Ulmejutulabor: Sa oled vaid tolm malelaual!\nOriginaal: Võluv vanadekodu. Kirjutas: KaRe\nKohtusin Edvardiga hetkel, mil juba leppisin mõttega, et olen hulga raha lihtsalt niisama maha visanud. Kõik mu sõbrad suutsid kinnisvaraarendusega imetegusid teha, kuid mina ostsin Nõidjärve, mille nimi õigustas end vaid nii palju, et kõik investorid vangutasid päid ja kadusid kui vits vette. Kedagi ei huvitanud kinnistu, kuhu pääseb vaid džiibiga ja elektri saamiseks oleks odavaim variant ise tuulik püstitada.\nEsimene mulje Edvardist oli mittemidagiütlev – vana mees, kummalised prillid, ilmselt jube rikas või peast põrunud, sest tema pakkus idee, mille peale ma poleks ka kõige haigemas unenäos tulnud – ehitame vanadekodu.\n„Miks just vanadekodu? Miks peaksid penskarid tahtma end siia soode vahele matta? Kel raha, läheb soojale maale reumat ravima?“\n„Tead, Kalmer, siin liiguvad just seenioridele sobivad energiaväljad,“ teatas mees enesekindlalt. „Kõik inimesed ei talu palavust ja rahvamasse. Paljud armastavad vaikust ja rahu.“\nKuigi vanamees tundus pisut napakas, lasin ennast nõusse rääkida. Rahastamine pidi jääma täielikult tema mureks. Mina jään kinnistu omanikuks ja tegelen paberimajandusega, kuna Edvardil pole Eesti kodakondsust. Kuid tal on raha! Mida mul on kaotada, kui tema maksab kinni kogu ehituse ja kolkas asuvast mülkast saab pansionaat. Faktiliselt olin küll tankist, aga parem olla sõdur võitjate poolel kui kaotajate kindral.\nEhitus käivitus hoogsalt ning järgmiseks suveks olid kõik majad ja haljastus valmis. Bürokraatia kulges ootamatult kiiresti: kõigis asutuses kuhu ma läksin, ametnikud otsekui ootasid mind ja põlesid vajadusest mu soove käigult täita. Kui elektrifirma paigaldas kõrgepinge-maakaabli nädalaga, ütlesin puhtast hämmeldusest: „Mu härra, te olete vist võlur!“ Edvard ainult muigas. Raha sai maetud kõvasti, kuid millegipärast loobus ta tee korrastamisest.\nKui asutus täistuuridel käima läks, sai Edvardist juhataja ja minust tema parem käsi, enamus teenindavast personalist tuli välismaalt.\nEsimesed kaheksa klienti olid kõik mehed ja mul tekkis korraks isegi hirm, et tegemist on mingite seksuaalvähemuste salaseltsiga, kuid siis lisandus mõningaid naisi. Teadsin oma kohta ja ei imestanud kellegi veidra välimuse ega eriskummaliste soovide peale.\nArusaamine, et tegemist ei ole tavaliste pensionäridega, saabus pikkamööda. Kord nägin üht taati laua taga istumas: küünal tema ees kord süttis, kord kustus ilma vähimagi õhu- või käe liikumiseta. Teine kord peatus üks daam roosipõõsa juures, vaatas seda mõne hetke hindava pilguga ja nägin kuidas üks oksake kärbus ning teine puhkes õide, naine noogutas rahulolevalt pead ja jalutas edasi. Paar vanameest armastas järve teisel kaldal kalal käia, nende paat liikus sujuvalt - ei mingeid aerusid, ega mootorit. Paat lihtsalt liugles iseenesest.\nÜhel õhtul kutsus Edward mu oma kabinetti, et rääkida tähtsatest asjadest, nagu ta mainis.\nSisenesin kabinetti ja istusin. Minu suureks üllatuseks võttis ta prillid eest: „Sa oled mind hästi teeninud, kuid tuleviku tarbeks tahan sind pühendada meie saladusesse.“\nVaatasin ta silmi ega suutnud pilku pöörata. Ma polnud teda kunagi varem ilma prillideta näinud. Tema silmad!\n„Ilmselt oled märganud, et meie vanadekodu pole mingi tavaline vanade kodu. Sa pole kunagi midagi küsinud, kuid ma tean, mida sa mõtled.“\nMa ei suutnud enam ta pilku taluda, pöörasin pea kõrvale ning noogutasin seinale.\n„Jah, kõik, mida sa oled arvanud, on tõsi.“\nVaatasin talle uuesti otsa, üllatunult. Ma olin mõelnud, et nii pole tegelikult võimalik ja muinasjutud on raamatutes, kõigele peab olema mingi mõistlik selgitus. Nüüd ta räägib, et mul oli õigus.\n„Mida ma õigesti arvasin?“\n„Meie inimesed ei ole lihtsalt vanakesed. Sinu muinasjuturaamatud kirjutavad meie klientide tegudest. Inimesed arvavad, et need on väljamõeldised, kuid tegelikult on laste lugudes tõde rohkem kui jutustajate fantaasiat.“\n„Ei mingit salajast tehnoloogiat?“ küsisin igaks juhuks üle.\n„Ei, ei mingit digiteadust ega mustkunsti. Puhas maagia.“\nNii sain teada, et töötan võlurite vanadekodus. Ta ei valetanud, kui rääkis Nõidjärve erilisest energeetikast. Inimesed oma tehnoloogiahulluses on läbi aegade hävitanud ürgseid maagilisi kohti ja nii pidid paljud võimsad maagid inimestele ja konkurentidele alla vanduma. Nõrgemad hukkusid, ülejäänud kibestusid ja tõmbusid eraldatusesse. Kuid siis leidis Edvard Nõidjärve ning teadis, mida ta peab tegema, et tavamaailma ja võlumaailma killud uuesti suureks ühtseks peegliks kokku panna. Tema suudab taastada väsinud maagide jõu - mõistliku vastutasu eest, loomulikult. Nüüd tuli, tema sõnul, oodata vaid sobivat kosmilist tähtede seisu.\nKolm meie külalist lahkus enne tähtsat päeva, viisin nad oma Defenderiga (tõeliselt isane riist, kui mõistate, mida ma öelda tahan) lennujaama.\n„Miks te ära lähete?“ küsisin.\n„See ei ole meie jaoks. Meie vaimud ei vaja enam võitlusi,“ ütles mees.\n„Tahtsin vaid teda uuesti kohata,“ lisas naine ja embas meest. Selline kena vanapaar.\nKolmas ei öelnud midagi. Nägin teda juhtumisi mõned nädalad tagasi Edvardiga vaidlemas.\n„Mina õpetasin sind planeetide joondumisi tõlgendama, nii et ära häma,“ ütles ta.\n„Hea küll, mu härra,“ vastas Edvard peaaegu liigse aupaklikkusega. „Teenin siis sind sinu moodi, lootuses, et see saab olema õpetlik kogemus.“\nOletasin, et see mees oli „võrdsetest võrdseim“. Mõnikord tundus mulle, et Edward nägi pärast seda vahejuhtumit vanem, aga samas ka kuidagi jõulisem välja, mitte füüsise vaid kehakeele poolest.\nÜhel töötajate lõunasöögil teatas Edvard, et õhtul ei tohi meist keegi majast lahkuda. Kuna käskude täitmine pole minu tugevaim külg, ignoreerisin teda ja nägin kuidas õhtul kogunesid kõik võlurid järve kaldale. Lipsasin tagauksest välja ja hiilisin vaikselt teeäärsesse põõsastikku.\nUmbes paarkümmend vanurit seisid pühalikus vaikuses väikeste vahedega üksteise kõrval hämaras rannas. Mõni hoidis võlukepikest varjamatult käes, mõni peitis riidevoltidesse. Sättisin end mugavamalt istuma ja piilusin okste vahelt järve poole.\nJärsku kiilus vaikusesse kime krigin. Kuulsin tullide kriginat: keegi sõudis, mitte ei lasknud võlujõul lootsikut tõugata. Kui paat jõudis täpselt järve keskele, tõusis sõudja paadis püsti. See oli Edvard. Ta tõstis käed enda ette rinna kõrgusele, pööras siis peopesad alla ja viis mõlemad käed sujuvalt selja taha. Mina nii ei painduks! Tema aga paindus ja veelgi enam – tolle kummalise liigutuse ajal kattus järv ühtlaselt millegi jääsarnasega.\nVanurid seisid hetke, siis astusid koos sammu ettepoole ning liikusid mööda jääd edasi. Järve kaanetamise lõpetanud, võttis Edvard võlukepi ja asus seda sujuvate kaartega õhus viibutama. Galantselt nagu ooperiteatri dirigent. Järve kaanele tekkis joonestik. Nii palju kui ma põõsast piiludes aru sain, meenutas muster mingit tähekest. Tähekese iga teraviku tipus seisis üks võlur. Neid ühendavad jooned tekitasid keskel sasipuntra, millel troonis noorim võluritest. Joontest õhkus kerget udu. Vaikus.\nSiis tõusis udu vaikselt kõrgemale ja hajus öösse. Võlurid seisid kannatlikult joontel, mis vaikse trummelduse saatel muutis värvi. Samu toone nägin Edvardi silmades, kui ta oma kabinetis korraks prillid ära võttis. Ta muutis joonte värve oma pilguga, kuid milleks? Edvard seisis lootsikus ja vaatas pingsalt ettepoole.\nKorraga jääd enam ei olnud, muutus uduseks vineks järve kohal, kuid inimesed seisid kindlalt joonte peal edasi. Vine väänles edasi moodustades kummalisi kujundeid ja koondudes lõpuks järve keskele, kus seisis Edvard. Näis, nagu udu tõstaks teda, ta hõljus paari meetri kõrgusel järvepinnast. Udust vormus jääsammas, millel võis üsna mugavalt seista. Edvard seisis liikumatult ning helkivast sambast ta jalge all hakkas immitsema värvilist auru, kuid see ei vajunud vabalt laiali, vaid liikus jugadena pikki jooni vanade võlurite poole mähkides neid ükshaaval otsekui võlumantlitesse. Keegi ei liigutanud. Omapärase auru vaikne ballett metsjärvel.\nMu jalad hakkasid surema, kuid ma ei julgenud end liigutada, surusin käed suule, et mitte karjatada, kui nägin, kuidas kogu muster süttis punastesse leekidesse. Leegid tungisid hõljuvasse uttu ja moodustasid hullumeelseid värvide ja valguse mängu, mille keskel rabelesid aina kiitsakamateks muutuvad maagid.\nVaatasin kuidas nõiad vines ja leekides poolkaares ülessepoole tõusid, seal ühtseks puntraks ühinesid, mis langes alla järve keskel oleva samba suunas. Sambani jõudnuna sulas pundar ühtesulanud nõidu sujuvalt sambasse.\nMitte ühtegi inimest , ainult peegelsile järv, mille keskel ilmatuma suur värviline post ühendamas Nõidjärve taevaga ja vaikuses hulpiv paat. Kükitasin kangestunult ja pingutasin silmi, et midagi toimuvast kaotsi ei läheks.\nSiis hakkas taevasammas värvi kaotama, muutus hetkeks läbipaistvaks, kuid kohe tekkis sinna miljon üksteisesse põimunud mõra. Hetkeks vibreeris marmormustriline sammas ebakindlalt ja purunes siis peenikesteks valgust pilduvateks kildudeks. Killud paiskusid kõigis kaartes laiali, maandusid imepäraste hõõguvate kiiresti ärapõlevate jäämägedena ja haihtusid kaduvikku. Jäi vaid öö, järv ja selle keskel kiikuv paadike. Ilutulestik nauditud jäin paati vaatama.\nNägin kuidas tilkuv kogu ronis vaevaliselt paati, puhkas hetke, istus pingile ja tõmbas aerudega jõuliselt läbi vee. Paat sööstis kohalt, tõusis õhku, peaaegu riivas männilatvu, pööras sujuva kaarega tagasi ja maandus tagasi järvele. Mees paadis pani mõlad käest ja tõusis jämeda jalutuskepi najale. Võlurisau, muidugi! Edvard silmitses kaua ümbrust, mina julgesin vaevu hingata.\nEdvard tõstis saua aeglaselt püssina palgesse ja sihtis sellega kaldaid. Tuhm kiir lõikas puud keskelt pooleks. Kogu õõva juures, mida tundsin, oli see ühtaegu nii koomiline kui ilus. Siis nõtkutas ta põlvi ja paat läks uuesti liikvele tõustes kõrgele järve kohale. Nüüd hoidis ta saua lõdva haardega puusal - sinine kiir leidis majad ning fileeris need kiiresti ja täpselt. Seejärel muundus kiir roheliseks, laienes otsast ja pühkis hoonete tükid luuana kokku. Kui rusuhunnik süttis viievärvilise lõkkena, ärkasin tagasi reaalsusesse ja põgenesin.\n„…ja jooksid meile otsa,“ lõpetas laua taga istuv punapäine noormees viimase lause.\n„Ta tegigi selle ära, see truudusetu värdjas!“ katkestas tardumuse üks kahest diivanil istuvast naisest. „Me jäime hiljaks,“ nentis teine, samuti punapäine naine.\n„Mida ta tegi?“ küsis Kalmer.\n„Maailma suurima pettuse. Ta röövis, omastas nende kõigi võlujõu,“ selgitas mees madalal pisut väsinud häälel.\n„Võlurid ei saa oma jõudu kaotada. Neil vanakestel puudus usk ja sära. Nad olid lihtsalt tolvanid ja langesid naiivselt idiootlikku lõksu! Nüüd on tema sama tugev kui kõik kokku,“ selgitas vanem naine.\n„Astmes sünergiafaktor,“ ütles punapea.\nTema kirjeldamiseks ei olnud Kalmeril sõnu. On naisi, kes on mehele võrdväärsed partnerid; selliseid, kellele tehakse kalleid kingitusi, et vastutasuks füüsilist tähelepanu saada ja naised, keda teenitakse truult vaid õiguse eest vahel harva põlvili laskuda ja jumalanna kätt suudelda.\n„Ja mis nüüd saab?“ tahtis Kalmer teada.\n„Sinu elus ei muutu midagi. Me viime su linna, kui soovid ja sa jätkad oma tavalise inimese tavalist elu.“\n„Aga ma teiega ei võiks kaasa tulla?“ pakkus lihtsurelik lootusrikkalt punapead kõõritades. Kiiresti kalkuleerides oli ta jõudnud äratundmisele, et on hetkel töötu ja valmis astuma uute isandate teenistusse. Või emandate, sest see kolmik tundus talle kergelt matriarhaalne olevat.\n„Meie ei kavatse inimesi oma mängu segada, meie ei ole Edvard. Inimkond on selles mängus vaid tolm malelaual. Algab sõda ja teie võite selles süüdistada ükskõik mida või keda, nagu alati.“\nKirjutas: Manjana . 01:44\nSildid: 015. Vanadekodu, 020. Parem jutt, fantaasia, Manjana\nManjana 6. november 2012 01:51\nMida ma muutsin? Esiteks on jutt umbes ühe lehekülje võrra lühem. Koristasin ära igasugused ebaolulised kellad ja viled kuidas maju ehitatakse jms, mis ei viinud juttu edasi.\nJärgmisena kirjutasin ringi enamuse lauseid, kuna need ei meeldinud mulle ja lisasin noid, mis mulle meeldisid. Teoreetiliselt peaks jutt suht sama olema, aga lõpp on pisut teistsugune. Arvan, et jutt on ka kergemini jälgitav, kui varem, või vähemalt mina saan kiiremini lausetest aru kui varem.\nSamuti peaks jutustaja isik pisut selgema karakteriga olema, kuigi ta oli varem ka selline.\nManjana 6. november 2012 01:54\nahaa. 1 märkus veel: mu arust on see KaRe-l üks parimaid lugusid. ma tahtsin KaRe lugu kirjutada ja pidin valiku tegema.\nAnonüümne 12. november 2012 15:33\nMa arvan, et jutustaja isik on siiski liiga kahvatu. Õieti teda polegi. Jääb mulje mingist juhmist kellele kukkus ei tea kuskohast raha sülle ja siis ostis eitea mis põhjusel mingi suvalise tüki sood. Ja siis hakkab ilma ühtegi sõna kobisemata ja ühtegi tõsist tunnet ilmutamata ei tea kust tulnud miljonäri käealuseks.\nManjana 12. november 2012 16:34\nSee mulje, mis sul jutustajast jäi, see mu taotlus oligi. Originaalis mattus see pudipadi alla, ma rookisin puhtaks :) Huvitav, kas seepärast originaali autor kommenteerida ei tahagi :D\nMeelis 13. november 2012 10:41\nKõvasti selgemaks ja loetavamaks läks küll. Teil kahel tuleb teineteise juttude ümberkirjutamine päris hästi välja. Aga nüüd jutust ka.\nMinategelane muutus unisex tegelaseks, või jäi mul miski vihje kahe silma vahele. Isegi Land Roveri varjamatu võrdlemine kürvaga ei teinud tegelast veel selgelt naiseks. Ega seegi et karjatuse summutamiseks käsi suule suruti. Ma ei oskagi öelda, kas see häiris, üldiselt mulle meeldib kui peategelane mingi kindla kujuga silme ette joonistub. Õnneks on olemas selline tore asi nagu eelarvamus ja kuna autor on ilmselt õrnemast soost loen ka peategelase naiseks.\nMeeldis aga energiasamba kirjeldus. Sihukest asja mida ei ole päriselt olemas, peab väga hästi kirjeldama et asi enam vähem jookseks. Muidugi on sellised sambad nendes ilgetes jaapani multikates, mida hommikuti enne Spongebobi näidatakse, aga siin ei läinud asi huumoriks kätte. Täiesti veenev oli.\nJa aitäh sellegi eest, et minategelane ning Gandalfi ja Dumbledore ristsugutis lõpus panema ei hakkanud, kuigi hetkeks tundus, et kisub jälle sinnakanti.\nArtur R 13. november 2012 18:14\nEt nüüd siis rohkem toimetamise tüüpi parem jutt. Peab ütlema, et minu jaoks on sellist raskem kommenteerida kui pigem uuena tunduvaid.\nKuid .. Ma pean ütlema, et kahte sarnast juttu võrreldes märkasin ka algses jutus asju, mida ma enne polnud tähele pannud.\nAga sellest. Jutt on tüki kiiremaks kirjutatud. Mõnes kohas on lühidust ehk liigagi eelistatud. Pakun, et sellest ka kohatine hägusus.\nJärvel võlurite tapmine meeldis mul siin rohkem. Ühes hiljutises kommentaaris rõhutas Manjana, et olulised ja pingelised kohad tuleb pikemalt kirjutada, et lugejal oleks aega põnevust tunda. Oletan, et siin ta ongi enda soovitust kasutanud.


Supipurgid EST 1918 - Herlet Elvisto\nSupipurgid EST 1918\nMaaliseeria It's Only A Game\nMaastikud / Landscapes >\nPortreed / Portraits >\n“Olen mõelnud, mis võiks olla Eestit kõige paremini iseloomustav metafoor. Võib-olla sobiks selleks kujundiks ajamull. Erinevad ajamulli kihid puutuvad omavahel ühe mõtteviisi piirides harva kokku ja nii meil ongi raske näha seda erakordselt hämmastavat fenomeni, et geograafiline Eesti on tegelikult tohutu ajakonserv, puurauk ajas.” - Valdur Mikita Lingvistiline mets (2013)\n"Kukeseenesupp EST. 1918", 70x70cm, õli lõuendil 2018\n“...kukeseen on üks neid salapäraseid seeni, mida ei ole siiani õnnestunud kultiveerida. Ta kasvab üksnes metsikult vabas looduses. See isepäine seen on keeldunud metsast välja tulemast, kuigi enam kui sada aastat on püütud talle selgeks teha, et elu põllul on palju mõnusam kui elu metsas. Mõnda natuuri lihtsalt ei õnnestu tsiviliseerida, putkesta palju tahad.\nSelles mõttes on kukeseen läänemeresoomlane.” - Valdur Mikita „Kukeseene kuulamise kunst“ 2017\n"Mustikasupp EST. 1918", 46x55cm, õli lõuendil 2018\n“Me mõtleme kahetsusväärselt harva, kui tugevasti võib erinevaid inimesi ühendada tähistaevas, ühine metsaskäimise kogemus, peenramaa või lihtsalt purk omakeedetud moosi.” - Valdur Mikita „Kukeseene kuulamise kunst“ 2017\n"Kuusevõrsesupp EST. 1918", 46x55cm, õli lõuendil 2018\n“Võiks isegi öelda, et korilus on omamoodi vaktsiin, mis ei lase meid moderna-bakteri kätte päris ära surra. Kui seda poleks olnud, oleks vana talupojakultuuri kokkukukkumine andnud ränga hoobi kogu eesti kultuurile. Selles mõttes on moosikeetmine ja seente soolamine osa suuremast ellujäämistaktikast.” - Valdur Mikita „Kukeseene kuulamise kunst“ 2017


Vabaduse väljakul saab südame tervise proovile panna – Tervis | GoodNews\nAvaleht Tervis Vabaduse väljakul saab südame tervise proovile panna\nTäna kella kahest kuueni saab Vabaduse väljakule püstitatud südametelgis testida tervisenäitajaid, õppida elustamist ning panna end proovile südamelabürindis. Eestis kulub südamehaiguste raviks aastas ligi 100 miljonit eurot, haiguste ennetamine aitaks pikendada inimeste eluiga ja säästa ühist rahakotti.\nSüdametelgis õpetavad Tallinna Kiirabi meedikud elustamist, PERHi Diagnostikakliinik ja Eesti Tervishoiu Muuseum mõõdavad erinevaid tervisenäitajaid, AHHAA keskus toob välja südame tööga seotud eksponaadid. Huvilised saavad läbida südamelabürindi, mis annab teada, kas eluviis on piisavalt südamesõbralik, vajab parandamist või sootuks kannapööret. Esimest sadat labürindi läbijat premeeritakse tervishoiumuuseumi priipääsmega. Üritus on osalejatele tasuta.\n“Eestlastele on loomuomane muretseda ja guugeldada,” ütles Haigekassa juht Rain Laane. “Nende kahe abil pannakse endile kodudes kümneid diagnoose, selle asemel, et keskenduda haiguste ennetamisele ja tervena elamisele. Laialt levinud arvamuse kohaselt on tervis arsti või saatuse kätes, aga ennekõike sõltuvad tervena elatud aastad ikka igaühe enda valikutest. Paraku tikub olema nii, et inimesed, kes usuvad, et on immuunsed alkoholile, tubakale, vähesele liikumisele ja ühekülgsele toidulauale, jäävad elu lõpus koormaks nii iseendale, lähedastele kui riigi rahakotile. See kõlab karmilt, aga parem oleks kui äratuskell hakkaks peas helistama kohe, mitte siis, kui üks tervisehäda teist taga ajama hakkab.”\nSüdamepäeva aktsiooni eesmärgiks on pöörata tähelepanu südamehaiguste ennetusele. Mullu suri Eestis südame- ja veresoonkonna haigustesse 8005 inimest, mida on üle kahe korra rohkem kui pahaloomuliste kasvajate ja üle saja korra rohkem kui liiklusõnnetuste tõttu lahkunuid.\neelmine Tervena elatud aastaid tuleb tasapisi juurde\njärgmine Nõuanded, kuidas säästa kooli- ja lasteaialapsi viirustehooajal


Autor: Goltsman Ballet\nEsietendus 12. jaanuaril 2018 Kadrioru lossis\nIdee autorid, ajaloolised konsultandid ja ringkäigu juhid Greta Koppel, Aleksandra Murre\nMuusikalised kujundajad Liis Viira (harf), Ene Nael (klavessiin), Kristi Mühling (kannel)\nKoreograafid ja esitajad Egor Zadoya, Jaroslav Galitski, Maria Goltsman\nMuusikalis-tantsuline lavastus "Ilu metamorfoosid" on inspireeritud maneristlikust kunstist (16. sajandi II pool), mille aluseks on klassikalise iluga mängimine, ideaalide edasiarendamine äärmuse ja groteskini. Vaatamata sellele, et manerismi viljelevad kunstnikud on elanud ligi viissada aastat tagasi, on nende kunstis peegelduv elutunnetus väga kaasaegne ning selle poole pöördumine aitab mõista ja tunnetada midagi klassikalist, mis jätkab oma elu kaasajas.\nEtenduse idee sündis lähtudes manerismile pühendatud näitustest, mis on avatud kahes Eesti Kunstimuuseumi filiaalis: Kadrioru kunstimuuseumis näitus "Uudistava pilguga. Maneristlik maal Varssavi Rahvusmuuseumist" (21.10.2017–25.02.2018) ja "Rooma stiilis. Maneristlik graafika Eesti kogudest" (21.10.2017–11.03.2018).\nLavastus on loodud kunstiteadlaste, muusikute ja tantsukunstnike tihedas koostöös ning kujutab endast dialoogi tantsijate plastilise liikumise, 16. sajandi kunstnike kujutatud figuuripooside ja muusika vahel. "Ilu metamorfoosid" on kui 16. sajandi maneristliku kunsti tõlgendus kaasaegsesse vormi- ja helikeelde, toimides maneristliku graafika ja maalikunsti ning 21. sajandi vaataja vahelise meediumina.\nTantsuetenduse juhatab sisse kunstiteadlase juhitud ringkäik näitusel "Uudistava pilguga", kus külastajad saavad kogeda 16. sajandi kunsti olulisi teemasid ja kujundikeelt (ringkäigud eesti ja vene keeles). Programmi teine osa on tantsuetendus "Ilu metamorfoosid", kus vaba plastiline koreograafia sulandub kunstiliseks tervikuks ansambli Una Corda improvisatoorse muusikaga. Iga etendus on paljuski unikaalne kunstisündmus. Vaheajal serveeritakse Itaalia veini lossi peasaalis.


Liideste valu Käevalu põhjused ja ravi õlast küünarnukini\nParempoolsetes kätes kannatab kõige sagedamini parem käsi, kuna sellele langeb suur koormus. Salavatore ei riski endiselt ees laiuvast ontoloogilise kuristiku servast alla sügavikku vaadata, aga surma eelaimus annab tema käitumisele tähenduse. Ühtlasi on ta melanhoolne, sotsiofoobne, ebakindel ja minetanud lootuse, et ta saaks veel kunagi hakkama millegi loomingusarnasega.\nVõlu ja valu e-poodide turundamisel Aastatel on igal aasta keskmine Liideste valu toimetatud toodete arv olnud ca.\nSeega on näha, et eestlased on muutunud e-poodlemise suhtes palju usaldavamaks ja potentsiaal Internetis oma tooteid müüa on kõrge. Kontekst on kogu maailm: Intrnetibrändi kujundamisel Eestis, tasub arvestada, et Liideste valu on e-poed kogu maailmas. Internet avab ostlejale võimaluse leida maailma parima hinnaga toode kiiresti, mugavalt ja kodust lahkumata.\nNii on avatud Eestis ostlejale kõik maailma e-poed, mis võib kohaliku väiksema käibega ettevõtte hinnakonkurentsist tõugata. Kuna ei suudeta väga suurt käivet tekitada ja teenida suure läbimüügi pealt. Eesti turul olles saab konkurentsis püsimiseks pakkuda klientidele lisaväärtust turvalisemate pangalingimaksete, toetava seadusandluse ja eestikeelse lehe sisu ning tagasiside näol.\nEmakeelne tagasiside tekitab suurema usalduse, eriti kui see tuleb tuttavalt. Kuidas olla kliendile nähtavaim: Kindlasti tasub luua ühtne Haiget tugevat polve Internetis Liideste valu. Luua võimalus end reklaamida ja brändida läbi kodulehe kujunduse, bännerite, sotsiaalmeedia, e-mailiturunduse, otsimootorireklaami ja SEO.\nKesksel kohal internetiturunduse strateegia kujundamisel on kindlasti koduleht ning selle Liideste valu ja turvalisus.\nSamas on kõik need turunduskanalid omavahel seotud ja mõjutavad üksteise efektiivsust. Edasi otsustatakse kas osta ja kust.\nTuleb siiski toonitada, et alltoodud klienditeekond on näitlik. Tihti uurib klient toote kohta pikemalt ja siseneb erinevatesse ostuteekonna punktidesse korduvalt.\nLineaarne klienditeekond ostuni Iga pood peaks välja kujundama just endale omase internetiturunduse valemi, võttes arvesse — millisest kanalist võiks klient kõige tõenäolisemalt leida alginfot, milline kodulehe struktuur ja kujundus võiks viia teie kliendi ostuni ning milliste vahenditega olla otsimootorites kõige leitavam.\nSeejuures, mida kallim ning elukvaliteeti mõjutavam on toode, seda tihedamini otsitakse alternatiive Liideste valu tagasisidet.\nSelleks, et olla vahetult enne ostuotsuse langetamist teistest nähtavam ja et klient teie lehele Liideste valu tagasi tuleks, tasub kasutada nii Google AdWords reklaami kui kodulehe optimeerimist.\nKui suudate oma reklaamiga tekitada suure ostuhuvi, kuid klient leiab otsingust odavama või kvaliteetsema toote nägemata teie müügiargumente, olete investeerinud justkui oma konkurentide turundusse. Teie turundusse investeeritud raha annab kasumi hoops teisele ettevõttele.\nHea optimeeritus langetab ka Liideste valu hinda ja tõstab kuvatavust, sest otsimootorid eelistavad näidata relevantsemaid tulemusi ka oma reklaamides.\nVõlu ja valu e-poodide turundamisel | askala.ee\nMis kujundab hea SEO: SEO-d tasub alati toetada teiste turundustegevustega, sest tulemused on aeglasemad kui teiste turundusvõtete puhul. Üldiselt on SEO-d tehes võimalik mängida üle erineva faktoriga, mis võivad negatiivselt või positiivselt mõjutada ühe kodulehe leitavust otsimootorist.\nPrindi Elujanu taastamise lühikursus Pedro Almodóvar teeb elusügisel kannapöörde ja elab elujõuliste naiste asemel kaasa mehele, kes ei kohane iseendagagi, rääkimata kõigest muust. Ütlemata magus amps teenekale filmitegijale on teha filmi iseendast.\nNeed faktorid kirjeldavad teie kodulehe vajalikkust otsija jaoks, usaldusväärsust, kasutajamugavust, turvalisust, sotsiaalset sidusust ja otsimootorirobotite töö lihtsustamist. Siit tulenevalt eeldab hea SEO sidusat turunduskontseptsiooni, millele on lisatud veidi viisakust robotite vastu.\nArendades oma positsioone otsimootoris, edendate te samal ajal kindlasti ka oma brändi. Lehe atraktiivsuse ja relevantsuse tõstmiseks, peaks see lahendama otsinguprobleemi või rahuldama vajaduse toote järgi.\nKodulehe Liideste valu korrastatakse selle struktuur ja lisatakse vastavalt vajadusele liidesed, mis aitavad otsimootorirobotitel leida infot teie toodetest. Tõstetakse lehe toimimise kiirust ja turvalisust. Kogu Internetiga sidususe loomiseks, vaadatakse üle lehe seotus sotsiaalmeediaga, kataloogide ja muude allikatega. See platvorm on ette nähtud suure hulga sisu edastamiseks ja probleemide lahendamiseks.\nE-poeplatvormide ülesehitus ei võimalda suurtes kogustes sisu lisamist. Sellest Liideste valu ka e-poodide optimeerimise kõige suurem probleem — otsimootorid ei mõista, mis tooteid pood pakub. Poodides on tavaliselt tuhandeid tooteid, millele erilise tootekirjelduse ja metadata lisamine on äärmiselt tüütu töö. Tihti ei aita olukorrale kaasa ka toodete pidev voolavus ja uute kirjelduste vajadus.\nSüsteemi automatiseerimiseks on olemas mitmeid võimalusi.\nNeid kasutades tuleb jälgida, et lehe struktuur ei muutuks võõrkeelseks ega liiga üleliigendatuks. Samuti tasub silmas pidada, et automatiseeritud metadata oleks vastav tootele ja ümbritsevale sisule. Tihedalt esinevateks komistuskivideks tehnilise poole pealt on ka e-poodide liigkeeruline struktuur, sisemise linkimise puudulikkus ja madal kasutajamugavus.\nKusjuures eriti tihti lahkub kasutaja e-poest selle aegluse ja ebaturvalisuse tõttu. Konkurentsitihedas valdkonnas võiks ettevõte nädalas avaldada ühe artikklimahu sisu. Loodav info peaks kokku Liideste valu uudiste ja trendidega ning kogu eelneva brändinguga.\nSisuloomise eesmärk peaks olema kliendi küsimustele ja probleemidele vastuse andmine.\nHea sisu tõmbab lugema informatiivsuse või meelelahutusliku aspektiga ja võiks kindlasti sisaldada ka pilte. Tehnilisest aspektist tuleks jälgida, et tehtav SEO on White Hat, ehk et see järgib otsimootori ette antud juhised nii, et tulevikus tehtavad muudatused positsioonide arvutamise algoritmides mõjutaks lehte minimaalselt.\nGoogle suundub järjest enam kvaliteetse sisu väärtustamise ja Liideste valu positsioonikergitamismeetodite keelustamise poole.\nFilm Pedro Almodóvar teeb elusügisel kannapöörde ja elab elujõuliste naiste asemel kaasa mehele, kes ei kohane iseendagagi, rääkimata kõigest muust, kirjutab Andres Maimik Sirbis.\nKui soovid oma poe e-turundust arendada ja müügitulemusi tõsta, tule kuula Küsimusi SEO kohta saab esitada Optimeeri.


Imetamine pärast rinnasuurendus operatsiooni - Perekooli Foorum\nEsileht › Imetamine › Imetamine pärast rinnasuurendus operatsiooni\nTeema: Imetamine pärast rinnasuurendus operatsiooni\nTere! Kas siin keskkonnas on emmesid, kes teinud rinnaplastikat ja pärast seda imetanud? Endal kaks last (mòlemad said kaua rinnapiima) ja nov.sai tehtud op.panin B korvi, ei midagi suurt, kuna enne lihtsalt polnud rindu ausalt òeldes😊. Ja nùùd ootamatult aga suureks ròòmuks ootan kolmandat. Aga tagasi kùsimuse juurde, kuidas rinnaplastikaga imetamine toimis, kas oli mingeid raskusi vòi komplikatsioone?Olen lugenud kùll ùldist juttu, et kòik toimib ilusti jne aga tahaks kuulda naistelt kellel on selle teemaga kogemusi. Aitäh kòikidele vastajatele! Ja kui ei taha siia keskkonda kirjutada siis kirjutage mulle meili aadresdile😊!\nImetamine pärast rinnaoppi on võimalik sõltuvalt sellest missugune operatsioon sul oli, kuhu paigaldati implantaat jne.\nSaan teada kahe kuu pärast, kas on võimalik imetada. Kui meeles, siis kirjutan siia. Oleks ka huvitav lugeda, kuidas imetamine õnnestub implantaatidega.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 25.04 12:36; 07.07 14:27;\nÜldlevinumalt paigaldatakse rinnaimplantaat rinnalihase või rinnakoe alla. Kui operatsioon ning operatsioonijärgne periood on kulgenud tüsistusteta, ei tohiks implantaatide olemasolu mõjutada imetamist ega rinnapiima teket.\nOn võimalus, et operatsioonijärgselt tekib rinda armkude ning see võib sulgeda mõne piimajuha, mille tõttu piim sealt kohast ei välju ning selle tagajärjel võib tekkida rinnanäärmepõletik.\nAga ma hoopi sküiks – kudias imetamine mõjutab rinnaimplataati, rinnaimplataadiga rinna kuju? st et kas imetamise ajal võib rind väga veidraks muutuda, no nt kui on piimapias ja rinna don pinges, kas see võib implataadiga veel hullem olla siis (ńahk on nagunii veidi rohkem ehk venitatud kui loomulikult)? Ja kui imetamine läbi saab, kas siis rinnaimplataadiga rind on samasugune nagu enne rasedust või ripub kuidagi veidralt?\nSellepärast uurin, et kaalun ka implataati, aga samas võibolla 5 a pärast tahaks veel üht last…..võibolla mitte, olen siis juba 40, nii et kindlalt ei tea, kas see 3. laps tuleb 😀\nEelmisele: peale rasedust ei ole rind ju kunagi samasugune. Imetamine lisaks ja gravitatsioon teeb siiski oma töö. Seega prognoosida ei saa, millised rinnad lõpuks on (olgu implantaadiga või mitte).\nma saan seda detsembris öelda kui laps on ära sündinud 😀 Mul on paigaldatud lihase alla. Sellisel juhul peaks rohkem stabiilne olema kui need mis pannakse lihase peale, kuna tuge pole.\nAnnan teada, minul on lihase peal ja imetan las5 Probleeme pole:)\nmul samuti probleeme pole, piima on piisavalt. rinnad on ainult nüüd megasuured 🙂


Tänane kuupäev 10 Aug, 2020 2:33\nPostitatud: 01 Apr, 2020 14:50\nhttps://www.just.ee/sites/www.just.ee/files/peeter_pall._haldus-_ja_asustusuksuste_terminid.pdf Sellesse artiklisse on kirja pandud, et 1938 a linnaseadusega kaotati alevi mõiste ära ja kõik muudeti linnadeks. Peaks siis enne selle seaduse vastuvõtmist valatud vorm olema? Üks selline tahvel on Muuk...\nPostitatud: 31 Mär, 2020 20:21\nAga küsimus oli - mis andis alust arvata, et vorm oli üks (st ajavahemikul 1936-40) ja just varasemast ajast? Tartu rahu piirides kaardi näitamine? Mis piirides sai Eestit siis aastatel 1936-40 veel näidata? Loomulikult Tartu rahu piirides... Aga seda ju pole küsitud... Küsimus oli - mis andis alus...\nPostitatud: 31 Mär, 2020 20:17\nPaar aastat tagasi on üks tahvel müügis olnud... https://www.osta.ee/haruldus-eesti-muinaslinnad-f-krull-112799087.html Tänud, väga huvitav leid! See on siin tahvel nr 17, Kullamaa Rohumägi/ Kantsimägi. Arheoloogiamälestis nr 9928, https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=vi...\nPostitatud: 31 Mär, 2020 20:10\nIlmselt on Petseri ja Jaanilinn kaardil.\nSa ikka küsimust üldse lugesid? Veelkord - küsimus oli - mis andis alust arvata, et vorm oli üks (st ajavahemikul 1936-40) ja just varasemast ajast?\nPostitatud: 31 Mär, 2020 17:49\n1939. a vallareformi eelsed piirid kuidagi kajastatud?\nOi, see oleks palju aidanud neid linnuseid identifitseerida...kahjuks neid piire seal pole.\nAga mõtlemine on sooja poole juba...\nPostitatud: 31 Mär, 2020 16:24\nTahvlid kõik identsed ja paigalduse asukoht tähistatud pronksneediga? Läänemaal Kullamaa linnusemägi oli vana tahvliga. Kas see, mis on tuntud kui Kantsimägi või Rohumägi? Tahvlil siis nr 17. Kui võimalik, tee sellest pilt. Kõik minu seninähtud tahvlid on sarnased, v a valgevasest nupuke konkreetse...\nPostitatud: 31 Mär, 2020 15:42\nEnne kui sütt katla alla viskate, vastake ikka eelmine küsimus ära... 1934 hakati Võnnu lahingu 15. aastapäeva auks tähistama Võidupüha. 3. püha eel leiti, et võiks nagu veel midagi teha, ning hakati muinaslinnuseid tähistama malmtahvlitega. Kaitseliit sellega tegeles, mitte keskselt, vaid vist male...\nSeal pildi peal pole eriti midagi näha, aga Viljandi Ordulossis on küll sihuke metallist Eesti reljeefkaart kindlustuste asukohtadega. Jah, Viljandi linnuse oma tean. Aga ühtegi nii head pilti mul pole, et kõik mudru oleks ka nähtav. Peab kas ise minema kuskile kohale või leppima netiga/kirjandusega.\n1934 hakati Võnnu lahingu 15. aastapäeva auks tähistama Võidupüha. 3. püha eel leiti, et võiks nagu veel midagi teha, ning hakati muinaslinnuseid tähistama malmtahvlitega. Kaitseliit sellega tegeles, mitte keskselt, vaid vist malevate jm allüksuste omal algatusel. Seega ilmselt juunini 1940. Kas kõi...\nÜhe erandiga. Küsimus. Milline oli viimane ÜRO liikmesriik, mille nimes on sõna "Demokraatlik" ja mis kuulus 2018 aasta indeksi alusel ka tegelikult demokraatlike riikide (osaline või täielik demokraatia) hulka. Isegi kaks on - Ida-Timor ja Sri Lanka https://en.wikipedia.org/wiki/Democrac...\nVõtame siis järjekorras: AGA Aguri saamisel sinna direktoriks ei olnud motiiviks ei mingi pehme maandumine või ministeeriumist lahti saamine Asi oli pigem ikka vastupidine. Pärast seda, kui vana läks õhku täis ja kuulutas enda Tallinna superkooli loojaks, tõusid Tallinna koolid tagajalgele. Ministee...\nBorja, sa oled loll või mängid lolli? Sa põhimõtteliselt ei loe seda, mida siin pikalt on postitatud ja ajad lihtsalt oma joru edasi? Aguril on oma kool. Loodetavalt siis täiesti eestikeelne, ehkki koduka järgi on venelasi õpetajate hulgas päris palju. Aga vanu on neist vähe, ehk tõesti selliseid &q...\nSõjaeelsest Petserimaast - Petserisse tehti gümnaasium ja noorem põlvkond eestistus hariduse kaudu märgatavalt. Ametnike ja muude riigiteenistujate kolimine mujalt Petserisse muutis selle rohkem eesti linnaks kui Tallinn on praegu Natuke ajaloo kohalt parandusi. Petseri sai linnaks asehalduskorra a...\nKuna Borjaga vaielus hakkab mõttetuks muutuma (ega usklikuga saagi Jumala tegude üle vaielda), katsun natuke tagamaid seletada. Üks hea probleemartikkel on siin: https://www.err.ee/884191/erik-gamzejev-eestikeelne-gumnaasium-kui-eestluse-hoidja-ida-virumaal Ehk siis - Ida-Virus on rahvuste/kogukonda...\nFoorum: Propaganda Teema: Historioitsijat ilman rajoja ehk Historians without borders\nTeema pealkiri: Historioitsijat ilman rajoja ehk Historians without borders\nPostitatud: 25 Mär, 2020 17:32\nTuglase Selts Helsingist saatis Akadeemilisele Ajalooseltsile sellise kirja: "Nimelt võtab sügisestest Soome-Venemaa Tartu rahu üritustest Tartus osa Soome ajaloolaste organisatsioon Historioitsijat ilman rajoja ehk Historians without borders. Nende juhatuse liikmed on näha siin: https://www.hi...\n1. leht 130-st [ Otsing leidis 1948 vastet ]\nMine lehele 1, 2, 3, 4, 5 ... 130 Järgmine


Tänane kuupäev 24 Okt, 2021 5:32\n525. leht 550-st\n[ 8239 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 522, 523, 524, 525, 526, 527, 528 ... 550 Järgmine\nPostitatud: 03 Aug, 2021 17:52\nSobib ka siia teemasse hästi...\nPostitatud: 03 Aug, 2021 18:26\nValgevene piirivalve Grodno piirkonnas alustab õppustega. Nende käigus võib juhtuda nii mõndagi.\nPostitatud: 03 Aug, 2021 18:57\nLeedu peaks võtma neid õppusi kui suurt ähvardust ja kiiremas korras mineerima oma piiri nende riikidega (raskemad lõigud). Vastav retoorika igas kanalis (ka rahvusvahelistes) oleks muidugi ka ilmtingimata vajalik. Ei tule meelde kuidas on tema kohustusega mitte kasutada jalaväe miine.\nPostitatud: 03 Aug, 2021 22:58\nSeltsimehed lõunamaalt kurdavad leedukate käitumise üle.\nPostitatud: 03 Aug, 2021 23:08\nKas ma saan aru, et 2000 ja 500 dollarit on valuraha "hinnakiri"? Küsimustest saan aru, et anti kõigega, mille kohta küsiti. Taserit? Jah! Püssikabaga? Jah! Muude võtete kohta vist unustati küsida ... Huvitav aga see, et neid intervjueeritakse kuskil metsavahel. Leedust tagasi kupatatud "põgenikud" kurdavad Valgevene metsas oma saatust?\nPostitatud: 03 Aug, 2021 23:17\nOttawa konventsiooniga liitunud ja allkirjastanud.\nAitaks kui oleks taanlaste eeskujul kogumislaager kuskil EList väljas. Taani vist plaanib Rwandat kasutada. Lõpeks Euroopasse tunglemine Leedu kaudu üsna käbe kui marjamaalt kuskile Aafrikasse kärutataks ootama..\nhttps://www.err.ee/1608296856/leedu-saa ... lgevenesse\nLeedu on alates teisipäeva keskööst tõkestanud sissepääsu umbes 180 migrandile, kes kavatsesid tulla üle Valgevene piiri, ütles Leedu piirivalveameti ülem Rustamas Liubajevas ajakirjanikele.\nKolmapäeval jõustub dokument, mis annab Leedu-Valgevene piiri valvamist tagavatele ja neid abistavatele ametkondadele korralduse migrante riiki mitte lasta ning saata nad otsekohe lähimasse piiripunkti.\nOtsuses märgitakse, et ametnike seaduslikke nõudmisi eiravate inimeste suhtes võib vajadusel kasutada seaduses ettenähtud heidutusvahendeid.\nLeedu siseministri Agne Bilotaite esmaspäeval allkirjastatud otsus lubab piirivalvureil kasutada ebaseaduslike migrantide suhtes psühholoogilist survet ja füüsilist jõudu. Seadus lubab vägivalda rakendada korrakaitseametnike nõudmisi eiravate isikute suhtes nende kuuletuma sundimiseks, aga samuti vastupanu osutavate isikute kinnipidamiseks, et tõkestada nende seaduserikkumine.\nPostitatud: 04 Aug, 2021 11:23\nhttps://m.diena.lt/naujienos/pasaulis/konfliktai-nelaimes/baltarusiu-pasienieciai-pranesa-apie-baltarusijos-pasienyje-mirusi-irakieti-1037047 Valgevene piirivalvurid leidsid surnud iraaklase. Huvitav, kuidas nad teadsid, et tegu on iraaklasega (seda, et süüdi leedukad, seda ka). Eskaleerimine käib.\nSama uudis vene delfis. Põhjalik uurimine algatati.\nPostitatud: 04 Aug, 2021 11:36\nValgevene piirivalvurid leidsid surnud iraaklase. Huvitav, kuidas nad teadsid, et tegu on iraaklasega (seda, et süüdi leedukad, seda ka). Eskaleerimine käib.\nAga pakkugu siis edaspidi kohe Valgevenes migrantidele varjupaika ja sotstoetusi. Leedu ei ole turvaline koht, kuhu neid lasta.\nPostitatud: 04 Aug, 2021 11:49\nNeil ei ole sanktsioonide tõttu selleks raha, ning nad ei saa ju inimeste tahte vastaselt toimetada. Õigusriik ikkagi . Oi sealt hakkab veel muinasjutte tulema. Aga küllap see oli nii, et tuli neile iraaklane vastu ja küsis midagi. Valgevene KGB vastas liiga aktiivselt zestikuleerides.\nSüüdi Leedu piirivalve, kes läbi peksis ja tagasi saatis. Loomulikult!!!\nPostitatud: 04 Aug, 2021 12:04\nKeegi võiks need hirmulood Iraagi ja Süüria meediale lekitada. Lisaks võiks sotsiaalmeediasse "tekitada" veel hullemaid uudiseid, illustreeritud räigemate kaadritega mõnest minevikukonfliktist. A la leedu piirivalvurid kuvaldaga araablasest migrandi jäsemeid purustamas vms... Fake news võib töötada mõlemat pidi.\nPostitatud: 04 Aug, 2021 12:08\n675e4610855c31b06e-94190211.jpg [ 85.05 KB | Vaadatud 781 korda ]\n76dc4610855b82f82d-94190197.jpg [ 80.77 KB | Vaadatud 781 korda ]\nPostitatud: 04 Aug, 2021 12:10\nHetke vene geopoliitika raskuspunkt on saada Putin tagasi laua taha.\nTegemist ei ole Luka soologa, Luka ei teeks sellist asja Kremliga kooskõlastamata.\nKuni Zapadini saab seal olukord vaid eskaleeruda.\nPostitatud: 04 Aug, 2021 12:12\nAntud mõte polegi ehk väga rumal.\nLihtsalt kui Valgevene piirivalvurid võivad pagulastele seletada, et Leedu PV kohtleb neid humaanselt ega tulista, siis miinide kohta piiriribal ei saa kuidagi väita, et need ei plahvata peale astumisel või need pelgavad skandaali. Seejärel kaob antud seltskonna tahe üle piiri tormata.\nPostitatud: 04 Aug, 2021 13:13\nViimaks võib Leedule surve avaldamine olla suitsukate eskalatsioonile mujal, näiteks Ukrainas.\nAjakrijanikule võib tunduda täiesti loogiline stsenaarium, kuid nagu analüütikud on seni arvestanud - venelastel pole selliseks ürituseks vastavat logistikat hetkel plaanitud. Pealetungi pole igatahes lähemal ajal ette nähtud. Niisama tulevahetuste eskaleerimist saab ka praeguste jõududega teha.\nSellest tulenevalt julgen väita, et peamine sihtmärk on ikkagi Leedu (ja Balti riigid tervikuna). Mida rohkem me saame neid praegu aidata, hoides samal ajal enda tagala kindlana, seda parem meie kõigi jaoks. Sakslased pidavat Iraagiga mingeid läbirääkimisi pidama. Raske öelda kas ka mingi tulemus saavutatakse, kuigi see oleks äärmiselt oluline nii Leedu kui ka EL jaoks tervikuna. On täiesti reaalne, et mingil hetkel Leedu "tamm" puruneb ja ka meie peame nende migrantidega tegelema hakkama. Poola paneb tõenäoliselt piiri kinni siis ja Balti riigid peavad mingi uue lahenduse leidma.


Patjala kalmistu – Vikipeedia\nPatjala kalmistu on kalmistu Palamuse kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Patjala külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas.\nPatjala kalmistu tee vanalt Painküla-Kassinurme teelt.\nFoto: Robert Treufeldt, 7. aprill 2016\nPatjala kalmistu algne peavärav.\nVanem hauatähis Patjala kalmistul.\nLõunavaade uuest külgväravast Patjala kalmistule.\nKirdevaade Patjala kalmistu keskteele. Ees on August Jürgensoni haud.\nPatjala kalmistu on eri aegadel tuntud ka teiste nimede all. Talu järgi on selle nimi olnud ka "Egliko" või "Ägliku", hiljem on kasutatud ka "Ädliku" nime. Nime osana on kasutatud nii "talu kalmistu" kui ka lihtsalt "kalmistu".\nKalmistu asub Palamuse kihelkonna serval vastu Laiuse kihelkonda. Kaugus kihelkonnakeskusest ja selle kalmistust Palamusel oli arvatavasti üks põhjus, miks Ägliku II talu peremees Tõnu Jürgenson rajas umbes 1900. aasta paiku oma talu maadele kalmistu.\nTeine põhjus oli halb läbisaamine Palamuse luteri koguduse saksameelse õpetaja Burchard Sielmanniga:\n"Teise, lõunapoolse Ädliku taluga on seotud väike kohalik baptistide surnuaed, mis paikneb suurte puude varjus, Kassinurme mägede kirdetipus. Ühe sellest talust pärineva inimese jutustuse järgi sattusid selle talu elanikud oma usuliste tõekspidamiste ja talituste tõttu vastuollu Palamuse saksa soost kirikuõpetajaga. Selle tõttu tuligi neil rajada kodu ligidale oma pereliikmetele eraldi surnuaed".\nKalmistut kasutas kinkelepingu alusel Tartu Peeteli Baptistikoguduse kohalik haru. Ametlikult oli see edasi Ägliku II talu osa.\nPärast 1940. aastat kalmistu arvatavasti riigistati ning see toimis avaliku kalmistuna. Praeguseks on kalmistule teadaolevalt maetud umbes 100 lahkunut.\nKalmistu algne pindala oli umbes 0,32 ha. Tänapäeval kasutatakse matmiseks umbes 0,14 ha suurust ala. Mälestise kaitsevöönd on umbes 0,33 ha, kuid selle piirid ei kattu algse kalmistualaga.\nTänapäeval hooldab kalmistut Jõgeva vald.\n1929 – August Jürgenson (1870–1929), Tõnu Jürgensoni poeg\n↑ "Jõgeva vald Ädliku kalmistu". Jõgevamaa Hooneregister. Eesti Rahvusarhiiv, LVMA 767JO-3-149\n↑ Arvi Liiva. "Kalevipoja sängi ümbrus pole farmile sobiv koht". Vooremaa, 24. aprill 2008. Lk 2\n↑ Pärimistunnistus Ägliku II talu kinnistutoimikus. Eesti Rahvusarhiiv, EAA 2381-2-7946\n↑ Tartumaal, Kaarepera vallas Kaarepera mõisa järele oleva talumaakoha Ägliku nr. 2 /kinn. nr. 2361/ plaan, pääle talumaakoha Sopi nr 49 eraldamist. 25. oktoober 1938. Eesti Rahvusarhiiv, ERA T3-19-5284\n↑ Kultuurimälestis nr 5826 "Patjala kalmistu"\n"Palamuse". // "Tartumaa". Eesti I. Tartu 1925. Lk 351\nTaavi Pae. "Ädliku (Patjala) kalmistu". // "Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused". Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002\nArvi Liiva. "Kalevipoja sängi ümbrus pole farmile sobiv koht". Vooremaa, 24. aprill 2008. Lk 2\nTiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid – talukalmistud Eestis". Tuna, 3/ 2018. Lk 32\nPatjala kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris\nJõgeva valla hallatavate kalmistute kasutamise eeskiri\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Patjala_kalmistu&oldid=5687114"\nLehekülje viimane muutmine: 2. august 2020, 09:09\nSelle lehekülje viimane muutmine: 09:09, 2. august 2020.


Shibin el Kom ehk: aga kuidas teil seal välja näeb? | Nile Delta teatab\nShibin el Kom ehk: aga kuidas teil seal välja näeb?\nBy innovatsioon 28. apr. 2011\nEt pühapäevani on jäänud veel vaid loetud päevad ja homne kulub nagu poolel muul Euroopal kaelu kõõritades suure ekraani ees brittide sajandi suurüritust jälgides, siis on just viimane aeg meenutada, et sidrunikoogid pühapäevaste külaliste jaoks lähevad ahju laupäeva hommikul, ja kes pole selleks ajaks endast märku andnud – jäävad ilma! Samas tahan julgustuseks kinnitada, et siia meie majja on sisse astunud igasuguste denominatsioonide esindajaid ja kõik nad on ka ühes tükis väljunud, kusjuures mulle tundub et isegi suht rõõmsameelsetena (?). Ehk et ärge selle pärast pabistage, kui keegi peaks veel kõhkvel olema.\nKuid põhiküsimuse juurde siis – üks kui teine tuttav küsib aeg-ajalt ikka et: aga kuidas teil seal välja näeb? Missugune see koht on, kus sa elad? Ja : KUIDAS sa seal elada suudad? 🙂\nAga mina elan siin täpselt samamoodi nagu ma elasin Tallinna äärelinnas õunapuude all, kus ju samuti tuleb enamiku ajaveetmisvõimaluste juurde sõita nii tunnike või pool igatahes. Ja pool aastat on samamoodi üsna kole hall pilt akna taga. Kuid Egiptuses me elame unistustes. Peaaegu kõik unistavad – abiellumisest, oma uuest või veel uuemast kodust (muidugi villast!), paremast töökohast, paremast homsest! Ning unistustes ning unistustega elades ei olegi tõsti üldse vahet, kus seda teha või kuidas seal välja näeb. 😉\nAga et noh, ikkagi… siis järgmiseks siia siiski mõned lingid ja pildid.\nMenoufia kohta üldiselt, vt ka fotosid meie uuest kenast ülikoolist, mida tolmusel tänaval mööda sõites muidu tähelegi ei pane :P.\nMeie olulisima tööstuse – ketrusvabriku – koduleht.\nPuuvillavabrik hetkel ei tööta, kuna revolutsiooni järellainetuses esitasid siinsedki töötajad mitmeid nõudmisi ja – kui need olid enam-vähem täidetud – siis veel nõudmise, et omanik vabriku riigile tagasi müüks! Mille peale omanik ütles, et kui leitakse ostja, kes tuleb ja hinna maksab, siis palun väga… ja pani nii kauaks (esialgu kuuldavasti kolmeks kuuks) vabriku kinni. Õige ka!\nAraabia keeles on tehas “masna” ehk et meie juurde sõitmiseks tulekski öelda taksojuhile “Masna” või küsida: feen masna?\nTehaseid väga palju rohkem ei ole, kuigi on veel üks ja väga oluline, mis Shebinis enam ei tooda, küll aga siit pärineb – vesipiibutubaka tootja ja suureksportija Nakhla Tobacco.\nSiiski on veel alles üks teine tubakavabrik, millest kõik Kairo poolt Shebiini sisse sõitjad ka mööduvad – El Warda ehk lill, mille pakenditel on roosiõiega logo..\nVeel on meil siin palju puukoole, eriti Shebiinist Tantasse ja Bagouri kaudu Kairosse suunduvate väiksemate maanteede ääres. Bagouri tee ongi minu lemmikumaid ja – kel aega on, siis – Kairosse naasmiseks märksa põnevam kui suhteliselt üksluine Kairo-Alexi maantee. Bagouri tee veeres majad peaaegu ei lõpegi, ehk et nagu üks pikk küla-äritänav Kaironi välja, täis vilgast elu mõlemal pool sõiduteed. Shebiini sissesõidutee veeres on ka üks päris hea lillepottide ostmise koht – u 0,5 m läbimõõdug asuured glasuurimata potid u 95 le tükk, keskmised põõsapotid 45 le jne. Suured glasuurmosaiigig apotid 250 le, sellised nagu vahel linnatänavail avaliku haljastuse osana näeb. Püramiidkadakad, bugenvillead jne al 15 LE põlvekõrgused, muud lilled-taimed alates 5 LE… …\nAga edasi kisub küll külaks…\nOngi kõik. Kuid mis see siis veel on?\n2 thoughts on “Shibin el Kom ehk: aga kuidas teil seal välja näeb?”\n27. mai 2011, 09:03\t Vasta\nKas Sa oled oma ajaveebis juba kuskil kirjutanud oma sidrunikoogi retsepti? 😛 Kindlasti, kui Eestis sama teha, ei tule see nii maitsev, sest Egiptuse puu otsas valminud sidrunid on mõnusama maitsega kui siinsed rohelisest peast korjatud ja ahjudes järelküpsetatud. Jaga retsepti!\n27. mai 2011, 09:16\t Vasta\nTegelikult jäi mulle see kook meelde Pirita Toidutarest veel Lembit Sootsi aegadel, aga retsept on üldtuntud ja saadaval siin:\nMina ka ei oleks uskunud, et pealtnäha nii peene koostisega kooki on nii lihtne teha – peaaegu lollikindel :). Miski ei pea kerkima ja munavalge ka ei lähe ju kunagi võiks, näiteks. Lähb ilusti vahule.\nMa arvan et laim annab peamise maitse – ju neid teil seal vaesel Põhjamaal 😛 ikka ka saada on. Ja kindlasti veidi koort sisse riivida – see annab peamise maitsesüsti. Kindlasti enne söömist maha jahutada – järgmisel päeval on veel kõige parem.\nRannahooaja eel väga sobiv kook tõesti :D.


> Kandideeri innovatsiooniauhinnale! Võimalus võita 10,000 eurot! (30. september 2011)\nKandideeri innovatsiooniauhinnale! Võimalus võita 10,000 eurot! 30.09.2011\nVeel 31. oktoobrini on võimalik kandideerida innovatsiooniauhinnale, mille võitja saab 10 000 eurot ja teise koha omanik 5000 eurot.\nAuhinna konkursi korraldavad Ameerika Ühendriikide Suursaatkond, Ameerika Kaubanduskoda Eestis (AmCham Estonia) ja Balti Ameerika Vabaduse Fond (BAFF). Konkursis võivad osaleda kõik Eesti elanikud, ettevõtted ja organisatsioonid, kes on teinud innovaatika alast koostööd USA partneritega.\nOsalejaid oodatakse erinevatest valdkondadest, sealhulgas äri, akadeemilised ja teadusuuringud, meditsiin ja tervishoid, keskkond, energia, kunst, meedia, haridus ning kodanikuühiskond. Võitjad valitakse erinevate kriteeriumite alusel, võttes arvesse peamiselt loovust, innovatsiooni mõju või selget potentsiaalset mõju ning USA partneriga tehtud koostööd. Auhinna saajad valib välja Eesti arvamusliidritest ja ärijuhtidest koosnev žürii. Võitja kuulutatakse välja detsembris.\nDaria Sivovol TegevdirektorAmeerika Kaubanduskoda EestisE-post: daria@amcham.ee Tel.: +372-6310-522 Seda interneti lehekülge haldab USA Välisministeerium. Vastavalt privaatsuspoliitikale on välislinkide loomine teistele internetilehekülgedele keelatud.


Peaminister soovib spekulatsioone\nPoliitilises maailmas on tavaline, et kui mingi riigi juhtfiguur mõneks ajaks kaob, tekib kohe hulgaliselt spekulatsioone. Mart Siimanni puhkusest järeldati hästi ruttu, et ta astub võib-olla tagasi. Seda ei jätnud forsseerimata ei Keskerakond, kes hoolega vahevalitsuse ideed propageeris, ega erakonnakaaslasest ekspeaminister Tiit Vähi. Infokanalite väitel pidi peaminister esinema pühapäeval ETVs selgitustega spekulatsioonide, pangandussündmuste ja uue välisministri kohta. Siimann loobus sellest. Koonderakonna PR-mees Madis Salum väitis algul, et ei tea põhjust, siis, et peaministri puhkus kestab keskööni vastu tänast. Vastust on oodata hiljemalt homme.\nJärelikult -- peaminister ise soovib spekulatsioone.


Hüperaktiivne beebi? - Perekooli Foorum\nEsileht › Beebi ja mitmikud › Hüperaktiivne beebi?\nTeema: Hüperaktiivne beebi?\nolen ennast vist juba väsimusest hulluks m6elnud, palun rahustage mind maha ja öelge midagi m6istlikku.\nMinu tütar on kohe kuuekuune ja v6iks öelda, et varajase kehalise arenguga. Rullib ennast juba aktiivselt mööda tube ringi ja k6huli olles teeb kiiresti 360. kraadise ringi peale, roomamine ei ole enam kaugel.\nTa on ka meeletult uudishimulik. Haarab k6ike ja pea käib ainult ringi, kus jälle midagi uut ja huvitavat on.\nSeoses sellega on söömine katasroof. K6ige paremini saab sellega hakkama, kui ta on talvekombes, muidu ainult sahmib ringi, katsub mind, katsub pudelit, keerab pead küljelt küljele, sahmib jalgadega jne. Magamisega on ka probleeme, olemegi sealmaal, et päeval magab vankris ja öösel toas.\nK6ik, kes teda näinud on, on öelnud, et tegu on väga aktiivse beebiga, kes pidevalt ringi sahmerdab ja üsna kiiresti ka tüdineb, mida ta häälekalt väljendab. Siis tuleb teda ringi tassida, nägu väljapoole. Kui ta oma lamamistoolis istub, siis ka teeb jalgadega koguaeg sip-sip.\nMuidu on ta r66msameelne, naeratab palju, aga lähedust oluliselt ei soovi, süles olla muidu ei taha ja kaisutada pole temaga v6imalik.\nKas see k6ik on normaalne ja mul on lihtsalt aktiive ja terve beebi v6i on see siiski normist väljas ja ma pean end ette valmistama hüperaktiivse lapse kasvatamiseks?\nMillised beebid olid nüüdsed hüpikud?\nOeh, v6ib-olla tundub teile mu jutt paranoiline, aga ma olen ennast lihtsalt hulluks juba m6elnud. V6ib ka midagi kainestavat öelda.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 12.01 12:29; 12.01 13:40;\nRE: Hüperaktiivne beebi?\nNormaalne aktiivne beebi 🙂\nMinu plika on 9-kuune. Söömine möödub enam-vähem rahulikult: pudeli annan ta enda kätte, jalgadega küll vehib, aga saab söödud. Pudru/püreega läheb veidi kauem, sest ta keerutab end söögitoolis igat pidi, tirib käeulatuses olevaid asju, ka söögitooli turvarihmasid jms. Aga jah, muus osas suht sarnane värk: käed-jalad käivad koguaeg, kõike on vaja katsuda, suhu toppida. Samas ka tüdineb kiiresti. Süles suurt olla ei taha, pole ka vist eriline lähedusefänn. Magamisega on meil üldjoontes ok, öösel küll sahmib ja keerutab, aga ilmselt on asi ka hammaste tulekus. Meie peres muidugi pole ka kõik päevad vennad, vahel on ta aktiivsem, vahel rahulikum. Mina isiklikult ei usu, et su laps hüperaktiivne on, kui, siis lihtsalt aktiivne:) Ma ise pole selle peale tulnudki tegelikult, et see asi võiks mingitpidi ebanormaalne olla, laps ju ikka on uudishimulik ja tahab kõike ise avastada..\n[tsitaat]K6ik, kes teda näinud on, on öelnud, et tegu on väga aktiivse beebiga, kes pidevalt ringi sahmerdab ja üsna kiiresti ka tüdineb, mida ta häälekalt väljendab. Siis tuleb teda ringi tassida, nägu väljapoole. Kui ta oma lamamistoolis istub, siis ka teeb jalgadega koguaeg sip-sip.\nMuidu on ta r66msameelne, naeratab palju, aga lähedust oluliselt ei soovi, süles olla muidu ei taha ja kaisutada pole temaga v6imalik.[/tsitaat]\nTundub, et ta on juba harjunud saama oma tahtmist – ehk siis emme peab kogu aeg klouni mängima, laps üksi ei oskagi/tahagi mängida.\nSoovitaks lasta lapsel üksi ka olla. Las ta õiendab, aga kui otseselt ei nuta ära otsi talle muud meelelahutust.\nEe, ja kui beebi vedeleks niisama mugavalt selili ja togiks moepärast mängukaarelt asju, siis oleksid ju mures, miks ta nii flegma ja loid on 😀 Tundub, et sul on tore, hea arenguga ja uudishimulik laps. Minu viiekuune ka roomab, küll tagurpidi, aga siiski, lamamistoolis siputab, vannis siputab metsikult, rullib ja keerutab, toas ei maga jne. Aga tal on terane pilk ja nutikas olek, ma pole selle peale tulnud, et hüperaktiivsuses kahtlustada 🙂 Nüüd su jutu peale uurisin netist, ega suurt targemaks ei saanud, sest see on laste käitumishäire ja beebide kohta ei kehti. Ilmselt jah, hüpikute emad teaksid muljetada, kuidas nende laps beebina oli, äkki postita oma küsimus väikelapse alafoorumisse?\nnomaitea, mul siin umbestäpselt samasugune kohe 6-kuune ja mulle tundub küll, et üks Täitsa Tavaline Tegus Imik 🙂 keerama hakkas päev pärast 3-kuuseks saamist, nüüd roomab vabalt partisanina mööda korterit ja ajab end nii põrandal käpuli kui millegi najal juba ka põlvili. silmad põlevad peas ja suu on alatihti kõrvuni vastavalt olukorrale kas naerust või nutust. igasugust aktiviteeti naudib, samas õnneks on valmis ka päris pikalt omaette mässama. aga mitte vaguralt kuskil voodis vüi mängumatil, ikka kas lauajalga närides või vetsupaberirulli tappes või plaadikapiklaasi patsutades. esimene oli ka samasugune – nüüd saab kohe 10a ja eks ta paras tulehark ole koguaeg olnud, aga mingit med kõrvalekallet ma küll selles ei näe.\nAitäh teile k6igile 🙂\nEks ma olen üks hull siin juba valmis, magamatus teeb oma töö ja siis need söömise ja magamise probleemid panevad m6tlema. Tore informatsiooniajastu kammib ka veel m6istuse sassi.\nKas see süües sahmimine on siis normaalne ja mööduv?\niga asi möödub. või asendub hullemaga 🙂\nma ise söödan last rinnast ja pean tema paigalhoidmiseks alatihti selliseid valuvõtteid kasutama, et endal võhm väljas – ta nii ülemise kui ülemise käega patsutab ja näpistab (väike ootamatu näpistus alt küljelt on ikka väga hirmus valus asi) ja surub ja pean neid püüdma kuidagi kinni hoida, samal ajal püüdma purskuvat piima kui ta suvalisel hetkel otsustab rinna lahti lasta ja natuke itsitada keset söömist. ja lisaks peksab ta mulle jalgadega vastu keiserdatud kõhtu, mis ei ole samuti meeldivaim tunne. aga selline see elu aktiivse imikuga on 🙂\nHmm, tundub täitsa keskmise aktiivse lapsena. Võin sinu rahustuseks öelda, et minu esimene laps oli sinu kirjeldatust ikka palju hullem. Tänaseks väga tubli ja väga aktiivne väikelaps, samas on ta ka väga alalhoidlik, hell ja empaatiline. Tal on vaja ennast tühjaks rahmeldada, samas kui ta seda ka teha saab, siis on võimaline minu jaoks pea uskumatu järjekindlusega pikalt vaiksetesse ja keerulistesse tegevustesse süvenema. Kahese jonniiga oli muidugi ka, aga möödus üsna kergelt ja temaga saab väga lihtsalt põhimõtteliselt kõiges läbi rääkida ja tavaliselt piisab ühest lühikesest selgitusest, miks midagi ei tohi või midagi peab.\nTeine laps sama vana kui sinu põnn praegu ja samuti tohutult aktiivne. On rp laps, seega pudelit ei saa, aga nt rinnast söömine peab meil toimuma vaikuses hämaras toas, muidu on ka nii palju igasugu paeluvaid helisid ja pilte, et hakkab muudkui uudistama ja sahmerdama. No ja lisatoidu andmine on ikka täielik nali omaette, tahab kaussi ja lusikat mul pidevalt käest ära krahmata, samal ajal sahmib jalgadega nii, et lamamistool kõigub ja üleüldse olen pidanud arendama välja tooli ja lapse käte-jalgade paigal hoidmiseks keerulise tehnika. Kui mees teda ise esimest korda sööta proovis, siis pidin talle ka õpetama, sest mehe sõnul oleks \_”ilhtsam toita surmaheitluses visklevat kaheksajalga\_” :D.\nSaab ka varem diagnoosida kui 6 aastat, aga imikuna on kindlasti vara. Need märgid: pidevalt sahmib, ei ole rahul, sülle ei taha ja magab halvasti, on tegelikult ATH-le viitavad. Aga selles vanuses see ei pruugi tegelikult ka midagi näidata. Peab ootama vähemalt lasteaia viimaste rühmadeni. Üldiselt on nii, et mida varem diagnoositakse (juba lasteaias) seda parem ,sest siis jäävad ära kõikvõimalikud probleemid sellega, et tal pole sõpru ja õpetajad vihkavad teda ja tekivad õpiraskused, sest diagnoosile kaasnevad tavaliselt ravi ja õigem pedagoogiline kohtlemine.\n[tsitaat]Saab ka varem diagnoosida kui 6 aastat, aga imikuna on kindlasti vara. Need märgid: pidevalt sahmib, ei ole rahul, sülle ei taha ja magab halvasti, on tegelikult ATH-le viitavad. Aga selles vanuses see ei pruugi tegelikult ka midagi näidata. [/tsitaat]\nMinu õepoeg (praegu algklassides) on hüperaktiivsuse diagnoosiga. Kui meenutan, milline ta imikuna oli, siis tuleb meelde pidev nutmine, magas halvasti, väga viril laps oli. Üldse mitte selline nagu teemaalgataja kirjeldatud aktiivne ja tragi beebi. Kõike hakkas keskmisest hiljem tegema (seda võis muidugi ka põhjustada 1,5 kuud varem sündimine). Igatahes möödusid meie pere päevad tema silmnähtava põhjuseta nutuhoogusid rahustades.\nVabandan, et vana teema ülesse tõstatan, aga ehk autor nàeb ja kommenteerib kuidas ta lapsel nüüd on? Ma olen ise sama murega olnud alates lapse 6 kuust. Mis nüüd jätkuvalt tekitab muret. Laps on 10,5 kuud vana ja kõnnib. Ei seisa minutitki paigal, ei ole huvitatud minu tegevustest ja mängudest, ei taha olla süles ja laulumänge mängida. Õhtul magamaminnes süles rahmeldab siblib jalgadega ja ronib mööda mind ülessening vigiseb. Kui on magama jäämas, silmad pilukil siis ajab end ikka järsult püsti voodis ja ei taha pikali püsida või vehib käte jalgadega, loobib jalgu ülesse, vingerab kehaga või sahmib peaga. Vehib palju kätega ja asjadega nii et pean ruttu näo eemale saama, muidu saan pihta. Topib oma näppe mulle silma kõrva ninaauku ja suhu, kui ma keelan siis võib kätega näkku vehklema hakata.\nVehib käega igale poole näidata seal juures muudkui mõmisedes. Loobib pidevalt asju maha, näpib masinatel nuppe, üritab igalt poolt midagi haarata. Tuterdab vägapalju ringi ja energia ei saakski justkui otsa, kui mingil olulisel põhjusel üks uni päeval ära jääb siis ikka on energiat meeletult et pidevalt ringi käia ja asjadega vehkida. Kõike teeb kiiresti ja tugevalt, sööb ka lusikaga kugistades, pudelist kaanib kiiresti.\nÖösel siblib, ärkab suure kisaga, pikali pannes hakkab karjuma. Annan piima siis rahuneb. Vahel ärkab väga vara, kaissu võttes on silmas kinni kuid jalgadega peksleb ikka ja siis hakkab vigisema ning magamisest ei tule midagi välja.\nOn see mõneti normaalne? Mõtteid mis veel põhjus võiks olla?\nja kust sa seda tead nii kindlalt öelda?\nteeks nii hoopis, et TA veel veidike jälginb oma last ja siis käib nt neuroloogi vastuvõtul oma laopsega ära, pole tänapäeval see ath nii miski harv nähtuds midagio\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 03.10 09:35; 03.10 09:36; 03.10 09:37;\nei pea, diagnoosida saab palju varem ath last.\nlaps ei ole kindlasti hüperaktiivne enne mingit 6 aastat.


Infrapunaandurid aitavad jalakäijail teed ületada – Pealinn.ee\nInfrapunaandurid aitavad jalakäijail teed ületada (0)\nTallinna transpordiamet otsustas olemasolevad Pirita tee kollased vilkuvad foorid infrapunaanduritega varustada.\nAbilinnapea Jaanus Mutli sõnul oli transpordiameti investeeringute kavas ette nähtud täiendavate kollaste vilkuvate fooride paigaldus, mille asemel aga otsustati kollased vilkuvad foorid varustada jalakäijate infrapunaanduritega. «Kollased vilkuvad foorituled lülituvad sisse hetkel, kui jalakäija jõuab infrapunaanduri mõjupiirkonda. Sellega on võimalik anda autojuhile juba eemalt märku jalakäija olemasolust ülekäigurajal. Kui jalakäijat anduri piirkonnas ei ole, ei hakka ka kollane foorituli tööle,» ütles Mutli.\n«Infrapunaandurite paigaldamine on üks paljudest meetmetest, mida me rakendame selleks, et jalakäijate turvalisus Tallinna liikluses suureneks,» lisas Mutli.\n2007. aasta eelarves on fooride investeeringuteks ette nähtud 7,9 miljonit krooni.


Uus -Meremaa ajalugu - Huvitav - 2022\nUus -Meremaa ajalugu - ajalugu\nArheoloogilised tõendid näitavad, et Uus -Meremaal asusid Ida -Polüneesia päritolu kalapüügi- ja jahipidajad ehk 1000 aastat enne eurooplaste saabumist. Mõne teadlase jaoks tuntud kui moa-jahimehed, võisid nad sulanduda hilisemate polüneeslaste lainetega, kes vastavalt maoori traditsioonidele saabusid ajavahemikus 952–150. Mõned maoorid nimetasid oma uut kodumaad „Aotearoa”, mida tavaliselt tõlgitakse kui „maa pikk valge pilv. "\nAastal 1642 tegi Hollandi navigaator Abel Tasman esimese registreeritud Euroopa vaatluse Uus -Meremaale ja visandas lõigud kahe peamise saare läänerannikust. Inglise kapten James Cook uuris põhjalikult rannajoont kolme Vaikse ookeani lõunaosa reisi ajal, mis algasid 1769. aastal. 18. sajandi lõpus ja 19. sajandi alguses meelitasid metsatöötlemine, hülgejaht ja vaalapüük Uus -Meremaale mõned Euroopa asunikud. 1840. aastal kehtestas Ühendkuningriik Suurbritannia suveräänsuse Waitangi lepingu alusel, mis sõlmiti sel aastal maoori juhtidega.\nSamal aastal alustasid Ühendkuningriigi valitud rühmad koloniseerimisprotsessi. Laienev Euroopa asustus tõi kaasa konfliktid maooridega, eriti 1860. aastate maoori sõdades. Briti ja koloniaaljõud võitsid lõpuks kindla maoori vastupanu. Sel perioodil suri paljud maoorid haigustesse ja sõjapidamisse, suurem osa sellest oli hõimudevaheline.\nPõhiseaduslik valitsus hakkas arenema 1850. aastatel. 1867. aastal võitsid maoorid õiguse teatud arvule parlamendi reserveeritud kohtadele. Sel perioodil hakkas loomakasvatustööstus laienema ja Uus -Meremaa kaasaegse majanduse alused hakkasid kujunema. 19. sajandi lõpuks võimaldasid täiustatud transpordivõimalused suure villa-, liha- ja piimatoodete ülemerekaubanduse.\n1890. aastateks oli parlamentaarne valitsus demokraatlikul teel hästi välja kujunenud ja Uus-Meremaa sotsiaalsed institutsioonid omandasid oma praeguse vormi. Naised said hääleõiguse riiklikel valimistel 1893. Sajandivahetus tõi kaasa ulatuslikud sotsiaalsed reformid, mis panid aluse Uus -Meremaa heaoluriigi versioonile.\nMaoorid toibusid järk -järgult rahvaarvu vähenemisest ning võtsid asunike ja misjonäridega suhtlemise ja abielu kaudu vastu suure osa Euroopa kultuurist. Viimastel aastakümnetel on maoorid üha enam linnastunud ning muutunud poliitiliselt aktiivsemaks ja kultuuriliselt enesekindlamaks.\nKuninglik väljakuulutamine kuulutas Uus-Meremaa 1907. aastal domineerivaks. See saavutas täieliku sisemise ja välise autonoomia Westminsteri lapsendamise seadusega 1947. aastal, kuigi see vormistas vaid olukorra, mis oli eksisteerinud aastaid. Konservatiivne rahvuspartei ja vasakpoolsed kalduv leiboristlik partei on Uus-Meremaa poliitilises elus domineerinud alates leiboristliku valitsuse võimuletulekust 1935. aastal. 14-aastase ametiaasta jooksul rakendas leiboristide partei laia valikut sotsiaalseid ja majanduslikke õigusakte, sealhulgas ulatuslikku sotsiaalkindlustust, ulatuslikku avaliku töö programmi. , 40-tunnine töönädal, minimaalne põhipalk ja kohustuslik ametiühingulisus. Rahvuspartei saavutas valitsuse üle kontrolli 1949. aastal ja võttis vastu palju töölispartei algatatud heaolumeetmeid. Välja arvatud kaks leiboristide valitsuste lühikest perioodi aastatel 1957-60 ja 1972-75, oli Nationalil võim 1984. aastani. Pärast kontrolli taastamist 1984. aastal algatas leiboristide valitsus rea radikaalseid turule orienteeritud reforme vastuseks Uus-Meremaa kasvavale välisvõlale. Samuti võeti vastu tuumaenergiavastased õigusaktid, mis tõid tõhusalt kaasa Uus-Meremaa peatamise ANZUSe julgeolekuliidust USA ja Austraaliaga.\nOktoobris 1990 moodustas Rahvuspartei uuesti valitsuse, esimesel kolmel kolmeaastasel ametiajal. 1996. aastal avas Uus-Meremaa parlamendi valimiseks segaliikmete proportsionaalse (MMP) süsteemi. Süsteemi eesmärk oli suurendada väiksemate parteide esindatust parlamendis ja tundub, et see on seda teinud siiani MMP valimistel. Alates 1996. aastast ei ole rahvuslikul ega tööerakonnal olnud parlamendis absoluutset enamust ning kõik need aastad peale ühe on valitsus olnud vähemuses. Praegune leiboristide valitsus järgis 1999. aasta novembris toimunud valimisedu, hääletades 2002. aasta juulis toimunud valimistel 41% -lt 21% -le. Leiboristid moodustasid koalitsiooni, vähemusvalitsuse koos progressiivse koalitsiooniga, vasakpoolse parteiga, millel on kaks kohta parlamendis. Valitsus loodab seaduste vastuvõtmiseks tsentristliku Ühinenud Tuleviku partei toetusele.\nVaata videot: Raadi lennuvälja ajalugu (Juuli 2022).\nCopyright 2022 \_ Uus -Meremaa ajalugu - ajalugu...


Kohv Jolly Crema 1000 gr\nJolly Crema on segatud kokku 12 erinevast ja eraldi röstitud maailma parimatest araabika ubadest. Absoluutne tippklassi gurmee kohviuba sobib nii käpp- kui automaatsetesse espressomasinatesse.\nSertifitseeritud Itaalia espressosegu.\nSegatud ja röstitud maailma parimate kohvimeistrite poolt.\nEksklusiivne Jolly Crema kohv pakub kompromissitut naudingut.\nJolly Crema on segatud kokku 12 erinevast ja eraldi röstitud maailma parimatest araabika ubadest.\nAbsoluutne tippklassi gurmee kohviuba sobib nii käpp- kui automaatsetesse espressomasinatesse.


PlayerUnknown's Battlegrounds kurameerib kastidega - Level1\nPlayerUnknown’s Battlegrounds kurameerib kastidega\nMe kõik teame, mis on PlayerUnknown’s Battlegroundsi selle kuu suures uuenduses tulemas: üksikisikuvaate jaoks eraldi serverid, FOV (field of view) liugur ning muidugi uus relv.\nAntud uuendus lükati edasi 3. augustile, kuna hetkel on mängul korralikult töötamisega pisut raskusi. Samas võib see tähendada, et me näeme augustis lausa kahte suurt uuendust. Lisaks on mainitud, et arendajad soovivad tuua mängu tüüpilise „kasti ja võtme süsteemi“ nagu on näiteks Counter-Strike: Global Offensive’is ja ka Rocket League’is. Lõplikult on kastid plaanis mängu tuua siis, kui teos ametlikult ilmub, esmaseid teste hakatakse tegema aga juba praegu. Sellest tulenevalt toob järgmine uuendus endaga mängu kaasa kolm erinevat kasti.\nKolmandas, tasulises kastis hakkab olema esemeid, mis on inspireeritud filmist „Battle Royal“. Esimese ning teise kasti nimi on „Wanderer Crate“ ja „Survivor crate“, mis on tasuta avatavad. Antud kastides hakkab olema riideesemeid, nendele lisaks veel muid kosmeetilisi asju. Kolmanda kasti nimetuseks on aga „Gamescom Invitational Crate“ milles hakkab olema kõige mitmekesisem valik rõivaid. Erinevalt esimesest kahest vajab kolmas kast juba võtit, mis hakkab maksma 2.50€. Bluehole lisas veel, et peale Gamescomi lõppu (27.augustil) ei ole antud kast enam saadaval.


Rapla mänedžer: pärast sellist võitu jääb midagi sees kripeldama - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\n17. veebruar 2015, 21:41\n«See oli üks nendest võitudest, pärast mida jääb midagi sees kripeldama. Kuidagi raskelt tuli. Panime end vägisi raskesse olukorda, et sealt hiljem välja tulla,» sõnas TYCO Rapla mänedžer Jaak Karp. «Vastase stiil on meile üldiselt teada, aga oleme sel hooajal sellega paremini hakkama saanud ja ise mängu kontrollijaks jäänud. Täna polnud aga kohtumise kontroll mitmel korral meie käes. Hea siiski, et võit tuli.»\nTa lisas: «Väike verstapost meie jaoks tuli selle kohtumisega. Kui eelmine aasta saime üldse kokku 10 võitu, siis nüüd oleme saanud 10 võitu järjest, kuna Audentese võidu eest saime kaks võidupunkti. Oleme väga rahul selle võiduga, kuna mängisime ilma kolme olulise meheta. Loodame, et Ezerskis on Rocki vastu taas rivis.»


Home » Sotsiaalmeedia\n02.06.2020 Category: Sotsiaalmeedia\nMis tahes turundusstrateegia, sealhulgas sotsiaalmeedia turunduse esimene samm on oma eesmärkide määratlemine. Mida loodate oma sotsiaalmeedia turundusstrateegiast välja saada? Iga ettevõte erineb, kuid siin on mõned eesmärgid, mille poole ettevõtted tavaliselt püüdlevad.\nMärkus. Saate oma eesmärgi jaoks valida rohkem kui ühe eesmärgi sotsiaalmeedia turundusstrateegia. Peamine on tuvastada, millist eesmärki proovite saavutada iga oma käivitatava sotsiaalmeedia kampaaniaga.\n1 1. EESMÄRK: Bränditeadlikkuse suurendamine oma klientide seas\n2 2. EESMÄRK: Oma kaubamärgi kehtestamine oma tööstuse mõttejuhina\n3 EESMÄRK 3: liikluse loomine oma veebisaidile\n4 4. EESMÄRK: Müügimeeskonna jaoks müügivihjete loomine\n5 EESMÄRK 5: sotsiaalse meedia liikluse muutmine oma veebisaidi müügiks\n6 6. EESMÄRK: Müügieelsete küsimuste ja müügijärgse klienditoe haldamine\n7 EESMÄRK 7: kaubamärgi maine juhtimise kuulamine\n1. EESMÄRK: Bränditeadlikkuse suurendamine oma klientide seas\nSotsiaalmeedia turunduse esimene eesmärk on lihtsalt anda oma ideaalsetele klientidele teada, et teie kaubamärk on olemas. Sotsiaalmeedias on hulgaliselt võimalusi, kuidas seda teha. Siin on mõned viisid, mis põhinevad parimatel sotsiaalsetel võrgustikel. Rohkem taktikaid ja muid sotsiaalseid võrgustikke arutame hiljem 2. etapis.\nPeal Twitter, saate suhelda ükskõik kellega, sõltumata sellest, kas nad teid jälgivad. Seetõttu võite leida oma ideaalsed kliendid ja alustada nendega vestlusi, saates neile avalikke sõnumeid, kasutades nende @ kasutajanime. Need võivad olla ettevõtlusega seotud või lihtsalt lõbusad. Mõlemal juhul pannakse teie bränd tähele.\nVõite kasutada ka Twitteri reklaame, et saada oma sisu, tooteid ja teenuseid ideaalsete klientide ette.\nPeal Facebook, saate oma ideaalsete klientidega suhelda, saades nende lehe fänniks ja kommenteerides nende postitusi teie Facebooki lehe abil.\nPraegu ei tahaks teie tooteid või teenuseid reklaamida, vaid panustage lihtsalt väärtuslikesse vestlustesse. Samuti võiksite kasutada oma ettevõtte tuntud liikmete isiklikke profiile, et liituda gruppidega, kus teie ideaalsed kliendid tegelevad, ja hakata nendega seal tegelema. Lõpuks võite kasutada ka Facebooki reklaame, et saada oma sisu, tooteid ja teenuseid ideaalsete klientide ette.\nPeal LinkedIn, saate oma ideaalsete klientidega suhelda, kasutades isiklikke profiile, luues nendega otse kontakti, Premium-kontode ja InMailide kaudu või suheldes nendega LinkedIn-i gruppides. Saate kasutada ka Linkedini reklaame, et saada oma sisu, tooteid ja teenuseid ideaalsete klientide ette.\nNagu näete, saab oma brändi tuntuse suurendamine ideaalse kliendi ees hõlpsalt läbi sotsiaalmeedia. Ja arvestades, et teie kliendid on ettevõtted, kes juba tegelevad sotsiaalmeedias oma ideaalklientide ees teadlikkuse tõstmisega, pole teil probleeme nende leidmise ja enda teadlikkuse suurendamisega.\n2. EESMÄRK: Oma kaubamärgi kehtestamine oma tööstuse mõttejuhina\nTeine eesmärk, mis ületab oma kaubamärgi tuntuse suurendamise sammu, on oma kaubamärgi kehtestamine oma tööstuse mõttejuhina. Ütleme nii, et teie brändi sotsiaalmeedia tarkvara. Teie bränd soovib, et teid tunnustataks sotsiaalmeediatööstuse mõttejuhina. Selleks soovite luua väärtuslikku sisu erinevates vormingutes.\nSõltuvalt teie konkreetsest majandusharust ja ideaalsetest klientidest võivad need vormingud sisaldada ajaveebi postitusi, e-raamatuid, valgeid raamatuid, videoid, veebiseminarid, taskuhäälingusaated, tööriistad, haridusprogrammid ja isegi sertifikaadid. Kogu selle sisu eesmärk oleks näidata oma kaubamärgi teadmisi ja kogemusi oma valdkonnas.\nMuidugi on kogu selle sisu loomine üks asi. Veel üks asi on veenduda, et sisu jõuab teie ideaalse kliendini. Seal mängitakse sotsiaalmeediat. Sotsiaalmeediavõrgustikel on suur roll selles, et saaksite oma ideaalsete klientideni jõuda väärtusliku sisuga, mis loob teid mõttejuhiks.\nEnamik sotsiaalmeedia sisu levitamise strateegiad hõlmab sisu orgaanilise jagamist brändi võrguga ning sihitud reklaamide loomist, mis tagab, et sisu jõuab brändi ideaalseteni. Sõltuvalt sisu tüübist saab seda sisu kasutada ka selleks, et mitte ainult parandada oma staatust oma tööstuse mõttejuhina, vaid ka aidata teil müügivihjeid luua.\nNäiteks ärge lihtsalt kinkige tasuta valget paberit. Pange oma ideaalsele kliendile teile selle eest vastuseks oma e-posti aadress, linkides selle valge raamatu kõik sotsiaalmeedia turunduse reklaamid spetsiaalselt selle valge paberi jaoks mõeldud maandumislehega..\nKui olete loonud suurepärase sisu, on see kasulik nii teile kui ka teie uuele müügivihjele.\nEESMÄRK 3: liikluse loomine oma veebisaidile\nPole tähtis, mida teie ettevõte teeb, aga tõenäoliselt ei saa te seda teha ilma oma veebisaidile liikluseta. Sotsiaalmeedia turundus on suurepärane viis lõpptulemuseni jõudmiseks suunake oma veebisaidile liiklust. Alustuseks lubab peaaegu iga sotsiaalne võrgustik vähemalt ühe koha, kuhu saate linki oma veebisaidile lisada, kui mitte rohkem. Isiklikud profiilid, ettevõtte lehed – peaaegu kõik pakuvad vähemalt ühte veebisaidi lingi välja. Mõned pakkumise väljad, mis pole ilmselgelt veebisaidilinkide jaoks, kuid mida saab nende jaoks kasutada.\nPärast oma profiilidel olevaid linke on teil olekuvärskendused koos linkidega tagasi teie sisule või praegustele reklaamidele ja sotsiaalmeedia reklaamikampaaniatele koos linkidega teie sisule või praegustele reklaamidele.\nSiis, kui teil tõesti veab, leiate asjakohaseid arutelusid, kus inimesed esitavad küsimusi, millele saab vastata teie veebisaidile viitava lingi kaudu. Muidugi ei pruugi te vahel linki saada, kuid kui teil on kergesti äratuntav kaubamärk, on lihtsalt mainimine piisavalt hea. Või võite õnne saada ja hankida oma kasutajatelt suurepärase suusõnalise turunduse!\nTähtis on olla sedalaadi märkimiste osas tähelepanelik ja võimaluse korral tänada, et inimesed sooviksid teie ettevõtte kohta jätkuvalt sõna levitada..\n4. EESMÄRK: Müügimeeskonna jaoks müügivihjete loomine\nAlgul oli sotsiaalmeediaturundus seotud vaatajaskonna suurendamise ja kaasamise julgustamisega. Kuid siis hakkavad ettevõtted investeeringutasuvust rääkima. Nad tahtsid näha numbreid, mida nad saaksid kasutada sotsiaalse meedia turundustegevuse võrdsustamiseks dollari väärtusega.\nÜks viis seda teha on seada eesmärgiks plii genereerimine. Kui saate oma müügimeeskonna jaoks luua sotsiaalmeedias müügivihje, saab teie müügimeeskond seda müügivihjet jälgida nii, et kui müügivihje muutub müügiks, saate teada, kas teie sotsiaalmeedia turundus loob investeeringutasuvust.\nNagu me juba varem mainisime, saab osa oma kaubamärgi kujundamisest oma valdkonna mõtteliidrina liita ka plii genereerimiseks, luues väärtuslikku sisu, kuhu inimesed saavad teiega oma teavet jagades. Kuid teatud sotsiaalmeediavõrgustikud on läinud kaugemale, et aidata kaubamärkidel saavutada juhtpositsioon.\nNäiteks Facebookis on mobiilse müügivihje genereerimise vorm, mida kaubamärgid saavad kasutada Facebooki rakenduse mobiilikasutajate müügivihjete hõivamiseks. Kasutaja alustab reklaami koputamist.\nSiis jagavad nad brändiga oma teavet, lahkumata Facebooki rakendusest.\nTwitteris on sarnane reklaamivalik, kuid nende oma on saadaval nii laua- kui ka mobiilikasutajatele.\nÜks klõps tegevusele kutsumise nupul võimaldab Twitteri kasutajal saata selle Twitteri kontoga seotud nimi ja e-posti aadress, kuhu nad on praegu sisse logitud, ilma et nad peaksid Twitterist lahkuma. Mõlemad Facebooki ja Twitteri valikud peaksid aitama teil teisendada sotsiaalseid reklaame müügivihjeteks, kuna teil on vähem võimalusi kaotada need reklaami klõpsamise ja sihtlehe vahel..\nEESMÄRK 5: sotsiaalse meedia liikluse muutmine oma veebisaidi müügiks\nTavalistes kanalites proovib enamik ettevõtteid seda teha teisendage sotsiaalmeedia turunduse liiklus müügivihjeteks, ja konverteerige need müügivihjed. Kuid see ei tähenda alati, et te ei saa muuta sotsiaalmeedia liiklust otse müügiks. See sõltub lihtsalt sellest, millist sotsiaalmeediumiliiklust proovite teisendada.\nKui teie eesmärk on muuta sotsiaalmeediumiliiklus müügiks, siis peate kindlasti keskenduma sotsiaalsetele võrgustikele, mis võimaldavad reklaamide ümbersuunamist – täpsemalt Facebook ja Twitter. Reklaamide uuesti sihtmärkimine võimaldab teil luua reklaame inimestele, kes on juba teie toodete ja teenuste lehti külastanud. Sisuliselt tuletavad need reklaamid inimestele meelde teie tooteid ja teenuseid ning loodavad neid piisavalt kaasata, et neid ostjateks muuta.\nKas see Facebooki reklaam oli esimene asi, mis inimese teie veebisaidile viis? Ei. Kuid kas see pani nad ostma? Kui see oli viimane kampaania, millel nad enne ostmist klõpsasid, siis tegelikult jah.\nReklaamide uuesti sihtimine pole ka ainus tee. Facebook pakub ka valitud kategooriate leheomanikele võimalust seadistada oma lehtedele poode, et nad saaksid müüa oma lehel füüsilisi tooteid. Brändi ainus kulu on krediitkaardi töötlemise tasu.\nKui teil pole vahekaart Pood, saate oma tooteid ja teenuseid ka reklaamida, tõmmates nende kohta postituse Facebooki seina ülaossa või Twitteri profiili. Või kirjeldage neid oma kaanefotol. Paljud võimalikud viisid, kuidas juhtida oma sotsiaalse profiili külastajaid huvi tundma oma veebisaidil ostude tegemise vastu.\n6. EESMÄRK: Müügieelsete küsimuste ja müügijärgse klienditoe haldamine\nMõnikord ei tähenda see alati müüki, vaid pigem elamuse tegemist. Sotsiaalmeedia turundus võib aidata brändil luua suurepärane kogemus oma klientidele. Eelkõige B2B ettevõtted tahavad olla valmis vastama küsimustele enne ja pärast müüki oma klientide jaoks, kuna nende kliendid on ettevõtted, kes on juba harjunud suhtlema sotsiaalmeedias klienditoega..\nMitte ainult, et ettevõtted ootavad peaaegu viivitamatut reageerimist. Sellepärast peaks sotsiaalse ettevõtte meediaturunduse kasutamine suurepärase kliendikogemuse loomiseks kogu klienditeekonna vältel ja väljaspool seda olema eesmärk, mida iga ettevõte peaks püüdma saavutada.\nSuur tähtsus on teadvustamine, et müügi- ja müügijärgne tugi võib osutuda vajalikuks mitmetes suhtlusvõrgustikes. Jällegi sõltub see kõik teie majandusharust, klientide tööstusest ja sotsiaalsetest platvormidest, mida neil on kõige mugavam kasutada.\nMõnel juhul võib teie brändil olla mõistlik luua eraldi konto tugiteenuste päringute jaoks. Kuid sõltumata sellest, kas teete seda, on igal ajal vaja minna küsimuste ja kommentaaride juurde. Facebookis võivad nad olla külastaja seina postitustes või teie viimaste postituste kommentaarides. Twitteris võivad need olla säutsudes, kus mainitakse teie kasutajanime või lihtsalt mainitakse teie toodet. Teistes võrkudes võivad nad olla teie kaubamärgi või toote kommentaaride lõimes või rühmas. Seetõttu on järgmine eesmärk nii oluline.\nEESMÄRK 7: kaubamärgi maine juhtimise kuulamine\nPeaaegu iga bränd, sõltumata sellest, kas olete B2B või B2C, peaks kuulamiseks ja kuulamiseks kasutama sotsiaalmeediat maine juhtimine. Pole nii, et inimesed räägivad kogu aeg tingimata teie kohta halbu asju. Tegelikult saavad paljud brändid kasu nendest asjadest, mida nende sotsiaalmeedia vaatajaskond nende kohta ütleb, ja kasutavad neid asju oma toodete ja teenuste müümiseks sotsiaalse tõendina..\nEsiküljel võite olla ka sotsiaalmeedia vastuvõtvas otsas. Kui see juhtub, võidakse teid postituses konkreetselt mainida või sildistada. Kuid kui see on avalik, soovite seda kuulata, et saaksite positiivse vastuse.\nNii nagu klienditeenindaja teeks vihast klienti kaupluses, on teie ülesanne proovida olukorda levitada. Tunnistage probleemi, vabandage ja pakkuge asjad korda. Isegi kui te ei saa asjassepuutuvat inimest aidata, olete just demonstreerinud suurepäraseid klienditeeninduse oskusi ja see võib ulatuda kaugele potentsiaalsete tulevaste klientidega, kes võivad samuti olukorda jälgida. Või võite muuta kliendi halvad kogemused jälle heaks.\nKui suudate oma sotsiaalse meedia turundusega saavutada isegi ühe neist eesmärkidest, tunnete kindlasti eeliseid, mida sotsiaalmeedia teie ettevõttele pakub.!\nKahtlemata on WordPress üks enim kasutatud sisuhaldussüsteeme maailmas. See on populaarne, võimas ja paindlik,\nInternet muudab seda, kuidas inimesed uusi asju ostavad. Tellise- ja mördikaupluste päevad näivad olevat


Iga jumala kord, kui ma olen kuskil reisil käinud, on mul mingi netijama olnud. Enamik hotelle lubab, et neil on WIFI võimalus, aga tegelikult olen olnud hotellides kus WIFI on näiteks ainult hotelli vasema külje kolmandal korrusel, sinu hotellitoa ukse TAGA (et pead koridoris istuma) või üldse fuajees. Lisaks on nad alati nadid olnud, olgu tasuta või tasulised. Sedapuhku Maltal oli esimest korda nii, et hotellis oli NORMAALNE nett, et sai rahus isegi netist sarju vaadata ja töötas 99% ajast. Ja kuna ma pidin oma telefoni netti ainult hotelliväliselt kasutama, siis see ei saanudki mul reisi ajal otsa, uskumatu!\nMa mäletan, et kui me Korful käisime eelmine aasta, siis ma tellisin keskmiselt 2x päevas endale netti juurde ja telefoniarve oli pärast mingi eee… 150€? LISAKS ostsin ma kohapealt hotelli wifi, aga see töötas ainult siis, kui ma kükitasingi oma hotellitoa ukse taga nagu väike orb. Tol ajal oli mul veel üldse Elisa, nagu te ehk mäletate, siis ma vahetasin selle Tele2 vastu alles nüüd välja.\nMul oli enne Tele2 kõige soodsam pakett, aga sellega jäi mul isegi kodumaal netti puudu. Seega läksin enne reisi nende jutule, et mul oleks midagi võimsamat vaja – küsi ja sa saad. Vaid 7€ maksan iga kuu rohkem, mille sees on kodumaal netti piiramatult ja Euroopa Liidus 7GB eest. Nagu te ehk aru saaud olete, siis mul pole õrna aimugi, mis see GB on, aga nädal aega igapäevaselt netti kasutada sai nii, et otsa ei saanud. Isegi üheks terveks ööks unustasin kogemata neti sisse ja IKKA ei saanud otsa, nii et selliseks nädalakeseks täitsa okei. Muidugi kui hotellis poleks netti olnud, siis oleks väheks jäänud, aga kuna oli, siis sain ideaalselt hakkama.\nAinuke nadi asi on see, et uus reis (issand, me läheme Kerliga juba täpselt nädala pärast Santorinile!) on sama kuu sees, mil eelmine reis. Seega ma olen üsna kindel, et mul on see 7 GB suht otsakorral. Õnneks ma sedapuhku ei pea paketivahetusega tegelema, sest netti saab jooksvalt juurde ka tellida – kui hakkab otsa saama, tuleb SMS juhistega, kuidas seda juurde saada. Loodame siis, et meie hotellis on hea nett ja ma ei pea väga palju seda juurde tellima, kuigi midagi raudselt pean, sest kui mitte rohkem, siis pool sai ikka Maltal juba kulutatud.\nKuidas teil reisidel netiga on? Selles suhtes, et ma ju tahan blogida ja pilte üles laadida jne, et mul kulub seda enivei rohkem, kui instasse paari pildi lisamine, aga kui oled suurem asi reisija (mõni käib ju töö asjus korduvalt mööda EL’i ringi) siis see pakett tundub päris asjalik 🙂\nKui teie välismaal käite, kuidas netti kasutate?\nReply\tMarika 25. juuni 2018 at 11:47\nElan Prantsusmaal ja ma pole siiani kohalikku sim’i viitsinud osta. Mul Telia. Max välismaal kasutamiseks on 7GB ja piisab taiesti. Ytleme nii et ma ei viitsi isegi oma mobla yhendada WiFi võrku. Teen koik oma telefoniga- meilid, uudised, tööasjad, FB, Insta, aga väldin muidugi videosid. Ja saan suurepäraselt 7 gigaga kuus hakkama 🙂 Ja ma kasutan netti hommikust õhtuni.\nReply\tAlla 23. juuni 2018 at 03:12\nMul Tele2 pakett, kus siis 5GB netti üle Euroopa ja Põhjamaades. Kasutangi seda, kui reisil WiFi ei tööta mingil põhjusel. Aga kui üldse netti poleks – ei hakkaks nutma ?\nKasutan üsna vähe, ainult meili loen ja ehk uudiseid ka.\nReply\tKadi 22. juuni 2018 at 12:04\nReis ongi nagu võõrutus netist?. Mulle nii meeldib,et veedamegi perega rohkem kvaliteet aega ja keegi netis ei passi\nReply\tMallukas 22. juuni 2018 at 12:06\nmida te õhtul teete kui lapsed magavad??? 😀\nReply\tKadi 22. juuni 2018 at 18:15\nNo ma ei viitsi kell 9 magama minna 😀 aga teie muidugi võite\nReply\tKristel 20. juuni 2018 at 19:04\nTelefoni seadete alt kui võtta ühendused, edasi andmekasutus on näha kui palju mobiilset andmesidet on ära kasutatud.\nReply\tTk 19. juuni 2018 at 22:09\nKäin reisil puhkamas, mitte netis surfamas 🙂 Lähedastega chattimiseks piisab tavalisest paketist, pole kunagi juurde ostnud.\nTuttavate kaudu tean, et tasub osta mingi kohalik a la kõnekaart, millega nett odavam kui ise juurde osta.\nReply\tHels 19. juuni 2018 at 20:19\nMa ei kujuta ette mida sa seal reisil tegema peaksid, et 7GB või isegi poolt sellest nädalaga ära kasutada. Mul on 1GB ja ma ei kasuta seda kuu ajagagi ära, kuigi mul pm 24/7 nett sees.\n( Hommikul kell 7 lahkun kodust ja õhtul ca samal ajal jõuan tagasi ja kogu aja vältel on nett sees.) Ma usun et kui ma näiteks hullult youtube videoid vaataks, siis kuu jooksul vast ikka tiksuks paar GB-i ära, voibolla isegi see 7, aga paari nädalaga küll seda kulutada ei jaksaks. Sul muidugi kasutus teine, kvaliteetsete piltide üleslaadimine võib omajagu võtta vast küll. A kui sul android on, siis seaded (hammasrattake)-> andmekasutus ja näed ära palju tegelikult umbes kulunud on.\nReply\tKris 19. juuni 2018 at 19:56\nMa nüüd loodan ikka Tele2 peale jah, et nende netiga saaks läbi reisil. Enne olen samuti nagu sinagi ostnud hotellis wifi parooli või siis tellinud juurde, mis on räigelt kallis. Ja kuskil päeval kohvikus ei viitsigi tasuta wifi pärast konutada.\nReply\tHele Riik 19. juuni 2018 at 14:56\nViimane kord madeiral sai kohalik netikaart ostetud, 10 või 15 € maksis ja hullult mahtu, jagasime omavatel veel ja jäi ikka palju üle ka\nReply\tMarit Uusväli 19. juuni 2018 at 13:57\nMul on reisil netivaba ja tv vaba ja raadio vaba elu\nReply\tS 19. juuni 2018 at 12:55\nMinul ka Tele2, aga mingi selline pakett, et kõik smsid, kõned ja nett kasutatavad ilma lisatasudeta ka kogu EL. Ja kuutasu on ka ainult 10 euri, kui 2 aastat lepingukohustust täis saab, siis äkki hakkan 18 vms maksma.\nAga megaaaaa mugav on nii, kui kaks aastat tagasi reisil käisime, siis ei olnud veel meil elukaaslasega selliseid pakette + mu telefon varastati ära, niiet meil oli pmst terve reis kahepeale ainult 1 telefon ja mannetu hotelli wifi. See aasta oli lausa lust, kaks telefoni ja minu tore pakett, sai julgelt bussiaegu googeldada ja mapsi kasutada jne, mitte ei pidanud kogu päeva hotelli wifiga ära planeerima 😀\nReply\tJanne 19. juuni 2018 at 11:47\nEgiptis näiteks ostsime kohaliku kõnekaardi. 2nädala jooksul ei saanud nett otsa 🙂\nReply\tRaili 19. juuni 2018 at 11:43\nMa ei teagi, mulle peaks ka Tele2 välismaal 7GB netti andma, aga eile Lätis ei saanud netti sissegi. Thanks alot.\nReply\tMallukas 19. juuni 2018 at 11:44\nKas sul oli uus pakett? ma pidin restarti tegema, siis läks ise tööle.\nReply\tKaidi 19. juuni 2018 at 11:57\nMa pidin andmesiderändluse vms sisse panema, et saaksin välismaal netis olla. Ka Tele2\nReply\tMallukas 19. juuni 2018 at 11:58\nMa panin ka, aga see midagi “lisa” ei tekitanud 😀\nReply\tMammu 19. juuni 2018 at 11:43\nNo ma olin ka Türgis just ja kuna Türgi pole EU riik, siis ju loomulik, et selle eest kasseeritakse. Ma ikka uurisin enne reisi asja üle ja sain kohe aru, et kui üldse midagi teen, siis SMS, mis on mingi 30 senti saab olema mu suhtlusvahend need 2 nädalat. Olen ka Tele2 klient ja EU riikides pole mul ever netiga mingeid probleeme olnud, kui otsa saab, siis tuleb SMS, kus pakkumine ja maksad konkreetse summa ja jälle olemas.\nHotellide fuajeedes on enamasti suht oki nett olnud (kuigi eks sealgi juhtub jamasid), aga siis saab ju alati mingi kohviku ette võtta ja seal oma postitamised, laadimised ja tõmbamised ära teha. Tegelikult mulle isegi meeldib, kui 24/7 ei ole netti, kuidagi rohkem aega puhkamiseks jääb nii ja jääb ära see nutiseadmetes nohisemine. Ma olen veidi sõltlane ka, et Türgi oligi selles osas hea koht, et lihtsalt pole netti. Hea nipp on neti piirkonnas olles näiteks Googlemaps teekond paika panna, siis see töötab ilusti ka siis, kui netti pole, et kui muidu eksima kipud 😉\nReply\tKaie 19. juuni 2018 at 11:35\nMe tenerifel ostsime hotellis 1h-1€ ja netti sai kasutada ka kuskil 3. korruse trepialuses paremas küljes. Vahel sai see 1h niimoodi mööda, et netti üldse ei saanudki ja raha tuulde lastud ?.\nReply\tHekti 19. juuni 2018 at 11:02\nMul on kogu aeg Tele2-ga mingid ilged jamad, aga mul on miski nende pakett, kus kõik on piiramatu ja välismaal olles kas ei kasuta üldse netti v kasutan kohalikku. Hiljuti olin just Türgis kuu aega ja netti oli vaja palju kasutada, teha sain seda hotellis, kus seda oli vb 20% ajast ja tel2fon oli kogu aeg andmeside piiranguga, et ta jumala eest ei näppaks mu ülikallist Eesti netti, sest välismaal on ju tele2-te igate pidi väga kallis kasutada. Aga arve tuli sellegi poolest ~30€ paari sõnumi ja kõne eest. Konkreetselt paar üksikut lühikest kõnet ja sõnumit, mis olid reisil tekkinud jamadega seoses hädavajalikud ja null neti kasutust ja arve ikka mingi 30€ see kuu :/ :/ järgmine kuu tuleb ka veel sinna lisaks midagi, mida kasutasin selle kuu alguses enne äratulekut Türgis minimaalselt, ka tõenäoliselt mingi 30€….\nAga kui ma peaks tele2-he netti ka veel kasutama välismaal, siis ma ei kujutaks ettegi mis see arve oleks mingi 10000€ 😀 sest kui ikka on vaja normaalselt v palju kasutada netti, siis sellest piskust küll ei aita, mis nad sms-iga pakuvad suht kalli raha eest, seega tuleks seda päris kopsakalt juurde osta iga nutukese aja tagant, mis on ka muidugi super tüütu, sp ka ei hakka üldse nende Eesti operaatoritega jamama ja võtan ikka ühe korra ja konkreetselt neti koha pealt.\nReply\tMallukas 19. juuni 2018 at 11:28\nNo kuu aega kuskil olla on muidugi teine tera ka, kui nädalane puhkusreis 😀\nReply\tHekti 19. juuni 2018 at 11:38\nOn küll, aga jutt käib ju nö tüki hinnast, vahet pole kaua oled. Tüki hind on ju päris kallis. Ka nädal läheb kopsaka summa maksma lõppkokkuvõttes, kui iga natukese aja tagant tuleb juurde osta ja pidevalt kasutad.\nMa olin küll kuu, aga reaalselt telefoni pea aegu üldse ei kasutanud ja ikka arve suht mega selle paari väikse kõne ja null neti peale.


Kuidas arendab tehisintellekt logistikavaldkonda?\nTööstusrevolutsioon muutis maailma tundmatuseni, täna oleme sarnaste muutuste lainel - digitaalne revolutsioon. Selle keskmes on tehisintellekt (TI). Tehisintellektiks nimetatakse arvutiteaduse suunda, mis õpetab masinaid jäljendama inimeste tegevusi ja reaktsioone.\nSee suudab otsuseid langetada, kõnet ära tunda, visuaalselt tajuda keskkonda ja tõlkida keeli. Viimastel aastatel on laborikatsetest alguse saanud TI muutunud meie igapäevaseks kaaslaseks. Praegu on muutused sellisel tasemel, et me igapäevaselt tarbijatena ei pruugi tunda isegi selle juuresolekut, näiteks e-posti filtrites, veebis ostlemise, muusikasoovituste ja isegi lennusõitude puhul.\nLogistikavaldkond muutub paratamatult ja juba viimaste aastate jooksul on märgatud selliseid uuendusi nagu nutiteed, mis laadivad sõidukit liikumise ajal, ja autonoomsed sõidukid, mille juhtimiseks pole juhti vaja. Kuigi seda tehnoloogiat ei rakendata veel igapäevaselt, annab see aimu lähitulevikust. Vaatame logistika oodatumaid trende ja võimalusi.\nTI on oluline parendus laotoimingute osas. See muudaks sellised protsessid nagu andmete kogumine, laoarvestus, töötlemine jm palju lihtsamaks. Juba praegu on laoarvestuseks saadaval erinevad tööriistad, mis muudavad kaubaarvestuse palju kiiremaks ja mugavamaks. „Õppides“ suudab TI ladu õigeaegselt meelde tuletada või isegi automaatselt hankida kaupa, mis hakkab otsa saama. Laotöötajatele on kaameraga prillid, mis võimaldavad kiiresti lugeda triipkoode. Tehisintellekti poolt juhitud masinad aitavad ruumi tuvastavate andurite abil kaupa maha ja peale laadida. Selliseid parendusi täies mahus kasutades saavutaks ladude tegevus uue ja suurema tõhususe taseme. Võimalik, et juba mitte nii kauges tulevikus töötab nii peaaegu iga ladu.\nAina populaarsemaks muutuvad sõidukid, mille juhtimiseks pole vaja juhti. Seda tüüpi auto vähendaks oluliselt transpordikulusid ja aega, rääkimata võimalusest vähendada õnnetuste arvu. Esialgu vajavad küll seda tüüpi sõidukid juhi kohalolekut ja võtab aega, enne kui nad saavad kaupa vedada ilma inimese juuresolekuta. Turuaruannete kohaselt saavutab autonoomsete laevade turg 2030. aastaks 13,8 miljardit USA dollarit. Juba 2015. aastal läbiviidud uuringust selgus, et Boeing777 piloodid juhivad lennukit manuaalselt ainult 7 minutit kogu lennuajast, ülejäänud aeg usaldatakse TI tehnoloogiatele.\nEre näide, kuidas TI suudab logistikavaldkonda arendada, on eelnevat mainitud nutiteed. Maanteed, millel on sisseehitatud LED-tuled, mis suudaksid hoiatada juhte ohtlikest olukordadest, ning päikesepaneelid, mis toodaksid elektrit ja aitaksid talvehooajal teede libedust ära hoida. Lisaks võimaldavad sellised teed tõhusalt koguda andmeid liiklustihedusest ja ilmaoludest. Sellistel teedel oleks võimalik määrata sõiduki kaalu, kuigi selline tehnoloogia oli saadaval juba 1970. aastal ja ei olnud efektiivne. Sõiduk pidi liikuma väga aeglaselt. Uusimad tehnoloogiad võimaldaksid kaalu määrata, kui auto liigub tavalisel kiirusel. Tehisintellekti kaasamisel teedeehitusse muutuks kaubavedu turvalisemaks ja kiiremaks. 2018. aastal alustas USA Colorado osariigi liiklusamet seda tüüpi teede aktiivset katsetamist.\nKa töötajate igapäevane elu muutub tundmatuseni. Eksperdid arvavad, et tulevikus kaob TI arengu tõttu vähemalt 75 ametit. TI võimaldab kaotada rutiinsed, tüütud ja lihtsad tööd. Nende automatiseerimisel saavutatakse suurem täpsus ja efektiivsus. Samuti parandatakse ja arendatakse praeguseid automatiseeritud protsesse, sealhulgas klienditeenindust. Juba 2018. aastal suutis Google Duplex kliendi nimel helistada ja panna kinni aeg juuksurisse. Keelekasutus ja hääl sünteesiti nii loomulikuna, et kõne saaja ei aimanudki, et helistaja pole inimene.\nTI muudab tundmatuseni hanked, täiendades nõudluse prognoosimisega ettevõtete tööriistade valikut. See on protsess, mille käigus tehakse nõudlusprognoose ajalooandmete analüüsimisel. See võimaldab kindlaks määrata tooraine, inventari, masinate ja materjalide koguse ja maksumuse. Tooraine puudus tähendab klientide rahulolematust ja saamata jäänud tulu. TI pakub erinevaid algoritme, mille järgi on võimalik kindlaks määrata oodatavad trendid, saada soovitusi allahindluste suuruse ja sageduse kohta. TI muudab üldiselt kauba hankeprotsessi tõhusamaks ja võimaldab hankimiseks kulunud energiat kasutada ettevõtte arendamiseks.\nTehnoloogiatrendid tõotavad ühte - homne on väga huvitav!


Kuidas võrrelda pliidid - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas võrrelda pliidid\nKui teil on gaasi konks-up kodus ja sa oled turul uus valik, võrrelda gaasi pliidid leida parimat lahendust.Alates suurusest gaasipliit pead ostma gaasi hulk funktsioone teil otsustada, mida vaja, see kõik lisab kuni hea osta, kui sa tead, mida te otsite.Pood gaasi pliidid nimekirja funktsioone silmas, et sa ei osta rohkem kui vajad.Nii, siis lõpuks koos gaasipliit, mis kõige paremini vastab vajadustele oma pere.\nVali stiilis gaasipliit soovite.Kappi gaasipliit kaasas viimistletud küljed ja seinakate.Kontroll gaasi kappi vahemik on ees lihtne juurdepääs.Slide-in range slaidid ladusale paika oma köök.See ei ole backsplash ja kontroll on ees.Drop-in vahemikud on sageli vaja kappi muutmist, tihti riba korpused all ahju, et see sobiks.Nad näevad välja nagu slide-vahemikes, kuid näevad välja nagu sisseehitatud.\narvutada suurus gaasipliit, mida vajate oma pere.Pere üks või kaks inimest nõuab ahjus, mis on 2-3 kuupjalga;pere kolm v\nõi neli inimest nõuavad ahju, mis on 3-4 kuupjalga;suur pere neli või enam inimest peaks ostma ahjus, mis on vähemalt neli kuupjalga.\nShop pliidid et pakkuda blokeeringuga restid.See võimaldab ka pliidiplaadi toiduvalmistamise ja võimaldab libistada potid vahel põletamiseks.\nVali gaasipliit koos kuvariga.Temperatuuri kontrollimine oma ahju on palju täpsem kui saate seda kontrollida digitaalse hinnata.Mõned pliidid isegi võimaldab teil programmeerida ahju käivitada ja peatada keetmine, kui sa ei ole seal seda käivitada ja peatada seda ise.\nTähtsuse ohutuse ostetavad gaasipliit koos ohutuse nupud või kontrolli töösulg.Ohutus nupud teil vaja vajutada neid enne võid põletid.Kontroll blokeeringu nõuab takistab laste või kellegi teise volitamata kasutades oma gaasipliit.\nTekk Haljastus Ideed purustatud Rock\nKuidas puhastada Plastik võrk\nKuidas Hang Patio Kardinad