rebane - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFNeljapäev, 29. juuni 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastrebaneInfoRebane ehk punarebane ("Vulpes vulpes") on koerlaste ("Canidae") sugukonda rebase ("Vulpes") perekonda kuuluv kiskja.Allikas: Wikipedia.org "Rebane"Seotud isikud Edgar Savisaar PEETER REBANE Kristjan Järvi Anu Saagim annika lepp evi tihemets Seotud kohad Tallinn London Järvamaa Ruhnu Kuressaare Pärnurebane - Viimased uudisedSakKärntõves rebane luusis öises ViljandisNeljapäeval enne südaööd jäi fotograaf Kenno Soo objektiivi ette Jakobsoni tänaval ringi luusiv kärntõves rebane.\n10.06.2017, SakalaPM+Tagakülg09.06.2017, PMPäästjate töökas nädal: abi vajasid siil, püüton, rebasepoeg ja pardipereNädala jooksul tuli päästjatel lisaks inimestele abistada rebasekutsikat, siili, viia ohtlikust kohast eemale pardipere ja toimetada koju plehku pistnud madu.\n12.05.2017, Mariann ProosesVmRebane murdis linnamaja õues lemmiklooma (1)Valgalanna sai hiljuti kurva sündmuse osaliseks, avastades hommikul õue minnes, et rebase teo tagajärjel oli koduhoovi aedikus olnud küülikust järel vaid peata keha.\n04.05.2017, Tiit LoimVmRebane murdis linnamaja õues lemmikloomaValgalanna sai hiljuti kurva sündmuse osaliseks, avastades hommikul õue minnes, et rebase teo tagajärjel oli koduhoovi aedikus olnud küülikust järel vaid peata keha.\n04.05.2017, Tiit LoimPM+Hingesugulane rebasega (2)Pärnumaal elav Reti Toriella tunnetas juba lapsena, et miski seletamatu seob teda rebastega. Küpse naisena oskab ta sellele seletuse anda, sest tema kodus elabki graatsiline, kaval ja mõistatuslik farmirebaste järeltulija kuld- ehk suitsjaspunane rebane. Suur sõber ja hingesugulane.\n06.04.2017, Verni LeivakRepMillist lugemist pakub Postimehe Arter sel nädalavahetusel?31.03.2017, Reporter.eeVideo: vaata, mida põnevat saab lugeda selle nädala ArteristJuba laupäeval ilmub järjekordne Arter, kust saab muu hulgas lugeda vallatutest päikeseprillidest, viienda seeria BMWst ja kiikhobustest. Vaata videost lähemalt!\n31.03.2017, PostimeesPMPiltuudis: hooldekodu hoovi ilmunud uimane rebane aidati tagasi loodusessePühapäeval, 19. märtsil kella 8.41 ajal teatati päästekeskusele, et Põltsamaa vallas Võisiku hooldekodu hoovis on rebane. Päästjad püüdsid silmnähtavalt uimase looma lingu abil kinni ja viisid ta loodusesse.\n20.03.2017, TPMEluVideo: kuhu on peidetud neli looma?Enignmade, illusioonide ja mõistatuste lehekülg Playbuzz avaldas uue piltmõistatuse, millel on näha kaljuga mereranda, maja ja laevu.\n14.03.2017, Inna-Katrin HeinPM+Tagakülg21.02.2017, PMPM+Tagakülg09.02.2017, PMVmFotod ja video: rebane linnas kui vana rahuValgas jäi pildile päevasel ajal Tartu tänava kandis uidanud rebane. Üllatuse pakkus mitte niivõrd looma nägemine, vaid tema julge ja rahulik käitumine.\n09.02.2017, Arvo MeeksPere avastas, et rebased käivad nende maja katusel magamasUSAs Colorado osariigis sai üks perekond suure üllatuse osaliseks, kui hommikul kardinaid eest tõmmates märkas, et lumisel katusel istub kaks rebast, kes sättisid end katuseharjale magama.\n19.01.2017, Kerti KulperEluSakslane selgitas, miks ta külmunud rebase jõest välja lõikasMöödunud nädalal teatas rahvusvaheline meedia, et Saksamaal kukkus rebane Doonau jõkke ja jäätus ning ta lõigati jõejääst välja.\n16.01.2017, Inna-Katrin HeinEluPiltuudis: tõeline jääaeg! Rebane külmus ja jäi jääplokki (1)Briti saartel ja Kesk-Euroopas on praegu külmalaine, mille tõttu võib lisaks inimestele ka loomade elu ohtu sattuda.\n13.01.2017, Inna-Katrin HeinPiltuudis: uppunud rebasest sai jääskulptuur (3)Lõuna-Saksamaal Fridingenis seisab Doonau jõe kaldal jäätükk, mille sees on külmunud rebane. Väidetavalt kukkus õnnetu rebane 9. jaanuaril läbi Doonau õhukese jää ja uppus. Tema jäätunud keha leiti neli päeva hiljem.\n13.01.2017, Kerti KulperPiltuudis: Tartumaal käis rebane puu otsas õunu söömas (4)Katrin Ehasalu püüdis Tartumaal Lepiku külas fotole rebase, kes oli suure näljaga koguni õunapuu otsa roninud, et seal paar õuna põske pista. Iga päev sellist vaatepilti ei näe!\n03.01.2017, Kerti KulperEluMillist häält teeb siis ikkagi rebane?Liis Lass tõstatas viimases näosaates Ylvist järele tehes jälle küsimuse - mis häält siis teeb ikkagi rebane?\n21.11.2016, Elu24.eeLoomaaed selgitab, mis häält teeb rebaneNii mõnedki meist on kuulnud Norra bändi Ylvise laulu «The Fox (What Does The Fox Say?)» ja need, kes seda veel ei teadnud, said ilmselt eile saatest «Su nägu kõlab tuttavalt» hea ülevaate. 21.11.2016, Kerti KulperPMRebane pikutas teel nagu muinasjutus, aga kalakoormaga taati ei kuskilMis küll sel ilusal päeval teha, kratsis kukalt reinuvader, kes elab Alatskivi–Kolkja teel silla juures. Ei läinudki palju aega, kui plaan oli tehtud: rebane heitis end täies pikkuses keset teed maha, sirutas uhke sabagi sirgelt välja ja lebas seal tükk aega liikumatult.\n16.11.2016, Vilja KohlerPM+Reopalu rebane sööb peostVäätsa vallas Reopalu külas elav ja samas üle tee rehvitöökojas töötav Ivo Tuiken on saanud tasahilju tuttavaks ühe rebasega, kes sealkandis ringi uitab ega pelga inimesi. Mõne päeva eest näitas rebane välja haruldast julgust ja võttis toitu otse inimese käest.\n15.11.2016, Järva TeatajaEluVideo: 2016. aasta kõige naljakamaks loodusfotoks kuulutati peadpidi lumes rebaneSelle aasta Comedy Wildlife Photography Awards (Naljakate loodusfotode auhinnad) võitjad tehti teatavaks ning kõige naljakamaks osutus foto, millel on näha peadpidi lumes rebast.\n14.11.2016, Inna-Katrin HeinEluAusterlane võitles, et ta saaks võtta perekonnanimeks ZebraAusterlane võitis üks aasta kestnud kohtuvõitluse, et ta saaks võtta tagasi perekonnanime, mis on Zebra (Sebra).\n09.11.2016, Inna-Katrin HeinReinuvader tegi Saaremaa laudas korralikku hävitustöödMöödunud nädalal murdis rebane Saaremaal Leisi alevikus asuvas majapidamises 12 kana, teist sama palju kodulinde on veel teadmata kadunud. 01.11.2016, Kerti KulperEluHea tuju pildid: ahv nokib nina ja kaelkirjak näitab keeltProfessionaalsed ja amatööridest fotograafid ootavad sageli tunde, et saada suurepäraseid kaadreid loodusest ja loomadest, kuid loomad on sageli ettearvamatud.\n01.11.2016, Inna-Katrin HeinRebane käib golfiväljakult palle varastamasGolfimängijad üldiselt arvestavad sellega, et nii mõnigi pall võib mängu jooksul kaduma minna. Rootslane Anders Noaksson nägi aga oma silmaga, kuidas üks ulakas rebane tema golfipalliga plehku pistis.\n19.09.2016, Kerti KulperLoomaarstid ei suutnud mudast leitud looma enne pesemist tuvastadaLondonis leiti Canary Wharfi ärirajooni lähedal asuvast august üks õnnetu loomake, kes oli niivõrd paksu mudakihiga kaetud, et keegi ei teadnud täpselt, mis loomaga on tegu.\n13.09.2016, Kerti KulperÜlbed rebased tungivad taludesse (1)Talud, kus kasvatatakse kanu, on Eestis suures hädas nii rebaste kui kullidega. Tihti tulevad rebased koduaedadesse ja jäävadki sinna käima. Kui nad kana kätte ei saa, sobib ka koeratoit. Mis on parim lahendus rebaste ja teistegi metsloomade humaanseks tõrjumiseks?\n25.08.2016, Taavi AlasSakPäästjad aitasid rebase sõnnikuaugust väljaEsmaspäeva lõuna ajal said päästjad Viljandi vallast Aidu külast teate, et rebane on sõnnikuhoidlasse kukkunud ega pääse sealt omal jõul enam välja.\n17.08.2016, SpU20 EM: Eesti kohtub seni ainult võitnud Poolaga U20 korvpalli EMil kohtub Eesti koondis täna õhtul kell 21 Poolaga. Vastased on seni tunnistanud vaid võite (2) ning meie korvpallurid saanud seevastu kaks kaotust. Poola võitis esimeses mängus Valgevenet 80:51 ning seejärel Venemaad 70:60. Viimases mängus olid poolakad enne viimast veerandit ees 25 punktiga, kuid lõpus tulid idanaabrid ähvardavalt lähedale.\n19.07.2016, Silver TaboN24Merrit Kiho: elu mere ääres«Minult telliti kolumn!» hõikasin rõõmsalt kaasale, kui too kalalaadungiga koju jõudis ja värskelt suitsutatud lesta kaste maha laadima asus. «Ja siis...» kõlas ükskõikne vastus.\n03.07.2016, Merrit KihoVideo: rebane jäi tagaaeda lõksuRebasekutsikas jäi Londoni põhjaosas ühe pere tagaaeda lõksu ning ainsaks võimaluseks tundus olevat mööda mänguväljaku liuvälja üles ronida.\n14.06.2016, Kerttu-Kadi VanambVideo metsas hullavast rebaseperest on võitnud miljonite vaatajate südamedÜle kolme miljoni inimese on juba vaadanud We Are Wildernessi Facebooki lehel jagatud videot rõõmsast rebaseperest.\n27.05.2016, lemmik.postimees.eeE24Maailmapank avas Tallinna Vee hinnavaidluses kraanidTallinna joogivee hoogsale hinnatõusule järsult pidurit tõmmanud valitsus nõudis Maailmapanga vahekohtult tulutult aktsiaseltsi Tallinna Vesi suu sulgemist, süüdistades ettevõtet kohtudokumentide abil vaenuliku meediakampaania tegemises.\n20.05.2016, Andres ReimerSakReinuvader korraldas eksootilistele sulelistele veresauna (3)Suur oli Kolga-Jaani lähistel Vissuvere külas asuva Veski talu peremehe Aivo Juraku ehmatus, kui ta neljapäeva varahommikul kanalasse astudes nägi pooltsada tõulindu murtud kaelaga vereloigus lamamas. 20.05.2016, Egon ValdaruSakReinuvader korraldas eksootilistele sulelistele veresaunaSuur oli Kolga-Jaani lähistel Vissuvere külas asuva Veski talu peremehe Aivo Juraku ehmatus, kui ta neljapäeva varahommikul kanalasse astudes nägi pooltsada tõulindu murtud kaelaga vereloigus lamamas. 20.05.2016, Egon ValdaruArmas galerii: rebane Juniper ja koer Moose on parimad sõbradLoomariigis asetleidvad sõprused on erilised ning kohati ka väga üllatavad. Näiteks on täiesti lahutamatud rebane ja koer.\n12.05.2016, Kerttu-Kadi VanambPM+Tagakülg25.04.2016, PMVideo: kaval rebane varastab mehe rahakotiIirimaal sattus üks golfimängija varguse ohvriks, kui kaval rebane ta kotist rahakoti võttis ning putku pani.\n11.03.2016, Kerttu-Kadi VanambNunnumeeter põhja: vaata, kuidas kasvab väike rebaneMetsloomade keskuse töötajad filmisid ühe rebase esimest elukuud, et jälgida, kui kiiresti loomad arenevad. 25.02.2016, Kerttu-Kadi VanambEluVaata: räppar Genka kohtas Tallinna kesklinnas rebast!Räppar Genka ehk Henry Kõrvits juba oskab sattuda huvitavate hetkede peale! Mõni aeg tagasi kohtas staar Taimaal viibides kuulsat staari Will Smithi, nüüd aga põrkab kesklinnas kokku metsloomadega.\n02.02.2016, Elu24.eeKutsika töö on mäng: Rebasekutsikad tutvuvad liumäegaNii nagu väikesed lapsed, tahavad ka loomalapsed mängida.\n21.12.2015, Kerttu-Kadi VanambTeEesti Apteekrite Liit: Konkurentsiamet mängib ärimeeste poolt tellitud muusikatEesti Apteekrite Liidu sõnul on konkurentsiameti kriitika apteekide omandipiirangu kohta alusetu.\n17.12.2015, Heilika LeinusTCFotod: Soome saatkonda külastas rebaneTallinna vanalinnas Toompeal Kohtu tänaval asuva Soome suursaatkonna hoovi sattus rebane, kes ei osanud sealt enam ise ära minna.\n06.11.2015, Uwe GnadenteichVideo: Rebane üritab mitu korda järjest näpata golfikepi kottiSöakas noor rebane tekitas golfimängus seisaku, kuna ta üritas mitu korda järjest varastada maas olevat golfikepi kotti.\n06.11.2015, Aili OhlauLoomaõiguslaste organisatsioonid ei poolda loomade salaja vabastamistOrganisatsioon Loomade Nimel ja loomade eestkoste nimel tegutsev organisatsioon Loomus ei kiida heaks möödunud esmaspäeval aktsiaselts Balti Karusnahale kuuluvast Karjaküla famist minkide vabastamist.\n26.10.2015, Kerttu-Kadi VanambPM+Tagakülg 28.09.2015, PMFototabamus: Rebane teeb põhupallil õhtuuinakutHobifotograaf Karlo Seppmann läks nädalavahetusel hiireviudest fotosid jahtima, kuid õnneliku juhuse läbi sai ta pildile põhurullil sügispäikese käes uinakut tegeva rebase.\n28.09.2015, Aili OhlauT24Kindlustusselts: otsasõidud metsloomadele on hakanud sagenemaSalva Kindlustuse augusti kindlustuskahjusid suurendasid kokkupõrked metsloomadega, mis on kindlustusseltsi kinnitusel hakanud aasta-aastalt sagenema.\n18.09.2015, Siiri Liiva80% rootslastest pooldab naaritsafarmide keelustamistLigi 80 protsenti rootslastest leiab, et naaritsaid ei tohiks nende nahkade saamiseks puurides aretada, selgus uuringufirma Demoskop tehtud hiljutises küsitluses. 09.09.2015, Aili OhlauTeApteekrite liit: millal lõpetavad riigiametnikud avaliku vassimise?Apteekrite liidu esinaise Ülle Rebase sõnul on ministeeriumi kommunikatsiooniosakonna väited valeinfo edastamise kohta kas täielikud valed või peegeldavad need ebapädevust ja teadmatust ministeeriumi valdkonnas toimuvast.\n08.09.2015, Marian VõsumetsNoarootsi rajatud uuest karusloomafarmist kostub rebasekutsikate nuttuMTÜ loomade eestkoste organisatsoon Loomus sai reede õhtul mureliku kirja Noarootsi kohalikelt elanikelt, kelle kinnitusel toodi Noarootsi rajatud uude karusloomafarmi eelmisel nädalal esimesed rebasekutsikad. 31.08.2015, Aili OhlauVarguselt tabatud: kleptomaanist reinuvader ärandas linnuvaatlusbinokliHarku vallas Rannamõisas tegutseb kleptomaanist reinuvader, kes koduaedade revideerimise käigus viis nüüd kaasa linnuvaatlusbinokli.\n21.08.2015, Aili OhlauInglismaal päästeti maja ja garaaži vahele kinni jäänud rebaneSuurbritannias Brightonis jäi väike rebasekutsikas kinni maja ja garaaži vahel olevasse seitsme sentimeetri suurusesse prakku.\n18.08.2015, Kerttu-Kadi VanambÜllatus: rebasekutsikas tegi lõunauinakut Londonis asuva maja aknaplekilLondonis asuva maja aknaplekil lõunauinakut tegev rebasekutsikas pani möödakäijaid peatuma ja üllatavat vaatepilti jäädvustama.\n17.08.2015, Aili OhlauEluMida teeb Jüri Nael Londonis?Jüri Nael on Londonis juba seitsmendat aastat ning nüüd avas mees oma isikliku massaažitoa, mis on pälvinud positiivse vastukaja.\n24.07.2015, Elu24.eeEluTallinn Art Space kutsub kesklinnas toimuvale rannapeoleOled Sa sellel juba sellel suvel galeriis rannapeol käinud? Galeriis ei saja! 23.07.2015, Elu24.eeMitte ainult armastusestEndla teatri «Wertherit» tasub vaatama minna mitmel põhjusel. Kõigepealt loomulikult materjali enda pärast. Millegipärast pole seda Johann Wolfgang von Goethe 1774. aastal ilmunud autobiograafilist esikromaani lavalaudadel seni eriti tihti kohanud. Ometi on «Noore Wertheri kannatused» maailmakirjanduses väga oluline teos: sellest romaanist sai omal ajal romantilise kirjanduse teerajaja, mis pälvis eeskätt just noorte lugejate seas imetlust. Vähe sellest, raamatu peategelasest sai peaaegu et püha kangelane, kelle elulaadist, mõtteviisist, käitumisest ja isegi riietusstiilist oli suur au eeskuju võtta.\n20.07.2015, Piret KuubPPRebane terroriseerib Urge külaUrge külas on ennast sisse seadnud näljane rebane, kes külvab inimeste seas hirmu ega pelga kõhu täitmiseks kassitoitu süüa.\n15.07.2015, Siim SaavikPPRebane terroriseerib Urge külaUrge külas on ennast sisse seadnud näljane rebane, kes külvab inimeste seas hirmu ega pelga kõhu täitmiseks kassitoitu süüa.\n15.07.2015, Siim SaavikEluGalerii: Vaata, mis toimus Endla suvelavastuse «Wether» esikal!Laupäeval (11.07) esietendus üle mitme aasta Endla teatri suvelavastus väljapool teatrimaja ja Pärnu linna. Sedakorda on etenduspaigaks valitud kaunis Kaelase mõisa park, Pärnust 40 km Tallinna suunas Libatse külje all. 13.07.2015, Madis SiniveeEluKas Priit Rebane on leidnud uue kaaslase?Peeter Rebase ettevõtjast vend Priit jäi hiljuti seltskonnas silma uue kaaslasega.\n29.05.2015, Elu24.eeEluGalerii: Endla teatri näitlejad tantsisid kokkukukkumiseniReedel, 15. mail toimus Pärnus klubis Fookus eepiline pidu, millelaadset pole viimasel ajal suvepealinnas nähtud.\n18.05.2015, Madis SiniveeIlmRebane näppas tervisepargis lipanud koolipoisi jopeKuressaare gümnaasiumist (KG) üle tee asuvas tervisepargis elutseb üks nooruke rebane, kes teeb õpilastega teinekord kehalise kasvatuse tunde kaasa ja nihverdab võimalusel minema ka koolilaste üleriideid.\n08.05.2015, Merike TederSakReinuvader käis viinamarjaraksusLäinud sügisel, kui Rohekalda aiandis olid viinamarjakobarad kasvuhoones kenasti valmis, pistis ühel ööl reinuvader kõige magusamad ja küpsemad viljad pintslisse.\n07.05.2015, EluVideo: Tšornobõli rebane tegi endale võileivaRadio Free Europe/Radio Liberty ajakirjanikud külastasid sel kuul Ukrainas Kiievi oblastis asuvat Tšornobõli tuumajaama piirkonda.\n28.04.2015, Inna-Katrin HeinPMTänavusel jahihooajal kütiti metssigu ja -kitsi mullusest rohkemLõppenud jahihooajal kütiti mullusega võrreldes rohkem metssigu ja metskitsi, tunduvalt on vähenenud aga kütitud rebaste arv, selgub keskkonnaagentuuri jahiulukite küttimise arvandmetest.\n27.04.2015, Piret LaksonEluPeeter Rebase uus dokumentaalfilm «Tashi Delek!» jõuab kinodesseAlates reedest, 20. märtsist linastub kinodes Artis ja Sõprus Peeter Rebase uus dokumentaalfilm «Tashi Delek!»\n19.03.2015, Inna-Katrin HeinEluHeategevuslik sõbrapäevaoksjon: müüki lähevad tuntud eesti mehedBuduaar korraldab kolmandat korda juba heaks traditsiooniks saanud sõbrapäeva meesteoksjoni, mille eesmärk on koguda heategevuseks raha ning tuua naiste igapäevaellu mõnusat vaheldust põnevate kohtumiste näol. 10.02.2015, Elu24.eeT24Eesti elanikud langevad harvemini loomarünnakute ohvriksTerviseameti andmetel registreeriti tänavu jaanuarist novembrini loomahammustusi 1278 korral ehk ligi seitse protsenti vähem kui mullu samal ajal, mil loomad hammustasid inimesi 1372 korda.\n17.12.2014, Piret LaksonVmKoduõues tegi laastamistööd saladuslik murusongijaTsirguliinas elav Reet Hunt teatas Valgamaalase toimetusele esmaspäeva hommikul, et tema koduaias on öösel tundmatu loom tõsist kaevetööd teinud.\n06.09.2014, Sirje LemmikEluIglesiase-Elina ja -Anett, kas olete valmis? Teie hurmur Enrique tuleb taas külla!Tallinnas Saku Suurhallis esineb 8. detsembril tuntud popstaar ja võluv hurmur Enrique Iglesias. Inglesiase-Elina ja -Anett, kas olete valmis? Popmuusika superstaar Enrique Iglesias esitleb Tallinnas oma uut albumit kontserdiga «Sex and Love Tour», teatas Piletilevi.\n07.08.2014, Elu24.eePMKulupõlengu lõksu jäänud rebane kõrvetas saba\nTartumaal tuli päästjail nädalavahetusel kustutada hulk kulu- ja pinnasepõlenguid. Neist ühes olid ohus ka linnud ja loomad.\n07.04.2014, Risto MetsEluVideod: millist häält teevad rebased?\nNorra koomikutest vennad Bård ja Vegard Ylvisåker tegid humoorika video «The Fox», milles esitatakse millist häält rebased teha võivad.\n28.01.2014, Inna-Katrin HeinT24Lugeja küsib: mis värvi on šaakal?\n«Tartu maakonnas Aovere tee kõrval jooksis ja tegi ilusaid rebasehüppeid loom, kes ei olnud mitte harilik rebane. Algul arvasin, et ongi mingi kasvandusest plehku pannud rebane, aga saba ots ei olnud tal teist värvi kui saba ise. Loom oli talvisest rebasest tumedam ja saledam,» kirjutas lugeja.\n28.01.2014, Hanneli RudiEluRootsis leiti rebane järve külmununa\n23.01.2014, Inna-Katrin HeinPMReinuvadereid meelitab linna lihtsam elu Eestlasele rebane üldiselt meeldib, ta on ju kõigile juttudest tuntud kavalpea. Nüüd, kui punasaba on linna kolinud, tekitab ta aga segaseid tundeid: ühelt poolt on metsaelanikku tore näha, teisalt muudab ta ettevaatlikuks.\n08.01.2014, Elina RandojaPM+Reinuvadereid meelitab lihtsam elu Eestlasele rebane üldiselt meeldib, ta on ju kõigile juttudest tuntud kavalpea. Nüüd, kui punasaba on linna kolinud, tekitab ta aga segaseid tundeid: ühelt poolt on metsaelanikku tore näha, teisalt muudab ta ettevaatlikuks.\n08.01.2014, Elina RandojaE24E24 videointervjuu: Atoneni sõnul oskavad võitjad Eestit väga hästi turustada\nAasta Ettevõtja 2013 žürii esimees Meelis Atonen rõhutas, et kõik finalistid olid väga võrdsed ning lisas, et võitjad oskavad Eestit kindlasti Monte Carlos toimuval lõppvõistlusel hästi turustada.\n08.11.2013, Liisu ArumäeElu75-aastane rootslanna tappis rebase paljaste kätega\nRootsi pensionär astus julgelt vastu ta kanu varastanud rebasele ning tappis metslooma.\n14.10.2013, Inna-Katrin HeinŠveitsi golfimängijaid ärritab agar rebane\n27.09.2013, BBC/PM/AFPVmVaktsiinilennukid jõuavad täna Valgamaa kohale\n23.09.2013, Piret KaruEluVideo: eestlased korraldasid internetihiti «The Fox» põhjal vägeva flash mobi\nTallinna Reaalkooli rebased korraldasid reedel Vabaduse väljakul flash mobi, mille inspiratsiooniks oli norrakate internetihitt «The Fox».\n22.09.2013, Elu24.eeRepMida kõike need Rebased tegema peavad!20.09.2013, Reporter.eeEluMees kaisutas tüdruksõbra pähe rebast\nÜleeile õhtul magas Londonis elav 30-aastane Leon Smith, et keegi hõõrub enda nina vastu tema kaela ning arvates, et see on tema tüdruksõber, pööras end ümber ja tahtis tüdrukut kaissu võtta.\n28.08.2013, Elu24.VmJahimees Aare Jaama: kärntõbi pole Valgamaalt kusagile kadunud\nKuigi keskkonnaagentuuri peaspetsialisti Inga Jõgisalu sõnul ilmutab kärntõbi üle Eesti taandumismärke, pole Valgamaa jahimehe Aare Jaama sõnul olukord sugugi roosiline.\n01.08.2013, Eveliis EekRepRebane tuleb inimeste juurde abi paluma20.06.2013, Reporter.eeTCEttevaatust: rebasekutsikad ekslevad teedel\n11.05.2013, Küllike RooväliPM+Hiinas müüdi lamba pähe rotti ja rebast\nHiina politseinikud võtsid kinni 900 inimest, keda kahtlustatakse roti- ja rebaseliha müümises veise- ja lambaliha nime all, teatas eile Hiina avaliku julgeoleku ministeerium.\n04.05.2013, AFP/PM/postimees.eeE24Rebane: eestlased on edukad igas maailma paigas\nPeeter Rebase firma BDG Music OÜ suurendas eelmisel aastal kasumit kolmveerandi võrra, tema arvates tõi edu usk ettevõtte võimesse maailmas asju korda saata, kirjutab Äripäev.\n11.03.2013, Kalev AasmäeVmTaas algab vaktsiini külvamine Esmaspäeval, 17. septembril alustab veterinaar- ja toiduamet igasügisest rebaste ja kährikute suukaudset marutaudivastast vaktsineerimist Läti ja Vene piiriga külgnevatel aladel.\n14.09.2012, Piret KaruPPPärnus jäi rebane aia vahele kinni\nEile pärastlõunal aitasid päästjad Pärnus ranna rajoonis Papli tänaval aia vahele kinni jäänud rebast.\n30.08.2012, Eno-Gerrit LinkPMElistvere loomaparki kolis uusi kostilisi Ilusal kasukal on oma pahupool, sest see meeldib paljudele. Kahjuks ka kirpudele, kes panid Elistvere loomapargi rebasekutsika Riksi kutsumata külalistele jahti pidama.\n17.08.2012, Vilja KohlerPM+Elistvere loomaparki kolis uusi kostilisi Ilusal kasukal on oma pahupool, sest see meeldib paljudele. Kahjuks ka kirpudele, kes panid Elistvere loomapargi rebasekutsika Riksi kutsumata külalistele jahti pidama.\n17.08.2012, Vilja KohlerEluMetssiga ja rebane aitasid kängurutel põgeneda\nSaksamaal otsib politsei kängurut, kes põgenes Frankfurdi lähedasest loomapargist metssea ja rebase abil.\n14.08.2012, Inna-Katrin HeinPPSirje Suurevälja: Rebaseid rohkem kui kärbseid\nSuvel on Pärnu Postimehe veergudelt läbi käinud mitu väljaütlemist rebaste teemal. Kahjuks pean linnakodanikke kurvastama tõigaga, et tegemist ei ole üldse uue loomaliigiga, kel nimeks linnarebane, vaid tõsiasi on see, et rebased lihtsalt ei mahu enam maale ära.\n24.07.2012, Sirje SuureväljaPPRebaseid rohkem kui kärbseid\n21.07.2012, Sirje SuureväljaEluPildid: kärtspunases Maret Soom eksponeeris prinki kintsu\n29.06.2012, Elu24.eeSakRebased valisid endale koduks Tarvastu kiriku\nLäinud nädala keskel koeraga jalutades nägi Mustla mees Jüri Kukk toredat vaatepilti: Tarvastu kiriku põhjaküljel seina ääres mängis viis rebasekutsikat.\n14.06.2012, Egon ValdaruSakRebased valisid endale koduks Tarvastu kiriku\n14.06.2012, Egon ValdaruVmLõppes kevadine vaktsineerimine\n23.05.2012, Jaan RappIlmRebased jätsid Orissaare voolu ja veeta\n24.04.2012, Hanneli RudiPPRebased ja kährikud levitavad Vändras lemmikloomadele kärntõbe\nViimasel ajal on asulate lähedal nähtud järjest rohkem kärntõves rebaseid ja kährikuid. Koeraomanikud on mures, sest sellesse piinavasse haigusesse on nakatunud nende lemmikudki.\n25.01.2012, Eno-Gerrit LinkPMKärntõbi räsib koerlasi tänavu eriti jõudsalt\n11.01.2012, Martin PauPPVändras luuravad kanavargad\nLigemale kolme ruutkilomeetri suuruse Vändra alevi nuhtluseks on saanud rebased, kes luusivad toidu jahil õuedes ja luuravad kõhutäiteks kanu, endal tihti kasukas silmanähtavalt kärntõvest rikutud.\n11.01.2012, Silvia PaluojaPPVändras luuravad kanavargad\n11.01.2012, Silvia PaluojaPM+Kärntõbi räsib koerlasi jõudsalt\n11.01.2012, Martin PauSakHaige metsloom enam Viljandis varju ei leia\n16.12.2011, Aivar AotähtSakHaige metsloom enam Viljandis varju ei leia\n14.12.2011, Aivar AotähtSakRebane tuli Rebase ukse ette magama\n07.11.2011, Hans VäreSakRebane tuli Rebase ukse ette magama\n05.11.2011, Hans VäreSakViljandi üritab Kuressaare rebasejahist snitti võtta\n28.10.2011, Aivar AotähtSakViljandi üritab Kuressaare rebasejahist snitti võtta\n28.10.2011, Aivar AotähtIlmKuressaares hakatakse kärntõbiseid rebaseid maha laskma\n26.10.2011, Merike TederIlmRebane noolib ruhnlaste jalanõusid\n04.10.2011, Alo RaunSakAmetnikud ei saa haigest rebasest jagu\n01.10.2011, Aivar AotähtSakAmetnikud ei saa haigest rebasest jagu\n28.09.2011, Aivar AotähtSakAmetnikud ei saa haigest rebasest jagu\n27.09.2011, Aivar AotähtPMEhitatava maja keldris redutas rebane\n25.08.2011, Risto MetsIlmKärntõbi on vähendanud rebaste arvukust Kärntõveepideemia on hakanud vähendama rebaste arvukust, kirjutab Meie Maa.\n13.08.2011, Merje PorsPPTeadlased uurivad rebaste trügimist linnadesse\nTartu ülikooli teadlaste linnarebaste uuringu vahekokkuvõttest selgub, et enim on reinuvadereid nähtud tegutsemas Tartus. Suurem osa inimesi suhtub linnas toimetavatesse rebastesse hästi, aga neis nähakse ohu märkegi.\n16.06.2011, Anu VillmannPPTeadlased uurivad rebaste trügimist linnadesse\n16.06.2011, Anu VillmannPM+Rebaseid ja jäneseid on metsades vähemaks jäänud\n13.06.2011, Madis FilippovPMSaaremaa kalmistu hauakambrisse kolis rebasepere\nKudjape kalmistul hauda korrastamas käinud inimesi võib surnuaia vanas osas tabada üllatus, sest ühes krüptis ehk hauakambris elab rebasepere.\n27.05.2011, Kadri RattPMPiltuudis: sõbralik kohtumine reinuvaderiga metsateel\nPostimees.ee lugeja saatis toimetusse foto sõbralikust kohtumisest rebasega Võrumaal Antsla vallas Piirivariku metsatukas.\n09.05.2011, Kadri RattRepLinnades jõlkuvad rebased levitavad surmahaigust27.04.2011, Reporter.eeTeRebane: Puhas toit on sportlase parim doping Kommunikatsioonispetsialist Raul Rebane ütles ülevaateraamatu «Erline Eesti talu» esitlusel, et puhas toit on sportlasele parim doping.\n27.03.2011, Sirje NiitraPMRebased hammustasid hülgekaamera kaabli läbi\nJaanuarikuust saadik Vilsandi lähedal väikesaarel laitmatult töötanud hülgekaamera ei ole enam mõned päevad pilti näidanud.\n25.03.2011, Kadri RattSakMida ikkagi ette võtta hoovis luusiva rebasega?\n24.03.2011, Margus HaavIlmGalerii: jääminek tõi väikesaarele rebase\nSoome lahes Prangli saarest ligi kuus kilomeetrit põhja pool asuvat Keri saart külastas rebane, kes ilmselt jõudis sinna jääpangal triivides.\n21.03.2011, Teelemari LoonetPM+Nälg ajas rebase puu otsa pekki sööma\nAlbu põhikooli õpetajal Anneli Trummeril õnnestus teha fotoseeria rebasest, kes ronis hoovis õunapuu otsa ja pistis nahka lindudele pandud peki.\n07.03.2011, Järva TeatajaVmJahimehe koduõuel lasti maha rebane\nPühapäeva varahommikul avastas Tõrvas elav jahimees Kalev Kriisa oma koduõuelt vereloigu. Jahimehel on alust arvata, et ööl vastu pühapäeva umbes kella kahe paiku lasti tema õuel söömas käinud rebane maha.\n06.03.2011, Piret KaruRepVaataja video: rebane püüab lennult linnutoitu04.03.2011, Reporter.eeIlmRebased murravad Sõrves luiki\n04.03.2011, Martin ŠmutovRepHimu peki järele ajas rebase puu otsa03.03.2011, Reporter.eeJTNälg ajas rebase puu otsa pekki sööma Albu põhikooli õpetajal Anneli Trummeril õnnestus teha fotoseeria rebasest, kes ronis hoovis õunapuu otsa ja sõi seal lindudele pandud peki.\n03.03.2011, Tiit ReinbergPMLasteaia hoovis lustisid rebased\nKuressaare Rohu lasteaia hoovis oli end eile hommikul sisse seadnud kaks kohevakarvalist reinuvaderit, kes oma hullamisega pakkusid lasteaiaperele vaatamislusti kuni lõunani.\n02.03.2011, Martin ŠmutovEluRebane elas pilvelõhkuja 72. korrusel\nSuurbritannia pealinnas Londonis elas pilvelõhkuja 72. korrusel linnarebane.\n25.02.2011, Inna-Katrin HeinPPUrmas Saarma: Rebaseid ei tohi sööta, muidu muutub nende arvukus väga suureks\nVähemusse kipuvad jääma need, kes sel talvel pole oma kodu ligidal rebast luusimas näinud. See kehtib ühtviisi nii maal, linnaäärses eramurajoonis kui suisa Pärnu kesklinnas kortermajades elavate inimeste kohta.\n08.02.2011, Riina MartinsonPPUrmas Saarma: Rebaseid ei tohi sööta, muidu muutub nende arvukus väga suureks.\n08.02.2011, Riina MartinsonEluInternetihitt: akent lakkuv rebane\n05.02.2011, Elu24.eeIlmLinnades suureneb sinna kolinud rebaste arv\n05.02.2011, Martin ŠmutovEluEnne koera oli inimese parim sõber rebane\nLähis-Idast iidsest matmispaigast leitud jäänused lubavad oletada, et enne koera oli inimese parim sõber rebane.\n04.02.2011, Inna-Katrin HeinValgevenes tulistas rebane jahimeest\n14.01.2011, Inna-Katrin HeinEluSuurbritannias tabati 1,2-meetrine rebane\n03.01.2011, Inna-Katrin HeinPM+Rebane eksis Rüütli tänava maja katusele\nTallinna vanalinnas Rüütli tänaval jalutas reedel ühe maja katusel rebane, kelle allatoomiseks läks vaja päästjate abi.\n15.11.2010, PostimeesTCTallinnas eksis rebane majakatusele\nTallinna vanalinnas Rüütli tänaval jalutas eile ühe maja katusel rebane, kelle allatoomiseks läks vaja päästjate abi.\n13.11.2010, Teelemari LoonetRepTallinna vanalinnas jalutas reisibüroo katusel rebane13.11.2010, Reporter.eePMMajja tunginud rebane tundis end koduselt\nTartust Ihaste linnajaost saabus eile päeval väljakutse päästjatele. Pererahvas oli hädas suvilasse sattunud metsaelanikuga.\n12.11.2010, Risto MetsIlmJulge rebasepiiga sõbrustab kassiga ja sööb töömehel peost\nSamal ajal, kui linnadesse seavad end sisse aedu rüüstavad ja laste mänguasju varastavad reinuvaderid, elab Kaarma vallas rebasepiiga, kes peab sõprust kassiga ning sööb lausa käest.\n23.10.2010, Martin ŠmutovPPPiltuudis: linnarebased inimest ei pelga\nÜleeile õhtul kohtus poest välja astunud naine Raekülas noort rebast, kes ei paistnud inimest pelgavat, lastes võõra kahejalgse endale lähedale.\n21.10.2010, Eno-Gerrit LinkPMRebane jäi purki kinni\nPäästjad aitasid reedel rebast, kelle pea oli purki kinni jäänud.\n23.08.2010, Martin ŠmutovEluKohtunik peab rebast peamiseks kahtlusaluseks\n02.08.2010, Inna-Katrin HeinVTJulged reinuvaderid kipuvad koduõuele\nRebased, eriti noored ja uudishimulikud, kipuvad hulkuma koduaedades ning asulate vahel. Kui neile seal toitu jagub, kodunevad reinuvaderid inimeste naabruses kiiresti.\n22.07.2010, Eva KlaasPPPärnu mudaravila rebased tegutsevad jälle\nPärnu mudaravila ei ole siiani suutnud vabaneda rebastest, kes end juba aastaid tervistu hoovis mugavalt tunnevad ja lähikonna prügikaste tühjendamas käivad.\n06.07.2010, Pärnu PostimeesSakRebased luusivad linnapiiril\n«Sakala» lugeja saatis lehe võrguväljaande vihjeliinile kaks fotot, mille ta allkirjastas järgmiselt: «Viljandi linna tööstusrajoonis võib varastel hommikutundidel näha ka sellist pilti.»\n29.06.2010, SakalaEluRebane ründas kahte maganud imikut\nSuurbritannias Londonis ründas rebane oma voodites maganud üheksakuuseid kaksikuid tüdrukuid.\n07.06.2010, Inna-Katrin HeinEluRebased panid Siiri Sisaski kana pihtaLauljanna Siiri Sisask elab juba aastaid pealinnast eemal Kaiu metsade vahel kõrvuti sookurgede, pääsukeste ja terve hulga rebastega.07.04.2010, Elu24.eeVTTabamus: Rebane “nokib” kännu otsas lindude pekkiLoodus ja loomad pakuvad palju toredaid üllatusi. Virumaa Teataja vihjemeilile saabus vahva fototabamus kännu otsas turnivast rebasest.22.02.2010, Virumaa TeatajaPaleontoloogid avastasid «rebasekarva» hiidsisalikudPaleontoloogid avastasid, et 125 miljonit aasta tagasi elanud Sinosauropteryx`id olid «rebasekarva».28.01.2010, Inna-Katrin HeinTCSelgusid Tallinna 2009. aasta kultuuriteo laureaadidPreemia «Tallinna kultuuritegu 2009» saavad MTÜ Eesti Muuseumiühing, Peeter Rebane ja Helen Sildna. 26.01.2010, Uwe GnadenteichRepRebased korraldasid talumehe õuel küülikute tapatalgud22.11.2009, Reporter.eePM+Falklandi saarte «hundi» saladus laheneb Charles Darwini aegadest peale on evolutsioonibioloogidele mõistatuseks olnud Falklandi saarte ainus oma imetajaliik, mida on nimetatud nii Falklandi rebaseks, koeraks kui hundiks.07.11.2009, New York Times / PMEluRebane luusis Stockmanni kaubamaja ümberTäna hommikul täheldasid mitmed sõltumatud vaatlejad Tallinna kesklinnas, Stockmanni kaubamaja lähistel rebast (vulpes vulpes).03.11.2009, Elu24 teadustoimetusPMKuressaarlased on hädas jultunud rebastegaKuressaare linnavalitsusse pöördunud linlase sõnul on sealsed rebased muutunud üha julgemaks ning neil on kombeks inimesi jälitada ning hoovidest asju laiali tassida. 03.11.2009, Urmas SeaverPPRebane käis Pärnu kesklinnas tormikahjusid hindamasEile hilisõhtul jäi Pärnu Postimehe fotograafi kaamera ette rebane, kes Pärnu Keskväljakul tormi poolt mastist mahakistud Pärnu linna lippu uudistas. 15.10.2009, Raido KeskkülaPMPäeva karikatuur: valimisteni veel neli päeva13.10.2009, Urmas NemvaltsTCPolitsei algatas Solarise õnnetuse uurimiseks kriminaalasjaPõhja politseiprefektur algatas seoses täna pärastlõunal Solarise keskuse Cinamoni kinos toimunud ripplae varinguga kriminaalmenetluse.13.10.2009, Raul SulbiPM+Elistvere loomadele viidi peale tammetõrude söömiseks pehmematki kraamiSeptembris haaras paljusid tartlasi ja teisigi lõunaeestlasi tammetõrude korjamise maania.02.10.2009, PMTeLinna sattuvad metsloomad levitavad haigusiZooloogid hoiatavad, et tõhusa marutauditõrje ja põldudele ehitatud uusasumite tõttu üha sagedamini äärelinna sattuvad rebased võivad levitada ohtlikke haigusi.13.09.2009, Raul SulbiRepLinna sattuvad metsloomad levitavad haigusi13.09.2009, Reporter.eeTeLinnarebased võivad levitada ohtlikku haigustTõhusa marutauditõrje ja põldudele ehitatud linna tõttu üha sagemini äärelinna sattuvad rebased võivad levitada ohtlikku haigust. 09.09.2009, Martti KassTCCinamon lubab kinopiletite hinnad alla lüüaOktoobris Estonia teatri vastas valmiva Solarise keskuse kobarkinos Cinamon hakkab kõige kallim pilet maksma vähem kui sada krooni.17.08.2009, Uwe GnadenteichIlmRebasepere valis elupaigaks Voka staadioniKevadel Ida-Virumaal asuva Voka staadioni oma koduks valinud emarebane tõi seal ilmale seitse kutsikat, kes spordiplatsil toimuvat huviga jälgivad ja inimeste pakutavast ninaesisest lahedalt ära elavad. 06.08.2009, Hanneli RudiSakRebane trügib eramute hooviViljandis Kösti aiandi lähedal elavad inimesed kohtuvad viimasel ajal sageli rebasekutsikaga, kes varastab aiast asju ega lähe vahel isegi ajamise peale minema.19.07.2009, Hans VäreRepToyota teekonda segas rebane03.07.2009, Reporter.eePPPärnu keskrannas elab rebaseperePärnu rannas asuva mudaravila siseõues on end tänavugi sisse seadnud rebasepere.21.06.2009, Eno-Gerrit LinkEluRebane pani pihta üle saja jalanõuSaksa väikelinnas Foehrenis lahenes kadunud kingade müsteerium - varguse pani toime rebane.13.06.2009, Annika ErgEluRaul Rebane lõi suguvõsa laulukooriSugulaskoor Ausmaa sai sel nädalal rõõmusõnumi – Eesti esimese suguvõsakoorina on nad lunastanud pääsme XXV laulupeole «Üheshingamine». Koori 35 liiget ja nende dirigendid Kadri Loigom ja Guido Ausmaa on Pärnumaalt Talilt pärit viie õe-venna järeltulijad, sugulased kutsus koos laulma tuntud meediaekspert Raul Rebane.23.05.2009, Tiina KolkRepKeila rahvas leidis matkarajal ukerdamas orvust rebasekutsikad01.05.2009, Reporter.eeJTRebased levitavad koertele ja inimestele ohtlikku kärntõbeRebaste ja kährikute seas möllab kärntõbi. Sellesse haigusesse võivad nakatuda aga ka koduloomad ja inimesed.07.04.2009, Tiit ReinbergRepRebased levitavad koertele ja inimestele ohtlikku kärntõbe07.04.2009, Reporter.eeIlmRebane käis Haapsalus kanavargilHaapsalus Vaba tänaval elav Vilve Toomikas jäi mõne päeva eest ilma oma neljast kanast, kes suure tõenäosusega langesid rebase roaks.02.04.2009, Hanneli RudiVTJõhvi turul elanud rebane pääses plehkuLaupäeval õnnestus päästekomandol Jõhvi turul elanud rebane kinni püüda; paraku pistis loom teda metsa viima tulnud jahimeeste käest plehku, kirjutab Põhjarannik.04.03.2009, Andres PulverVTJõhvi turuhoones jalutas rebaneLaupäeval toimetasid päästjad metsa Jõhvi turuhoonesse uudistama saabunud rebase.02.03.2009, Andres PulverRepInglismaal peab loomafänn koduse lemmikuna rebast25.02.2009, Reporter.eeRepTige Kalev Rebane lubab hakata Talibani võitlejaks20.02.2009, Reporter.eeRepPeeter Rebane: Madonna sõu tehnikat veab 72 raskeveokit02.02.2009, Reporter.eeEluLoodusesõber püüdis pildile rebase näoilmeidLoodusesõber Helmut Bachman nimetab eelmist aastat tõeliseks rebaseaastaks, sest neid oli palju liikvel. Osa neist jäid ka tema kaamera ette.01.02.2009, Merili NikkoloPPRebased mekivad Pärnus linnaeluRebased muutuvad järjest julgemaks, kolides elama linna inimasustuse keskele. Üleeile õhtul luusis kaks reinuvaderit Pärnus Suur-Jõe tänaval Kanpoli kaupluse parkimisplatsil, hiljuti oli teade mudaravila juures pesapaiga leidnud rebaseperest.28.01.2009, Eno-Gerrit LinkPMVäinamere laevateel lippavad rebased Viimastel nädalatel on Väinamere jääl nähtud liikumas rebaseid, kes liikuvate parvlaevade kõrval söakalt ringi jooksevad või jäätükkidel hulbivad. 20.01.2009, Merike TammPMInimest kapotil sõidutanud Rebane jäi vabadusseTallinna ringkonnakohus ei rahuldanud prokuröri taotlust tühistada varasem maakohtu määrus, millega ei võetud liiklusreguleerijat kapotil sõidutanud Kalev Andres Rebast vahi alla.07.01.2009, Martti KassRepEesti metssigade müttamine on maailmas suur internetihitt06.01.2009, Reporter.eeRepKalev Rebase kõrtsikaklus algas võõra pilli suhutoppimisest29.12.2008, Reporter.eeElu13 pingviini langesid rebase saagiksSaksamaal Aacheni loomaias langesid 13 pingviini rebase saagiks.05.12.2008, Inna-Katrin HeinEluAmeeriklanna jooksis koos marutõbise rebasegaUSAs Arizona osariigis Prescottis oli üks naine jooksmas, kui teda ründas marutõbine rebane.06.11.2008, Inna-Katrin HeinSakEestis elavad rebased linnastuvadHädaabinumbrile ja keskkonnainspektsiooni valvetelefonile on sagenenud kõned, kus helistajad teatavad linnatänavatel nähtud rebastest, mis aga looduskaitsjate kinnitusel pole sugugi erakordne sündmus.03.10.2008, Marko SuurmägiIlmEesti rebased linnastuvad Hädaabinumber 112 ja keskkonnainspektsiooni valvetelefon 1313 saavad aina sagedamini kõnesid, kus räägitakse koduaias või linnatänavatel nähtud rebastest ning palutakse loom kinni püüda ja metsa tagasi toimetada.03.10.2008, Hanneli RudiPMRebane jälitas Kärdlas koolitüdrukutTeisipäeval hilisõhtul hirmutas rebasekutsikas Kärdla linnas tüdrukut ja hakkas teda jälitama.03.10.2008, Hanneli RudiPMSaaremaal kolivad rebased linnaRohke arvukuse tõttu metsast välja tulnud ja inimese lähedusega ära harjunud rebased ei taha enam linnast lahkuda ning kasutavad elupaigana kõivõimalikke paiku.27.09.2008, Martti KassPMReporter.ee: rebasele otsasõitu vältida tahtnud juht tegi raske avariiTallinna-Tartu maanteel Kärevere juures põhjustas teele jooksnud rebane raske avarii: otsasõitu vältida üritanud juht rullus autoga mitu korda üle katuse. 01.09.2008, Erik HennoEluRebane jäi diivanile magamaSuurbritannias Lääne-Londonis Felthamis elav mees sai üllatuse osaliseks, kui järsku avastas oma elutoa diivanilt rebase magamas. 29.08.2008, Inna-Katrin HeinIlmVaktsineerimine lõi loodusliku tasakaalu paigastPärast marutõvevastase vaktsiini kasutuselevõtmist on rebaste ja kährikute arvukus hakanud jõudsalt kasvama, mistõttu linna vahel patseeriv rebane ei üllata enam kedagi ning tõsisesse ohtu on sattunud looduse loomulik tasakaal.14.08.2008, Hanneli RudiEluRebase poolt puretud naine sai mitu kuuli jalgaUSAs Floridas sai naine lisaks rebase puremisele ka mitu kuuli jalga.28.07.2008, Inna-Katrin HeinIlmRebased käivad Lihulas kassi- ja kanavargilLäänemaa Lihula elanikud on hädas rebastega, kes asulas julgelt ringi käivad ning kipuvad kassi, koeri ja kanu murdma.24.07.2008, Hanneli RudiPMReporter.ee: linnadesse kolivad rebased võivad marutaudi levitadaÜha enam asustatud punktidesse tungivad rebased võivad küll näida sõbralikud, kuid tegelikult marutaudi levitada. 21.07.2008, Raul SulbiTCERR.ee: Tallinnas elavad linnarebasedTallinna linnas elavad linnarebased, keda võib aeg-ajalt näha ka Kadrioru pargis, on üldiselt ohutud, kuid võivad siiski kanda haigusi, mis ka inimesele külge hakkavad. 19.07.2008, Raul SulbiPMRebased viivad kanu ja kasseRebaste rohkus teeb muret maal, kus kanu ja kasse jääb järjest vähemaks, kuid neid võib juba ka linnas näha.17.07.2008, Sirje NiitraPMPoseeriv rebane vahetas Ruhnu karu väljaKui alles mõni aeg tagasi elas Ruhnu karuhirmus, siis nüüd on ruhnlaste hulgas end mõnusalt sisse seadnud sõbralik rebasetüdruk, kes laseb heinakuhja otsast liugu ja sööb lusikalt kartulisalatit.13.07.2008, Jarmo SiimPMRebasepere tekitab Pärnu mudaravila juures elevustPärnu mudaravila siseõues elab viieliikmeline rebasepere, kes käib rannakaubitsejatelt toitu noolimas ja purskkaevus janu kustutamas. 08.07.2008, Martti KassIlmRuhnus käib rebane küla vahel laiamas Ruhnu saarel elab rebane, kes käib küla vahel koeri õrritamas ja aida katusel turnimas.26.06.2008, Hanneli RudiIlmKuressaares pani rebasekutsikas plehkuTäna püüdsid Kuressaare päästjad kinni linna peal uidanud rebasekutsika, kes oli omaniku juurest plehku pannud. 20.06.2008, Hanneli RudiEluRebane tegi lamamistoolis uinakuLõuna-Londonis Claphamis tegi üks rebane oma äraolemise mõnusaks ja heitis lamamistoolile magama.12.06.2008, Inna-Katrin Hein Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaÜlehomme10:00 1JuuliOtsepilt: Rahvusvaheline rakendispordivõistlus Olustveres võõrustab tänavu 6 riigi sportlaseid>Viimased uudised17:10PRIA kinnitas 15 miljonit uuele piimaühistule ära 17:08Kaheksa märki, et sulle valetatakse 17:07Seksinalja teinud tipprattur sunniti avalikult vabandama 17:03Video: Hollandis leiti 4,5 miljardi aasta vanune meteoriit 16:57Ekstreemne video: Poola ralli võistluspaigas pääses valla metsik raju 16:46Politsei peaspetsialisti kahtlustatakse altkäemaksu võtmises 16:38Video: McGregori järgmine võimalik vastane UFC-s maadles noorena karudega 16:33Psühholoog Kätlin Konstabel hoiatab: madal enesehinnang kahjustab paarisuhet 16:32Kogemus: kuidas ma enda teadmata Facebookis 600 eurot raiskasin 16:31Ukrainat ähvardab Vene eurolaulja keelustamise pärast kopsakas trahv 16:30Ühest maailma vanemast templist avastati kolbakultuse märke 16:27Video: tantsijad võtavad proovidest viimast 16:27Propastop: kas Leedus kukkus elumajale tuumapomm? 16:25Vene kohus mõistis Boriss Nemtsovi tapjad süüdi (2)16:23Anti Saarepuu vastuväide Postimehe artiklile: kinnitan, et mina ei ole valetanud 16:21Kelm pettis Pärnumaa vanainimestelt välja enam kui 11 000 eurot 16:17Kurvikast telekokast Nigella Lawsonist on saanud «skelett» 16:04Meedikutel õnnestus tiiki kukkunud naise elu päästa 16:0158 jahti startisid üheksandal Marinepool – Kalevi Jahtklubi Kolmapäevaregatil 16:01Rahvusvahelisel iluvõistlusel Eestit esindanud modell saabub Ukrainast tagasi Kõik viimased uudised


Reoveekogumisalade veemajandustaristud vajavad lisarahastust - Rahvaalgatus\nAespa elanikud, 4.12.2020\n476 allkirja puudu Riigikokku saatmiseks. Allkirjastamise tähtaeg: 31.05.2021 23:59 .\nSoovime esitada ettepaneku riigieelarvest kohaliku omavalitsuse üksustele sihtotstarbeliste regionaalsete investeeringutoetuste eraldamiseks, et rajada suurtel reoveekogumisaladel ühisveevärk ja –kanalisatsioon kogu piirkonna ulatuses ning tagada asulareoveedirektiivi nõuetele vastavus.\nKohalikud omavalitsused vajavad pooleli olevate ÜVK projektide lõpetamiseks lisarahastust. Riigi täiendava toeta ei ole ei ole võimalik veemajandustaristuid vajalikus ulatuses rajada. Finantseerimisallikad on puudu, et rajada ühisveevärk ja –kanalisatsioon järgmistele suurtele reoveekogumisaladele:\nosaliselt Põlva reoveekogumisala Põlva vallas\nosaliselt Võru reoveekogumisala Võru linnas\nPöördumise esitajad soovivad rõhutada, et;\nkeskkonnakaitsealaste investeeringute tegemine on põhjavee kaitseks oluline, eriti olukorras, kus reoveekogumisala asub jõe karstialal;\nasulareoveedirektiivi ja veeseaduse § 104 lõiget 4 tuleb täita ja reoveekogumisaladel kanalisatsioon välja ehitada täies ulatuses;\nRiigikohtu 07.05.2020 otsuse nr 3-17-2637/37 vaimus tuleb riigil rohkem pingutada, et leida lahendus pooleli olevate ühisveevärgi ja –kanalisatsiooni projektide rahastamiseks viisil, mis oleks kohalikele omavalitsustele jõukohane. Ilma täiendava riigi toeta neid taristuid rajada ei ole võimalik.\nReoveekogumisaladel, mille reostuskoormus ületab 2000 inimekvivalenti, tuleb keskkonda kaitsta reovee ärajuhtimisest tuleneva kahju eest ning rajada põhjavee kaitseks ühiskanalisatsioon. Reovee kokku kogumise kohustuse võttis Eesti riik enesele Euroopa Liiduga liitudes ning asulareovee puhastamise direktiivi (Euroopa Liidu Nõukogu 21.05.1991 direktiiv nr 91/271/EMÜ) artikli 3 nõuded pidid olema täidetud juba 2010. aastaks. Senini ei vasta mitmed suured reoveekogumisalad direktiivi nõuetele (sh ülal nimetatud reoveekogumisalad).\nDirektiivile vastavust hinnatakse selle järgi, kas kogu piirkonnas tekkiv reovesi kogutakse kokku ja transporditakse puhastisse. Reoveekogumisala ei vasta asulareoveedirektiivi nõuetele, kui piirkonna reovesi ei ole nõuetekohaselt puhastatud. Reovee nõuetekohase puhastamise eelduseks on see, et reovesi saab nõuetekohaselt kokku kogutud ja vähemalt 98% ulatuses puhastitesse suunatud. Kogumisnõuete täitmata jätmine toob kaasa ka puhastamise tagamise kohustuse täitmata jätmise (nii on osutatud Euroopa Komisjoni 08.06.2018 põhjendatud arvamuses Eesti suhtes algatatud rikkumismenetluses nr 2016/2137).\nRiik on veevarustuse ja kanalisatsiooni korraldamise ülesande pannud kohalikele omavalitsustele, sätestades selle KOKS § 6 lg 1 järgi kohaliku omavalitsuse kohustusliku ülesandena. Üle 2000 ie reostuskoormusega reoveekogumisaladel ei ole kohalikul omavalitsusel otsustusruumi selles osas, kas tagada reovee kokkukogumine ja puhastamine – selle ülesande täitmise kohustus on kohalikule omavalitsusele seatud tingimatuna (st ülesanne tuleb igal juhul täita). Veeseaduse § 104 lõikest 4 tulenevalt peab kohalik omavalitsus põhjavee kaitseks suurema kui 2000 ie reostuskoormusega reoveekogumisalal tagama ühiskanalisatsiooni olemasolu reovee juhtimiseks reoveepuhastisse ning heitvee juhtimiseks suublasse. Lekkekindlate kogumismahutite kasutamine on lubatud vaid erandjuhtudel (vt direktiivi nr 91/271/EMÜ artikkel 3 ja veeseaduse § 104 lg 5).\nRiigi pandud kohustusliku ülesande täitmist on seni riik aidanud rahastada (st korraldanud seejuures asulareovee puhastamise direktiivi elluviimist) muu hulgas EL Ühtekuuluvusfondi struktuuritoetuste projektide ja SA KIK veemajanduse programmi kaudu. Seeläbi on jäänud kohalike omavalitsuste (kohalike veeettevõtete) kanda tavapäraselt 15% vee- ja kanalisatsioonitaristu rajamise kuludest. Suurte veemajandusprojektide ellu viimine on olnud kohalikele omavalitsustele jõukohane vaid riigi abi toel.\nKa ülal mainitud reoveekogumisaladele oli veetaristu arendamine planeeritud struktuuritoetuste toel. Veemajandustaristu arendamise meetmest saadav toetus aga ei ole piisav, et reoveekogumisaladele rajada ÜVK kogu ulatuses. Puudub realistlik võimalus, et kohalikel omavalitsustel oleks ilma riigi toeta võimalik teha lisainvesteerinuid piirkondade reoveedirektiiviga vastavusse viimiseks. Sellise kohustuse jätmine vaid kohaliku omavalitsuse kanda ei ole jõukohane ega ole ka põhiseaduse nõuetele vastav kohalikule omavalitsusele pandud kohustusliku ülesande rahastamise korraldus. Riigikohus on sedastanud, et nõuetekohase kanalisatsiooni rajamise tarbeks finantsvahendite leidmise küsimus tuleb lahendada ja ületada kohalikul omavalitsusel koostöös riigiga. Lisaks on kohus rõhutanud, et omavalitsustele ambitsioonikaid keskkonnaalaseid kohustusi pannes peab riik looma neile ka reaalse võimaluse nende kohustustega seotud kulusid kanda (RKHKo 07.05.2020, 3-17-2637/37, p-d 19 ja 21). Seega peab riik tagama, et omavalitsustel oleks ka piisavalt raha nende kohustuste täitmiseks.\nSeejuures on veemajandustaristu arendamise toetamise tingimuseks see, et kogu reoveekogumisala vastavus direktiivi nõuetele tuleb tagada ühe projekti raames (meetme määruse § 5 lõiked 4 ja 6), mistõttu ei ole jäetud kohalikule omavalitsusele ka võimalust planeerida investeeringuid mitmeetapiliselt ja pikema ajaperioodi peale. Ka Euroopa Komisjon on Eesti suhtes algatatud rikkumismenetluses (nr 2016/2137) osutanud, et nõuetele mittevastavate reoveekogumisalade vastavus asulareovee puhastamise direktiiviga tuleb saavutada esimesel võimalusel. Seega on lisarahastuse leidmise küsimus kiireloomuline, sest kogu reoveeala nõutele vastavus tuleb tagada käimasoleva abikõlblikkuse perioodi ehk 2023. aasta lõpuks.\nPõhiseaduse nõuetele vastav kohaliku omavalitsuse rahastamise korraldus eeldab, et kohalikule omavalitsusele on loodud reaalne võimalus talle pandud kohustuslike ülesannete täitmiseks. Iseäranis selliste ülesannete puhul, mis ei ole olemuslikult pelgalt omavalitsuslikud ja mille täitmise või täitmata jätmise mõju ei puuduta ainult kohalikku kogukonda. Näiteks puudutab võimalik Keila jõe karstiala keskkonnareostus piirkondi ka väljaspool Kohila ja Saku valla omavalitsusüksusi ning eelkõige täidetakse asulareovee puhastamise direktiivis ja seda üle võtvas veeseaduses sätestatud piirkonnaülest keskkonnakaitselist ülesannet.\nReoveekogumisalalt reovee kokku kogumiseks ühiskanalisatsiooniga samaväärseid lahendusi ei ole. Lekkekindlate kogumismahutite kasutamine on lubatud vaid erandjuhtudel (vt direktiivi nr 91/271/EMÜ artikkel 3 ja veeseaduse § 104 lg 5) ning pelgalt rahapuudusel ÜVK piirkonna direktiivi nõuetele vastavuse tagamine lekkekindlate mahutite kasutamise kohustuse läbi ei olnud Riigikohtu hinnangul õiguspärane lahendus. Riigikohus osutas, et kogumismahuteid võib reoveekogumise lahendusena kaaluda vaid kui erandit ning nende kasutamine peab olema põhjendatud nii keskkonnakaitseliselt kui ka majanduslikult ning arvestada tuleb ka kinnistuomanikele jäetavate kulude suurust (vt RKHKo 07.05.2020, 3-17-2637/37, p-d 14, 16 ja 24). Riigikohus on viidatud lahendis leidnud, et lekkekindlaid mahuteid ei saa käsitleda ühiskanalisatsiooniga võrdväärse lahendusena. Ka asulareovee puhastamise direktiivi 91/271/EEC juhendmaterjalis on määratletud kogumissüsteemide rajamise kohustust üldreeglina ning erandina tuginemist lubatud vaid üksikjuhtumipõhisel hindamisel (vt juhendmaterjali lk 21).\nUue rikkumismenetlusega ja reoveeala võimalikku mittevastavust puudutavate ebasoodsate Euroopa Kohtu hinnangutega kaasneda võivad kulud Eesti riigile võivad osutuda märkimisväärselt suuremaks, kui õigeaegselt reoveekogumisaladele nõuetekohase ÜVK rahastamiseks võimaluste leidmine. Arvestada tuleb, et lekkekindlate mahutite kasutamist ei saa pidada ühiskanalisatsiooniga samaväärseks lahenduseks ning rikkumismenetluses nr 2016/2137 Eesti poolt Euroopa Komisjonile antud selgitused asulareovee direktiivi järgimise osas ei vastanud täies ulatuses tegelikele faktilistele asjaoludele. Rikkumismenetluses on Eesti Euroopa Komisjonile selgitanud, nagu oleks kogumismahutitega piirkonna reovee kogumise lahendamine ühiskanalisatsiooniga samaväärselt keskkonda kaitsev meede. Näiteks on Eesti selgitanud, et loodud on igat liiki individuaalsete ja muude asjakohaste süsteemide registreerimise süsteem. Seda süsteemi peetakse ehitisregistris. Tuleb märkida, et tegelikkuses puudub ehitisregistris info paljude reoveekogumisalale jäävate hoonete puhul reovee kohtkäitlussüsteemi olemasolu kohta ning paljudel puhkudel on märgitud, et reovesi käideldakse lokaalselt (täpsustamata seejuures, millist kohtkäitluslahendust kasutatakse ning kas mahuti on lekkekindel). Sellele, et ehitisregistri andmed ei anna kohalikele omavalitsustele ülevaadet reoveekogumissüsteemide liigi ja seisundi kohta, osutanud ka Riigikontroll (Riigikontrolli 2018.a audit „Riigi tegevus põhjavee kaitsmisel“ (lk 30, p 92 jj). Veel on rikkumismenetluses märgitud, justkui peaksid kõik individuaalsed süsteemid enne kasutusele võtmist saama asjaomase ametiasutuse poolt heaks kiidetud. Uute ehitiste puhul saab sellist heakskiitu anda kasutusloa andmisega ja rekonstrueeritavate ehitiste puhul kasutusteatise esitamisega. Samas on ka sellistel puhkudel mahuti lekkekindlust tõsikindlalt keeruline kontrollida (vt Keskkonnaministeeriumi juhis „Reovee kohtkäitluslahenduste kontrollimine“, lk 4). Arvestamata on jäetud see, et paljudel reoveekogumisalal asuvatel ehitistel ei ole kasutusluba ning paljudel neist ka ei pea seda olema (ehitiste kasutamiseks, mis on valmis ehitatud õiguslikul alusel enne 22. juulit 1995, mil hakkas kehtima vana planeerimis- ja ehitusseadus, ei pea olema kasutusluba). Seega on andmeid lekkekindlaid mahuteid puudutava olukorra kohta esitatud Euroopa Komisjonile ilustatult.\nRiigikontroll on viidatud 2018.a auditis märkinud, et lubamatu on see, kui otse karsti juhitav heitvesi ei ole nõuetekohaselt puhastatud (Keila jõe reoveekogumisala asub Keila jõe karstialal). Riigikontroll on kritiseerinud ka seda, et puudub ülevaade kohtkäitlussüsteemide tegelikust olukorrast (sh lekkekindlusest) ning et Keskkonnaministeerium ei ole pööranud piisavalt tähelepanu kohtkäitlussüsteemidega reovee kokku kogumisele ega selle kontrollimisele. Kohalikele omavalitsustele saadetud 24.01.2018 märgukirjas nr 2-1.7/70118/2 osutab Riigikontroll, et veeseaduse ja asulareovee puhastamise direktiivi nõuete kohase reovee kokku kogumise ja käitlemise tagamiseks peaksid kohalikud omavalitsused kiiremas korras reoveekogumisaladel välja ehitama ühisveevärgi- ja kanalisatsioonisüsteemid.\nKui kogumissüsteemid asulareovee puhastamise direktiivi nõuetele ei vasta, siis loetakse kogu reoveekogumisala nõuetele mittevastavaks sõltumata puhastustulemustest. See võib kaasa tuua olukorra, kus Euroopa Komisjon leiab taas, et Eesti on jätnud direktiivist tulenevad kohustused täitmata. Kuivõrd suurte reoveepiirkondade veemajandusprojektide puhul on tegu keskkonnavaldkonna suurimate investeeringutega, mille peamine eesmärk on viia asulate veemajandus vastavusse asulareovee puhastamise direktiiviga, siis oleks mõistlik käsitleda nende elluviimist kõrge prioriteediga küsimustena ning püüda leida lahendused, kuidas kohalikud omavalitsused riigi toel veemajandusprojektid ellu viia saaks.\nKeskkonnaministeerium ei ole näidanud üles otsustavust olukorra lahendamisel. Rahandusministeerium jättis üksikisiku pöördumisele veemajandustaristute rahastamise teemal üldse vastamata. Parlamentaarse riigi oluline alustala on see, et riigieelarve kinnitab parlament ning seeläbi saab kinnitada ka ühiskondlikke kompromisse regionaalseid investeeringuotsuseid puudutavate küsimuste lahendamisel.\nRiigikogus vastu võetud seadused (sh veeseadus) peavad omama jõudu ka siis, kui nende täitmine võib rahapuudusel olla keeruline. Kui on sõlmitud ühiskondlik kompromiss ja võetud riigile täitmiseks kohustuslikke ülesandeid, siis tuleb nende ülesannete täitmiseks leida ka rahastamise võimalus. Seda lähenemist on toetanud ka Riigikohus oma praktikaga (öeldes, et kohustuslike ülesannete täitmisest ei saa pelgalt rahapuudusel lahti öelda).\nKuigi asulareoveedirektiivi täitmise eest vastutab Eesti riik, ei ole ta veemajandustaristute ülesannet kohalikele omavalitsustele pannes näidanud, kust tuleb raha selle ülesande täitmiseks. Käesoleva kollektiivse pöördumisega soovivad suurtel reoveekogumisaladel elavad inimesed anda märku, et nõnda jätkata ei saa. Veemajandustaristute rajamise rahastamise ja suurte reoveepiirkondade direktiiviga vastavusse viimise küsimus vajab kiireloomulist lahendust.\nRiigieelarvest regionaalsete keskkonnaalaste investeeringutoetuste eraldamine oleks kooskõlas nii riigieelarve üldiste suundadega (on deklareeritud, et jätkatakse investeeringuid tulevikku) kui ka koalitsioonilepinguga, mille kohaliku elu ja regionaalpoliitika alajaotuses on lubatud suurendada investeeringutoetusi, lubatud tagada avalike teenuste ühtlase kättesaadavus üle Eesti, lubatud seista õigusriigi eest, rõhutatud puhta keskkonna ja suuremahuliste taristuinvesteeringute projektide olulisust. Ka on peetud oluliseks, et suuremahulisi taristuinvesteeringute projekte oleks jätkusuutlikult võimalik teostada sõltumata majanduskonjunktuurist. Reoveekogumisalade veemajandustaristute lisarahastuse küsimuse lahendamine näitaks, et neid valijatele antud lubadusi saab uskuda. Samuti seda, et koalitsioonipartnerite poolt tehtud kokkulepped poliitikakujundamise osas ei ole olnud paljasõnalised.


Toidud mis maksimeerivad kaalulangust, Kõik, mida peate teadma mahlapressimise kohta\nSaago toitev koostis\nToidud mis maksimeerivad kaalulangust, Sagu nuumamine või kaalulangus?\nTataril on minimaalne glükeemiline indeks, mille tõttu on toode diabeedi jaoks kasulik. Sidrunid Hellitage ennast toitvate köögiviljadega nagu suvikõrvits. Soovitus neile, kes tahavad skaalaga sammu pidada, ei tohi ületada maksimaalselt ühe tassi saago teed tarbimise piiri päevas. Saago saated Oluline on märkida, et me ei saa öelda, et nuumatakse ainult saago, sest on kindel, et see ei ole ainus toit, mida inimene oma dieedis tarbib. Puuviljad, marjad, tsitruselised - kiudainerikkad toidud. Ostunimekiri Toitumisspetsialistid avalikustavad õige toitumise ja kehakaalu langetamiseks kasulike toiduainete loendi, mis sisaldab: Komplekssete süsivesikute allikad - terad\nPõhiline Toit-Jook Kõik, mida peate teadma mahlapressimise kohta Tervisepähklite ja fitness-narkomaanide sissevooluga külmpressitud mahlad tagasi lüües oleksite raskesti survestatud mitte mõelda mahlapressimisele. Kuid kas see on piisavalt tervislik ja kasulik selleks, et tormata mahlabaari või väntada välja enda meelehead; või on see lihtsalt ttc parast kaalulangust Noh, te juba teate, et puu- ja köögiviljadest pakatavad toidud mis maksimeerivad kaalulangust vähendavad teie riski kroonilistesse haigustesse ja haigustesse, mis võivad viia enneaegse surmani; kuid ka kaalulangetamisel on oluline roll tootel.\nJa tõenäosus on hea, et te ei saa USDA soovitatud viit portsjonit päevas.\nKuum poletada kohu rasva Parimate kaalulanguse toidu nimekiri. Related Content Erinevaid tooteid segades saate saavutada erinevaid maitseid, neid rikastada vürtside ja maitseainetega, hoidudes soolast. Mõned uuringud on näidanud, et tuttavate toiduainete tarbimine, kuid ainult supi vormis, aitab inimestel kogeda täieliku küllastustunnet ja ei kaua pikka aega nälga. Nende väärtuslikke omadusi kasutatakse erinevate haiguste ja haiguste raviks organismis. On võimalik, et mõned toidud tuleks välja jätta isegi dieedigasamas kui teised peaksid vastupidi olema söömise aluseks.\nTegelikult, CDC kuupäev näitab, et ainult kolmandik USA täiskasvanutest sööb kaks plussiga puuvilju ja umbes veerand saab kolm pluss köögivilja. Selle lõhe kõrvaldamiseks nõustub enamik eksperte, et mahlapressimine võib aidata teie päeva rohkem toitaineid pakkida.\nOn mõned uuringud näiteks see uuring ajakirjas Toituminemis toetab ka seda soovitust. Sellegipoolest pole see nii lihtne kui mahla nätsutamine.\nToitumisspetsialistide sõnul peate teadma järgmist. Kas puu võib sind paksuks teha?\nTäiendage, ärge puhastage. Toitumisspetsialistid nõustuvad suures osas, et mahlapressimine võib pakkuda madala rasvasisaldusega ja toitaineterikast energiat, kui see lisatakse juba tervislikule ja tasakaalustatud toitumisele - kuid kui kaalust alla võtva söögi asendamise suundumus? Jäta see vahele.\nMahl seedub kiiresti ja võib põhjustada sellist äärmist nälga, mis põhjustab ülesöömist ja närimist. Toidu söömise asemel mahla joomine pole tervislik ega jätkusuutlik, hoolimata sellest, kui palju toitaineid on pakitud, ütleb Toitumis- ja dieetiakadeemia riiklik pressiesindaja Marjorie Nolan Cohn, RD. Mahl puhastab loe: paast võib põhjustada ka ebastabiilset veresuhkrut, peavalu ja uimasust.\nNii et jah, teie treeningud ei juhtu; või olete nende ajal nii kurnatud, et teil pole jaksu sammu pidada ja saate oma vigastuste tõenäosuse vastu.\nValige õiged koostisosad. Teatud vitamiinid imenduvad mahlana kergemini, nagu C-vitamiin ja B-vitamiinid, samas kui teised, nagu Toidud mis maksimeerivad kaalulangust, E- ja K-vitamiin, on kõige parem võtta läbi täieliku seedimisprotsessi, ütleb Cohn.\nCherie Calbom, MS, CN, autor Juice Lady suur mahlade ja roheliste smuutide raamat soosib ka peterselli, vererõhku langetavaid peete maitse parandamiseks kombineerige porgandi või õunagapõletikuvastast ingverijuurt, kaaliumpakendis kurke ja antibakteriaalseid sidruneid.\nVältige liiga pudruseid või õrnu puuvilju, nagu banaanid kui tahate kaaliumi, kasutage pooli ja virsikuid, mis võivad teie mahla liiga paksuks ja pudruks muuta, ütleb Cohn. Leidke ideaalne segu.\nHoiatus: köögiviljamahl ei pruugi esialgu sokke maha lüüa, nii et peate katsetama. Joonistage, kuidas hoiate erinevaid tooteid varutud, ja nautige siis neid. Alustage kahest tassist rohelist, mille maitse võib olla mõru, tasakaalustatud ühe puuviljatükiga. Seejärel mängige suhtega ringi, lisades soovi korral täiendavaks maitsestamiseks cayenne'i pipart või kaneeli.\nPole ikka kindel, kust alustada? Küsisime ekspertidelt nende lemmik-transistor - greibi-apelsini-lehtkapsas-kurk Cohni jaoks ja porgandi-õuna-ingver Calbomi jaoks. Lonks kiiresti. Nädalaks või isegi päevaks vedela elujõuga partiide vahustamine pole kõige tugevam.


Koristame Eesti nähtamatust prügist puhtaks! - Maailmakoristuspäev\nTäna toimub Eesti digikoristuspäev! Maailmakoristus kutsub kõiki üles leidma täna kas või pool tundi, et vaadata üle e-postkast, telefon ja/või arvuti ning kustutada kasutuks muutunud failid, korduvad või udused pildid, seisma jäänud rakendused ning programmid.\n“Iga liigutus, mida oma telefonis või arvutis teeme, kulutab väikse koguse energiat. See võib tunduda nagu tilk ookeanis, aga tegelikult liigutame kõik koos hirmuäratava koguse informatsiooni kuus, mis kulutab arutult palju energiat. Iga päev vuhiseb planeedil 293 miljardit e-kirja. Paneb ikka mõtlema küll, kas pean saatma järjekordse “aitähi” meilitsi,” räägib Eesti Maailmakoristuse eestvedaja Mart Normet.\nDigitaalse koristuse tulemusena muutuvad digiseadmed kiiremaks, mis säästab nende kasutajatele väärtuslikku aega. Korrastatud seadmed mõjuvad muuhulgas hästi ka vaimsele tervisele. Loomulikult väheneb ka seadmete mõju keskkonnale. Nimelt, enam kui pool maailma elanikkonnast kasutab internetti, mille CO2 emissioon on samas suurusjärgus kogu pandeemia-eelse lennuliiklusega. Keskmine e-posti konto kasutaja aga saadab aastas nii palju kirju, et võiks sama energia eest vurada autoga 300 kilomeetrit.\n“Digitaalne prügi on vaikselt meie elu pärisosaks hiilinud probleem, milleni jõudmine on igasuguse tehnoloogia arengu paratamatu tulemus. Erinevalt teistest prügi liikidest on digitaalne prügi üldjuhul nähtamatu ja selle kuhjumine ei anna endast märku haisva hunnikuna toanurgas. Sarnaselt tavaprügiga on tegu hügieeniprobleemiga, kus erinevate viiruste ja pahalaste levimise vältimiseks on ennetustegevus alati odavam, kui pärast tagajärgedega tegeleda,” selgitab Tallinna Ülikooli jätkusuutliku arengu dotsent ja ökoloog Mihkel Kangur.\nIgas kuus näiteks kulutab maailm mobiilandmesides 46 miljardit gigabaiti. Kui kulutad kuus 8GB jagu netti mobiiliga internetis surfamiseks, saaksid selle eest peaaegu 660 miljonit aastat netis viibida. Kusjuures, peaaegu kolmveerand sellest mahust kulub sotsiaalmeediale. Eriti videoäppides – lausa 34 miljardit gigabaiti.\nDigitaalne koristuspäev on ajaga järjest enam populaarsust kasvatanud, mida näitlikustab fakt, igal aastal võtab aina enam ettevõtteid ning eraisikuid üle kogu Eesti.\nLisanippe nähtamatu prügi koristamiseks leiad ka siit: Digitarga tehnoloogiablogist ja digitaalsel koristuspäeval puhastatud andmete mahtu saad registreerida veebilehel http://digikoristus.digitark.ee\nAitäh, Telia Eesti, üleskutse eest!


2022 - Mustvee Vallavalitsus\nHajaasustuse programmi 2022. aasta taotlusvoor on avatud 1. veebruar – 1. aprill\nProgrammist toetatavad tegevused:\nautonoomse elektrisüsteemi rajamine (tingimusel, et majapidamine ei ole liitunud elektrivõrguga).\ntaotleja alaline elukoht on katkematult 1. jaanuarist 2022 Rahvastikuregistri andmete kohaselt Mustvee valla hajaasustuse piirkonnas asuv majapidamine\nProjektil võib olla kaastaotleja(id). Kaastaotlejale kehtivad samad tingimused, mis taotlejale.\nIga valdkonna (vesi, kanal, tee, elekter) jaoks on ühele majapidamisele võimalik toetust saada programmist üks kord kuue kalendriaasta jooksul. Teistkordset toetust sama valdkonna rahastamiseks võib kuue kalendriaasta jooksul anda juhul, kui toetuse saaja on sama valdkonna eelmise toetuse täies mahus tagastanud põhjusel, et projekti eesmärke ei olnud võimalik saavutada.\nProgrammist võib toetust anda tingimusel, et taotluse esitamise päevaks on kinnitatud eelmise sama majapidamisega seotud projekti toetuse kasutamise aruanne.\nMustvee Vallavalitsuse 27.12.2021 korraldusega nr 774 kehtestati Mustvee vallas toetuse andmisel eelistatud sihtrühmaks ühistaotlused, lastega pered ning majapidamised, mille leibkonda kuulub puudega isik.\nPrioriteetseks valdkonnaks kinnitati veevarustuse- ja kanalisatsioonisüsteemide rajamine.\n(taotlus, lisa, eelarve, garantiikiri, 2 hinnapakkumist, veesüsteemi taotluse puhul veeproov)\nTaotlemiseks vajalikud dokumendid (leiab Riigi Tugiteenuste Keskus kodulehelt: https://www.rtk.ee/toetused/toetuste-rakendamine/elukeskkond/hajaasustuse-programm\nVajalik info veeproovide saamiseks: Terviseameti Tartu labor, tel 58093071, tartulabor@terviseamet.ee (Veeproovi vanus võib olla kuni 2 aastat enne taotluse esitamist)\nTäiendavat informatsiooni ja abi taotluse koostamisel annavad:\n• Julija Artjušenkova - tel 53481670, e-post: julija.artjusenkova@mustvee.ee\n• Pille Lapin – tel 506 8432, e-post: pille.lapin@mustvee.ee\n• Imbi Kaarama - tel 529 8874, e-post: imbi.kaarama@mustvee.ee\n• Jana Prost (ehitusküsimused) – tel 5199 6520, e-post: jana.prost@mustvee.ee\nMustvee Vallavalitsuse hajaasustusprogrammi taotluste hindamiskomisjoni kuuluvad komisjoni esimees Julija Artjušenkova, Zoja Koromnova, Jana Prost, Taivo Kruusaauk, Lembit Mangulson, Einar Hinno, Imbi Kaarama.


Hariduse Kutsenõukogu otsustas uuendada õpetaja kutse andmise süsteemi « Uudised ja hanked | Haridusteaduse ja õpetajakoolituse edendamise programm Eduko\nKutsekoja Hariduse Kutsenõukogu arutas 01.06.11 koosolekul arenguid kutsesüsteemis, õpetaja kutse andmise võimalikke arengustsenaariumeid ja hariduse valdkonna kutsete kaardistamise tulemusi. Koosoleku protokolli leiate siit.\nOtsused õpetaja kutse andmise süsteemi uuendamise osas:\n- Margus Pedaste tutvustas väljatöötatud nelja erinevat õpetaja kutse andmise stsenaariumi, stsenaariumite võrdlusega saab tutvuda siin.\n- Väljatöötatud stsenaariumid erinevad kahe põhitunnuse poolest:\n* kas kutse omamine on haridusasutuses töötamiseks vajalik või mitte;\n* kas õpetaja kutsestandardeid on üks või mitu.\n- Otsustati, et õpetaja kutse andmise võimalikest arengustsenaariumidest liigutakse edasi variandiga C, st koostatakse mitu kutsestandardit ning kutse taotlemine koolis töötamiseks on vabatahtlik.\n- Otsustati teha HTMile ettepanek vabatahtliku kutsesüsteemi väljaarendamisel loobuda atesteerimissüsteemist.\n- Otsustati moodustada töörühm kõrgkoolide esindajatest, et välja töötada esmataseme kutse andmise kord kõrgkoolides.\n- Otsustati kutsuda kokku erinevaid huvigruppe ühendav ümarlaud, et arvutada välja õpetaja kutse andmise stsenaariumi rakendamise hind (eraldi üleminekuhind ja töös hoidmise hind).\nTeised koosolekul käsitletud teemad:\n- Katrin Kerem tutvustas esmataseme kutsete süsteemi. 2008. aastal jõustunud Kutseseadus näeb ette esmakutse andmise, see on muudatus kutsesüsteemis, mille tagajärjel on kutsesüsteemis tekkimas kahte eri tüüpi kutseid: (1) esmataseme kutse antakse formaalharidussüsteemis toimuva kutseõppe lõpetamisel. ja (2) teist tüüpi kutsed tõendavad tööalast kompetentsust ning mida antakse töömaailma organisatsioonide, tööandjate esindajate või kutse- ja erialaühenduste poolt. Kutseseadusest lähtuvalt peavad töömaailma kutse andjad kutse andmise õiguse saamiseks läbima avaliku konkursi, esmataseme kutse andjad ei pea konkurssi läbima. Kutsenõukogu otsustab esmataseme kutse andja õiguse andmise , kui õppekavarühm on riiklikult tunnustatud ja selle õppekavad vastavad kutsestandardile.\n- Maris Vaht tutvustas hariduse valdkonna kutsete kaardistamise tulemusi. Tegemist on süsteemse pildiga sellest, kuhu rahvusvahelises süsteemis paigutub õpetaja kutse ja kõik õpetaja kutsele lähedased ametid.\n- Heli Ainjärv tutvustas Mootorsõidukijuhi õpetaja kutsestandardi algatamise ideed.\nKutsenõukogu toetas standardi väljatöötamist.


Tuumapatarei – Vikipeedia\nAatomipatareid on tavapärastest patareidest kallimad, kuid neil on väga pikk eluiga ning kõrge energiatihedus. Nende omaduste tõttu kasutatakse aatompatareisid energiaallikana vaid seadmetes, mis peavad suutma ilma inimese sekkumiseta töötada pikki perioode. Selliste seadmete hulka kuuluvad näiteks kosmoseaparaadid, südamestimulaatorid jne.\n2 Kasutusel olevad radioaktiivsed isotoobid\nAatompatarei tehnoloogia sai alguse 1903. aastal, kui avastati beetakiirgus. Esimese aatompatarei ehitas Henry Moseley 1913. aastal. 1954. aastal avalikustati järgmised aatompatareid, mida hakati kasutama kuulmisaparaatides ning raadiosaatjates.\nNõukogude ajal kasutati tuumapatareisid Eesti rannikuvetes paiknevate tuletornide elektritoiteks. Tuletornides kasutati radioisotoopse Sr’90 termoelektrilist seadet BETA-M. Tuumageneraatorite paigaldamist Eesti tuletornidesse alustati 1970. aastatel ja viimane seade paigaldati 1991. a. Tuumapatareisid oli kokku 29 Eesti tuletornis.\nKasutusel olevad radioaktiivsed isotoobid[muuda | muuda lähteteksti]\nTänapäeval kasutatakse aatompatarei tehnoloogias eelkõige isotoope, mis toodavad kõige vähem beetakiirgust, et vältida ohtu inimestele ja keskkonnale. Nende hulka kuuluvad: plutoonium-238, kuurium-242, kuurium-244 and strontsium-90. Testitud on ka triitiumi, nikkel-63 ning promeetium-147.\n↑ Aatompatarei iseloomustus\n↑ Aatompatarei ajalugu\n↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 http://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php/Eesti_tuletornid Eesti tuletornid\n↑ Aatompatareides kasutatavad isotoobid\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tuumapatarei&oldid=5300417"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:36, 29. aprill 2019.


Karin Maandi - META Advisory\n+372 5300 3200\nTurunduskommunikatsiooni tiimi vanemkonsultandil Karinil on turundusvaldkonnas enam kui 10 aastat töökogemust, mida toetab ka erialane kõrgharidus. Ta on töötanud turuliidritest brändidega — näiteks Estraveli ja Apotheka turundustiimides ning hiljuti ka MyFitness Eesti turundusjuhina.\nKarini senine kogemus toob METAsse parema taju ettevõtte sisemistest vajadustest ja eesmärkidest ning selle ühendamisest strateegilise kommunikatsiooniga. Lisaks on Karinil pikaajaline kogemus ka digiturundusmaastikul, mis võimaldab pakkuda META klientidele digistrateegilist nõustamist ning luua terviklikke kampaaniaid.\nKommunikatsioonis peab Karin oluliseks siduda ühelt poolt ettevõtte eesmärgid, teiselt poolt loovidee ja kommunikatsiooni, mis mitte ainult ei jõuaks tarbijani, vaid puudutaks selgelt tema igapäevaelu.


Metsiku „pibliotek” 140 aastat hiljem — Sirp\nRahvusraamatukogu tähistab oma 95. sünnipäeva ja 20 aastat Tõnismägi 2 maja valmimisest näituse ja raamatuga. Harulduste kogu näitusesaalis on avatud väljapanek „Metsiku „pibliotek”: ühe ärkamisaegse raamatukogu lugu” ning Eesti Rahvusraamatukogu varamu sarjas ilmus artiklikogumik „Arhiivkogu Rahvusraamatukogus: eesti kultuuripärandi hoidja”.\nNäituse on koostanud Sirje Lusmägi, Liis Tamm ja Kaire Lass, kujundanud Tiiu Laur. Eksponeeritud on raamatuid Metsiku kogust, aga ka Pruulide perekonna ja raamatukoguga seotud dokumente. Näha saab ka kahte vanimat raamatut, mis kuuluvad Rakvere muuseumi kogusse. Taustmaterjal pärineb Eesti Ajaloomuuseumi ning Teatri- ja Muusikamuuseumi kogudest. Näitus „Metsiku „pibliotek”: ühe ärkamisaegse raamatukogu lugu” on avatud 2014. aasta 8. jaanuarini.\nAastail 1872–1889 tegutsenud Metsiku Õppija Seltsi raamatukogu Lääne-Virumaal oli üks esimesi eesti talupoegade asutatud laenuraamatukogusid. XIX sajandil asutati umbes samal ajal ja varem ka teisi külaraamatukogusid, kuid Metsiku laenuraamatukogu on ainus, mis on tänase päevani säilinud peagu tervikuna.\nKunagine külaraamatukogu leiti 1966. aastal ühes Villandi küla talus Lääne-Virumaal, kui F. R. Kreutzwaldi nimelise ENSV Riikliku Raamatukogu (praegu Eesti Rahvusraamatukogu) komplekteerijad sattusid sellele vanade raamatute otsimiseks korraldatud ekspeditsioonil. Tallu astuti sisse täiesti juhuslikult, kuid ootamatult selgus, et majas säilitatakse suurt, mitme sugupõlve jooksul kogutud raamatukogu ning omanikud on nõus müüma selle tervikuna. Lisaks raamatutele osteti fotoalbumeid, dokumente ja pereliikmete käsikirju: päevikuid, kirjanduslikke katsetusi, rahvajuttude ja kõnede üleskirjutusi jms. Kokku 2365 ühikut trükiseid ja käsikirju võeti arvele 1971. aastal arhiivkogu alla kuuluva memoriaalkoguna, mida hakati kokkuleppeliselt nimetama Metsiku koguks.\nOmandatud kogu, millest umbes kolmandiku moodustab Metsiku Õppija Seltsi raamatukogu, oli kuulunud perekond Pruulile. Perekond Pruuli raamatulembus kestis läbi mitme põlvkonna. Raamatute kogumist alustas juba XIX sajandi I poolel esimene Pruulide perekonnanime kandja, Palmse mõisa õllepruul Hans Pruul (Pruhl, Bruhl, 1796–1864), kes pojapoeg Hansu andmetel jättis endast maha saja köitega raamatukogu. Siiski on Metsiku kogus õnnestunud tuvastada vaid mõned vaimulikud ja tarberaamatud, mis kindlasti kuulusid Hans Pruul vanemale.\nÕllepruul Hansu poeg Danel Pruul (1840–1912) pidas isa ametit kümme aastat, kuid 1866. aastal ostis sealtsamast lähedalt Aaviku ja Marjametsa talukoha. Danel Pruul kirjutab mälestustes, et sai koolis käia vaid neli nädalat, kuid tema väljenduslaad ja käekiri näitavad oma aja kohta haritud inimest. Ta oli tuntud kui sütitav kõnemees ja tuline C. R. Jakobsoni pooldaja. Danel Pruul võttis osa mitmest tähtsamast ärkamisaja üritusest: toetas Aleksandrikooli liikumist ja kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi. Aaviku talus peeti ümbruskonna peod, kus lauldi, mängiti ja tantsiti viiulite saatel ja majaperemees esines kõnega. Ka kogus ta rahvaluulet ja oli Matthias Johann Eiseni usin korrespondent, tema kogutud muistendeid ja rahvajutte ilmus mitmes Eiseni rahvajutukogumikus.\nDaneli poegadel Gustavil ja Hansul oli raamatuisse mõlemal omamoodi suhe. Noorelt tiisikusse surnud Gustav Pruul (1880–1905) oli harrastusnäitleja ja raamatuköitja, kes valmistas albumeid ja salmikuid müügiks ning püüdis mitmesugust äri teha, näiteks templeid müüa, nagu näitavad temast järele jäänud äridokumendid. Sestap oli ta endalegi valmistanud mitu tempel-eksliibrist nagu „Gustav Pruhl Metzikus” ja „Gustav Pruhl’i Raamatu-kogu raamat”. Näitlemist harrastas ta Salatse Kalevipoja Seltsis. Tegemist oli omamoodi heategevusüritustega, mille tulu läks seltsi kooli ülalpidamiseks. Gustavi omandimärkidega on säilinud kümmekond näidendiraamatut, mõnel neist algusse või lõppu kirjutatud osade jaotus ja väike ülevaade etendustest.\nVanem vend Hans Pruul (1875–1948) oli põhiliselt talupidaja, kuid aastail 1919–1924 ka Vihula vallavanem. Ta oli kaks korda abielus ja tal oli kaks last. Raamatukogule pühendas ta suure osa vabast ajast: tellis kirjastustest uusi raamatuid, köitis vanu kokku, pidas kataloogi. Hansu teise naise Elisabethi (Betti) tütar Agnes Solmann oli kunstiandeline, tema kaunistas kasuisa köidetud raamatute plokilõiked kirevate ornamentidega. Hans huvitus kirjandusest ja ajaloost ning tal oli oma maitse, kuid tema suhtumine oli siiski rohkem bibliofiili kui haridusjanuse kirjandussõbra oma. Ta hankis meelsasti vanemaid raamatuid, nagu nähtub märkustest tiitellehtedel. Hans Pruuli sulest pärineb ka kaks pereraamatukogu kataloogi, mõlemad koostatud osaliselt retrospektiivselt. Eesti raamatuloo seisukohalt on noorema Hans Pruuli suurim teene see, et ta säilitas ärkamisaegse laenuraamatukogu ühes kohas ega lasknud seda laiali kanda.\nMetsiku Õppija Seltsi asutas 2. veebruaril 1872. aastal Metsiku koolimajas salgake ümbruskonna ärksamaid mehi, talupoegi ja külaharitlasi Metsikust, Vihulast, Aasperest, Sagadist ja Karulast. Seltsi esmaülesandeks sai laenuraamatukogu (ehk „piblioteki”, nagu seisab protokollis) pidamine. Asutajaliikmeid oli 12, aktiivsemad neist 6-7 meest. Seltsi presidendiks valiti Danel Pruul, kelle kodus raamatukogu ka tegutsema hakkas. Raamatukogule osteti 18 tegevusaasta jooksul 678 raamatut, nende kuuluvust tähistas tempel: „Eestikeele Raamatukogu Metsikus”.\nLaenuraamatukogu tegevus soikus 1889. aastal. Pärast seda jäid raamatud Pruulide perekonda, kus neile endise hoolega lisa hangiti. Perekonna ja seltsi raamatud segunesid ning eriti vanemate trükiste puhul on raske eristada, kas need kuulusid algselt Pruulidele või laenuraamatukogule.\nLaenuraamatukogu rajades olid asutajameestel kindlad eesmärgid, mis ka protokolli kirja pandi: „… saab ostetud, esiteks: sündinud asjade ja juttoramatuid. Kui seltsi joud annab; siis Koli ja ka keik waimolikkud ramatud …”.\nNeist suunistest lähtudes hangiti Metsiku kogusse eelkõige ilukirjandust, eriti eesti autoreid. Seetõttu võib sealt leida kimbukese 1860–80ndate esitrükke, mõne autori puhul on aga esindatud peaaegu kogu looming. Metsiku rahva lemmikautorid olid Lydia Koidula, Friedrich Reinhold Kreutzwald, Carl Robert Jakobson, Lilli Suburg ja Jakob Pärn, hilisemast ajast Eduard Vilde ja Eduard Bornhöhe.\nEesti klassika kõrval leidus Metsiku kogus rohkesti tõlgitud ajaviitekirjandust, näiteks raamatusarja „Eesti rahwa-biblioteek” (Tartu, Schnakenburg, 1880–1891) vihikuid. Sellesse sarja kuulusid värvilise kaanepildiga taskuformaadis umbes sajaleheküljelised enamasti ajaloolise sisuga trükised: „Joosep Haideni elulugu”, „Wallensteini surm”, „Masepa ehk sõit surma riiki”, „Raudse näukattega mees”. Raamatukokku hangiti ka rohkesti seiklusjutte, mille tegevus toimus kaugetel maadel: „Tumm tütarlaps ehk Lapse-röövel Hiinamees: Üpris ilus ja liigutav jutustus Ameerika maal” (1882), „Bulgaria neiu ja Wene pealik: Jutustus Wene-Türgi sõjaplatsilt 1877” (1880), „Neegri kuningas Kambuda” (1876) jt. Nende raamatute välismaistest autoritest ei ole palju teada, enamasti on tegemist saksa produktsiooniga, kuid tõlgitud on ka vene, inglise, ameerika ja prantsuse autoreid. Sekka juhtus ka klassikute teoseid, näiteks A. Puškini „Pealiku tütar” (1879), N. Gogoli „Kasaka-hetman Taras Bulba” (1880), L. Tolstoi „Kaukasuse wang”, V. Hugo „Notre-Daame kellalööja, ehk ilus mustlasetüdruk” (1875) jt.\nKa vaimulik kirjandus kuulus ärkamisaja lugeja vaimsete otsingute juurde. Laenuraamatukogule hangiti äratus- ja harduskirjandust, kirikulugu ja misjonitööd käsitlevaid raamatuid. Danel Pruul tellis naabriga kahasse „Missioni-Lehte”, lisaks piiblile (1862) leidus Pruulide kogus mitu katekismust ja kaks suurt jutluseraamatut (1823 ja 1837).\nTähtis koht oli Metsiku kogus ka koolikirjandusel ja „õpetlikel raamatutel”, nagu tollal aimekirjandust nimetati. Kooliraamatuid on säilinud XIX sajandi keskpaigast alates, sh Põlva pastori Johann Georg Schwartzi toimetatud kaheksa jaoga „Koli-ramatu ” sarja raamatud (1852–1861), millest Metsiku kogus leidusid rehkendamise, ajaloo ja geograafia õpikud ning vana testamendi laulud. Sajandi teist poolt esindavad\nC. R. Jakobsoni koostatud paljude piltidega kooliraamatud „Weikene Geograafia ehk Maadeteaduse käsiraamat” (1875, 2. trükk) ja tütarlaste lugemik „Helmed. 1. jagu” (1880) jt. Vene keele õpikutest võiks nimetada Ado Grenzsteini „Riigikeele õpiraamat Eestlastele. 1. jagu” (1888). Oma aja kohta väljapaistev trükis on Pärnu Eliisabeti kiriku pastori Ernst Wilhelm Woldemar Schultzi koostatud esimene eestikeelne atlas „Maa kaardi-ramat kus sees 16 Maa Kaarti”(1859) käsitsi koloreeritud kaartidega.\nÕpetlikest raamatutest on vanim „Ramma Josepi Hädda- ja Abbi-Ramat. Ehk maggusad ja tullusad juttud ja õppetussed, kuida ma-rahwas woib rõõmsaste ellada, ausal wisil rikkaks sada, ja isse ennesele … abbi tehha.” (1790) ja see võis Pruuli perekonnale kuuluda juba enne laenuraamatukogu. Segasisulistest talupoja-käsiraamatutest on Metsiku kogus Muhu köstri ja kooliõpetaja Carl Wilhelm Freundlichi „Pöllumehhe ait: Öppetakse Lojuste arstimist, messilaste piddamist …” (1863). Tervishoiu käsiraamatutest vanim on Saaremaa arsti ja kirjamehe Johann Wilhelm Ludwig von Luce „Terwisse Katekismusse Ramat …” (1816). Meeleldi uuriti Metsikus ajalooraamatuid: kogu sisaldab teoseid Eesti, Venemaa ja teiste maade ajaloost, XX sajandi algul on nooremal põlvel aga märgata poliitikahuvi kasvu.\nAjakirjandust telliti Pruulide perekonda juba XIX sajandi keskpaigast, tavaliselt naabritega kahasse, nii sai mitut lehte lugeda. Loeti Tallorahwa Postimeest, Eesti Postimeest, Missioni-Lehte, Sakalat ja Valgust. Kõik lehed hoiti alles ja köideti aastakäikudeks, kuid ruumipuudusel oli Hans sunnitud suure formaadiga lehed muuseumile annetama. Igal aastal hangiti aastaraamat-kalendrid, mida peremees kasutas tihti ka märkmeraamatuna, algul „Maa-rahwa kasuline kalender”, hiljem „Talurahwa Kasuline kalender”, „Isamaa kalender” ja/või „Eesti Postimehe kalender”.\nMetsiku Õppija Seltsi raamatukogu kui omamoodi fenomen ja side rohkem kui sajanditaguse vaimsusega on pälvinud ka raamatuloolaste tähelepanu.\nRohkem saab Metsiku kogu kohta ja rahvusraamatukogu arhiivkogu kohta lugeda äsja varamu sarjas ilmunud artiklikogumikust „Arhiivkogu Rahvusraamatukogus: eesti kultuuripärandi hoidja”. Kogumikus on keskendutud rahvusraamatukogu arhiivkogule. Raamatu koostamist alustas nüüdseks meie hulgast lahkunud Helle Remmelt, tema tööd jätkas Kaire Lass, toimetanud on selle Anne Ainz. Kaks artiklit selles kogumikus on pühendatud Metsiku laenuraamatukogule ja raamatulembesele Pruulide taluperele: Helle Remmelti üldtutvustus „Metsiku raamatukogu lugu” ja Liis Tamme uurimus „Raamatuköitjad Danel, Gustav ja Hans Pruul” Metsiku raamatukogu köidetest.


Zero-waste disainer Anu Rieberg – Ringdisaini keskus\nEt hoida jääke minimaalsena, kasutatakse juurdelõikuse – ja niidijääke uute toodete disainimisel või olemasolevale tootele näiteks lisadetailide valmistamiseks. Tootesildid on valmistatud Labora trükikoja poolt, biolagunevast seemnepaberist, mistõttu on neid võimalik komposteerida. Pakenditeks on kasutatud rõivaste kangajääkidest tehtud kotte, mida kliendid saavad hiljem igapäevaselt kasutada.\nLisaks tellitakse tehastelt kangajääke. Jääkide kasutamine aitab kaasa ökoloogilise jalajälje vähendamisel, kuid saadud kangad on kõik ka omanäolised. Viimast neist pole disaineri sõnul eriliselt ühiskonnas välja toodud. Lina on eriline kangas ning jääkide kasutamine toob selle eriti hästi esile – selliselt saavutataksegi iga toote ainulaadsus.\nFotod ja tekst: ringmajandus.envir.ee/et/edulood/anu-rieberg & www.anurieberg.com


Patterson on paeluv koht, kust igaüks leiab enda jaoks midagi huvitavat. Külastajaid ootab lai valik einestamisvõimalusi. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Patterson Westley ajaloomuuseum ja Pattersoni raekoda. Küllaga avastamisrõõmu pakuvad kohalikud huviväärsused nagu Floragoldi park.\nTöö või puhkusereis? Patterson on täis hotelle igale maitsele. Kui sinu sihtkoht on Patterson, ootab sind Hotels.com saidil 57 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 25%. Tubade hinnad alates 39 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Patterson ja selle lähipiirkond pakub.\nLähim lennujaam on Modesto, California (MOD-Modesto City - County), mis asub 23,3 km kesklinnast.\n• Modesto munitsipaalgolfiväljak\n• E ja Gallo veinitehas\n• Patterson Westley ajaloomuuseum\n• Pattersoni raekoda\n• Floragoldi park


Harju maakond, Raasiku vald, Perila küla, Mardika\nPindala: 43410 m²\nSelgitus: Mardika kinnisasi, 65101:001:0517, pakkuja nimi\nKitsenduste kaart: 65101:001:0517\nKinnisasi piirneb Raasiku Vallavolikogu 11.10.2005 kehtestatud Sepikoja detailplaneeringuga.\nKinnisasi asub kinnismälestise Lohukivi kaitsevööndis. Kultusekivi puhul tuleb arvestada 5 meetrise alaga kivi ümbruses, kus tuleb vältida intensiivse põllumajanduse viljelemist ning keelatud on sügavkünd. Mälestise kaitsevöönd on 50 m mälestise väliskontuurist arvates. Senist maakasutust võib jätkata olemasolevas mahus.\nRaasiku valla üldplaneering on kehtestatud 13.09.2005 otsusega nr 38. Üldplaneeringu kohaselt asub kinnisasi tiheasustus- ning detailplaneeringu koostamisega kohustuse alal. Üldplaneeringuga tuleb tutvuda http://raasiku.kovtp.ee/kehtiv-uldplaneering


Jäätmeseaduse muutmine lihtsustaks tootmisjääkide väärindamist ettevõtetes | Ringmajandus KEMIT-Ringmajandus\nRiiklik innovatsiooniprogramm Accelerate Estonia uurib koostöös keskkonnaministeeriumiga võimalusi lihtsustamaks jäätmelubade ja aruandluse protsessi, et kasvatada ettevõtete huvi jäätmete ringlusesse suunamise vastu. Accelerate Estonia Materjalivoo projekti uurimusest selgus, et kehtiv õigusraamistik ei toeta kiiret tootmisjääkide vahetust ettevõtete vahel.\n"Tänane jäätmete ringlussevõtu protsess ja dokumentatsioon on nii mahukas ja aeganõudev, et nullib kogu ettevõtete motivatsiooni tootmisjääkide ringlusesse suunamise võimaluste otsimiseks," ütles Accelerate Estonia Materjalivoo projekti eestvedaja Mayri Tiido pressiteates.\nKoostöös keskkonnaministeeriumiga on projekti eestvedajad algatanud õigusloome muudatuste vajalikkuse analüüsi, et lihtsustada ja automatiseerida riiklikku jäätmelubade ja aruandluse protsessi. "Tootmisjääkide tekke info avalikuks muutmine ja sellele ligipääsu tekitamine vähendaks oluliselt bürokraatiat ja suurendaks ettevõtete huvi oma jääkide ringlusesse suunamise vastu," lisas Tiido.\nKeskkonnaministeeriumi asekantsleri Kaupo Heinma sõnul aitaks protsessi lihtsustamine Eestit ka euroliiduüleste kohustuste täitmisel. "Juba praegu peame suutma taaskasutada vähemalt 70 protsenti ehitus- ja lammutusjäätmetest, aastaks 2025 peame eraldi koguma tekstiilijäätmed ning aastast 2030 ei tohiks enam prügilatesse ladestada jäätmeid, mida on võimalik ringlusse võtta või energiana taaskasutada," ütles Heinma. "Muutes tootmistes tekkivate jääkmaterjalide üleandmise ja ringlusse suunamise lihtsamaks, toetaksime olulisel määral nende kohustuste täitmist," lisas Heinma.\nMaterjalivoog oli üks neljast riikliku innovatsiooniprogrammi Accelerate Estonia projektidest. Üheksa kuu jooksul uuriti ligikaudu 140 Eesti ettevõttes tekkivaid materjalijääke ning nende edasist saatust. Selgus, et Eestis puudub ühtne süsteem, mille kaudu saaks ettevõtjad infot, kellel milliseid jääke ja millises koguses tekib ning kuidas neid materjale edasi kasutatakse. Samuti on puudujääke asjakohases seadusandluses.\nLisainfo: Mayri Tiido Accelerate Estonia Materjalivoo projekti eestvedaja E-post: mayri@accelerateestonia.ee


RARE Paris Exception Rosée Regenerating Face Mask Taastav kangasmask\nRARE Paris Exception Rosée Regenerating Face Mask Taastav kangasmask Ärata enda naha sära tõeliselt võimsalt värskust andvate komponentidega. Keramiidid ja Omega 3 ja 6 rasvhapped võitlevad esimeste vananemisilmingutega ning tugevdavad naha kaitsevõimet. Roosa pakend viitab hommikusele roosile kastepiiskades mis on värske ja valmis päevale vastu astuma. RARE maskid on valmistatud taimsest ja ökoloogilisest kiust ning tänu sellele tekitavad nad teise naha effekti luues mõnusalt paitava värskuse ja pehmuse tunde Materjal ühildub veatult kõikide näo reljeefidega pakkudes silmnähtavaid tulemusi vaid 10 minutiga. Pidades silmas võimalikult väikese ökoloogilise jalajälje jätmise printsiipi on nad biolagunevad ning neid ei ole testitud loomadel.\nRARE Paris Trésor Solaire Soothing Face Mask Rahustav kangasmask\nRARE Paris Trésor Solaire Soothing Face Mask Rahustav kangasmask Arnikaekstrakt rahustab ja taastab luues mugavustunde kiskuvale ja punetavale nahale. E vitamin kaitseb epidermist väliste kahjutegurite eest. Ideaalne hooldusvahend peale päikese käes või ekstreemsetes ilmaoludes viibimist ja ideaalselt sobilik tundliku naha eest hoolitsemiseks. Kollane pakend viitab arnikaekstraktile ja selle sära loovatele omadustele. RARE maskid on valmistatud taimsest ja ökoloogilisest kiust ning tänu sellele tekitavad nad teise naha effekti luues mõnusalt paitava värskuse ja pehmuse tunde Materjal ühildub veatult kõikide näo reljeefidega pakkudes silmnähtavaid tulemusi vaid 10 minutiga. Pidades silmas võimalikult väikese ökoloogilise jalajälje jätmise printsiipi on nad biolagunevad ning neid ei ole testitud loomadel.\nRARE Paris Carbone Glacé Purifying Face Mask Puhastav kangasmask\nRARE Paris Carbone Glacé Purifying Face Mask Puhastav kangasmask Nõiapuuekstrakt eemaldab ebapuhtused ja toksiinid Kassinaeris rahustab naha pealispinda silub seda ja aitab niisutada. Sinine pakend viitab jää värskusele ja puhtusele. RARE maskid on valmistatud taimsest ja ökoloogilisest kiust ning tänu sellele tekitavad nad teise naha effekti luues mõnusalt paitava värskuse ja pehmuse tunde Materjal ühildub veatult kõikide näo reljeefidega pakkudes silmnähtavaid tulemusi vaid 10 minutiga. Pidades silmas võimalikult väikese ökoloogilise jalajälje jätmise printsiipi on nad biolagunevad ning neid ei ole testitud loomadel.\nRARE Paris Elixir Intense Nourishing Face Mask Toitev kangasmask\nRARE Paris Elixir Intense Nourishing Face Mask Toitev kangasmask Intensiivselt toitev mask hüaluroonhappe ja pehmendava skvalaaniga eriliselt väärtuslik ja kaitsva funktsiooniga lipiid nahas. Nahk on nähatavalt pehmem ja elastsem. RARE maskid on valmistatud taimsest ja ökoloogilisest kiust ning tänu sellele tekitavad nad teise naha effekti luues mõnusalt paitava värskuse ja pehmuse tunde Materjal ühildub veatult kõikide näo reljeefidega pakkudes silmnähtavaid tulemusi vaid 10 minutiga. Pidades silmas võimalikult väikese ökoloogilise jalajälje jätmise printsiipi on nad biolagunevad ning neid ei ole testitud loomadel.


Sitges: avatud 24 tundi | Linnareisid 2021\nKohalikud elanikud, kunstnikud, boheemlased ja pühendunud rahvusvaheline gay-kogukond on teinud Sitgesest selle, mis ta täna on - kosmopoliitne ja elegantne sihtkoht, mis on täis poode, kunstigaleriisid ja parimaid restorane.\nKümme pääseb Barcelonast kiviviske kaugusel\nAinult oma vanalinna ja elavate randade jaoks oleks see väärt külastamist; Kuigi Sitges annab rohkem, palju enamat.\nÜlemaailmselt tuntud oma rikkaliku vaba aja veetmise kava järgi pole Sitgeses ühtegi näppu, kuigi mõned selle rahvusvahelisemad üritused toimuvad. Igal augustil valgustatakse linna Fiesta linnapeol linna suurejooneliste ilutulestike ja isegi traditsioonilise korrefokiga, kus tonnid püssirohtu on kaasas värvikate rahvatantsudega.\nJuunis on Corpus Christi tähistamiseks tänavatel vaibad miljonite lille kroonlehtedega . Kataloogi Sitges'i rahvusvaheline fantastiline filmifestival toimub oktoobris ning aastaringselt toimuvad seal kunsti- ja muusikanäitused või kulinaariafestivalid, mille hulgas on vintage, Malvasia linnas toimuv kultuurisündmus, viinamarjatüüp mis on iseloomulikum piirkonna viinamarjaistandustele ja kus toodetakse Malvasía de Sitgesit.\nSee on magus vein, mis on valmistatud ainult samanimelisest Malvasía de Sitges sordist ja mida sobib suurepäraselt maitsta magustoitudes nagu suhkrukoks.\nModernism kõige puhtamal kujul läbi Sitges'i tänavate © Alamy\nJa Sitgesel on alati midagi teha, isegi kui vanalinna täpiliseks peetud modernistliku pärandi külastamiseks on lihtsalt jalutuskäik rõõm .\nSantiago Rusiñol oli maalikunstnik ja kirjanik, kes 19. sajandi lõpul tegi revolutsiooni Sitgeses oma modernistlike parteide ja oma töökojaga Cau Ferrat, ning linn ise oli modernismi haritlaste ja kunstnike kohtumispaik.\nSitges'i tänavatel koguneb palju käputäis viiteid sellele esteetilisusele, näiteks Bonaventura saalimaja, Manuel Planase maja või Pere Carrerase maja, samuti Prado teatri sisekujundus ja Cau Ferrat ise, mis koondab kõike Näide hetke kunstist.\nTüüpilised puhkehooned Sitges © Getty Images\nKuid on nii, et siin on kõik juhtunud. Mõni aasta enne modernistide saabumist rajasid siia rikkad kaupmehed oma rikkaliku kaupmehe, meelitades kunstnikke ja kirjanikke Costa del Garrafi sinistesse vetesse, valgetesse majadesse ja metsikute maastike juurde inspiratsiooni saama.\nSitgese maine Euroopa haritlaste kohalejõudmise kohana suleti pitseeritult, kui 19. sajandi lõpus hakkasid ka Picasso ja tema kaasaegsed siin lõõgastuma. Ja siin järgneb tema pärand.\nKui linna kultuurimenüü on täielik, võiksime öelda, et ka gastronoomiat ei pakuta külmana. Tugeva katalaani aktsendiga ning erilise rõhuasetusega kaladele ja koorikloomadele (enamik lähedalasuvast Vilanova sadamast) on riis ja tapas muidugi kõige populaarsemad toidud, mida Sitges'is nautida.\nEsiteks, miski nagu La Nansa laud, mis on alates 1963. aastast toitnud kohalike ja turistide palateid tüüpiliste roogade, näiteks „riisi pajaroog” (ribi, vorst, krevetid, vähid, seepia ja karbid).\nVõtke riisi! ? #LaNansa #Sitges #arroz #marisco Hr Boca (@srboca) ühine väljaanne 15. jaanuaril 2017 kell 4:15 PST\nViimase puhul ei saa klassik, näiteks El Cable, puududa ühelgi oma soola väärt gastronoomilisel teel.\nAlates 1956. aastast nende tõelistes ruumides asutatud Andreu pere on nende enda sõnul saavutanud võimatu: "me pole lihtsalt külabaar: oleme külabaar, paljude Sitgeses asuvate inimeste kohtumispaik." Ja neil on õigus .\nPeate proovima nende omatehtud vermuti ja selle traditsioonilisemaid tapasid, nagu kalmaar ja bravas, mida peetakse parimaks või peaaegu kogu Kataloonias.\nNad ei müü tubakat, ei paku viinamarjavirret ega siidrit ning kohvi saab juua ainult hommikusöögi vahetuse ajal .\nJordi Beumala (@jordibeumala) jagatud postitus 18. märtsil 2018 kell 17:37, PDT\nEl Cable'ist mitte kaugel peame minema tagasi aastasse 1913, et rääkida esimesest Hispaanias tuntud rannabaarist, Chiringuito'st, mis asub Paseo de la Riberas, Fragata rannas, Sitgeses kõige populaarsem.\nAjalugu kinnitab, et Chiringuito oli Sitges'i kultuurimaailma tuumik ja kogunemiste kohtumispaik. Ainult oma mineviku ja privilegeeritud vaadete tõttu fotogeensele San Bartolomé ja Santa Tecla kirikule on see väärt külastamist.\nCarlos Vidal (@comoscarlos) jagatud väljaanne 14. juunil 2015 kell 19:28 PDT\nPäike loojub ja öö ärkab linnas, mis näib kunagi mitte magavat.\nKui päeval on Sitges jalutajate ja rahutute rändurite kupee, siis öösel on see peo ja lõbusa aja närvikeskus . Seda demonstreeritakse Maigi esimesel tänaval, paremini tuntud kui „patu tänav”, kus kümned kohalikud detsibellidega pilved võistlevad selle pärast, kes meelitab rohkem inimesi.\nNeile, kes otsivad midagi rahulikumat, on Casa Bacardi terrass suurepärane koht istumiseks ja koos kokteiliks valvamise jälgimiseks öösel Sitgese vanalinnas - kohas, kust see kõik alguse sai. Öised vähem leiavad oma varjupaiga hotellist MiM, mis on üks innovaatilisemaid butiikiettevõtteid linnas.\nLorena G. Díazi (@lorenagdiaz) jagatud väljaanne 2. juunil 2018 kell 6:25 PDT\nRannast 100 meetri kaugusel asuv hotell toob esile palju asju, kuid need on selle katuseterrass, kus on bassein ja restoran, ning spaa (sellel on täielik ja väga kuradi hüdroteraapiaring), krooni ehtsad ehted.\nSee säästva arhitektuuri meistriteos on ka üks keskkonnale kõige pühendunumaid hotelle ja asub vaid 100 meetri kaugusel Vahemere ühest elavaimast rannast Sant Sebastià .\nJa kuigi siin on mängima hakatud, oleme selleks, et olla Sitges, selle tubades rahulik ja puhata, midagi, mida rändur kindlasti hindab pärast Sitgetani intensiivseid vaba aja veetmise päevi.\nJätkusuutlik arhitektuur Sant Sebastià © MiM Sitges\nLisage ja järgige, sest Briti luksusketi Soho House eelviimane panus on Garrafi valinud ka oma Soho rannahoonele elu andmiseks. Ja kunagi ei piisa Nick Jonesist, kes on Briti eksklusiivse klubi omanik, isand ja looja, kelle eelviimane kapriis on tavaliselt Costa del Garrafi rannahoone, tavalisest väiksem, sama ainuõiguse profiiliga ja 17 toaga.\nKataloonia moemaja rannaklubi avamine on kavandatud juuli lõpuks, jättes augusti lõpuks sellega kaasneva hotelli.