniks oli pagenud talupoegade otsimine, tagasinõudmine. Kui talupoeg oli teinud kuritöö, siis adra- või sillakohtunik aitab asja uurida. Kui otsus on langetatud, siis alama astme nn maapolitseinikud viisid kõrgema instantsi tehtud otsuse täide. Nende tööväli pidevalt suurenes, pidevalt määrati juurde uusi adrakohtunikke. Adrakohtunike ametit täidavad samuti kohalikud aadlikud. Nemad võtavad endale appi nutikamaid talupoegi, kes neid aitavad. Ei ole eluaegne amet, iga kolme aasta tagant ümberkorraldused.\nSillakohus – kohtunike üheks tähtsamaks küsimuseks oli ka teede ja sildade korrashoid . Nemad peavad tagama, et teed oleks läbitavad, vastavalt normile ehitatud.\nKui mees- ja maakohtud on oma kompetentsi piiri saavutanud, siis järgmine instants Eestimaa ülemmaakohus ja Liivimaal õuekohus. Väärikam, vanem, õigusloome mõttes edasiarenenud on Eestimaa ülemmaakohus. See on sama institutsioon, mis maanõunike kolleegium (muutus ülemmaakohtuks, kui kohtutegevusega liitus kohalik kindralkuberner). Kuberneril pole alati aega kohtutöös osaleda, tihti määras kedagi endale asendajaks. Kuberner on kohtujuhtimise delegeerinud ühele maanõunike kolleegiumi 12 liikmest. Toona ei olnud kohtutee midagi eriskummalist, kuna kohus arutas väga erinevaid probleeme. Kuna Eestimaa ülemmaakohtu töövõime ei suutnud kõiki probleeme läbi hekseldada, luuakse üks vaheinstants ehk alammaakohus. Kohus on seisuslik, kohtu juhiks on rüütelkonna peamees. Tema kaasistujateks on kõikide meeskohtute esimehed. Lisaks alama kohtu töös osalevad ka kõik adrakohtunikud ja mitmesugused teised vähemtähtsad ametnikud, nagu notar, kirjutajad jne.\nAadlil tihtilugu puudus kompetents, seetõttu tuli kohtule tööle võtta ka inimesi, kes kohalikku seadust tegelikult tundsid. Need pandi ametisse sekretäride nime all. Liivimaal kohtukorralduse tipus on Liivimaa õuekohus (oma president ja asepresident). Kohtu töös osalevad 11 aadlikust kaasistujat ehk assessorit. Kui koht tühjaks jääb, leiti asemik oma kanaleid pidi, Maapäeva sel juhul ei toimunud. Ka kõik aadliga seotud asjad (nii tsiviil-, kui kriminaalasjad). Seati rahalisi algpiire, et kohus asju arutusele võtaks. Kõikidel kohtutel on olnud rohkesti kompetentsivaidlusi, eelkõige hierarhilises plaanis. Aadlikele meeldis, kui nende asju arutati võimalikult kõrges kohtuastmes. Teine vaidluskoht tekkis konsistooriumitega – ilmalik kohtusüsteem leidis, et ka vaimulikud peavad oma probleemide ja asjadega neile alluma. Konsistooriumid leiavad, et vaimulikud küsimused kuuluvad aga nende pädevusse (nt kui inimene otsustas lahutada). Ilmalikud inimesed leidsid , et ka need asjad kuuluvad nende pädevusse.\n17. sajandil kokkuleppele ei jõutud, lahutusasjad jäid konsistooriumi ajada. 18. sajandil inimeste asjadest arusaamine teataval määral ilmalikustus. 18. sajandil tehakse Eestimaal samm edasi, luuakse vaimulike asjade arutamiseks ülemapellatsioonikohus. Kontroll on kohalike kindralkuberneride käes, kohtu koosseisus on neli vaimulikku ja neli ilmalikku inimest. Ei käinud koos regulaarselt, kohus käis koos vastavalt vajadusele. Liivimaal sellist institutsiooni ei teki.\nOn võimalik veel edasi apelleerida Peterburi.\nKui justiitskolleegiumist abi ei saadud, sai veel edasi minna valitsevasse\nEnn Küngi loengute konspekt\neesti uusaeg , valitsemine , pärisorjuse kaotamine , ärkamisaeg 18 , -19 , sajand\nheldur palli, osa revisjone, head kirikuandmed, augustis 1710, umbes 200, põhjasõda, sõja avasündmuseks, esikohal kapitulatsioonides, seisuslik, lubati eesti, balti erikord, kehtib dualism, 1741, kubermang, kubermang, menšikov, lövenwolde, langes vene, kaks osakonda, kindralkuberneri kantseleid, fiskaalid, annab harju, baltisakslased, tagasipöörduvaks, jõuab vana, kooriruumis, õigusteadlane, domineerivalt, sillakohus, mõttes edasiarenenud, kuberner, kõikidel kohtutel, sajandiks, 500, esimeseks enam, asehalduskord, rakveres, sõjalised keskused, bürgermeistrit, literaatide seisus, raad, valdkondade probleemidega, kadrioru aednikud, linnade arengut, eestimaal, kroonumaavaldus, sajandi lõpuks, landsassenid, mõisa sissetulekud, saj lõpul, kaebeõigus, positiivsetel määrustel, vitram, arusaamatuse aluseks, aleksander i, peatööks, talupoeg, petri teos, lõpukümnetel, vallakohtute puhul, agraarkorralduse nõudmine, paul i, katariina ii, maapäeva tulemus, tegelik väljakuulutamine, talurahvakoolidest, kihelkonna aadlikel, konsistooriumil, abielude lubamine, visitatsioonide korraldamine, vaimulike katsumine, kalendrite ilmumist, vennastekogude liikumine, arusaamade levitamine, herrnhuti tegelastele, 120, lätlased, järva, raikkülas, vastuhakk, uut kirikuseadust, sajandi lõpus, kirik, aastate liikumine, aruannete järgi, liikmete arvu, aasta kevad, kompromissiga, paika talu, mitmed talupojad, terve juunikuu, septembris 1860, suureks muudatuseks, passikord, karistamine, vallavolikogul, kaitstaksegi põhja, blokeerib inglise, siinsetele talupoegadele, aleksander ii, omavalitsusreformi juures, reformiga, ajajärgu näidiseks, kuukiri, sellele perioodile, ea jansen, liikumise vedajateks, faehlmann, seisuslik süsteem, kreutzwald, vahepeal, ühiskond ise, mitmesugused nähtused, äratajad, aastate kohta, jannseni puhul, tegelaskonna keskmes, vananevale kreutzwaldile, talupoegadega, peterburi seltskonnale, hurt, köler, suuremaks ettevõtmiseks, novembril 1864, aleksander ii, esimest korda, jannsen, cimze seminaris, aastal ep, tellijatest, vanemuise selts, balti alad, kolme perioodi, koorid, rudolf põldmäe, üheks peakõnelejaks, tekitajaks, järgnevatel kordadel, luteri usk, hurt, 1870 juuli, aleksandrikooli, kooskäimist, aastatele, veelgi olulisem, jakobson, sellelt pinnalt, jannsen, tallinna laulupeole, eks, grenzteini näol, tellimispiirkonda, põhjapoolsetes maakondades, vapustab, jakobsoni järeltulijaid, administratiivne venestamine\naasta kapitulatsioonid ja nende tähtsus Eesti- ja Liivimaa õigusliku\naastal sõlmitud kapitulatsioonilepingud\nLinnad kui seisusliku autonoomia subjektid 18. sajandil\nJohann Cristoph Petri\nEestimaa Tallorahwa säädos\nHariduselu 18. sajandil\nTerre arrmas eesti\nuklemmer: Väga hea ja põhjalik materjal\nPuushobune: Hea ja põhjalik materjal.\noruke: Suurepärane konspekt


Kadi ja Beebid pani kirja tunnused, mida saad kasutada indikaatorina, kas sinu pisikesel võiks olla huule- või keelekida.\nKui sul on kahtlus oma lapse osas, siis pöördu oma perearsti või imetamisnõustaja poole!\nMida varem jaole saad seda parem.\nTihti võib ka olla, et keelekida pole esialgu probleem, kuid kuu või paar hiljem osutub siiski takistuseks igapäeva toimetuste tegemisel.\nbeebi võte rinna võtmisel ei ole korrektne ja see ei õnnestu mitte kuidagi\npragunenud -, lamedad-, või mõnel muul moel kahjustatud nibud\nhuulepulga kujuliseks imetud nibud\nkehv piima voolavus\nummistunud piimajuhad, sügelus, mastiit\nnibude thrush (pärmseente infektsioon)\ntunned, et beebi toitmine on täis kohaga töö!\nKeelekidaga beebi probleemid:\nhalb imemine nii rinnast kui pudelist\njääb magama toitmise ajal\nlibiseb kergelt nibu küljest ära\nnutab tihti/ rahutu tihti\nsülitab tihti piima välja\nteeb klikkimise või matsutamise häält kui sööb\nteeb kägistamise või lämbumise häält kui sööb\nkaalutõus on väike\nhammustab/ lutsutab nibu\nlutt vajub kergelt suust välja ega jää suhu\npiim jookseb suunurkadest välja kui sööb\nhingab suu kaudu, norskab, häälekas hingamine\npiim tuleb nina kaudu välja\nbeebi muutub rahutuks imetamisel või pudelist süües\ntoitmine kestab rohkem kui 20 minutit peale vastsündinu iga\nsööb tihedamini kui 2-3 tunnise intervalli tagant\nMärgid mis viitavad selgelt keele- või huulekida probleemile:\nülahuul on pudeliga söötmise ajal all mitte lutti peal\nklikkimise hääl pudelist söömise ajal\nsöömine võtab kauem aega (üle 30 minuti)\njääb magama pudelist toitmise ajal\npiim valgub välja suunurkadest\nkeelel on valge katt ehk piimajääke\nhuulel on vill\nlõualuu on ettepoole ning põsed hoiavad rohkem lohku\nluksub väga tihti, gaaside ja refluksi tunnused\nvarasemalt kindlaks tehtud ebaõnnestunud rinnaga toitmine\npole võimeline hoidma lutti suus või siis ainult väga lamedat lutti\nköhib kui juua vedelikku tassist või kõrrega\nNB! Info pärineb raamatust "Tongue tied". Foto on illustreeriv ja pärineb internetist.\nAlgallikas: Kadi ja Beebid, 14.01.2020\nLogopeed: tundub, et vanematel pole aega lastega rääkida\nHuvitaja. Kõne- ja lugemisprobleemiga lapsed\nLapse varajane sõnavara


Erinevus lehekülje "Kaugenemine" redaktsioonide vahel – Mereviki\nErinevus lehekülje "Kaugenemine" redaktsioonide vahel\nViimane redaktsioon: 3. mai 2015, kell 23:20 (vaata lähteteksti)\n'''Kaugenemine''' on arvestusliku laakimise osis, mis näitab lähte- ja sihtpunkti vahelist [[laev]]a asukoha muutumist miilides põhja-lõuna või ida-lääne suunas. Lähteasukoha, [[kurss|kursi]] ja vahemaa järgi võib valemite abil ette arvutada sihtasukoha ja vastupidi. Lähte- ja sihtasukoha põhjal saab nendevahelise otsekursi ja vahemaa.\n'''Kaugenemine''' on arvestusliku [[laakimine|laakimise]] osis, mis näitab lähte- ja sihtpunkti vahelist [[laev]]a asukoha muutumist miilides põhja-lõuna või ida-lääne suunas. Lähteasukoha, [[kurss|kursi]] ja vahemaa järgi võib valemite abil ette arvutada sihtasukoha ja vastupidi. Lähte- ja sihtasukoha põhjal saab nendevahelise otsekursi ja vahemaa.\nViimane redaktsioon: 3. mai 2015, kell 23:20\nKaugenemine on arvestusliku laakimise osis, mis näitab lähte- ja sihtpunkti vahelist laeva asukoha muutumist miilides põhja-lõuna või ida-lääne suunas. Lähteasukoha, kursi ja vahemaa järgi võib valemite abil ette arvutada sihtasukoha ja vastupidi. Lähte- ja sihtasukoha põhjal saab nendevahelise otsekursi ja vahemaa.\nPärit leheküljelt "http://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php?title=Kaugenemine&oldid=10375"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:20, 3. mai 2015.


Eziili projektijuht Kelly, koolitaja Siim ja HUUM OÜ tootmisjuht Joosep\nHUUM OÜ on alates aastast 2014 tegelenud saunakeriste tootmise ja müügiga Eestis ja mujal maailmas. Koostööd Eziiliga alustati hetkel, mil meeskond koosnes viiest liikmest ning ees ootas kiire kasv. Eziili abiga omab HUUM ülevaadet tellimuste täitmisest, meeskonnaliikmed koostavad tootmistellimusi ja jälgivad laoseisu.\nVajadus omada ülevaadet ettevõttes toimuvast\nHUUM'i tootmisjuht Joosep Orav rääkis, et Eziili tõi tema töölauale ettevõtte tegevjuht Siim Nellis, kellele oli Eziili tarkvara silma jäänud. Enne Eziili kasutamist saadi ülevaade tellimustest ja laoseisust kasutades Exceli tabelit. Suurte ambitsioonidega HUUM'i meeskond mõistis, et Exceli tabeliga jätkamine ei ole pikas plaanis jätkusuutlik. Pärast esimest kohtumist Eziili tegevjuhi Maidoga tehti otsus Eziili rakendamiseks ettevõttes mõne päevaga. Lisaks võimekale tarkvarale nähti Eziili tiimi ambitsioonikust ja paindlikkust, mis lisas koostööpartneri osas kindlustunnet.\n"Kindlasti läksime õigel hetkel andmebaasi kasutamise peale enne kui juhtus midagi suurt, näiteks kauba ära kadumine või mitte kohalejõudmine".\nValusad õppetunnid, mis jäid olemata\nRääkides Eziili kasulikkusest tõi Joosep välja, et suure tõenäosusega on Eziil päästnud meeskonna mitmest valusast õppetunnist. "Kindlasti läksime õigel hetkel andmebaasi kasutamise peale enne kui juhtus midagi suurt, näiteks kauba ära kadumine või mitte kohalejõudmine".\nLisaks valusate õppetundide ennetamisele märkis Joosep ära, kuidas raamatupidaja töö on muutunud Eziili kasutades oluliselt lihtsamaks. "Tänu olemasolevatele liidestustele ei pea raamatupidaja müüginimeste tööd käsitsi üle tegema, piisab sellest kui ta teeb õigetesse kohtadesse linnukesed".\nSoovitused tootmistarkvara valimiseks\nTuginedes enda kogemusele soovitas HUUM ettevõtetel, kes kaaluvad tootmistarkvara kasutuselevõttu mõelda sellele, et koostööpartner võiks olla kodumaine ning pakuks kiiret kliendituge "Kui mul tekib küsimusi, siis ma soovin saada vastust võimalikult kiiresti, mitte järgmisel või ülejärgmisel päeval".\n"Eziiliga me tunneme, et support on olemas ja kui mõni teema üles kerkib, siis saame kiirelt vastuse või tagasisidet, et asjaga tegeletakse" toob tootmisjuht Joosep välja. Lisaks märgib ta, et Eziil on aidanud HUUM'i meeskonnal vähendada aega, mis kulub infovahetusele teiste meeskonnaliikmetega kuna kõik vajalik info on ühtses süsteemis leitav. "Kui meil täna Eziili ei oleks, siis oleksime kindlasti reedeti väga suured närvipuntrad" sõnas Orav.\nLoo autor: Eziil\nTesti Eziil tootmistarkvara sobivust enda ettevõttele\n+372 668 3060\n©2020 All rights reserved. Eziil Production intelligence OÜ\nEziil Production Intelligence OÜ\nJakobsoni 11, 71020 Viljandi


TALLINNA JA HARJUMAA CB ja HAM side (1,2) - Page 19 - CB Foorum\nPostitusPostitas Kaljukits » L Okt 10, 2015 10:56 am\nTäna hommikul 10-11 23FM PAUHH, VANAPAGAN, KEILA-AIVAR, ISAKASS, KALJUKITS.\nPostitusPostitas Arved » L Okt 10, 2015 12:12 pm\nKaljukits kirjutas: Täna hommikul 10-11 23FM PAUHH, VANAPAGAN, KEILA-AIVAR, ISAKASS, KALJUKITS.\nOli siingi kehras täna hommikul kuulda Kaljukitse ja Vanapaganat 2 palliga. Antennideks olid eh antenn http://www.i1wqrlinkradio.com/antype/ch23/chiave273 tehtud selle kirjelduse järgi mõned aastad tagasi ja äsja valmis saanud 21 tollistest jalgratta velgedest ddrr antenn http://berlin-gateway-funker.de/article ... ticle_id=1\nAntennid paiknesid aiamaal paari meetri kõrgusel. Eetrisse tulekuks oli viiest watist vähe võitu.Kuuldavuse poolest olid antennid võrdselt ühesugused.Eh antenniga on Eimoga mõned korrad sidetatud otse toa aknapealt.Seekord polnud levi siia pool ka kõige parem .\nEeter on enamasti vaikne siis pole ka kedagi kuulata mis sellest et tihtipeale on kuulamiseks antenn üleval.Vahest on kuulata ka tore.\nLoodame et rahvas saab uue hoo sisse ja läheb eeter kihama!\nPostitusPostitas Joosep » L Okt 10, 2015 3:38 pm\nSee Arvedi esimene antenn on ehtatav lihtsalt ka ULL bändile. Ma tegin omale 2m/70 cm bändi ja eraldi 6 m bändi sellised antennid. Tuntakse ka lillepoti antennidena neid. Siin üks link selle ehitamisest\nVäga hästi häälestatav ja SWR on madal. Proovige järgi, tasub ära.\nPostitusPostitas Kalamaja » E Okt 12, 2015 4:02 pm\nTäna jälle kuulan ja kutsun 22:00-st.\nLülitan 70cm ka sisse PMR-8 ja PMR-3 kanalitel.\nPostitusPostitas vaa11 » E Okt 12, 2015 10:08 pm\nKuulan ja hõikan\nPostitusPostitas Kalamaja » E Okt 12, 2015 11:15 pm\nMatu, kuulsin Sind küll, samuti Vanapaganat. Kahjuks küll ühepoolselt, aga mis siin imestada, mul autoantenn autokatusel. Aga Arvoga sai küll räägitud, samuti Joosepiga, temaga tõsi küll PMR8 kanali peal. Linnahalli katuselt oma käsikabulaga nii kui horisontaali keerasin, kohe oli kõik 5-9.\nAitähh ja kuulmiseni jälle!\nPostitusPostitas Kalamaja » E Okt 26, 2015 5:34 pm\nTäna jälle kuulan ja kutsun kell 22 ajal 23FM ja ka PMR-8 peal.\nPostitusPostitas Kalamaja » E Nov 02, 2015 6:13 pm\nÜritan täna jälle 23Fm.\nEile-üleeile olin Ida-Virus ja kõik CB kanalid olid paksult võõrakeelset seletamist täis, 23 Fm-il tuli moššeesse kutsumise laulu. Loodan et täna kulleb kedagi, kellega rääkida ka saan..\nPostitusPostitas Kalamaja » E Nov 09, 2015 1:31 pm\nOlen täna jälle 22:00-st kuuldel 23FM ja PMR ka sees.\nPostitusPostitas Kalamaja » E Nov 30, 2015 1:21 pm\nHoolimata viletsast ilmast üritan täna õhtul jälle nii 23FM kui ka PMR 8 peal.\nPostitusPostitas postikana » K Dets 09, 2015 12:33 pm\nVahelduseks 27275 kilotsükli peal jälle papagoi vastamas. Mitu aastat saatis aint piikse.\nPostitusPostitas Joosep » K Dets 09, 2015 12:57 pm\nPostitusPostitas vaa11 » K Dets 09, 2015 5:46 pm\noleks ka kuuldel\nPostitusPostitas Joosep » K Dets 09, 2015 7:12 pm\nPostitusPostitas postikana » K Dets 09, 2015 9:34 pm\nKas oli töökorras?


Cristal - lihtsalt mina: haigused\nKuvatud on postitused sildiga haigused. Kuva kõik postitused\ntavapärane õhtune ajaviide - sinepivann\nKarita on haige. kõik maailma hädad on teda korraga karistama tulnud. tänased diagnoosid perearstilt järgmised: angiin, bronhiit, mõlemapoolne kõrvapõletik :S mu vaene väike!\neks see oli juba pikka aega tulemas ka, haigus ma mõtlen. sest nohu hiilis ligi kohe pärast aastavahetust. küll vähehaaval ja mitte väga hullusti. see muundus köhatamiseks, millest tuli päris köha (ka mitte hullu moodi, aga ikka õhu vahetudes ja möllates tuli köhahooge ette). nüüd siis esmaspäeval lõi palaviku ka. minu lootus, et 37, 3 ehk jääb, ei täitunud ja eile oli 39 jälle platsis :(\ntäna kablutasin kohe arstile ja nagu diagnoosidest paistab, väga õigesti tegin. kõrvavalu ta veel ei tundnud ise, aga homseks vist oleks juba valu käes nutnud. nii et AB läks peale (küll nõrk ja vähe, aga ikkagi).\nmuide, meil oli täna asendusarst - dr. Niklus. ta on super! istub muidu kõrvalkabinetis, aga täna oli meie arst haigeks jäänud ja sai tema juurde. on lastearsti taustaga, uurib, vaatab, kuulab, põhjendab, oskab soovitada. on näha, et talle meeldib oma töö, mitte ei tee seda ülejala või raha pärast. kui temaga ära rääkida, on süda kohe täitsa rahul. nimistu tal täis ja kuidagi löögile ei saa. mis imenipiga ma tema juurde küll pääseks?? ei tea. soovitusi?\nKarina hetkel suht terve, vahel köhatab. loodan parimat.


Omniva pakiautomaatide võrgustik laieneb 12 uue asukohaga - Kasulik.ee\nOmniva pakiautomaatide võrgustik laieneb 12 uue asukohaga\nOmniva paigaldab juulikuu jooksul Eestisse 12 uut pakiautomaati. Laienemise tulemusena on ettevõtte pakiautomaadivõrgustik ning ligipääsetav juba enam kui 50 erinevas Eesti linnas ja asulas ning enam kui 120 kohas üle Baltikumi.\nSuvise laienemise käigus paigaldab Omniva uued pakiautomaadid väiksematest kohtadest Loksale ja Kundasse. Kuna pakiteenuse kasutamine kasvab kiiresti ka linnades, tulevad pakiautomaadid ka uutesse kohtadesse suuremates linnades.\nNii tulevad Tallinnas uued pakiautomaadid Merimetsa Selveri, Valdeku Comarketi ja Paepargi Maxima juurde, Tartus Raadi Maxima ja Anne Selveri juurde. Tallinna lähiümbrusest saavad uue pakiautomaadi Viimsi (Pärnamäe Rimi juurde) ja Maardu (Maxima juurde), samuti tuleb pakiautomaat Haapsallu (Kastani), Kohtla-Järvele (Ahtme Maxima) ja Narvasse (Prisma juurde).\nEelmine laienemine toimus kevadel, mil keskenduti eeeskätt just väiksematesse kohtadesse pakiautomaatide paigaldamisele.\nJärgmisel aastal avab Omniva oma pakiautomaatide võrgustiku kogu Baltikumis ka teistele partneritele kasutamiseks, et anda tuult tiibadesse hoogustuva e-kaubanduse arnegule.\nVideo: Omniva sorteerimiskeskus


TOP 5 | Kelle sõna maksab? (8)\nElis Kusma, toimetaja, 12. aprill 2019, 17:24\nHäguselt sõnastatud koalitsioonilepe tähendab, et sisuline otsustamine ning ka võimalikud vastuolud on uuel valitsusel – juhul, kui see Ratase juhtimisel ikkagi sünnib – alles ees. Esimene arusaamatus ei lasknud end kaua oodata: kas koalitsioon on kokku leppinud maksurahus või hoopis aktsiiside langetamises? Millal see toimub? Kas lõppsõna jääb inforuumi käredate sõnumitega täitvale ekrelastest nn mardivalitsusele või eelarvetasakaalust ettevaatlikult juttu tegevale peaministriparteile?\nEKRE-le päitsed pähe\nPärast EKRE ühe põhilubaduse – rahvaalgatuse seadustamise – jõudmist põhiseadusesse tuleb välja mõelda, kuidas hakkab see tehniliselt välja nägema. Isamaa leerist on kõlanud näiteks ettepanek, et iga allkirjaandja maksaks 50 eurot kautsjonit. Mõistlik mõte, vältimaks sagedasi referendumeid mitte eriti olulistel teemadel. Teisalt jääb vägisi mulje, et partnerid püüavad EKREga kokku lepitut nüüd lahjendada, pehmendada ja viimaste lubaduste elluviimist sisuliselt ka tõkestada.\nTeine sammas laiaks?\nVõimalus, et teine pensionisammas muutubki vabatahtlikuks, on välja meelitanud hulk asjatundjaid, kes trumpavad üksteist üle õudusstsenaariumidega, kui rumalalt hakkab rahvas oma sääste kulutama. Kas ostetakse telekaid-telefone, makstakse tagasi kiirlaene või kasutatakse vabanenud tuhandeid hoopis uute laenude sissemakseteks? Samas on selge, et seda vähestki sambaremonti, mille vajalikkust möönavad nüüd kõik, poleks sammast hoopis lammutada tahtjate surveta tulnudki. Olnuks rumal seegi.\nTõenäolise järgmise siseministri Mart Helme tõdemus, et tal on nimekiri riigiametnikest, poliitikutest ja ajakirjanikest, keda võiks pika visuaalse vaatluse tulemusena kahtlustada nn süvariigi osaks olemises, tõstatab küsimuse, mida ta nende oletustega uues ametis peale hakkab. Kas teatud ajakirjanikele intervjuude andmisest keelduminegi on osa süvariigi-vastasest operatsioonist?\nUus linnapea, vanad kombed?\nValijate toel ja poliitiliste kokkulepete tulemusena Tallinna linnapeaks tõusnud Mihhail Kõlvarti suhtes on ootused kõrged: linnajuhtimise juures juba pikalt olnud Kõlvart on kahtlemata kasvanud pädevaks administraatoriks, ent mida muud võtab Savisaare kõrval töötama harjunud värske linnapea sellest ajast kaasa uude ametisse?


Nahaarst Kadi Kerner - Dermatoveneroloogia | TerviseTrend\n4.3 - hinnanguid kokku: 34\nPäris kiirelt käis. Vaatas nahaprobleemi üle, kirjutas ravimi ja saatis minema. Hiljem teine arst pani teise diagnoosi ja materdas Kadi diagnoosi maha. Võta näpust, kumb õige.\n2/5 Avaldatud 2 kuud tagasi\nVäga ebasõbralik arst. Ei soovinud isegi mind kuulata. Mul oli tunne, et arstil on kiire ja mina segan teda oma küsimustega, mille peale ta ärritus. Mul olid kahtlased sünnimärgid ja ma palusin arstil neid kontrollida. Ei soovinud midagi kontrollida. Kui ma ikkagi nõudsin vähemalt vaadata, siis luubiga vaatas mõnda, mitte isegi kõiki. Ütles, et kuidas ma ei tea, et peab niisutavat kreemi panema kaks korda päevas aasta ringselt. Mul oli aga vaja teada, ega tegemist ei ole pahaloomuliste kasvajatega. Abi ei saanud. Ainuke pluss - kui pöördusin registratuuri, sain visiidiaja kohe järgmiseks päevaks. "Keegi on ära öelnud! Teil vedas!" ütles mulle teenindaja naeratades. Pole imet, olen korduva visiidi aja ka ära öelnud, kuna pole mõtet minna oma aega raiskama. Panin aja kinni tasulisse polikliinikusse, seal kontrollitakse mikroskoobiga ja palju meeldivam suhtumine.\nС моей проблемой справилась\n"Ei soovita - väga pettunud patsient"\nEi saaanud abi, leidsin ta siitsamast portaalist lootes, et ehk saan abi 20 aastat piinelnud akne käes, kuid pidin sügavalt pettuma. Üleolev arst kelle juurde tagasi ei soovi enam iial minna. Ta on küll kirjutanud palju akne-teemalisi artikleid - aga reaalne huvi tal puudub inimeste aitamiseks. Kahju. Ei soovita.\n"Väga sõbralik ja põhjalik"\nKäisin Dr. Kerneri juures sünnimärke kontrollimas. Visiidil oli arst väga sõbralik, selgitas rahulikult, andis soovitusi ning tegi oma tööd väga põhjalikult - sõrme ja varba vahedest kuni talla alla ning pealaeni välja vaatas üle. Läheksin kindlasti tema vastuvõtule tagasi, kui tekib vajadus.\nOlin suvel käinud ühe teise tasulise arsti juures, kes nähes mu sünnimärke, hakkas ähkima-puhkima, et oleksin pidanud panema eraldi aja ja jättis üldse ebameeldiva mulje. Sõbranna soovitusel panin nüüd aja dr. Kerneri juurde, kes 15minutiga vaatas üle kõik mu sünnimärgid (mul on neid tõesti palju), aitas akneprobleemidega ning määras ka dermatiidi leevendamiseks ravi. Ei ühtegi silmapööritust, vaid väga professionaalne suhtumine ja küsimustele vastab konkreetselt ja sõbralikult. Väga soovitan ja jään ise ka käima!\nMeeldiv, hoolikas ja korrektne, saab probleemidele lahendusele ning annab vajadusel ka nõu\nAsjalik. Äratas usaldust.\n"Hea ja professionaalne tohter"\nKiidan väga! Abivalmis, kuulab ja sain ka abi. Professionaalne, meeldis et suhtus nagu võrdne võrdsesse.\nVäga hea arst, prof suhtumine. Tegi uuringud ja leidis lahenduse.\nVäga asjalik ja professionaalne. Sain vastused kõikidele küsimustele. Soovitan!\n"seat muidu on lihtsalt ..."\nKäisin tasulises vastuvõtus, seat muidu on lihtsalt PERHis väga pikad järjekorrad. Sain juba 5 min enne aega kabinetti sisse ning oma probleemi räägitud. Dr. Kerner selgitas kõike rahulikult ning väga professionaalselt. Ei olnud mingit ninnunännutamist vaid konkreetne küsin-vastan suhtlus. Soovitan teda soojalt!\nVäga tark ja südamlik arst aitas mind väga palju mida allergiat ravinud arst jättis aastaid tegemata.Oleme tänulikud koos vanaemaga.\nMul teatud kohtedel näol tekkib aeg-ajalt ärritus ja nahk hakkab maha minema. Perears ütles et see on allergia, aga tahtsin nahaarsti arvamust kuulda. Tulin dr. Kerneri juurde. Esiteks, oli selline tunne, et tal on kiire, ta ei lasenud lõpuni rääkida, ja kui ma hakkasin palju küsimusi esitama, siis hakkas ärrituma. Vastas mulle et see on lihtsalt kuiv nahk mida põhjustasid meie külmad ilmad ja andis niisutava kreemi. Mul ei ole kunagi kuiv nahk olnud, näo probleemid on tekkinud erineva ilmaga, kaasarvatud niiske ja soe ilmaga ja ainult teatud kohtadel, mitte terve näo peal. Muidugi niisutav kreem mida ma sain arstilt üldse ei aidanud ja pean nüüd teise arsti juurde minema. Lihtsalt aja raiskamine.\nVäga kena ja meeldiv doktor! Võibolla liigagi asjalik ja tõsine olukorras, kus püksid tuleb alla lasta ja ärevus sees...\nOlin vististi viimane patient, keda dr Kerner vastu võttis, kuid see ei tohiks vabandada täielikku ükskõiksust patsiendi suhtes. Alustuseks rääkisin oma mure ära talle ära, kuid peale seda, kui ta mind küsitlema hakkas, sain aru, et ta polnud mind absoluutselt kuulanud. Olen pikka aega ühe nahahaigusega võidelnud ja soovisin, et ta kirjutaks mulle uue retsepti välja, et just ägenema hakanud haigusele piir peale panna. Ta vaatas mu probleemse naha küll üle, kuid andis mõista, et ma teen sääsest elevandi. Kõik siin ilmas on suhteline, kuid võin kinnitada, et kui mu haigus on ägenenud, siis on tegemist väga ebameeldiva asjaga. See oli minu kogemus ühe vastuvõtu pinnalt.\nAnna hinnang arstile (Kadi Kerner)


» Kuidas tegelikult kruvisid puitkarkassi keerati? » Tartu autoehituse hiilgus ja allakäik\nKuidas tegelikult kruvisid puitkarkassi keerati?\nNagu ülal olevast filmilõigust näha ja kuulda, toimus Nõukogude Eestis kõik eesrindlikult. Plaane täideti ennetähtaegselt, kommunistliku töö brigaadid rabasid rändpunalippe ja diplomeid. Töövõitudest kirjutasid ajalehed ja ajakirjad, tublide tööliste fotod ilmusid autahvlitele…\n“Nagu tuhanded teised kollektiivid, nii on ka Theodor Silma bussiehitajate brigaad asunud töövalvele Suure Sotsialistliku Oktoobrirevolutsiooni 37. aastapäeva auks.”\nKahjuks oli see kõik liiga hea, et olla tõsi. Reaalsus oli midagi muud kui, see millest pajatavad meile ringvaatefilmid ja kirjutavad ammused ajalehed. Näitliku loo räägib meile Ants Kuperjanov, kes asus autoremondialale tööle 1953. aastal. Tema esimeseks töökohaks sai Tartu Autoremonttöökoda, kus ta alustas õpilasena ning seejärel pärisametis pealisehituse tsehhis lukksepp-keevitaja ametikohal.\n"Kruvide keeramiseks puitkarkassi sisse “leiutati” huvitav abivahend."\n"Läksin õpilasena tehasesse 1953. aastal, siis kui ehitati furgoonimudelit TA-3. Kruvide keeramiseks puitkarkassi sisse “leiutati” huvitav abivahend, millega sai puidukruvisid sisse „keerata“ eriti kiirel viisil. Selleks puuriti õigesse kohta umbes poole kruvi pikkune auk, võeti puidukruvi ja spetsiaalselt selle töö jaoks klapisäärest tehtud torn, millel süvend sees. Kruvi pisteti ette puuritud auku, virutati haamriga pihta ja oligi kruvi ühekorraga karkassis kinni. Kahjuks oli sellel töömeetodil üks halb külg - kruvid kippusid kiiresti logisema ja kukkusid välja."\nTagsAnts Kuperjanov, GZA-651, kuidas tegelikult oli, Ringvaade


EUR-Lex - l27070 - EN - EUR-Lex\nEUR-Lex - l27070 - EN\nELi ühisettevõte Fusion for energy (F4E)\nEt tõendada tuumasünteesi elujõulisust energiaallikana, on algatatud suuremahuline rahvusvaheline eksperiment ITER. Euroopa Liit on loonud ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte, et hallata ELi osalust ITERis.\nNõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsus 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised\nSellega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (F4E) 35 aastaks alates 19. aprillist 2007. F4E asukoht on Barcelona (Hispaania).\nF4E liikmed on Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), mida esindab Euroopa Komisjon, ELi 28 liikmesriiki ja Šveits, mis on sõlminud Euratomiga koostöökokkulepped juhitava termotuumasünteesi valdkonnas.\nanda Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni ning Jaapaniga elluviidavatesse laiema lähenemisviisi meetmetesse tuumasünteesienergeetika kiireks kasutuselevõtuks ning valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks.\nLisaks muule tegevusele on ühisettevõtte põhiülesanded:\njälgida ITERi projekti ehituskoha ettevalmistamist;\nvarustada ITERi organisatsiooni materjalide, rahaliste vahendite ja töötajatega;\nkoordineerida teadus- ja tehnikaalast teadus- ja arendustegevust tuumasünteesi valdkonnas;\ntegutseda ja suhelda ITERi organisatsiooniga.\nEuratomi panus F4Esse ajavahemikus 2014-2020 on 2915 miljonit eurot.\nF4E hinnangulised rahalised vahendid ajavahemikus 2007-2041 on 9653 miljonit eurot, millest Euratomi panus on 7649 miljonit eurot (kuni 15% on ette nähtud halduskuludeks).\nF4E on juriidiline isik. Ta vastutab F4E järelevalve eest tema tegevuse rakendamisel.\njuhatus, mis koosneb F4E liikmete esindajatest. Seda abistab:\nhaldus- ja juhtkomitee;\nhangete ja lepingute komitee;\nJuhatus vastutab F4E tegevuse järelevalve eest.\ndirektor, kes vastutab F4E esindamise ja organisatsiooni igapäevase juhtimise eest, sh allkirjastab lepinguid.\nVastutus ja pädevus\nF4E lepingulist vastutust reguleerib kõnealune leping ja selle suhtes kohaldatav õigusakt.\nEuroopa Liidu Kohtul on pädevus F4E vastu esitatud hagides ja apellatsioonides.\nTuumasünteesienergia koos taastuvate energiaallikate ja tuuma lõhustumise energiaga on üks kolmest fossiilkütuste alternatiivist. Päikese ja tähtede kiiratud energia allikana on see universumis kõige levinum, kuid Maal neist kolmest mittefossiilsest energiaallikast kõige vähem arendatud.\n1978. aastal loodud Euroopa Ühistoroidkambri projekt aitas mitme aasta jooksul kaasa tuumasünteesienergia valdkonnas tehtud põhjalikele teadusuuringutele. Alates 1988. aastast sai ITERi projekti väljatöötamisest uus etapp tuumasünteesi valdkonnas. Selle kulminatsioonina valmis 2001. aastal sellise teadusrajatise detailprojekt, mille eesmärk oli tõendada tuumasünteesi otstarbekust energiaallikana, millest EL võiks saada olulist kasu, eelkõige pidades silmas pikaajalise energiavarustuse kindluse ja mitmekesisuse tagamist.\nNovembris 2003 tegi EL ettepaneku määrata ITERi asukohariigiks Prantsusmaa ja ITERi asukohaks Cadarache.\nLisateavet leiate ühisettevõtte Fusion for Energy (F4E) veebilehelt.\nELT L 90, 30.3.2007, lk 58-72\nELT L 349, 21.12.2013, lk 100-102\nOtsus (Euratom) 2015/224\nELT L 37, 13.2.2015, lk 8-14\nViimati muudetud: 25.07.2015