Psühholoog: naiste ja emade vägivaldsust põhjendatakse sageli väsimusega - Kirev elu - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nPsühholoog: naiste ja emade vägivaldsust põhjendatakse sageli väsimusega\nSoome psühholoogi Hannele Törröneni sõnul nähakse naisi enamjaolt emade ja ohvritena ning naiste ja emade vägivaldsusest eriti ei räägita, kuna seda peetakse tabuteemaks. Vägivaldsetel naistel on selle tõttu raske abi otsida.\nTörrönen on abistanud 30 aastat perevägivalla all kannatanuid, edastab Helsingin Sanomat.\n«Naiste ja emade vägivaldsusse suhtutakse teisti kui meeste vägivaldsusse. Sellele teemal eriti ei räägita või seda püütakse huumoriga pehmendada. Sageli põhjendatakse naiste vägivaldsust väsimusega. Paar aastat tagasi tegi Euroopa kriminaalpoliitika instituut uuringu, mille kohaselt mehed ja naised kogevad võrdselt partneripoolset vägivalda. Erinevuseks on see, et naiste vastu suunatud vägivald on jõhkram,» selgitas asjatundja.\nPsühholoog tõi näite, milles 30-aastane ema sõitis vihahoos autoga vastu bussi. Ema ja kolm autos olnud last hukkusid. Meedia hakkas süüdlasi otsima.\n«Kui üks ema midagi sellist teeb, siis sageli põhjendatakse seda väsimusega. Kuid mitte kõik vägivaldsed naised ei ole vägivaldsed, vägivaldne võib olla ka heas tujus ja puhanud naine. Just väsimusele rõhumisega püütakse põhjendada naiste vägivaldseid tegusid,» jätkas Törrönen.\nTörröneni sõnul peaks naiste vägivalla teemat rohkem arutama.\n«Räägitakse vaid sellest, et naistel võib lastega väga raske olla, kuid tegelikkuses jääb naiste agressioon ja selle põhjused tähelepanuta. «Halb ema» on lihtne sildistamine, kuid selle taga võib peituda väga palju,» nentis psühholoog.\nTa tõi näite enda elust, kui ta sai oma esiklapse 1983. aastal.\n«Tundsin end koos imikuga üksildasena. Läksin koos lapsega kohvikusse, et inimeste seas olla. Tahtsin teada, kuidas ülejäänud emad hakkama saavad. Emade psüühilistest probleemidest ja agressiivsusest siis ei räägitud. Arvati, et kuna lapse hooldamiseks on kõik vajalik olemas, ei ole emadus raske,» nentis psühholoog.\nTörröneni sõnul hakkas 2000. aastate alguses suhtumine emadusse muutuma. Naised hakkasid rohkem avalikult rääkima oma probleemidest ning ka sellest, miks nad vahel vägivaldseks muutuvad.\nPsühholoogi sõnul ei osanud tema vastuvõtule tulnud naised oma vägivaldsusega toime tulla ja palusid abi.\n«Naised ei suutnud oma vägivaldsust tunnistada ega ka abi küsida. Nad teadsid, et peavad end muutma, kuid nad ei osanud. Naiste jaoks ei olnud varem selliseid teraapiagruppe nagu vägivaldsetele meestele,» selgitas psühholoog.\nSiis aga nagu ärgati unest ning saadi aru, et tegelema tuleb hakata ka vägivaldsete naiste ja emadega.\nTörröneni sõnul on emade ja naiste vägivaldsus siiani mõnevõrra tabuteema.\nPsühholoogi arvates on ühiskonnas juurdunud arvamus, et mees on vägivalla teostaja ja naine on ohver.\n«Mehi nähakse tegijate ja naisi ohvritena. Politsei andmetel on koduvägivallas enamjaolt süüdi mehed. Kui aga vaadata muud sotsiaalstatistikat, siis on ka üsna palju mehi, kes oma abikaasade vägivalla ohvrid on. Mehed seevastu ei tee politseile avaldust, et naine oli vägivaldne. Meeste puhul sellist käitumist taunitakse, sest meestelt oodatakse tugev olemist. Tegelikult tuleks nii meeste kui naiste vägivaldsusega võrdselt tegeleda,» nentis Törrönen.\nTa lisas, et mitte mingisse vägivalda ei tuleks tolerantselt suhtuda.\nTörröneni sõnul on teda naiste vägivallateema tõstatamisega peetud naistevastaseks, kuid tegelikult ta kaitseb sellega naisi.\n«Naised ei ole vaid ohvrid. Naised võivad olla sama vägivaldsed kui mehed,» teatas psühholoog.


BaltNews.EST / 12.02.2018\nVsevolod Jürgenson: PBK sündroom\nLõpuks on selgunud, miks Eestis elavate vene emakeelega inimeste integratsioon nii visalt kulgeb.\nYana Toom: vaesus toob endaga kaasa ükskõiksust julgeoleku küsimuste vastu\nEuroopa Parlamendi liige Yana Toom (Keskerakond) kutsus üles välja juurima vaesust Venemaaga piirnevatel aladel. Sellekohase avaldusega esines Toom 7. veebruaril Euroopa Parlamendi plenaaristungil sotsiaalmajanduslikule ebavõrdsusele pühendatud debatil.\nNagu ajaloost teada, uskus inimkond pikka aega, et maakera pole mitte ümmargune, vaid praetaldriku kombel lapik. Läks tarvis visa võitlust ja selgitustööd, et tõestada maailma silmaga haaramatut kuju. Kahjuks on viimasel ajal hakanud lapikusse maailma uskujate arv Eestis taas kiirelt kasvama.\nVenemaa intellektuaal: mida tugevamini Ameerika Ühendriigid survestavad, seda kergem on meil elada\nVenemaa kuulus intellektuaal ja telesaadete juht Anatoli Wasserman avaldas tänu USA võimudele nende poolt Venemaale avaldatava surve eest, mis aitas konsolideerida VFi kodanikud ja alustada uue riigi ehitamist ning tekitas rahvuslikult orienteeritud eliidi.\nVsevolod Jürgenson: neli tõestust Eesti eduloole\nKuigi Riigikogu valime alles 2019. aasta märtsis, on Reformierakond juba alustanud massiivset valimiskampaaniat. Valitsuse ja Tallinna linna, sõnaga Keskerakonna suunas, on avatud tõeline turmtuli.\nEnamik leedulasi toetab kontaktide taastamist Venemaaga\nEnam kui pool Leedu kodanikest toetab poliitiliste kontaktide taastamist Venemaaga, selgub uuringufirma RAIT läbiviidud küsitluse tulemustest.\nVsevolod Jürgenson: Tallinna ühistransport linna arenguperspektiivis\nNagu Tallinn ei saa kunagi valmis, jätkub ka ühistranspordi arendamine ning lõplik rahulolu selles vallas ei saabu kunagi. TTÜ-lt tellitud uuring johtub viimasel ajal opositsioonipoliitikute suust kõlanud väitest, et pealinna ühistranspordi logistika on kapseldunud vanasse, ega arvesta uute tõmbekeskuste lisandumise ning linna üldise arenguga.\nJevgeni Golikov: aiad riikide vahelt tuleb eemaldada, mitte ehitada\nVenemaa piiri valvetaristu ehitus, mille maksumust hinnati tänaseni summale 79 mln eurot, läheb Eesti eelarves maksma 197 mln. Teada on, et riigi idapiiri pikkus on 338,6 km, sealhulgas maapiiri – 135,6 km. Vastavalt kinnitatud kavale peab maapiir olema aiaga eraldatud kogu pikkuses ning varustatud monitooringu- ja valveseadmetega.


Kirglik suhtetants lähedusest sõltuva ja hoiduva vahel. Kert Grünberg - Maatamm\n– ei oska ennast armastada ja väärtustada.\n– ei oska ennast kaitsta ja enda vajaduste eest seista.\n– ei saa aru, kes ta on ja tal on hirm ennast väljendada.\n– ta ei märka enda vajadusi ja on keskendud peamiselt teiste vajadustele.\n– tal on keeruline tunnistada enda elu reaalsust ja sellele vastavalt käituda.\n– Vajadus kontrollida teisi inimesi ja olukordi. See pakub turvatunnet.\n– Laseb endale ette kirjutada kuidas elada.\n– Kogeb passiivset viha, vastupanu.\n– Näeb ennast kannatajana.\n– Pidev soov teisi süüdistada.\n– Ei oska hoida enda piire ja öelda EI.\n– Soov omada võimu teise inimese üle neid imetledes või hirmutades.\n– Soov näha ennast väiksemana ja tähtsusetuna.\n– Raskused enda elu tegelikkuse tunnistamisega.\n– Sõltub mõnest olukorrast, inimesest, tegevusest või ainest (alkohol, tubakas, narkootikumid)\n– inimestesse, kes tema pärast ei pinguta. See tekitab tuttava tunde.. (kaks punkti tahtlikult?)\n– inimestesse, kes on raskesti kättesaadavad. Nad tunduvad atraktiivsed.\n– Võluvatesse, võimekatesse ja vastutustundlikesse inimestesse. Ärkab üles lapsepõlve fantaasia „ päästjast“ .\n– Haavatavatesse ja abi vajavatesse inimestesse. See tekitab tuttava tunde ja ei lase tekkida olukorral (koma) kus ta jääb partneri meelevalda.\n– Sõltuvatesse inimestesse, kelles ei ole piisavalt väge, et enda eest seista. See annab võimaluse kaitsta ja kontrollida partnerit.


Rohe(aju)pesu totrad tulemuseta ilmingud\n08.01.2020. Autor: Ylle Tampere, accelerista.com\nLennundust piiramata maailm Pariisi kliimaeesmärke ei täida,see peaks autorilegi selge olema.Esitatud protsentides julgen kahelda-igapäevaselt on meie Eesti taevas 800-840 lennukit, kahemootorilistel kütusejanu näiteks 3200 kg tunnis.Peamine on, et mandrite piires on see transpordiliik edukalt asendatav raudteeliiklusega.Seni nauditakse aga üüratuid maksusoodustusi, kütusele näiteks 129 korda suuremat kui toidu tootmiseks kulutatavale!See ei ole jätkusuutlik.\nKas neli päeva oligi see, mis sulle vaikimisi raviks määrati, jalutajast libavolli? Paistab, et psühhiaatriakliinik ei tee oma tööd hoole ja armastusega.\nTegelikult saastab igasugune raha kulutamine keskkonda. Alati tekib sellest füüsiline või moraalne jääde, mis koormab midagi või kedagi. Kõige väiksema jalajälje jätaks kuiva raha kaminas põletamine. Kui see teadmine on olemas, läheme võtame kõik oma raha pangast välja ja maailma päästmiseks põletame selle ära. Kutsume kõik greetad ja ylled selgitustööd tegema. Aga eelkõige hakkame endast pihta.\nLõpptulemus on see, et meil oleks vaja ajaloost pärit suuri giljotiine, kuhu inimesed end vabatahtlikult ohverdada saaksid. Kes on suurim kliimaarmastaja, see on ka esireas. Ja sünnitusmaja kõrval võiks ka suur katel olla, kuhu vastsündinud panna, sest mida nad ikka siia maailma ainult reostama tulevad. Jätame selle maailma siis loomadele, kes hästi hakkama saavad ja ka meie Smuuli nind Ida-Niidu korterelamud endale saavad.\nRohepesu ei ole mitte puude istutamine ja lennunduse vähendamine vaid nende niiöelda uute plastikpakendite ja ökokilekottide kasutusele võtmine, mis tegelikkuses ei lagune absoluutselt mulda pannes vaid vajavad lagunemiseks veel ühte tegurit.\nSeega sa võid sealt Selverist neid 6 sendiseid rohelisi puuviljakotte osta mis tahes ja mõelda, et oled seeläbi parem inimene. Tegelikkuses oled sama halb inimene kui need kes tavakilekotte ostavad aga tagatipuks oled ka veel loll, et kuus lisasenti selle eest maksad.\nRohepesu on ka kütustesse piirituse lisamine, sest selle 5 või 10%-lise mõga tootmiseks kulub rohkem energiat kui see kokku peaks hoidma. Tulemus on alati sama, tarbija maksab end ribadeks ja kirub Euroopa Liitu, kes koos Eestiga suureks eeskujuks olla üritavad. Nagu ka meie Buratiina ütles, et pisikene riik teeb suuri samme ja on seeläbi eeskujuks. Minge reisige korra Euroopast välja ja uurige kui paljud sealsed inimesed teavad, mis või kus see Eesti üldse on. Mõni pakub, et see on mõni lind või puu heal juhu..\nLennuhäbi ei peaks tundma, mitte see inimene, kes kord aastas puhkusereisil käib ja seeläbi maksimum 4 lendu teeb vaid pigem mõni Luksemburgi aadliproua, kes iga nädalavahetus koju lendab.\nSaite oma rohepesuskeemi, mis inimesi lennundusest eemale peletab.\nIraan tulistas alla reisilennuki, mil väidetakse mootoririke olevat, olgugi, et selline väide tuli juba tund peale lennuõnnetust ja Iraan lubas kätte maksta. PS. pooled lendajad olid läänest.\nLibavahuril munad märjad?\nEksid, ei olnud pooled. Vaid 30 olid läänest, 146 iraanlased. Neist omakorda enamus Kanada ülikoolide tudengid. Ka see, kui elukohaks on märgitud "Rootsi", ei tähenda tänapäeval midagi.


Chet Baker | Ameerika muusik ja vokalist - Meelelahutus Ja Popkultuur\nChet Baker , täielikult Chesney Henry Baker , (sündinud 23. detsembril 1929, Yale, Oklahoma USA - suri 13. mail 1988, Amsterdam, Holland), ameerika džässitrompetist ja vokalist märkis nii oma mängu kui ka laulu kaeblikku ja habrast tooni. Ta oli kultuslik tegelane, kelle hästi avalikustatud võitlused narkomaaniaga piirasid paljulubavat karjääri.\nSündinud Oklahomas ja kasvanud aastal Californias alates 10. eluaastast hakkas Baker mängima trompet oma kooli bändis. Ta mängis USA armee ansamblites kahel korral sõdurina (1946–48 ja 1950–52) ning istus koos džässgruppidega San Francisco 50ndate alguses, mängides sageli koos Charlie Parker . Ta pälvis märkimisväärse tähelepanu 1952. aastal Gerry Mulligani kuulsa pianolivaba kvarteti liikmena. Selliste lugudega nagu Walkin ’Shoes, Bernie's Tune ja My Funny Valentine (üks Bakeri tunnusmuusikatest) on Bakeri lahedates toonides vaoshoitud mäng. Sel ajal kuulutati Bakerit kui džässi uut tippjõudu Metronoom ajakirja küsitlus kui 1953. aasta tipptrumpetaja ja samal aastal oma kvarteti asutamine. Mitmed 1950. aastate Bakeri salvestused kajastavad ka tema tööd vokalistina; tema elujõuline, pisut naiselikult kõlav tenorihääl oli lahe lauljate koolis nagu Mel Tormé ja June Christy. Tema 1954. aastal salvestatud film 'Let’s Get Lost' a romantiline ballaad, mis sai uue konnotatsioonid kui seda laulis sõltlane Baker, sai temaga kõige rohkem seotud laul.\nChet Baker Chet Baker. Prestige Records\nPaljud fännid ja kriitikud leidsid, et Baker oleks oma populaarsuse ja hea välimusega võinud olla filmitäht. Euroopa turneed aastatel 1955 ja ’56 suurendasid tema mainet ning selle aja jooksul tehtud salvestused esindavad Bakeri varase karjääri parimat. Tema elu muutus 1950. aastate lõpus aga üha ebastabiilsemaks, kuna teda hakkas üha enam valitsema heroiinisõltuvus. Edasised turneed Euroopas 1960. aastate alguses tõid Bakerile kaasa palju õiguslikke probleeme: tema narkomaania viis arreteerimiseni, vanglakaristusteni ja vanglasse sanatooriumisse. Tema mängimine muutus kogu kümnendi jooksul ebakorrapäraseks ning ta läbis kriitilise vastulöögi nendelt, kes leidsid, et Bakerit kiideti liiga sageli tema tooni ilu eest ja liiga harva karistatud tehniliste piirangute tõttu.\nChet Baker, 1984. David Redfern - Redferns / Getty Images\nMetadooni abil tegi Baker 1970ndatel järk-järgult tagasituleku. Aastatepikkune sõltuvus oli tema lauluhääle maksma pannud, mis muutus üha ebakindlamaks ja räbalamaks, kuid paljude kriitikute arvates oli Bakeri trompetimäng viimase kümnendi jooksul kõige parem. Hoolimata tema ajaloost järeleandmine ja üleliigne, tema improvisatsioon muutus nõrgemaks, rünnak jõulisemaks ja toon rohkem intiimne . Aastad 1977–88 olid ka Bakeri kõige rohkem viljakas helikandjana. Ta oli muusikalises tipus, kui ta suri pärast kukkumist Amsterdami hotellitoa aknast 13. mail 1988. Bakeri kultus suurenes pärast tema surma koos režissööri Bruce Weberi biograafilise dokumentaalfilmi ilmumisega. Kaome ära (1988) ja Bakeri enda lõpetamata mälestused, Nagu kuigi mul olid tiivad (1997).\nChet Baker Chet Baker (paremal) esinemas koos Stan Getziga, 1983. Geir\nmitu maali maalis Leonardo da Vinci\nmillal musta pantri koomiks välja tuli\nmilleks kalmaar liigitatakse\nkas demokraatlik partei toetas orjandust


Uudised Archives - Page 2 of 10 - Voodipesu - Votex House OÜ\nPop-up poed 15.08–17.08\nMõnusat hommikut! Enne kibekiiret uue kooliaasta algust tuleme parimat und pakkuma järgmistesse kohtadesse:\nAugustikuu teine nädalavahetus on meil täis erinevaid Eestimaa kohti ning toredaid kohtumisi klientidega :).\nAugustikuud alustame tegusalt ja viibime Hiiumaal, Rakveres ning esimest korda ka Mõisakülas. Meil on kaasas peaaegu kogu uus puuvillane tootevalik ning mõnusad hinnad! Tule Sinagi ja saa osa parimast unest.\nKuum ilm ei ole meid rajalt maha lükanud, sellel nädalal väisame nii pealinna kui ka Lõuna-Eestit. Ikka parim valik, parima hinnaga, parimate voodipesu-tüdrukute käest :).\nPop-up müügid 11.07–13.07\nSel nädalavahetusel oleme Lõuna-Eesti lainel. Külastame parima voodipesuga Põltsamaad, Tartut ning Võhmat. Parim voodipesu, parima hinnaga vaid Votex House’ist!


7 tõestust selle kohta, et teie garderoobis pole täiuslikku rinnahoidjat - Mood - 2020\n7 tõestust selle kohta, et teie garderoobis pole täiuslikku rinnahoidjat\nRinnale tundus ilus ja te ei tundnud ebamugavust, on oluline valida õige rinnahoidja. Selleks peate teadma, milliseid parameetreid tuleb tähelepanu pöörata.\nSiin on 7 viga ostmisel, mida tuleks parandada, kui soovid, et see istuks hästi ja ei riku oma rindkere välimust.\nValite vale tassi suuruse.\nKui asetate rinnahoidja, peaks see oma rinnale tihedalt katma, kuid tasside või kaenla ääres ei tohiks olla “ekstrudeeritud” osi. Kui näete märgatavaid kumerusi, mõõda suured tassi suurused.\nValite liiga suure vöö\nMitmel viisil, täpselt see rinnahoidja osa, mida nimetatakse vööks (st tagaosaks), annab rinnahoidja peamise toetuse. Seetõttu peab vöö sobituma kehaga hästi. Kui saate vöö ja lülisamba vahele panna rohkem kui kaks sõrme, on see see osa sinu jaoks suurepärane.\nTe arvate, et teil on iga brändi jaoks sama suurus.\nTegelikult erinevad tegelikkuses eri tootjate poolt näidatud suurused väga sageli üksteisest. Näiteks võib teil olla üks täiuslik suurus Incantos ja täiesti erinev Intimissimi. Nii et püüdke alati proovida, osta seda uuest kaubamärgist.\nSa arvad, et teie rinnad on sama suured kui 10 aastat tagasi.\nTegelikult muutub rinna suurus aja jooksul, nagu paljud teised meie keha parameetrid.\nValite standardse suurusega spordi rinnahoidja\nNad ei sobi sulle, kui sul on suured rinnad. Parem on eelistada individuaalse suurusega spordirõivaid, mis annavad teile vajaliku toetuse.\nSa säästad kvaliteeti\nAluspesu puhul, eriti rinnahoidjate puhul, ei tohiks seda teha. Odavad rinnahoidjad massiturul võivad tunduda armas, kuid usu mind, et nad ei kesta aja katset ja ei ole kehale meeldivamad kui kallimad võimalused.\nPüüate rinnahoidja oma suurusele kohandada.\nSel juhul on parem pöörduda professionaalse rätsepiirkonna poole, kes teeb teile täiusliku rinnahoidja.\nCopyright 2020 \_ none \_ 7 tõestust selle kohta, et teie garderoobis pole täiuslikku rinnahoidjat


Ühe geeni ja keskkonna roll mõtlematus käitumises — Sirp\nTere! Küsisid oma viimases kirjas, et misasja ma siin ülikoolis üleüldse uurin, et mis geen ja mis keskkond ja käitumine? Kirjutan sulle sellest veidi. Mäletad, imestasime keskkooli ajal ikka ja jälle, et miks küll sina ja su vend oma iseloomult nii erinevad olete. Näiteks oli su vend alati valmis midagi uut ette võtma, olgu idee nii pöörane kui tahes – näiteks mõte järele proovida, mis juhtub kui Viljandi lossimägede kõige järsemast küljest suuskadega alla kihutada või mis ikkagi juhtub lõkkesse visatud aerosoolipudeliga. Samuti oli ta ju tüüpiline näide inimesest, kes enne ütleb ja siis mõtleb. Pahandustesse ja kaklustesse sattus ta oma mõtlematuse tõttu ka alatasa. Sina olid selline kaalutlevam ja rahulikum ning mõtlesid enne rahulikult järele, kui midagi ette võtsid. Ometigi olite ühe ja sama ema-isa lapsed, kasvanud ühes peres, käinud samas klassis. Ma ei mäleta, et teie vanemad oleksid sinusse kuidagi halvemini või paremini suhtunud. Neil oli ju omavahelise jagelemisegagi tegemist. Miks ma seda kõike praegu meelde tuletan? Puhtalt sellepärast, et saan nüüd tänu oma tööle anda natukene teaduslikuma selgituse sellele, miks te võisite nii erinevalt käituda. Nimelt leidsime, et üks geen, mille lühendiks on NOS1 Ex1f VNTR, on seotud mõtlematu käitumisega. Sellise käitumisviisiga, millega su venda minu arvates väga hästi iseloomustada võis. Kuid mõtlematu käitumisega on selle geeni teatud geenivormid seotud ainult siis, kui peres on palju tülitsemist, sõimamist, karjumist, isegi füüsilist vägivalda või kui noorega (me uurisime 12. klassi õpilasi) ei arvestata ja ta tunneb ennast juba üleliigsena. Noh, nagu tõtt-öelda teie peres ... Kui pereliikmete vahelised suhted on head, siis selle geeni eri vormid mõtlematu käitumisega seotud ei ole.\nKas mäletad veel keskkooli bioloogiast midagi geenidest? Mina ilmselt ei mäletaks, kui ma sellega praegu ei tegeleks. DNA st oled ju kuulnud igasugustest politseifilmidest, kus mõrvarelvalt leitud inimkudede jäänuste rakkudest eraldatud DNA abil mõrvar kindlaks tehakse? Lõiguke või lõikude kogum kodeerivast DNA st ehk pärilikkust kandvast ainest ongi geen. Aga kuna oma geene pärandavad lapsele edasi mõlemad vanemad (seetõttu ongi iga laps natuke nii isa kui ka ema moodi), on lapsel igast geenist kaks vormi – üks isalt, teine emalt. Geenivormid iseenesest muidugi mingit käitumist ei põhjusta. Pigem on nad nagu retseptid, mille järgi toodetakse enamasti valke ning pärilikud tunnused avalduvad lõppkokkuvõttes paljude valkude ühistöö ja keskkonnamõjude tulemusena, näiteks mingi käitumisviisina.\nMeie uuritud geeni kahte eri vormi nimetatakse pikaks ja lühikeseks vormiks. Kuna mõlemalt vanemalt saadakse üks geenivorm, võib järeltulijal pika ja lühikese geenivormi kombinatsioone olla kolm: kaks lühikest, kaks pikka või üks pikk ja üks lühike geenivorm.\nNiisiis leidsimegi, et kui noor (meie uuritavad elasid muide siinsamas Tartus ja Tartu maakonnas ning neid oli kokku pea 500) on oma vanematelt pärinud kaks lühikest NOS1 Ex1f VNTR geenivormi ja tema peresuhted ei ole eriti kiita, siis käitus ta vähemalt oma hinnangu põhjal võrdlemisi mõtlematult. Umbes nagu sinu vendki. Kui päris täpne olla, ei käitunud nad mõtlematult mitte ainult oma hinnangu kohaselt. Nad tegid rohkem vigu ka ühes arvutitestis, kus pildi nägemisel tuli tühikut vajutada. Kuid kui pildile tuli pisuke hetk hiljem peale punane rist (nagu oleks pilt maha tõmmatud), nad reageerida ei tohtinud. Seega ei suutnud needsamad kahe lühikese geenivormiga noored, kellel lisaks olid halvad peresuhted, ennast palju sagedamini peatada, kui olid reageerimiseks juba valmis. See ongi veel üks mõtlematu või pidurdamatu käitumise väljendusvorm.\nKui aga noor on saanud kas ühelt või mõlemalt vanemalt ühe pika geenivormi, käitub ta üsna kaalutlevalt, ükskõik, kas suhted tema peres on head või veidi halvemad. Just sama rahulikult nagu sinagi. Nii et võiks arvata, et su vennal on kaks NOS1 Ex1f VNTR geeni lühikest geenivormi ja sinul on neid üks või mitte ühtegi. Sellepärast te oma käitumisviisi poolest erinesitegi. Samal ajal ei saa unustada, et meie uuritud geen pole kaugeltki ainus mõtlematu käitumisega seotud geen. Neid on veelgi ja mõne teise geeni puhul võib kalduvus mõtlematult käituda ilmneda ka siis, kui peresuhted on täiesti tavapärased. Ei saa ka unustada, et meie uuring oli siiski vaid üks väga paljudest samalaadsetest. Alati peab meeles pidama, et need tulemused ilmnesid just selles vanuses inimeste puhul, sellel kindlal ajahetkel, just selles ühiskonnas, mis neid tol hetkel ümbritses.\nNii et ainult meie uuringu põhjal lõplikke järeldusi kogu inimkonna kohta teha oleks liig mis liig. Lisaks võivad geenid üksnes vihjata, kuidas inimene võib tõenäoliselt käituda. Nende põhjal ei saa kunagi öelda, miks keegi konkreetses olukorras just nii käitus, nagu ta käitus. Näiteks ei saa teatud geenivormide olemasolu põhjal väita, et just nende olemasolu tõttu tappis mõrvar teise inimese ja peaks seetõttu saama kergema karistuse (nagu mõned aastad tagasi ühel kohtuprotsessil Itaalias juhtus). Ühesõnaga, ka geenide, keskkonna ja käitumise vahelisi seoseid tundes ei saa me kunagi inimese käitumist täpselt ette ennustada – võime ainult arvata, et tõenäoliselt võib ta mingit moodi käituda või mingit moodi mitte käituda. See on peaaegu nagu ilma ennustamine – võib küll enam-vähem arvata, mis ilm homme tuleb, aga ilma mõjutavaid tegureid on siiski nii palju, et aeg-ajalt minnakse ennustusega täiesti rappa.\nPS. Kuidas su vennal nüüd läheb?\nTriin Kurrikoff on Tartu ülikooli psühholoogiadoktorant ja pälvis sama artikliga haridus- ja teadusministeeriumi ning sihtasutuse Archimedes korraldatud doktorantide populaarteadusartiklite võistlusel kolmanda koha.


NÄDALINE: Käru vallavanem esines Toompeal (Raplamaa Partnerluskogu)\nAllikas: Nädaline paberleht, autor Jaak Vitsur\n25. september 2010. a\nTeisipäeval toimus Riigikogu liikmetele seminar LEADERi programmi tulemustest 2009. ja 2010. aastal. Ettekannetele järgnevas arutelus võttis sõna Raplamaa Partnerluskogu juhatuse liige Käru vallavanem Elari Hiis.\nHiis rõhutas LEADERi toetuste olulisust maal tegutsevatele väikestele ettevõtetele, sest just need tagavad sageli püsiva tööhõive ja aitavad kaasa maaelanikkonna püsimisele. Eeskätt väikestes valdades nagu Käru aitab LEADERi programmi elluviimine kaasa maaelanike väärtushinnangute muutumisele - ausse on taas tõusnud ühine tegevus ja vastastikune abistamine, kasvanud on huvi ja lugupidamine kohaliku identiteedi ja ühtekuuluvustunde vastu.\nEuroopa Liidu maaelu ja maamajanduse arendamise programm LEADER asutati 1991. aastal ja kulgeb praegu neljandat perioodi. LEADERi programmi elluviimisega tegelevad Euroopa Liidus rohkem kui 2200 kohalikku LEADERi tegevusgruppi, kes on ühinenud üleeuroopalisse assotsiatsiooni.\nEestis käivitus LEADERi programm 2009. a, praeguseks on heaks kiidetud 1697 projektitaotlust 282 miljoni suuruses summas. Lõviosa taotlustest on läinud külade investeeringutoetusteks, millele järgnevad toetused mikroettevõtlusele ja avalike teenuste arendamiseks.\nLoe NÄDALINE paberlehest.\nMAAELUVÕRGUSTIKU LISAINFO: Leader tegevusgrupi Raplamaa Partnerluskogu stend. Esmaesitus 21. septembril 2010 Riigikogus "Leader päev Riigikogus"\n06.04.2022 RAPLAMAA PARTNERLUSKOGU: Rändnäitus “Roheline LEADER” Raplas\nPõllumajandusuuringute Keskuse maaelu võrgustikutöö osakond (maaeluvõrgustik) koostöös LEADER tegevusgruppidega on koostanud Eesti maaelu arengukava (MAK) 2014-2020 LEADER-meetme projektide rändnäituse “Roheline LEADER”. Näituse “Roheline LEADER” eesmärk on igast LEADER kohaliku tegevusgrupi piirkonnast esile tõsta LEADER-meetme toetuse abil ellu viidud tegevus, mis on keskkonna- või kliimasõbralik. Tuues fookusesse “rohelist” mõttelaadi, säästvat suhtumist keskkonda ja jätkusuutlikku maj\n06.04.2022 RAPLAMAA PARTNERLUSKOGU: Rapla- ja Järvamaa käsitöövõrgustiku kogemusreis Leedu käsitöölaadale\nMärtsi alguses toimus Rapla-ja Järvamaa käsitöövõrgustiku kogemusreis Leedu käsitöölaadale Vilniusesse. Leedu kaitsepühak prints Kasimir kutsub käsitööhuvilisi külastama kevadist Vilniust. Iga aasta märtsi esimesel nädalavahetusel toimub Leedu suurim käsitööliste kokkusaamine Kaziuko Muge, kus on võimalik osa saada nii kohalikust pärimuskultuurist kui ka tänapäevasest moodsast Leedu kunstist. Rikkalik kultuuriprogramm, ohtralt käsitöömeistrite aegumatut toodangut ja talutooteid teevad ür\n06.04.2022 RAPLAMAA PARTNERLUSKOGU: Värskendasime suhteid Kaiserslauterni maakonnaga\nRaplamaa Partnerluskogu sõlmis kolme LEADER tegevusrühmaga Saksamaalt, Kaiserslauterni maakonnast, koostöölepingu rahvusvahelise noorsootöö toetamiseks uuel strateegiaperioodil. Westrich-Glantal, Donnersberger ja Lautrer Land tegevusrühmadega kavandatava koostöö eesmärk on tuua LEADER temaatika noortele lähemale läbi kultuuri- ja spordiprojektide, rahvusvahelise võrgustiku loomise ning arendamise, teadmiste vahetamise ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamise. Tulevaste koostööprojektide


Vabadus ähvardas tappa spordihuvi - Tänane leht\nNoor perekond punaaja lõpus TRÜ staadionil. FOTO: Erakogu\nNõukogude võimu väidetavalt viljastavates tingimustes puhkes spordiharrastus rahva seas tõepoolest õitsele. Taasiseseisvumisega kaasnes ses vallas piltlikult öeldes jääaeg.\nJoosta vaenulikus Ameerikas suurel Los Angelese maratonil – selline lootus kuulus nõukogude ajal utoopia valda. Aga tuuled pöördusid.\n1988. aasta sügisel, kui taasiseseisvumiseni jäi veel ligi kolm aastat, tegi Eesti aukonsul USAs Jaak Treiman ettepaneku, et Eesti saadaks mõned sportlased LAsse kuulsale jooksuüritusele. Ega suurvõistluse korraldajad sellest vaimustuses olnud, sest olid osalema kutsunud ka liidu koondise. Seda, et ühest riigist tuleb starti kaks esindust, polnud ette nähtud. Aga kui Treiman tuletas ameeriklastele meelde Eesti okupeerimise mittetunnustamise poliitikat, langesid nonde vastuväited ära. Viis Eesti pikamaajooksjat said LAs startida Eesti esindajatena.\nKuid selleks, et üldse starti saada, tuli esmalt liidust välja pääseda. Rein Valdmaa, üks viisikust, nüüdne kindlustusnõustaja, mäletab, et isegi päev enne kavandatud väljalendu 1989. aasta varakevadel polnud kindel, kas viisa ikkagi antakse. Selle hankimiseks tuli sõita Peterburi, toonasesse Leningradi.\nViisa õnneks sai. Järgmisel päeval väljus lend Ameerika poole.\nValdmaa jooksis LA rohkem kui 30-kraadises leitsakus eestlastest parima aja 2:21.47.\nJa kui tuleval hooaja, 1990. aasta sügisel said mitmed Eesti jooksjad, nende seas ka Valdmaa, osaleda prestiižikal New Yorgi maratonil, näis see veelkordne kinnitus, et nüüd on lõpuks läinud piirid lahti ning edaspidi saavad asjad minna spordis ainult ilusamaks, rõõmsamaks ja paremaks.\nEi läinud. Igatahes Valdmaale küll mitte. Aastatega süvenenud põlvetrauma sundis teda minema operatsioonile ning vabanenud Eestis ja Eesti eest jäidki tal loodetud suured jooksud tegemata.\nÜllataval kombel ei toonud Eesti vabanemine kaasa õitsengut ka Eesti tervise- ja harrastusspordis. Sealgi edenesid asjalood samuti, nagu läks Valdmaaga: nõukogude aja paljutõotavale finišisirgele, kus rahva- ja massispordiüritused muutusid vaat et üldrahvalikuks laulupeoks, järgnes taasiseseisvunud Eestis, vabaduse toonud tormituulte raugedes olukord, kus harrastussport hakkas ilmutama lausa väljasuremise märke.\nRaha saab saatuslikuks\nHüppame nüüd korraks suvest talve. Eesti rahvaspordi kauase esiürituse, Tartu suusamaratoni sõitis 1980. aastate keskel mitu talve järjest läbi ligi kümme tuhat inimest. Aga siis, tolle kümnendi kolmel viimasel aastal jäi tali viletsaks ning maraton pidamata. Ja kui sama juhtus ka taasiseseisvunud aja esimese maratoniga, saabus vähikäik. 1993. aasta talvel läbis Tartu maratoni vähem kui tuhat inimest ning kogu järgneva kümnendi oli omaaegne hiilgevõistlus iseenda hale vari: startijate arv jäi kahe ja kolme tuhande vahele.\nNüüdsed Tartu maratoni korraldajad teavad, et iga ärajäänud maraton vähendab järgmiseks aastaks inimeste indu sellest osa võtta. Ent osalejaskonna kiire, mitmekordne vähenemine viitab selgelt, et põhjus polnud üksnes ilmas.\nPõhihäda, väidavad tollased korraldajad, peitus uue aja uues jumalas – rahas. Paljud aktiivsed inimesed suunasid oma energia spordist oma firma loomisse. Lisaks läks turumajanduse tingimustes korraliku varustuse soetamine üha kulukamaks. «Vene ajal oli Tartu maratoni osavõtumaks kolm rubla,» mäletab poolteist kümnendit maratoni peakorraldajaks olnud Rein Kamarik, «ja sellegi maksis enamasti kinni asutus.» Paljud asutused sõidutasid oma töötajad bussidega ka ühiselt maratoni starti.\n«Maraton oli nõukogude ajal inimestele ainuke väljund, kuhu mindi iga hinna eest kohale,» lausub Alar Arukuusk, kes võttis Eesti aja hakul Kamarikult peakorraldaja koorma enda kanda. Ja sai kohe tunda, mida Eesti aeg tähendab.\n«Kui nõukogude aeg sai otsa, siis partei käske ja raha enam ei tulnud,» kirjeldab Arukuusk, kes nüüd juhatab Tehvandi spordikeskust. «Siis tuli ise mõelda, kuidas end elus hoida.» Lahendus, nagu uuel ajal kombeks, oli luua klubi. Aga selleks, et klubi jaksaks suurt spordiüritust läbi viia, oli vaja raha. Raha saamiseks tuli omakorda hankida sponsoreid.\n«Läksime firmade uste taha kätt väristama,» meenutab Arukuusk. «Kui sõpru oli, siis nemad toetasid. See oli peost suhu elamine, väga raske, aga kuidagi sai asjad jooksma. Koos sponsoritega tulid ka sponsorplakatid. Nõukogude ajal olid ainult punalipud kaunistuseks.»\nSamasugune osalejate arvu drastiline vähenemine nagu suusamaratonil tabas vabas Eestis ka suuremaid jooksu- ja rattaüritusi. 20 kilomeetri pikkusel Tartu sügisjooksul lõi 1980. aastate keskel kaasa ligi poolteist tuhat inimest, aga 1990. aastate esimesel poolel ei leia võistluse protokollist isegi kahtsadat nime. Tartu rattaralli põhisõidul kahanesid need arvud sama ajaga rohkem kui kahelt tuhandelt napilt kahesajani. Põhjus, kinnitab Kamarik, ikka ja jälle rahas.\n«Vene ajal ei tundnud kunagi rahamuresid,» ütleb ta. «Siis oli lihtne, sest ülevalt tulid käsud ja meie muudkui korraldasime.» Isegi osalejate toitlustamisega, mis oli keeruline küsimus peaaegu igale nõukogude aja inimesele, ei olnud Kamariku sõnul raskusi: ühiskondlikud toitlustusasutused ja ETKVLi juhid tulid alati appi.\nHoopis Eesti aja algul muutus rahvasportlaste söötmine-jootmine kaootiliseks. Kamarik mäletab, kuidas ühe rattaralli eel tuli seada toitlustuspunkt kusagile Räpina kanti. See käis ülepeakaela: mingist koolihoonest hangiti hommikul lauad ja pooljuhuslikud poisid, kaardi järgi otsiti koht, kus lauad maantee äärde üles seada, ja... mida topsi panna? Kiirkorras saadi ühest talust vett. Pärast sellist tohuvabohu, ei salga Kamarik, kõlasid soovitused, et niisuguse asjaajamise puhul on mõistlikum rattaralli korraldamine pigem ära lõpetada.\nKülalistele piir kinni\nNõukogude aja lõpus kuulus rahva seas populaarsemate alade tippu ka orienteerumine. Ilvesteatel, orienteerujate aasta tippsündmusel, osales 1989. aasta suvel ligi neli tuhat inimest. Neist paljud saabusid Eestimaa metsadesse võistlema isegi Venemaalt Kaug-Idast ja Siberist. «Üle liidu tuldi kokku, nii et mets joosti lausa maha,» räägib Eesti orienteerujate tollane eestvedaja Kalju Vaikjärv, nüüdne pensionär. «Mõnel pool joosti suuremad teed sisse, kui metsatöömasinatega tehtud.»\nMinija Pääslane, ametilt perearst, on toda Ilvesteate tippaastat kirjeldanud ajakirjas Orienteeruja nii: «Toiduvarud võeti suuresti kodust kaasa, hangiti aga ka autopoest lisa. Poest sai osta defitsiitset kraami – vorsti ja magusat kohupiimapastat rosinatega, mida pandi kulbiga, lurtsti, pakkepaberist keeratud tuutu sisse. Juba enne autopoe saabumist tekkis nõukogude inimestele nii harjumuspärane järjekord.\nOli pisiettevõtluse ärkamise aeg. Laagri kesksele lagendikule kerkisid putkad ja improviseeritud müügiletid, kus sai osta suveniire, orienteerumiskaarte, säärekaitseid ja käsitsi tehtud kompasse. Põhitegija oli teeninduskooperatiiv Ilves, kes müüs võistluse logoga särke, peapaelu ja plakateid. Väga nõutud oli oma riietele võistluslogo trükkimine.»\nIlvesteate rahvarohke hiilgeaeg jäi paraku üürikeseks. Niipea kui Eesti taasiseseisvus, läks idapiir kinni. Unistus, et menukal võistlusel asendavad venelasi külalised läänest, ennekõike Skandinaaviast, jäigi unistuseks. 1992. aasta suvel saabus Võrumaal peetud Ilvesteatele kümme korda vähem osalejaid kui kõigest kolm aastat varem – alla neljasaja.\nKa Vaikjärv, nagu enamik tollaseid toimekaid inimesi, läks spordi juurest edasi uutele radadele. Ta asutas kunsti-, kooli- ja bürootarvete firma Vunder. See nõudis Vaikjärve sõnul kuni 120 protsenti tema energiast. «Vaja oli tööd teha, kõik läks elus kallimaks,» lisab ta. Siiski kulus veel kaks aastat, enne kui Vaikjärv leidis, kellele anda üle Eesti Orienteerumisliidu presidendi teatepulk.\nKümme, võib-olla koguni viisteist aastat pärast Eesti taasiseseisvumist ei jõudnud Vaikjärv vabas Eestis enam kordagi metsa. Lemmikharrastus jäi unarusse. Nagu tuhandetel teistelgi.\nAjalootolmuga kaetud algus\nKaks uue aja spordiala, rulluisutamine ja rataste maastikusõit, on saanud viimasel ajal nii populaarseks, et tekib tunne, justkui oleks neid Eestis iidamast-aadamast harrastatud.\nSee tunne petab.\nEsimesi maastikurattavõistlusi hakati siinmail pidama vähem kui kaks kümnendit tagasi, alles eelmise sajandi lõpus. Tartu rattamaraton toimus esimest korda 1998. aasta sügisel. On iseküsimus, kas see oli ka kogu Eestis omasuguste seas esimene. Endine tippsuusataja Urmas Välbe, nüüdne Vene suusakoondise määrdemees, kes käis 1990. aastate lõpus korra maastikusõidu MM-võistlustel, ei suuda meenutada aastast 1997 ühtki Eestis peetud maastikuvõistlust, küll aga pakub, et veidi enne Tartu rattamaratoni toimus rattamaraton Karksi-Nuias.\nAla üheks pioneeriks Eestis võib ilmselt pidada Eesti Energia teadus- ja arendusjuhti Indrek Aarnat, kes avastas rulluisutamise enne 1990. aastate keskpaika Ameerikas ülikoolis õppides. Sealse tudengina käis ta Atlantas koguni 135 kilomeetri pikkusel võistlusel. Äkki võib seda lugeda Eesti rulluisutajate ajaloo esimeseks tähiseks?\nMustast minevikust äratatud ala\nJalgpall, mis kuulub ametlikel andmeil ligi 20 000 harrastajaga Eesti populaarseimate spordialade esiritta, oli veerand sajandit tagasi, Eesti taasiseseisvumise aegu, marginaalne ala: kolmes liigas ja noortemeeskondades mängis heal juhul kokku vaid poolteist tuhat meest.\nLisaks oli jalgpall valdavalt venelaste sport. Seda harrastati peamiselt Ida-Virumaal ja Tallinnas – pealinnas olid igast viiest mängumehest neli venelased, kinnitab vaba Eesti jalgpalli ristiisa Aivar Pohlak –, vähem Pärnus, Tartus ja Viljandis.\nVeelgi trööstitum oli jalgpallihuvi naiste seas. Tõsi, juba punaaja lõpus, 1989. aastal loodi naiskond Nõmme Chickens, kes mängis soomlannade ja rootslannade vastu ning kelle üks mängija osales koguni FC Flora meeste treeninguil. Sellegipoolest oli 1990. aastate algul naisjalgpallureid Pohlaku hinnangul vaid kakskümmend. «Ei, see arv on võib-olla liialdatud,» parandab ta end. «Pigem viisteist.» Siiski alustas Eesti naiste jalgpalliliiga juba aastal 1994.\nNõukogude aja lõpus oli jalgpallil selge osa venestamispoliitikas, kinnitab Pohlak. Eestlaste jalgpalli suretas nõukogude võim tema sõnul välja juba 1960. aastate lõpuks. «Ja kui Nõukogude Liit hakkas lagunema, võttis KGB vabariikide jalgpalliliidud oma kontrolli alla,» lisab ta.\nPohlakust sai Eesti Jalgpalli Liidu president aastal 1993. Ta võttis selge ja jõulise suuna jalgpalli arendamiseks eestlaste seas. Tagantjärele meenutades tõdeb ta, et tühjalt kohalt ehk paigus, kus nõukogude ajal polnud jalgpalli harrastatud, oli lihtsam oma kavatsusi ellu viia, sest seal polnud ees vana süsteemi esindajaid, nonde ellusuhtumist ega filosoofiat, mis sageli keskendus vaid endale mõnusa äraolemise kindlustamisele.


Koonus jalgsi peal ronida - Taastusravi Arthroosi 2 jalgade ravi etappidel\nArthroosi 2 jalgade ravi etappidel. Mis on maisi teravilja. Maisiteravilja: kasulikud omadused, toiduvalmistamise retseptid\nKetorol on vastunäidustatud rasedate naiste ja noorte emade kasutamisele rinnaga toitmise ajal. Sellised muutused võivad olla nii liigesed kui ka jala ülemine osa. Valu blokaadiga või grilli liigesega. Hoidke õige eluviis: sööge ratsionaalselt ja tasakaalustatult, loobuge negatiivsetest harjumustest, proovige rohkem liikuda. Kiropraktiline meditsiin põhineb usul, et seljavalu ja funktsioonihäireid põhjustab selgroo piiratud liikuvus. Süsteemse protsessi kahtluse korral kasutatakse laboratoorset tehnikat, mis võib põhjustada jalahariduse suurenemist.\nKui valite kreeni, ei tohi see ületada 6 cm kõrgust. Sa pead valima kingad looduslikest materjalidest: nahk, seemisnahk, tekstiil, nii et jalad hingaksid. Teha pidevaid harjutusi ja jalgade massaaži lihaste toonuse suurendamiseks.\nSuvel peate kõndima paljajalu liiva, rohu, väikeste veeris.\nSellised ennetusmeetmed aitavad vältida põikpõrge ja artriidi tekkimist. Jalgade tihendid võivad olla erinevad. Kõige tavalisemad on luu muhke, mis asuvad pöidla küljel.\nNad annavad inimesele erilist ebamugavust, põhjustades kõndimisel tugevat valu.\nJa seal võib esineda muhke, mis asuvad jala välisküljel või selle all. Nad põhjustavad vähem ebamugavust ja ei ole nii valusad kui pöial. Konservatiivne ravi ei anna palju mõju, vaid vähendab mõnda aega sümptomeid ja valu. Praeguseks on kõige tõhusam viis selliste pitserite eemaldamiseks olla operatsioon. Kui jalg on Arthroosi 2 jalgade ravi etappidel, siis ei tohiks te ortopeedilise kirurgi külastamist edasi lükata. Olenemata sellest, kus ta on, välis- külg- või põhjaosas on arst igal juhul võimeline andma seisundi professionaalse hinnangu ja näeb ette iga juhtumi jaoks sobiva ravi.\nMeie jalad teevad kõige olulisemaid funktsioone.\nJa kui neil tekib ebameeldivaid tundeid, võib see takistada normaalset liikumist. Ja miks võib ülalt näha jalgade valu? Vaatame selle välja! Valu asjaolud Niisiis, su jalg valutab ülalt.\nMis on selle põhjus? Tõenäolised asjaolud paar. Olgem igaüks neist. Jalg kõndimise ajal toetab jala kaarmist. Kaalu pisut jaotamiseks, tasakaalu säilitamiseks ja tugiülesande täitmiseks tuleb seda veidi tõsta. Kuid mõnel juhul võib jala kaar langeda. See toob kaasa asjaolu, et luud on lähemal, liigesed pigistatakse, kõõlused ja sidemed venivad. Ja kõik need muutused toovad kaasa valu eriti liikumise ja koormuse ajalmis võivad olla täielikult paiknenud ühes jala osast, samuti ülevalt.\nJa artriit, nagu arstid usuvad, Arthroosi 2 jalgade ravi etappidel autoimmuunne seisund, kus keha rakud ei tea, miks nad hakkavad liigeseid rünnama.\nValu võib ilmuda nii liikumise ajal kui ka rahulikus olekus ka öösel. Kui suu ülemine osa Arthroosi 2 jalgade ravi etappidel, siis võib arst sellist diagnoosi teha kui marssivat suu.\nSääre tagumise grupi lihaste ja kõõluste venitus - psytrance.ee harjutused jalgadele\nNende koormuste tõttu jalgade liigestele ja sidemetele ilmneb liiga tugev surve. Warriors kaebab selle patoloogia üle palju sagedamini eriti esimestel päevadel ja kuudel. Jalgade hügroom on üks healoomuline moodustumine periartikulaarses piirkonnas. Ootamatu jala valu on vedeliku ja lima kogum koos teiste patoloogiliste lisanditega.\nAlguses ei tundu hügroom end tunda, kuid pärast seda hakkab see tõusma ja haiget eriti pärast koormuse lõppu. Kui kasvaja kasvab väga palju, siis kannatab sünoviaalvähk, tekib liigesevalu. Ganglion on samuti kõõluste liigeste piirkonnas paiknev kasvaja. See on närvirakkude ja vedeliku kogum. Selle haiguse ilmingud ja selle asjaolud on tegelikult samad, mis hügroomi korral.\nKui midagi rasket langes suu peale või sa lihtsalt tabasid seda, siis on loogiline, et valu on seotud ainult vigastusega. Valu, eriti löögi lõpus, võib-olla tugev ja terav, mille järel see muutub igavaks ja tuhmiks, liigub liikumisega.\nPodagra on kusihappe sadestumine liigestesse. On paroksüsmaalne, terav Arthroosi 2 jalgade ravi etappidel mõnikord väga tugev valu eriti öösel ja hommikulliikuvus halveneb. Selle haiguse asjaolud võivad olla alatoitumus või mõnede organite töö häirimine. Periostiit on periosteumi põletik, millele järgneb tõenäoline protsessi levik teistele kudedele.\nJalg võib paisuda ja vigastada. Kuidas olla? Mida ma peaksin tegema, kui suu ülalt valus? Esiteks peate te arsti juurde minema. Mis kell on? See sõltub konkreetsest haigusest.\nKõigepealt minge terapeutile ja ta kirjutab konkreetse eksperdi poole. See on võimalik reumatoloog, kirurg, ortopeed, traumatoloog. Valu korrektsete asjaolude kindlakstegemiseks määratakse diagnostilised protseduurid: röntgen, ultraheli ja võimalusel vereanalüüs. Allpool kirjeldame paari ravivõimalust ühe või teise probleemi jaoks, kuid need on vaid näited. Iga arst võib määrata ravimeid ja protseduure! Artriit või artroos vajavad keerulist ravi.\nJuhul, kui ravi on seotud vaid artriidiga, on vaja püüda välja selgitada haiguse päritolu nakkus, immuunsuse häired ja kõrvaldada see. Mõlemad haigused nõuavad põletikuvastaste ravimite mittehormonaalsed ja rasked hormonaalsed kortikosteroidid kasutamist.\nValu sündroom peatatakse valuvaigistite abil. Lisaks sellele on kondrootorid määratud kõhre ja liigeste kudede ja nende toitumise toitmiseks. Podagra ravi. Näiteks on vaja vähendada liha ja kala ning brokkoli, spinati, kaunvilja tarbimist. Kuid võib olla teravilja, piim, munad, puuviljad ja paljud köögiviljad. Alkohol ei ole lubatud!\nFlatfoot saab parandada spetsiaalsete ortopeediliste jalatsite ja füüsilise teraapia abil. Kuid ravi on vaja alustada juba varajases staadiumis. Jalavigastused nõuavad arstile kohest ravi, kuna luumurrud või pragud on tõenäolised, mis on oluliste tagajärgedega. Ganglion ja Arthroosi 2 jalgade ravi etappidel eemaldatakse tuumori sisu purustamisega ja eemaldamisega, millesse lisatakse teatud ühend, et desinfitseerida Arthroosi 2 jalgade ravi etappidel kiirendada paranemisprotsessi.\nLisaks on tõenäolisem, et jäseme tuleb fikseerida ühes asendis umbes 7 päeva. Mõnel juhul on näidatud mõned protseduurid, näiteks ultraviolettkiirgus. Periostiitide ravi hõlmab põletiku eemaldamist. Lisaks on aeg-ajalt demonstreeritud allergiavastaseid preparaate ja kaltsiumipõhiseid vitamiine koe kõvenemiseks. Jalutuskäik nõuab jalgade kinnitamist mõneks ajaks. Samuti määratakse soojendus- või parafiinivannid ja massaaž. Arthroosi 2 jalgade ravi etappidel Mida teha, et jalgade ülemises osas valu vältida?\nJärgige mõningaid nõuandeid: Jaotage koormus ühtlaselt ja korrektselt jalgadele, ärge pingutage jalga üle. Kandke sobivaid ergonoomilisi kingi. Hoidke õige eluviis: sööge ratsionaalselt Kate liigeste artroosi ravi tasakaalustatult, loobuge negatiivsetest harjumustest, proovige rohkem liikuda. Jääb alles veel, et teie jalgade tervis sõltub sinust.


EL - August 1998\nNõgeseliblika mitu palet\nPaljusid liblikaid on kerge ära tunda: igal liigil on talle ainuomane tiibade värvus ja muster. Juba mõningase harjutamise järel võime öelda, et see päikese käes peesitav või õitel askeldav keeruka maalinguga tiivuline on kas päeva-paabusilm, koerliblikas või koiduliblikas. Kuid selleks, et tundma õppida üht Eesti mandriosas laialdaselt levinud liblikat, tuleb meil täpselt kaks korda rohkem vaeva näha – nõgeseliblikal (Araschnia levana L.) on kaks täiesti erisugust kuube. Isegi Karl Linné kirjeldas teda kui kahte eri liiki. Mõistatus lahendati alles XIX sajandi alguses.\nLahendus iseenesest on üsna lihtne: nõgeseliblika valmikuga kohtume aasta jooksul kaks korda. Kevadel, mai algusest juuni alguseni lendab metsaservadel ringi helepruuni-tumedatäpilise tiibade ülaküljega kevadpõlvkonna esindaja Araschnia levana f. levana.\nJuuni alguses poetavad nad munad nõgeselehtedele, munadest koorunud mustad ja karvased röövikud söövad ära suure hulga nõgeseid.\nSiis saabub aeg, mil nad ripuvad tagakeha tippu pidi nukuna rohukõrtel või puutüvedel. See ei välta rohkem kui nädalapäevad ...\n...ja suve teisel poolel, juuli algusest augusti alguseni näeme juba tumeda-valgetäpilise tiibade ülaküljega sügispõlvkonna esindajaid Araschnia levana f. prorsa.\nPeale värvuse on põlvkondade vahel teisigi erinevusi. Sügispõlvkonna isendid on suuremad, nende tiivakuju on pisut teistsugune ning ka keha on neil tumedam. Sügispõlvkonna emaste poolt munetud munadest kooruvad jälle röövikud ja sügisest mai alguseni veedab nõgeseliblikas taas nukuna. Sellist nähtust, kus eri aastaaegadel esinevad ühel liigil erisuguse välimusega isendid, nimetatakse sesoonseks dimorfismiks.\nSee, et eri aastaaegadel paljude selgroogsete loomade välimus pisut muutub, tundub meile iseenesestmõistetava ja loomulikuna. Talvekülmades on inimeselgi paks kasukas asisem kui suvises leitsakus. Nõgeseliblika mõlema põlvkonna valmikud lendavad ringi üsna lähedastes temperatuuritingimustes. Võiks arvata, et kuna kevadel ööpäevane õhutemperatuur kõigub, siis on liblikal hea, kui ta saab hommikul kiiremini päikese käes end soojendada. Kuid miski siin ei klapi. Suveööd on kevadöödest palju soojemad ja hommikune “ülessoojendamine” võtab vähem aega. Seega peaksid just kevadel olema kasulikud tumedad ja suuremad tiivad. Nõgeseliblikal on vastupidi: kevadel on tema tiivad heledamad ja väiksemad. Pealegi on uuringud tõestanud, et putukad tiibade kaudu päikesesooja eriti ei kogu.\nPõhjuslik seos on siin siiski olemas: aastaaegade vaheldudes muutub päeva ja öö pikkus, mis mõjutab hormonaalsüsteemi kaudu ka vastsete arengut. Sügispõlvkonna poolt munetud munadest väljunud röövikud arenevad augusti lõpust septembri lõpuni nn. lühikese päeva tingimustes, kus päev on lühem kui öö. Edasi jäävad nukud oktoobris diapausi, milles viibivad kogu talve. Nii arenevad helepruunid kevadpõlvkonna valmikud.\nKevadpõlvkonna munadest arenevad röövikud kasvavad nn. pika päeva tingimustes, kus valgusperioodi kestus ületab pimeda aja. Kui need röövikud nukkuvad, väljuvad sealt tumedad sügispõlvkonna valmikud.\nOn tehtud katseid, kus nõgeseliblikaid on kasvatatud kas pidevalt pika päeva (18/6) või lühikese päeva (8/16) 20oC tingimustes. Ilmnes, et sel juhul kaob sesoonne dimorfism. Pika päeva tingimustes areneb keskmiselt iga kahe kuu tagant uus tume sügispõlvkond. Lühikese päeva tingimustes kasvavatel nõgeseliblikate järglasteks on kevadpõlvkonna isendid, kusjuures nukustaadiumis läbitakse ka kindlasti diapaus, nii et isegi 20 oC juures kestab arengutsükkel üle seitsme kuu. Tõsi, sealhulgas on ka ligikaudu kolm kuud kestev periood, mille nukk peab veetma madalamal temperatuuril kui 8 oC. Muidu diapaus ei lõpe.\nEnamikul liblikatel, kellel on aastas suve jooksul kaks põlvkonda, on kevadise ja suvise põlvkonna vahel väiksemaid erinevusi, sest nukustaadiumi ajal valitsev temperatuur mõjutab samuti putukate välimust. Nii teevad liblikauurijad vahet veel mitmete väiksemate erinevustega nõgeseliblika alamvormidel. Aga ka koerliblikal eristatakse mitmeid värvusvariatsioone. See nõuab aga juba pikemaajalist kogemust ja mõnikord ka abivahendeid.\n1. G i l l o t t, G., 1995. Entomology. Plenum Press. New York and London.\n2. R e i n h a r d t, R., 1972. Der Ländkärtchenfalter. Araschnia levana. Der Einfluß der Umvelt aif den Gestaltsweschel. A. Ziemsen Verlag. Wittenberg Lutherstadt.\nFotod: Urmas Tartes, Arne Ader, Urmas Tartes(2)


Kommentaarid: «Eesti laulu» saatejuht Lennale: «Ära roni lapse kõrvalt tööle!»\nPearu 2. märts 2014 02:25\nVaheoja on mats ja ei saa aru mida räägib.\nmilles asi 25. veebruar 2014 08:33\nnaljad olid head ja kindlasti on Lennal niipalju huumorimeelt, et ei pahanda.\ntanja 21. veebruar 2014 16:10\näkki oli idee hoopis Lenna poolt, laul oli selline kahvatuke, tea kas oleks ikka kuhugi jõudnud; aga kus nüüd on kisa ja lärmi, kõik teavad, ja tahavad teda kaitsta ja hääletavadki tema poolt ja nii ta saabki eurovisioonile sõita......... aru te ei saa siis.....................\nMum 18. veebruar 2014 23:30\nSry iPad autocorrect\nMum 18. veebruar 2014 23:27\nMina arvan, et südamesse võtavad sellist huumorit vaid naised, kes ongi oma laste kasvatamisega veidi hätta jäänud. Kasvatan ka ise oma mehe last, kelle jaoks ta emal enam aega pole. Mul on ka endal laps ja saan sellegagi hakkama. Mind see kommentaar küll pikemalt mõtlema ei pannud. Ka Lennat ju väidetavalt mitte. Netikommentaatorid on oma kodus tegemata töö pärast ilmselt ebakindlad ja kaitsepositsiooonil:) laske nüüd teleinimestel olla ja vaadakevahelduseks nt briti telesaateid, kus on vaja hoopis kõvemat valaläve....\nKes iganes? 18. veebruar 2014 21:48\nMis teha?Oh,ei saa need kommenteerijad-õelutsejad aru,et must huumor nende pihta käib.Need raiuvad ikka oma.Tore,et Lenna südamesse ei võta ja mõistab.Lenna on igati kena,armas ja kindlasti hooliv ema.Palju valusam on vaadata neid noori emmesid,kes lapse kõrvalt enam millegagi hakkama ei saa,ainult kiunuvad,Oh kui raske.Vot see oleks pilkamist väärt.Tublid noored hakkajad naised Lenna ,Birgit jt.,kes ei halise vaid tegutseva.P.S.Teie ,kes te vingute nende noorikute kallal,minge õue jalutama ja rahunege maha!\nEva 18. veebruar 2014 14:10\nVaheojal on laes rippudes midagi ajudesse tilkunud, jõhker mats . Ja see Eesti laulu emme peaks ikka vaatama mida saatesse lubab.\nkeskmiste kiituseks. 18. veebruar 2014 10:36\nNo kuulge! Need vahepalad olid ju huumorivõtmes.Lenna laulis ikka hästi nagu alati.Selge see,et kui talt oodatakse Madonna moodi staari-käitumist,siis see on mõttetu.Me oleme pisike maa ja käitume vastavalt sellele.Kahtlemata laps võtab oma osa.Aga laps tuleb meie riigis ikka ära teha,kuigi oleks võinud seda ju ka hilisemaks jätta ja lauljakarjääri veel panustada.Aga mis tehtud, see tehtud.Tublid poolevinnaga inimesed oleme igal alal!\njah 18. veebruar 2014 08:09\nsee piirideta Eesti...\nRoosi 17. veebruar 2014 22:13\nEi olnud laule,ei šõud ja kõik ei ole tõesti nali,mis üle huulte lipsab.Selleks peab proff olema et spontaane nali oleks tõesti elamuslik.TV-s esinemine ei loe võrdne saunalaval mulisemisega.Madal profiit\nema 17. veebruar 2014 21:27\nminu arvates ütles Vaheoja igati õieti. Iga õige ema prioriteet on tema laps,alles siis tuleb kõik muu Pole nii,et poetame selle lapse ära ja teeme aga oma tilu-lilu edasi. Kui ei suudeta pool aastat või aasta oma lapsukesele pühendada,siis pole asi õige Kõõrutajaid on niigi palju ja laulujoru võib ajada küll ja veel Hoolidgem ikka om apisikestest,kelle jaoks te olete maailm atähtsaim isik. Armastage om alapsi ja pühendage neile see aeg,mil nad on veel nii abitud ja teist sõltuvad Pole midagi tähtsamat om lapse heaolust!\ntõestage 17. veebruar 2014 21:13\nkõik, kes te Vaheoaja kutti tümitate, Teil on võimalus anda reaalselt, mitte siin virtuaalselt, oma hääl ja poolehoid 95 senti maksva telefonihääletusena Rauale ja Lennale, mis sest kui laul ei meeldi ja Raud ise on sama ja hullemgi veel, aga " suur solvang " saab rahaliselt kompenseeritud.\njan 17. veebruar 2014 20:31\njutt jummala õige aru ma ei saa neist eesti naistest!?Õigemeel kah täpselt sama sugune!\npeale lapse sündi algab ema puhkus mitte ei ronita lavale!või on raha nälg nii suur nendel eesti nais lauljatel!\nsuud kinni, igavesed irisejad 17. veebruar 2014 19:40\nMina sain küll niimoodi aru, et ta pilkas netikommentaatoreid. Täpselt selliselt kõik kõlaski nagu kommentaaridest pidevalt lugeda võib. Kõiki tööl käivaid kuulsamaid emasid ju sõimatakse pidevalt, et rongaemad ja kasvatagu last. Tavaliselt sellised juhmid lahmijad arvavad, et nad on ise superinimesed. Tegelikult on nad oma isiklikus elus nii kibestunud, et kadestavad kõiki ja kõike. Vähemalt sel kritiseerimise perioodil saavad ennast natuke paremaks mõelda ja kujutada endale midagi ette, mida nad pole. Kui nüüd neist naljadest ka aru ei saadud, siis ei oska enam küll midagi kosta.\nasd 17. veebruar 2014 19:07\nterve see kommentaari teema seal laulude vahel oli nagu sitt, puhas sitt. hirm naljakad taheti olla, aga kokku tuli tüüpiline ajuvaba redneckilik jutt, mida ainutl idioodid suust välja ajavad. Need "kohtunikud" võiks kaduda tagasi 90-datesse kus nendel veel mingisugust talenti oli. 2014 ei salli selliseid saamatuid fäggoteid.\nnaine 17. veebruar 2014 18:37\nõeluste eestlaste maod, kuidas on see imekaunis lauljatar rongaema.mina käisin ka laste kõrvalt tööl,ja kui laste isa suri ,kas ka mina olen ronga ema,võin öelda julgelt lapsed kasvasid korralikumad kui mõne isa- emaga ära hellitatud jõmpsikad .need õelutsejad vist pole kunagi tööl käinud ,kirute riiki,kallid naised ega riigiisad pole teile lapsi teinud.\nno ei ole naljakas 17. veebruar 2014 18:37\noli see mõeldud naljana või mitte, aga selline nimetus nagu rongaema meie Lenna kohta ei sobi kohe üldse mitte ja polnud üldse naljakas, vaimukas ega äge kuulata, piinlik hakkas selle mehe pärast. Lennat pole mõtet teda poriga loopida ja mis jutt see on, et aastase lapse kõrvalt ei või võistlusest osa võtta? Me ei ela enam 19. sajandis.\nmhm 17. veebruar 2014 18:32\nselge pilt, mis toimub. indrek vaheoja nime kuulen ma esmakordselt, ei teadnudki, et selline etv saatejuht on. Lenna aga on tõeline staar, tuntud nii kodu- kui välismaal ja ei imesta üldse, et see vaheoja end tema nime külge pookis. muidugi õudne jura, mida ta suust välja ajas seal, täitsa häbi hakkas kuulata sellist jama, selline inimene ei peaks teles töötama.\nNoo siiis 17. veebruar 2014 18:08\n"Lenna tõdeb, et kogu möll Vaheoja väljaütlemiste ümber väsitab teda, sest kõige olulisem on ikkagi muusika ja laulud".\nHügieenik 17. veebruar 2014 17:20\nKaua te kirjatsurad mõtlete seda mõtetut teemat veel kaua nämmutada, kas nii kaua kui tatt suus ära kuivanud on!? Te olete ise ühed parajad RONGATSURAD!\nmehed ei taipa 17. veebruar 2014 16:28\nseda teemat,millega ei naljatata üldse.\nTiina 17. veebruar 2014 16:17\nMul jäid need laulud vaatamata, sest vahepealsed kommentaarid olid üsna nõmedad. Esinejad püüdsid teha head nägu, aga nalja küll ei saanud. Ja jube pikalt kommenteerisid, nii et poole pealt keerasin teisele kanalile. Loodame, et finaalis jäetakse nõmedad kommentaarid ehk ära.\nkas 17. veebruar 2014 16:13\nmõni kardab, et Lenna võtab tema koha omale kui suudab lapse kõrvalt ka tööd teha.See Indrek on tegelt yks täielik TROPP\nLiis 17. veebruar 2014 15:21\nkahjuks on tõelised naljamehed-naised läinud manalateele ja uus generatsioon ei oska nalja teha, vaid ainult ilkuda ja halvamaigulist nalja teha. Peeter Oja on teada ja tuntud. Ta on ikka näitleja, aga isehakanud näitleja - võiks ikka jääda oma liistude juurde. Tehku oma lollusi koos puhhiga. Ega sellel kodusaatel tema juhtimisel ka õiget mekki pole.\nTiina 17. veebruar 2014 14:38\nNo mina ei saa aru, mis probleem on tekitatud. Need vahekommentaarid olid nendele meestele omased ja ma ei saa aru, et võetakse tõsiselt nende sõnu. Eks ta ole jah, inimesed on nii morniks muutunud, et ei tohi üldse mitte mingit nalja teha, ka mitte musta huumorit. Alati kohe tuntakse ennast ka puudutatuna ja solvutakse mittemillegi peale.\njouu 17. veebruar 2014 14:33\nJiizaz.Miks võtate mingi võõra inimese sõnu nii südamesse? Te ju ise teate, kes te olete ja milline olete. Kui südamesse läheb, ju siis on tõetera sees. Ma olen alati lahmijatest üle olnud, sest ma tean, milline ma olen ja milline mitte. Ning kui keegi ütleb,et olen a la laisk ,siis ütlen,et " nojah, vahel ikka.Mulle meeldib laiselda. Selles pole midagi halba. Parem ikka, kui tööd rabada" Olge asjadest üle ja te näete, kui kerge on elu. Elu lähebki raskeks, kui kõik käib südamest läbi. Võtke ainult armastust ja õnne südamesse, ülejäänust olge vaimselt üle!\n17. veebruar 2014 13:46\nBirgit lendab oma imikuga Taisse, pole normaalsem\n17. veebruar 2014 13:23\nLenna oleks võinud minna ja korraliku litaka sellele mölakale pikki vahtimist virutada ja nii, et see ka oleks vaatajateni jõudnud. Aga minu tee pealt hoidku see mölakas end nüüd kõrvale, sest ma ei jäta võimalust kasutamata, ühele endast nõrgemate solvajale hambaravi teenust pakkuda.\nLiis 17. veebruar 2014 12:17\nLenna väljaütlemine, et emadus on väga hell koht , on tõsi. Mina pean kõrvaltvaatajana Vaheoja ütlust äärmiselt jõhkraks ja solvavaks. Mina ei tahaks küll sellise jõhkardi naine olla, sest iial ei tea, millega ta võib solvata. Kui ta on lapsevanem, siis kaastunne emale, kes peab taluma pereisa jõhkraid väljaütlemisi ja Winni Puhhis tehtud lollusi. Soovin Lennale tugevat närvi ja edu finaalsaates!\nkuri 17. veebruar 2014 11:34\nMina isiklikult ei pea küll sellisest mehest lugu ja ta ei vääri mingit austust ,kes selliseid sõnu kasutab teise inimese kohta.Võibolla Vaheoja kasutab sellist käitumist oma laste ema peal ja nüüd äkki läks meelest ära, et pole kodus.Öeldakse et mis meelel ,see ikka keelel, ju siis tema mõtteviis on laste ema kohta selline.\n17. veebruar 2014 11:14\non on teada, eestlaste huumoritajust räägitakse anekdoote\nNukits 17. veebruar 2014 11:02\nAppi! Kuidas saab olla nii rumal? Vahetekstid olidki parim osa saatest, muidu poleks kannatanud saadet vaadatagi, enamik laule olid ikka nii alternatiivsed, et anna olla. Kui enamik neid kolme mehe kommentaare tõesti üksüheselt võttis ja see kirjutis siin polegi meediapartneri poolt haibitud "skandaal", siis on asjad eestlaste huumoritajuga ikka väga halvasti.\n17. veebruar 2014 11:00\n"Hitleri ajal selliseid nähtusi polnud igatahes :D"\nKuule, taadu, kui vana sa oled, ja millises politseipaataljonis teenisid?\n-1 17. veebruar 2014 10:55\nSiis minu põlvkonda kõik emad (ja vanaemad) kõik peab maatasa teha, nendel oli kodus lubatud olla ainult 3 kuud.\nKas sa arvad, et miinused muutuvad ajalugu. või sul on teised andmed? Tahaks nendega tutvuda, ju mu ema põlvkond valetab.\nPoletähtis nimi, eksole / 10:44 17. veebruar 2014 10:53\nEga tule jah, sinuga mitte kuidagi ei saa võrrelda- haritud ja viisakas, ja mis peamine-ühiskonna sanitar, kes tapab kõiki erinevaid, kord peab olema- kui punased- siis kõik punased, kui pruunud- siis kõik pruunid. Ajudeta mass - tea oma kohta.\nkes neid hääli üldse loeb 17. veebruar 2014 10:51\nasja iva on et rahvas tagajalgadele tõuseks ja oma isiklikke lemmikuid, solvatud esinejaid rahaliselt sõnumi saatmisega toetaks. S.t saate tegijatele raha sisse tooks. Neeed, kes seekord edasi ei saanud, said seega vähevõitu solvanguid. Et ei tekitanud seda trotsi et pahasti ütlesid, ma nimelt nüüd teen õnnetu solvatu KAITSEKS selle toetuskõne...Aga tegelikult ka- see toimib!\nto Endrik 17. veebruar 2014 10:42\nEndrik - sa ära unusta rongaemaks sõimata ka oma vanaema, ja kes teab, võibolla oma jagu peaks saama ka sinu ema..\nnn rongaema laps 17. veebruar 2014 10:40\nKaili 17. veebruar 2014 10:37\nMina nägin seda kohta- ei olnud see kuidagi tõsiselt mõeldud. Huumoriga tehtud, pilas (naeruvääristas) neid, kes tegelikkuses nii mõtlevad. Õhtuleht (nagu iga teine kollane ajakirjandus) ikka üritab asja üle vindi keerata. Inimesed võtke aru pähe!\n17. veebruar 2014 10:36\nmari 17. veebruar 2014 10:35\nLenna on väga tubli ema ja väga kena . Indrek Vaheoja on ka alati meeldinud , kuid seekord ?Mõtlesin , et äkki kogemata ja teha polnud enam midagi. Oleks kena , kui ta edaspidi suu söömiseks hoiaks .\nkogu see kolmik 17. veebruar 2014 10:34\noli labane, nõme ja kõige vähem seda, mida ta pidi olema - vaimukas. puhhist võib aru saada, kaotas eneseimetlusest igasuguse kontrolli, täielik eufooria, saatejuht ikkagi..... ajabki suust välja, mis enda meelest on vaimukas. aga ei olnud. selline möla peaks järgmises osas kadunud olema. ega see kalmet ka parem pole, ainult üks mõttetu kisa ja ila. lõpetage ära, ETV\n:D 17. veebruar 2014 10:33\nNii masendunud EESTLASED olete :D Isegi nalja ei tohi tänapäeval teha.\nPensionär 17. veebruar 2014 10:31\nLugesin kommentaarid läbi ja jäi mulje, et noor ema peab tänapäeval väikelapsega kodus istuma, ei tohi reisida, väljas käia jne. Kui erinev sellest paljukirutud nõukogude ajast, kus väikelaste emad käisid üritustel ja tööl (2 kuud peale sünnitust) sest alati oli olemas hoolitsev vanaema,\npäris ausalt 17. veebruar 2014 10:08\nTegelikult kommentaarides sedasi pidevalöt materdatase näiteks poliitikuid kes lastega tööl käivad jane.\nnjah 17. veebruar 2014 10:02\nega Lenna pole mingi üksikema. kui ta parajasti esineb (mida ta ei tee ju igapäevaselt, tal on praegusel ajal lapse tõttu ainult ca 1 esinemine kuus), siis hoiab last samuti muusikust isa ja vastupidi.\nseda 17. veebruar 2014 09:55\nindrek vaheoja (meelega väikesed tähed) ei tohiks iialgi enam teleekraanile lubada. ükskõik kus kanalil ta ka end ei näitaks-vahetan kanalit. väga nõme mees oma tobedate naljadega.\nVaheoja hääl 17. veebruar 2014 09:53\nTeeb kõrvale haiget, miks peab üks mees nii kilvalt ja peenikse häälega rääkima. Jube.\nJuku 17. veebruar 2014 09:43\nVahel tundub, et Eesti Televisioonil on raha nagu raba, et selline mõtetu möla eetrisse lasta, kui see peaks olema nali, siis ei arva naljategijad eesti rahvast küll mitte midagi, et sellist mõtetust pakkuda.Oleme seltskonnas arutanud, see jubedus ei läinud mitte kellegile peale. Olge enese suhtes kriitilisemad ja mõelge, kui teie oleks vaatajad, kas see meeldiks teile. Loodan, et järgmises Eesti laulu valimistel ei rikutaks selliselt saadet ära.\nnali naljaks 17. veebruar 2014 09:34\naga ikka peaks mõtlema, mis on naljakas, mis piinlik, mis solvav.See rongaema ei olnud just kõige parem väljend. Eks igaüks teab, mis tema lapsele parem on, ega seelaps sellepärast siis hoolitsuseta ole, et ema aktiivselt tegutseb.\nMimi 17. veebruar 2014 09:24\nLaulud olid nii jamad ja saade nii igav, et ainukesed huvitavad hetked olidki need vahekommentaarid. Lenna laul oli tegelikult ainukene kuulatav laul, ülejäänud võiksid oma alternatiivmuusikakeldritesse tagasi pugeda.\nMare 17. veebruar 2014 09:00\nIndrek Vaheoja peaks saama eetrikeelu,sest ta ei vastuta oma sõnade eest.Selline käitumine ja mula suust välja ajamine ei sobi televisiooni.Tänu Lenna intelligentsusele ei Indrekul vist jamasid sellise\nsõnavaliku pärast. Aga väga kahju,iga täiskasvanud inimene peaks vastutama oma sõnade eest.\nLote 17. veebruar 2014 08:50\nKui nalja teha ei oska, ära roni lavale! Ennast naljameheks nimetama on hakanud teatud puudega jobud ja imelikult on neid ka paljud pidanud naljameesteks. Ju siis on terve põlvkond puudega!\nhäh 17. veebruar 2014 08:46\nNo igasuguseid ka saatejuhtideks võetakse....\nOlev 17. veebruar 2014 08:41\nSaade oli hea aga need kriitikud olid TÕELISELT VASTIKUD JA ILGED TÜÜBID -kogu saate rikkusid ära!\nmari 17. veebruar 2014 08:36\nMinu saate vaatamine sellistel juhtudel käib nii, et laulu vaatan ära ja loba ajaks lülitan mujale. Ei ole õrna aimu, miks laulude vahel peaks üldse mingit juttu ajama.\nTegelikule. 17. veebruar 2014 08:35\nsee, et seda teemat ei lõpetata on ju eestirahvas kes leiab iga sugust keelepeksu, tean seda juba omast käest.\nmari 17. veebruar 2014 08:30\nIgale naisele, kes hoolitseb lapse eest ja käib tööl,oleks solvav olnud, kui teda rongaemaks nimetatakse. Nõuka-ajal pidi ema peale 2-kuist dekreetpuhkust alati tööle minema, muidu katkes tööstaaz, sama töökohta tagasi ei saanud ja nii väikest last lasteaeda ka ei võetud. Lenna on tubli, särav noor ema,talle peab au andma, mitte solvama.\nL@SSIE 17. veebruar 2014 08:26\nLenna töö on selline, mida saab ilusti ka lapse kõrvalt teha. See saatejuht peaks supermarketis kärusid kokku lükkkama.\nto 1 ema 17. veebruar 2014 08:09\nmis mõttes hullem kui üksikema??? olen aru saanud, et üksikemad on meie riigis kõige tublimad inimesed üldse. peavad hakkama saama ja saavad kah! teised mammad lösutavad oma meeste najal ja olesklevad...\nTegelikult 17. veebruar 2014 07:33\nusun, et keegi ju kedagi solvata ei tahtnud, Miks seda teemat juba ei lõpetata.\nMuide.. 17. veebruar 2014 07:26\nRonga ema on väga hoolitsev ema, kägu on see, kes oma lapsi ise ei kasvata :)


PILDID: Eesti laulvast revolutsioonist valmib muusikal, selle tarbeks filmiti muusikavideot - eestinen\nPILDID: Eesti laulvast revolutsioonist valmib muusikal, selle tarbeks filmiti muusikavideot\naug. 20 aug. 20 eestinen\nEsmaspäeval filmiti järgmisel, 2021. aasta kevadel Los Angeleses esietenduva muusikali „Laulev Revolutsioon” muusikavideo loole „Never Forget Who You Are”, mida esitab New Yorgis elav Eesti päritolu näitleja ja laulja Kristi Roosmaa.\nMuusikal on kirjutatud Broadway veterani Tony Spinosa ja James Bearharti poolt inspireerituna Eesti ajaloost.\nKristi Roosmaa tegi oma debüüdi eelmisel aastal Ameerika Ühendriikide ühes vaadatuimas teleshows „The Tonight Show Starring Jimmy Fallon” Grammy auhindadega pärjatud räppari Residente ja Bad Bunny’ga. Kristi on lõpetanud Ameerika Muusikali ja Draama Akadeemia, esinenud solistina Carnegie Hallis ning pärjatud parima naisnäitleja tiitliga lühifilmis „Wildflower” näitlemise eest.\nMuusikavideo produtsendiks ja režissööriks on äsja Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakooli audiovisuaalse meedia eriala cum laude lōpetanud Vivian Säde. Vivian asub sügisest omandama magistrikraadi stsenaristikas Edinburgh Napier ülikoolis Šotimaal.\nProjektis lööb kaasa ka New Yorgis elav eestlasest brändijuht Valev Laube, kelle firma The VL Studios tegeleb muusikali turundusliku poolega.\nMuusikavideo, mida sponsoreeris Tallinna Lauluväljak ja kus on näha Eesti disainer Liina Stein’i loodud kleiti, avalikustatakse septembri lõpus.\nRohkem informatsiooni muusikalist – www.singingrevolutionthemusical.com\nSiin pildid muusikali video tegemisest, fotode autor Liisabet Valdoja:\n17. jaanuar 2022, 12:32


Wagenküll hotell, Valga maakond\nWagenküll hotell pakub luksuslikku ja romantilist majutust kolmes erinevas ajaloolises hoones - juugendstiilis lossis, funktsionalistlikus pargimajas ja historitsistlikus võtmes valitsejamajas. Majutuda saab 75. numbritoas, sealhulgas 10. sviidis, millest igaüks on eriline tänu oma võrratule ajaloole ja pilku köitvale arhitektuurile.\nLossikompleksi miljööväärtuslik ala hõlmab endas juugendstiilis lossi, à la carte restorani, luksuslikku lossispaad ja 1930ndate stiilis hotelli.\nWagenküll - see on kiirustamata puhkuse mõtteviis ning hümn ajale väljaspoool aega.\nWagenküll hotell pakub luksuslikku ja romantilist majutust kolmes erinevas ajaloolises hoones - juugendstiilis lossis, funktsionalistlikus pargimajas ja historitsistlikus võtmes valitsejamajas. Majutuda saab 75. numbritoas, sealhulga\nTuba ühele: alates 94 €\nSviit: alates 174 €


3 praktilist nõuannet sobivaima kalendri valimiseks - Sekretar\nAutor: Kadri Siibak • 24. september 2019\nUus aasta on õige pea käes. Taas on käes aeg valida ja tellida kalendrid 2020. aastaks, et ka uus aasta oleks sama hästi planeeritud ja toimekas kui käesolev. Oleme pannud kirja mõned nõuanded, et uue aasta kalendri valmimine ja tellimine sujuks kiirelt, mugavalt ja lihtsalt. Nõuandeid ja praktilisi soovitusi jagab Joone müügijuht Siim Rostin.\nPane paika kalendri eesmärk: asendamatu tööriist või kõnekas kingitus\n- kas on tegemist praktilise abivahendiga töö ja tegevuste planeerimisel?\n- või on kalender hoopis eridisainiga bränditud aastalõpukingitus klientidele ja partneritele, millel on eelkõige esteetilised ja turunduslikud eesmärgid?\n- kas kalendrit kasutatakse peamiselt seinal või laual?\n- kas kalender peab olema nähtav ja loetav lähedalt, või pigem distantsilt? See määrab suuresti nii kalendri, kui ka kirjatüübi ja numbrite suuruse.\n- kas kalender näitab korraga ühte või kolme kuud?\n- kas kõik kolm kuud on ühe suurusega või on eelnev ja järgnev kuu väiksemad?\nSobivaid võimalusi pakuvad monokalender, triokalender ja lauakalender.\nVali sobiv kalender või räägi oma ideest: tuttav valik või wow-efekt\n- üks kuu ühel lehel\n- üks pilt\n- erinevad keeled\n- standardmõõdud 297 x 420 mm\n- kolm kuud korraga\n- standardmõõdud 297 x 620 mm\n- igal kuul erinev pilt\n- kartongist raam lauale asetamiseks\n- standardmõõdud A5, A65\n- unikaalne lahendus\n- hea idee klientide ja partneritele jõulukingituseks\nUsalda professionaale – Joone kogenud meeskond saab hästi hakkama ka keerulist käsitööd nõudvate erilahenduste teostamisega disainist kinkepakendini. “Räägi meile oma ideest,” julgustab Siim Rostin veelkord võtma ühendust ja küsima nõu asjatundjatelt. Koos leiame soovitud lahenduse, et kalendrid 2020 saaksid sinu soovidele, vajadustele ja võimalustele vastavad.\nAbikäsi kiirel aastalõpul: vali õiged partnerid ja säästa oma aega


Scorpions 50: "Me pole kunagi püüdnud olla Saksa ansambel!" | Elu\nScorpions 50: "Me pole kunagi püüdnud olla Saksa ansambel!" (5)\nTriin Tael, 24. jaanuar 2015 07:00\nENDISELT VORMIS: Scorpionsi juhtfiguur Klaus Meine 2011. aastal Prantsusmaal.Foto: AFP / Scanpix\nSolist Klaus Meine: "Kuni mu hääl on olemas, olen maailma õnnelikem mees!"\nSaksa hevihiid Scorpions sööb poolehoidjate rõõmuks oma sõnu. Ehkki bänd jättis mõni aasta tagasi fännidega jumalaga, on rokkarid taas uue plaadi ja kontserdituuriga platsis, et tähistada Scorpionsi 50. sünnipäeva.\nRoki suursaadikud Saksamaalt tähistavad 50. tegutsemisaastat uue albumiga "Return to Forever", mis jõuab poodidesse 20. veebruaril. Scorpionsi asutajaliige, kitarrist Rudolf Schenker nimetab hämmastavaks, et ansambel suudab tänini tuhandeid fänne kontsertidele meelitada – ka siis, kui valitsenud on hoopis teised trendid.\n"Kui grunge muutus populaarsemaks, otsustasime lihtsalt Aasiasse minna, näidata end uuel turul ja seal oma fännibaasi laiendada. Jätkasime oma muusika mängimist ning võitsime juurde uusi sõpru, kes meie muusikat armastama hakkasid."\nSolist varises 2011. aastal kokku\nSchenker kinnitab, et Scorpions on sama populaarne kui oma hiilgeaegadel. "Inspiratsiooniks ja motivatsiooniks on meile just see, et meieni jõuab iga aasta aina noorem publik."\n2010. aastal otsustas Scorpions publikuga hüvasti jätta. Mehed olid plaadistamisest ja tuuritamisest tüdinud. Kuid hüvastijätuturneele järgnenud "MTV Unplugged" kontsertlindistus kaunis Athena amfiteatris süstis rokkaritesse nii palju tegutsemistahet, et nad asusid uut plaati salvestama. Loomepalang oli vägev: Scorpions lindistas 19 uut lugu, millest 12 on albumil ja 16 selle luksusversioonil. Maikuus pakivad bändimehed taas kohvrid kokku, et minna suurejoonelisele turneele.\nSolist Klaus Meine tunnistas 2013. aasta lõpus radiometal.comi intervjuus, et tihe kontserdigraafik on talle tervise peale hakanud. 100 kontserti aastas, ja nii mitu aastat järjest – see on tema vanuses liig mis liig.\n2011. aastal Prantsusmaal Bercys jõudis ta kolme päeva jooksul vaid apteeki lontsida, et valuvaigisteid juurde hankida. Järgnevaks Pariisi kontserdiks andis arst talle loa, väites, et Klausi häälepaelad on jälle tipp-topp korras.\n"Kontsert oli vägev ja väga edukas, siis tegime veel paar šõud, aga koju jõudes varisesin kokku. 2011. aasta lõpp oli tõeliselt karm."\nTerviseprobleemide ennetamiseks tuleb uus turnee hõredama graafikuga. "Aga laiali me ei lähe," lubab Meine. "Meil on liiga lõbus."\nOma hääle eest kannab Klaus nüüd hoolt. "Kontsertide andmine on hea, oled vormis ja hääl püsib paremini kui tuurivälisel ajal," kinnitab ta.\n"Üritan fännidele anda endast kõik. Kuni mu hääl on olemas, olen maailma õnnelikem mees."\nKas Scorpionsi muusikas on veel midagi saksapärast, küsiti Meinelt kümne aasta taguses usutluses. "Hea küsimus!" jäi hevilegend mõttesse.\n"Mõistagi oleme pärit Saksamaalt, aga kasvasime üles Inglise ja Ameerika muusika saatel, mis noorele ansamblile oli suureks inspiratsiooniks. Käisime juba varakult, 1970. aastatel, Inglismaal ja Prantsusmaal, Jaapanis ja Ameerikas, tuuritasime ja meist sai rahvusvaheline bänd. Meie muusika pole vist kunagi saksapärane olnud. Sel on alati olnud angloameerika mõjud. Me pole kunagi püüdnud olla Saksa ansambel! Jah, me oleme sakslased, aga mitte oma muusikas."\nHitist "Wind of Change" sai Saksamaa taasühinemise mitteametlik hümn\nAnsambli moodustas 1965. aastal Hannoveris kitarrist Rudolf Schenker. Keskkoolipoiss Rudi oli tollal enim mõjutatud biitlitest ja Buddy Hollyst ning laulis ise kitarri plõnnides.\n1970. aastal ühinesid Scorpionsiga Rudolfi noorem vend Michael ja vokalist Klaus Meine.\nRudolf Schenker ongi praeguseks ainus Scorpionsi algkoosseisu liige, kuid solist Klaus Meine on laulnud ansambli kõigil stuudioplaatidel.\n1972. aastal andis Scorpions välja debüütplaadi "Lonesome Crow" ehk "Üksildane vares". Albumit tutvustaval turneel soojendasid sakslased tõusvat Briti tähte UFOt. Tuuri lõpuks oli UFO veennud kitarrist Michael Schenkerit oma ridadesse tulema. Kitarristi kaotanud Scorpionsile tõttas appi Schenkerite sõber Uli Roth, kelle abil bänd sai turnee lõpule viia.\nMichaeli lahkumine viis bändi lagunemiseni, ent Rudolf Schenker ja Klaus Meine ühinesid Rothi ansambliga Dawn Road ning see võttis Scorpionsi nime. 2003. aastast saadik on ansambli koosseis olnud järgmine: Klaus Meine (laul), Rudolf Schenker (kitarr), Matthias Jabs (kitarr), ameeriklane James Kottak (trumm) ja poolakas Pawel Maciwoda (bass).\n1976. aastal ilmunud albumi "Virgin Killer" kaanepildist tuli paksu pahandust, sest see kujutas kümneaastast alasti tüdrukut. Mitmes riigis müüdi plaati mustas kilepakendis, mitmes keelati sootuks ära ning ansambel oli seetõttu sunnitud avaldama albumi uue kaanepildiga.\nOma ühe tuntuma hiti "Wind of Change" kirjutas bänd Moskvas 1989. aastal. Järgmisel aastal sai sellest Saksamaa taasühinemise mitteametlik hümn.\n2000. aasta albumil "Moment of Glory" osalesid Berliini Filharmoonikud. Rokkarid käisid kuulsa orkestriga ka tuuritamas.\nScorpions on areenil püsinud peaaegu sama kaua kui brittide Rolling Stones, mis loodi 1962. Kuid maailma staažikaima ansambli tiitli pälvis mullu hoopis U2, sest nemad on 1978. aastast peale tegutsenud algkoosseisus ning katkestusteta.


Julge 2015 -- Raamatukoi raamatupood\nPeter H. Diamandis ja Steven Kotler\n316-leheküljeline ümbrispaberiga tavaformaadis ja kõvas köites raamat\n«Julge» on põhjalik ja praktiline juhend, mis õpetab mastaapselt mõtlema, kasutama eksponentsiaalseid tehnoloogiaid ning rahvahulkade võimendust, et luua erakordset rikkust ja mõjutada selle kaudu positiivselt miljardite inimeste elu. Autorid uurivad eksponentsiaalseid tehnoloogiaid, mis häirivad tänapäeva Fortune 500 ettevõtteid ning võimaldavad suurepärase äriideega eneseteadlikel väikeettevõtjatel jõuda miljardidollarise käibeni tunduvalt kiiremini kui kunagi varem, ning toovad näiteid 3D-trükitehnoloogia, tehisintellekti, robootika, võrkude ja andurite ning sünteetilise bioloogia vallast. Kasutades miljardäridest julgete suurettevõtjate Larry Page'i, Elon Muski, Richard Bransoni ja Jeff Bezose tarkust ja kogemusi, käsitleb raamat parimaid tavasid, mis lubavad meil kõigil senisest tunduvalt edukamalt kasutada tänapäeva tehnoloogiate kaudu omavahel tihedalt seotud rahvahulki. Autorid õpetavad, kuidas luua ja kasutada innustavat konkurentsi, käivitada niljonitesse ulatuvaid ühisrahastuskampaaniaid, et koguda kapiltali julgeteks ettevõtmisteks, ning luua kogukondi – ekponentsiaalsete töövahenditega varustatud indiviidide vägesid, kes soovivad ja suudavad aidata nüüdisaja ettevõtjal täita oma kõige julgemaid unistusi.\n«Julge» on nii manifest kui ka tegevuskava. See on uue aja ettevõtja praktiline tööjuhend, kuidas suurelt mõelda ning kasutada tärkavaid tehnoloogiaid ja rahva kaasamise töövahendite uskumatut mõju.\nKõigile kättesaadavaks muutunud tehnoloogia annab võrdsed võimalused õnnestuda või läbi kukkuda. Senised äri- ja juhtimismudelid enam ei tööta. Oleme näinud tööstusharu lipulaevade põrmulangemist Kodaki näitel ning uute ärimudelite fööniksina taevasse kerkimist Instagrami ja WatsApp'i näol.\nRaamat «Julge» tutvustab haaravalt autorite nägemust tehnoloogiatest, mis juba lähitulevikus maailma muudavad, ning nõudmistest, mida see juhtidele seab. Millised juhid on muutuvas maailmas edukad? Elon Muski, Larry Page'i, Jeff Bezose ja Richard Bransoni juhtimisstiile ja isikuomadusi analüüsides leiab igaüks kindlasti midagi, mida iseendas muuta.\nTarmo Kärsna, Eesti Telekomi ärikliendiüksuse juht,


Postide rammija on välja selgitatud\nPolitsei selgitas välja autojuhi, kes oktoobri lõpus sõitis autoga puruks Kuressaare lossipargi aia, paiskas ümber kaks dolomiidist aiaposti ja lahkus sündmuskohalt. Tänaseks on kurikael kindlaks tehtud.\nKuna avariiga tekitati Kuressaare Linnamajandusele 883 euro suurune kahju, pöördus abilinnapea Kalle Koov politsei poole, paludes abi aiarammija kindlakstegemiseks.\n“Liiklusõnnetusest teatamine on kohustuslik, kui on inimkannatanuid või on tekitatud kellelegi varaline kahju. Liiklusõnnetuse sündmuskohalt põgenemine on karistatav, ” rõhutas politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Hedy Tammeleht.\n“Siin on eluline näide väga levinud liiklusavariid parklaaladel, kus ettevaatamatu manööverdamise käigus on sellised õnnetused kahjuks liigagi sagedased,” rääkis Tammeleht. Ta lisas, et mitte mingil juhul ei tasu parklas teise sõiduki mõlkimise korral sellele tekitatud kahju suurust ise hindama hakata, see jäägu ikkagi ekspertide hinnata.\nPolitsei palub kõigil liiklusõnnetust pealt näinutel sellest politseid kindlasti teavitada ja fikseerida sõiduki registreerimisnumber.\nLisatud: 10.11.2012 / 10:34\nHea uudis annaks rohkem “villa”, kui kurikaela nimi ja pilt saaks ka teatavaks ja nähtavaks. Ei teeks paha, küsida päti käest, et miks tegid ja pärast jalga lasid! Tõenäoliselt purjus peaga.\nKüll neid pätte ikka meie riigis kaitstakse!\nLisatud: 10.11.2012 / 19:22\nKurikaela nime ja pilti ei saa ikka enne kohtuotsust avaldada-süütuse presumptsioon.Ent parkimiskohtade planeerijad saaks selliseid kõkse vähendada,kasutada aju ja joonistada kohad läbisõidetavatena.Pimedas ja sademetega näeb ikka kuradi hästi peeglist tagasi,natuke aitab auto parkimine sõidusoojana tagurpidi.\nroolijoodikule (ehk liiklejale)\nLisatud: 11.11.2012 / 09:39\n1. Enne kohtuotsust võiks seda huligaani kutsuda siis kui kuriteokahtlustuse saanud isikut!\n2. Juht peab valima kiiruse vastavalt ilmaoludele, teeoludele ja nähtavusele, kui juhi herneterake (aju) ei suuda vastavalt oludele õiget kiirust valida, siis tal ei ole üldse õigus juhilubasid saada.\n3. Peab ikka pime olema küll kui sellised rasked kivipostid sõidetakse kahte lehte laiali, nii pime “liikleja” ei saaks ikka roolis istuda küll ja kohus võiks väga tõsiselt kaaluda sinult juhiloa äravõtmist.\n4. Kui lisada veel seda, et kiirusepiirang on sellel alal 30km/h ja mees ei suuda või ei ole võimeline sellise kiirusega pidurdama, siis tekib küsimus, kuidas sa üldse load said?\n5. Kui juht lahkub pärast avariid (kivist aiapostide pargi alla laialipuistamine ei tohiks jääda märkamata) sündmuskohalt, avariist teatamata ja kahjusid korvamata, siis ta on tavaline pätt ja kurjategija.\nKokkuvõtteks võib öelda, et oli tegemist õnneliku õnnetusega. Kui nende kivist aiapostide asemel oleksid olnud inimesed… Ei taha kohe mõelda selle peale. Aga “liikleja”, temal olid ju sademad, pime … ja tõenäoliselt ka kõht viina täis.\nTegu oli vist BMW-ga\nLisatud: 11.11.2012 / 22:12\nVõimalik, et tegu oli BMW-ga kuna nägin sarnaste kahjustustega (mida kivipostid võiksid tekitada) sõidukit seismas Kauba tn ühe maja õuel.\nLisatud: 12.11.2012 / 16:19\nNii need kuulujutud tekivadki, eelnev turumutt vist ei tea, et see Kauba tn. bmw’le hoopis dpd buss sisse põrutas.\nLisatud: 12.11.2012 / 11:34\nMõni aasta tagasi olin ka vahetuks pealtnägijaks sellesama aia mahasõitmisel. Siis oli tekitajaks noor uljas nagamann koos tüdruksõbra ja BMW-ga. Ise jäid terveks, aga auto oli küll päris kortsus. Eks noor uljaspea üritas oma tüdruksõbrale kurvi läbimist driftimisega demonstreerida, aga ei tulnud sellest midagi välja.\nLisatud: 12.12.2012 / 22:43\naudi risu kaob vähemalt teedelt ära ja alati ei pea eputama, nüüd näha mis tulemus on


Harman Kardoni kvaliteetkõrvaklapid\nHarman Kardon, tuntud tipptasemel helitehnika tootja\ntutvustab oma esimest kõrvaklappide sarja.\nKvaliteetheli olemuse kehastusena peegeldab uus kõrvaklapisari Harman Kardoni pühendumust innovatiivsele disainile ja kompromissitule helikvaliteedile. Harman Kardoni kõrvaklapid on loodud neile, kes soovivad nautida legendaarset rikkalikku helikvaliteeti modernses, puhtas disainilahenduses.\nBluetooth kõrvaklappides on parima helikvaliteedi tagamiseks kasutusel apt-X ja AAC heliedastuse tehnoloogiad. Kõrvaklappidel on integreeritud mikrofon ning juhtnupud. USB-st laetav aku tööaeg on kuni 40 tundi. Erinevalt konkureerivatest Bluetooth kõrvaklappidest saab Harman Kardon BT kasutada ka juhtmega, seega saate nautida oma lemmikmuusikat ka siis, kui kõrvaklappide aku on tühi. Kõrvaklappide valmistamisel on kasutatud tippkvaliteediga materjale. Maksimaalse mugavuse tagamiseks on kõrvaklappide komplektis 2 erineva suurusega kasutaja poolt vahetatavat peavõru. Isereguleeruv peavõru ja pehmest nahast kõrvapadjad pakuvad suurepärast mugavust ning võimaldavad moodustada optimaalse akustilise keskkonna. Vaata lähemalt...\nHarman Kardoni CL kõrvaklapid on loodud eksklusiivse helisüsteemiga, mis ühendab endas kvaliteetse mehaanilise kujunduse, materjalid ning elektroonika. Unikaalse disainiga 40 millimeetri suurused kõlarielemendid võimaldavad rivaalitut bassiesitust. Terasest raamid ja mattmustad korpused muudavad antud kõrvaklapid kultuslikult modernseks. Maksimaalse mugavuse tagamiseks on kõrvaklappide komplektis 2 erineva suurusega kasutaja poolt vahetatavat peavõru. Vaata lähemalt...\nNC mudeli juures on kasutusel Harmani poolt välja töötatud aktiivne digitaalne mürasummutussüsteem, mis oli algselt kasutusel luksusautode helisüsteemides. USB-st laetav aku võimaldab kasutada mürasummutust kuni 40 tunni jooksul. Erinevalt teistest müra summutavatest kõrvaklappidest saab Harman Kardoni kõrvaklappe kasutada ilma mürasummutuseta ka siis kui aku on tühi. Maksimaalse mugavuse tagamiseks on kõrvaklappide komplektis 2 erineva suurusega kasutaja poolt vahetatavat peavõru. Isereguleeruv peavõru ja pehmest nahast kõrvapadjad pakuvad suurepärast mugavust ning moodustavad optimaalse akustilise keskkonna. Vaata lähemalt...\nMudeli AE juures on kasutusel alumiiniumisulamist korpus, mis tagab esmaklassilise bassiedastuse ja vähendab madalate sageduste moonutusi. Unikaalse disainiga 9 mm helielemendid võimaldavad laiendatud bassiedastust, kõrget helirõhku ja selgust kõigi helitugevuste juures. Kergetel kõrvaklappidel on mikrofoniga Apple kolme nupuga pult, mille juhtnupp ja mikrofon töötavad ka populaarsete Androidga nutitelefonidega. Vaata lähemalt...\nLihtsad kõrvasisesed klapid omavad Harmani poolt spetsiaalselt disainitud helielemente, mis võimaldavad edastada tõpset bassi, suure helirõhu ja selgusega kõigi helitugevuste juures. Täisnurkne disain sobib suurepäraselt täiendame Apple seadmete disaini. Kõrvaklappidel on mikrofoniga Apple kolme nupuga pult, mille juhtnupp ja mikrofon töötavad ka populaarsete Androidga nutitelefonidega. Vaata lähemalt...\nTutvu Harman Kardoni kõrvaklappide valikuga e-poes


18. märts / Tartu loodusmaja on küll ajutiselt suletud, kuid huviringide juhendajad jätkavad ringide tegevusega kaugõppevormis. Koduõppe ülesannete eesmärgiks on suunata õpilasi märkama ja kaardistama oma koduümbruse loodusobjekte ja -nähtusi. Lisaks leida õppetegevuse kõrvalt ka aega värskes õhus viibimiseks ning kevade märkide otsimiseks. 17. märtsist on erinevad tegevusjuhendid ja materjalid kättesaadavad loodusmaja kodulehe kaudu.\nLisainfo huvikooli ringitundide kohta\n+372 53 442 512\nTartu loodusmaja tähistab juubelit 13. apr 2021\nTartu loodusmaja kutsub pühadeajal peresid kodus lindudele pesakaste meisterdama 31. märts 2021


Töökoha jalamatt, 910 mm - Laomaailm\nAvalehtTöökoja sisustusTöökoja lisatarvikudJalamatidTöökoha jalamatt, 910 mm\nJalamatid\tKood S0055\nvärv: hall / kollased ääred (100 mm)\nkaal: 3 kg / m. Põrandamatt on müra ja vibratsiooni summutav ning tagab seega meeldiva töökeskkonna. Seda kasutatakse töökohtadel, kus inimesed peavad palju seisma või kõndima. Selle eriline pinnastruktuur tagab maksimaalse libisemiskindluse ja takistab mustuse kleepumist. Mati servad on kaldu, et vähendada komistamise riski. Tänu kollastele külgribadele on matiga mugav visuaalselt märgistada vôi eraldada ruumiosi / -piirkondi. Matt ei libise põrandal ega vaja selle külge liimimist. Tänu materjali halvale soojusjuhtivusele on ka külmal põrandal matil seistes jalgadel soe.


Professor väidab, et ta elab vaid päiksevalgusest ja mahlast – skeptik.ee\nIgaüks läheb sassi omal moel. Mõnest ei saa kohe arugi, et ta väheke uhuuduuris toimleb. Pealtnäha tark, intelligentne, haritud, meeldiv suhtleja, lausa professor, aga küljes selline kiiks, et vanguta vaid pead. Aga pole sellest asjaolust hullu midagi, küllap leiaks igaühest mingi viguri, mis niinimetatud normaalsusega kokku ei kõla ja osad inimkonna esindajad nagu teistegi liikide puhul katsetavad eksistentsi äärmusi, mis mõnikord huvitavate ning kasulike järelmiteni võivad juhtida, teinekord aga katsetajale ja/või kaasaelajatele saatuslikuks võib osutuda. Ja mõni lihtsalt valetab.\nMida arvata keemiaprofessorist ja Waldorf-kooli keemia- ja bioloogiaõpetajast Michael Wernerist, kes ütleb, et ta pole aasta 2001 jõuludest saati söönud muud kui puuviljamahla ning teiseks oluliseks eluspüsimise allikaks olla päikesevalgus ja õhk, mida ta hellitlevalt praanaks, chi-ks või kosmiliseks energiaks kutsub?\nIsegi Briti ajaleht Daily Mail on skeptiline, kuid laseb härrasel vabalt jutustada.\nMichael Werner on 58-aastane sakslane ja väidab, et saab vajalikud toitained Päikselt… ja mõnest topsist kohvist, puuviljamahlast ja klaasist veinist. Ta ise nimetab seda valgustoitluseks (vrdl Jasmuheen). Muu jutu seas tuleb siiski välja, et tegu on mida ilmsemalt tema raamatu Elu valgusest (Life From Light) promokampaaniaga.\nMichael Werner ütleb, et ta on igati tavaline inimene ja oli kuuskomaviis aastat tagasi ülekaaluline, kuni kohtus õhtulauas vägagi kõhnaks jäänud naise tuttavaga, kes omasõnul oli läbinud erilise ümberlülitumisprogrammi, et elada vaid valgusest. See intrigeeris muidu pitsamaiast peremeest ning mõne aja pärast tegi ta läbi kolmenädalase üleminekuprogrammi. Esimesel nädalal ei söönud ega joonud ta omasõnul midagi. Teisel nädalal võis võtta veega kõvasti lahjendatud puuviljamahla, kolmandal nädalal aga kangemat mahla manustada.\nParandage mind, lugupeetud arstid, aga see retsept kõlab väga enesetapukava moodi. Kui 7 päeva olla veeta ja ikkagi ellu jääda, siis võib külge saada tõsised neeru- ja ajukahjustused ja küllap palju muudki.\nLoos lastakse taaskasutusse eiteamillele baseeruv müüt, et maailmas olla u 5000 breatharianisti/õhutoitlast. Meenutatakse aga härrat nimega Wiley Brooks, kes rajas Ameerikas Breatharian Intsituudi, aga jäi ajakirjanikele vahele kanapiruka tellimisega, ja prouat Ellen ‘Jasmuheen’ Greve, kelle kodus oli külmkapp paksult toitu täis, väidetavalt mehe tarbeks, kes on kohtulikult karistatud pettur.\nWerner ütleb, et tema toitumatust olla teaduslikult uuritud. Kümme päeva olla tema elu monitooritud. Elavat nagu taimeke aasal.\nKas ja kus uuring avaldatud, pole juttu.\nNäljahädas aafriklased on oma hädas ise süüdi – nad on veendunud, et mitte süües nad nälgivad, ütleb herr Werner.\nSamas tunnistab ta, et ta lööb hambad šokolaadi või pitsalõiku, lihtsalt seepärast, et oma kolme last kiusata, kuid lõbu lõppevat siis, kui toit kurku jõuab. Ja mõnikord ampsab mõne viinamarja või pähkli.\nTehku endaga, mis tahab, ning valetagu ja hämagu endale täiega, aga täiskasvanud inimene peaks aru saama, et mõni väheke kergeusklikum ja murega inimene võib hakata tema retsepti päriselt rakendama ja oma õnnetu otsa leida. Laibarida on neil õhutoitlastel reaalselt olemas. Eriti küüniline on oma Saksa keskklassi kodust nälgivaid aafriklasi õpetada.\nAastal 2005 oli Michael Wernerist juttu SLÕhtulehes.\nPosted in pettus, tervis\nPrev James Randi: Behe, jalgpallišamanism, püramiid, vihmapalve, Sam Harris, LAV, Salem, Beyerstein\nNext Amway pannakse Britis kinni?\nOne Reply to “Professor väidab, et ta elab vaid päiksevalgusest ja mahlast”\n3. juuli 2007, 20:05\nkui ainult pealkirja lugeda siis jääb hirmus vale mulje kogu üritusest.\nalgselt välja kuulutatud mahlale lisandub vaikselt vein, kohv ja tee. hiljem veel viinamarjad ning pähklid. eks igaüks ise arvutab palju sellest šokolaadist ja pitsast talle suhu jääb “kui ta lapsi ärritab”.\nteinekord mõni tablet kah keele alla ning vanadusega eriti aeglaseks muutunud ainevahetus…


Rahvuslane: 70 aastat Uluotsa üleskutsest mobilisatsiooni toetamiseks.\n70 aastat Uluotsa üleskutsest mobilisatsiooni toetamiseks.\n1944. aastal hakkasid punaväed taas lähenema Eesti riigi piiridele. Saksa väed olid taganemas, kuid huvi Eesti platsdarmi hoidmiseks võimalikult kaua puhas punasest võimust oli toona mitmepoolne.\nSelle huvi kandjad olid nii saksa võimud kui ka muidu saksa võimudega opositsioonis olevad eesti rahvuslikud jõud.\nSakslaste huvi oli seotud Virumaa õlitoodanguga nagu ka strateegiliste asjaoludega, et venemaa tungimine Eesti territooriumile oleks avanud vene armeele tee Läänemerele, mis kiirendanuks Soome sõjast väljaastumist.\nEesti rahvuslike jõudude huvi oli kantud kahesuunalisest mõttest. Kõigepealt suhteliselt värske kogemus punaste repressioonidest kuid üsna valitsev oli ka usk, et venemaale relvadega tugevat vastupanu osutades on võimalik korrata Vabadussõja tulemusi ning sundida venemaad taas läbirääkimistele Eesti iseseisvuse taastamise nimel või ehk isegi taastunnustama Eesti iseseisvust.\nJust see usk II Vabadussõja toimumise osas oli suureks moraalseks toeks ning innustuseks relvastatud vastupanu osutamisel.\nNõukogude okupatsiooni ajal õnnestus Uluotsal ühena vähestest Eesti tipp-poliitikutest vältida arreteerimist. Kui algas Saksa okupatsioon, tuli ta põranda alt välja ning sai 1942. aastal taas Tartu Ülikooli õppejõuks. Samal ajal sai temast ka Eesti rahvusliku opositsiooni liider, mis ootas soodsat võimalust Eesti iseseisvuse taastamiseks. Uluots keeldus Saksa okupatsioonivõimu toetamast, kuid siiski olid nende vahel suhteliselt tihedad kontaktid.\nKui Punaarmee aga taas Eesti piiridele lähenes, otsustas Uluots toetada sundmobilisatsiooni Saksa armeesse, sest ainult see andis võimaluse uut Nõukogude okupatsiooni natukenegi edasi lükata. Uluotsa kui rahvusliku liidri üleskutset kuulasid kümned tuhanded eestlased, kes ilmselt muidu oleks Saksa armeesse astumisest kõrvale hoidnud. Tänu sellele suudeti Nõukogude väed Eesti idapiiril mitmeks kuuks peatada.\nEesti kaitsmiseks vajalike lisajõudude saamiseks kuulutas Eesti Omavalitsuse juht Hjalmar Mäe (pildil) 30. jaanuaril 1944 välja sundmobilisatsiooni.\nPeaminister Jüri Uluots raadiokõne rahvale.\n7. veebruaril 1944 kutsus Eesti Vabariigi viimane seaduslik peaminister professor Jüri Uluots raadios rahvast üldist värbamist toetama ning astuma, relv käes, vastu Eestit ähvardavale Punaarmeele. Uluotsa pöördumine vastas kõigiti rahva seas levinud arusaamadele ning veebruariks 1944 ulatus mobiliseeritute hulk 38 000-43 000 meheni.\nEdasi sündis see, et punaarmee pealetungi hoog võeti maha enneolematus kangelaslikus vastupanus. Vene väed kandsid tohutudi kaotusi nii Narva lahingus kui ka hilisemas Tannenbergi kaitseliinil toimunud kangelaslikus vastupanus, milliste lahingute hulgas toimusid ka kuulsad Sinimägede lahingud.\nNeed lahingud olid suurimad Eesti ajaloos ja kuulusid ka suurimate hulka terve II Maailmasõja arvestuses. Seda nii osavõtjate kui ka kaotuste poolest.\nKuigi Eesti riik ja iseseisvuse eest võidelnud rahvuslikult meelestatud kontingent ei saavutanud oma lõppeesmärki - Eesti taasiseseisvumist, ometigi oli sellel võitlusel suur tähendus meie riigi jaoks (ka Soome riigi jaoks). Toodud ohvrid ei olnud asjatud. Eestlaste jaoks tähendas kangelaslik kaitselahing idarindel seda, et tuhanded ja tuhanded pered suutsid taanduda läände, minnes ajutisse, kuigi pikaajalisse maapakku. Kuid just need põgenikud alustasid läände jõudes taas võitlust eesti iseseisvumise eest. Edasist meie pagulaste võitlust Eesti iseseisvumise taastamise eest ei tohi mitte alahinnata.\nAnonüümne 7. veebruar 2014 14:12\nww2 - eurooplaste ehk valge rassi hävitamine. 'eesti' tsuhhoonetsid ja nn 'vene' slaavistunud tsuhhoonetsid-tsuudid nottisid teineteist. kas tänu punabritiusakhazarkominterni salaagendile uluotsale? salastatud nkvd luureagentuur tegutses baltikumis ka sõja ajal.


OstroVit Letsitiin VEGE on toidulisand vegankapslites, mis sisaldavad maca juure ekstrakti., mida nimetatakse ka ajuvitamiiniks – toetab ja parandab mälu ja närvisüsteemi tegevust. Letsitiin varustab rakke hapnikuga, parandades närviimpulsse edastamist. Seetõttu omistatakse letsitiinile mälu taastavat ning mälu halvenemise protsessi aeglustavat toimet. Letsitiin sarnaneb oma ehituselt rasvadega ning võtab osa rakumembraanide moodustumisest, eriti maksas, neerudes ja ajus. Letsitiini peamised koostisained - koliin ja inositool - on eluliselt tähtsad peaaju täisväärtuslikuks tööks. Kuigi letsitiini suudab organism ka ise sünteesida, kuid see võime väheneb tugevama vaimse pingutuse korral, dieedil olles ning ka vananedes.\nOstrovit Letsitiin VEGE kasulidu omadused:\n– 1400 mg letsitiini kahes kapslis;\n– sobib teatud tüübi depressiooni ja ärevuse puhul;\n– toode uuest 100% VEGE CAPSULES sarjast.\nToitumisteave: 1 portsjon - 2 kapslit\nSojaletsitiini 1400 mg\nKoostis: sojatsitiin, kattesegu (täiteaine: hüdroksüpropüülmetüültselluloos).\nKasutamine: 2 kapsel päevas, soovitavalt koos toiduga.


Osta surnult sündinud legend – vaid 200 000 eurot - WRC - Autoralli MM 2020 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nOsta surnult sündinud legend – vaid 200 000 eurot\nAutospordisõpradel, kel raha tengelpunga auku põletamas, on unikaalne võimalus soetada tükikene ralliajalugu – tuttuus B-rühma võistlusauto aastast 1985. Selle lõbu hinnaks on «kõigest» umbkaudu 200 000 eurot.\nSotheby oksjonimajas, mis eestlastele enim tuntud kui paik, kus müüdi maha Erika Salumäe olümpiakullad, läheb homme haamri alla tõeliselt unikaalne ralliauto – 1985. aasta Mazda RX-7 Evo B-rühma võistlusmasin, mis pole maha sõitnud kilomeetritki.\n1985 Mazda RX-7 Evo Group B available @ @rmsothebys #WRC #WRCLegend #GroupB More pics, info & auction @ https://t.co/gPxKnxSFpc pic.twitter.com/gJUCTXoNEY\n— WRC (@OfficialWRC) September 5, 2017\nMazda liitus MM-karuselliga 1984. aastal ning lõi kaasa vaid kaks kuulsusetut hooaega. Et RX-7 oli algelisem kui konkurendid nagu Audi Quattro, Peugeot 205 ja Lancia Delta, siis jäid suured võidud saavutamata – kahe aasta peale jäi Mazda ainsaks poodiumikohaks Ingvar Carlssoni välja sõidetud kolmas tulemus 1985 Kreeka võistlusel. Seejärel loeti MX-7 ebaõnnestunud projektiks, ehitati 323 mudeli peale A-rühma võistlusmasin ning kuni 1991. aastani löödi MM-sarjas kaasa sellega.\nMMil B-rühmas stardiloa saamiseks pidi vastavat autot tootma vähemalt 200 eksemplaari, ent kuna RX-7 võistles ka paljudes teistes võistlusklassides, valmistati konkreetseid ralliautosid vaid 20. Neist kokku monteeriti omakorda üksnes seitse ehk tegu on tõelise rariteediga. Samal ajal, kui kõik teised autod üle maailma laiali reisisid – võisteldi kas ralliradadel või siis pärast B-rühma ajastu lõppemist 1987. aastal rallikrossis – jäi see viimaste seas valminud masin Mazda Euroopa peakontorisse seisma. Ralliradu pole see sõitnud kunagi, mis tähendab, et ühel õnnelikul ostjal on võimalik võtta süütus juba 32 aastat seda oodanud kaunitarilt.


Lesbipaari pulmatordi tellimusest keeldunud pood pidi uksed sulgema | 24tundi\nAbielupaarist pagaripoe omanikud Oregonis USAs olid sunnitud enda poe sulgema pärast seda, kui geiaktivist neid lakkamatult tülitasid, ahistasid ja lõpuks lepingulisest äritegevusest minema kihutasid, sest pood keeldus samasoolise paari pulmapeo jaoks tordi küpsetamisest.\nAaron ja Melissa Klein omavad ja on tegevad ettevõttes nimega Sweet Cakes by Melissa. Viimase paari kuu jooksul on nad pidanud silmitsi seisma tulise hukkamõistuga, halvakspanuga ja mõnel juhul isegi füüsiliste ohtudega geiaktivistide poolt. Samasooliste õiguste eest seisev rahvahulk mõistis hukka paari käesoleva aasta maikuu tellimusest keeldumise kahe naise puhul, kes tahtsid abielluda.\nPerekond Klein viitas enda kristlikele uskumustele traditsioonilise abielu kohta, kui nad otsustasid mainitud tehingukaarikust maha jääda. Lesbipaar ei jätnud asja aga sinnapaika ja esitas Oregoni osariigile kaebuse, süüdistades poeomanikke diskrimineerimises.\nSellest ajast saati on paar saanud tigedaid telefonikõnesid ja e-kirju. Mõned ähvardused olid lausa šokeerivad. Üks kirjutaja soovis, et abielupaari lapsed haigestuksid mõnda kohutavasse haigusesse. Teine avaldas soovi, et pereisa tuleks maha lasta ja isegi vägistada. Veel üks inimene kirjutas: „Loodan, et sa lõpetad enda äritegevuse, sa kitsarinnaline inimene.” Kõigele lisaks olevat tülitatud ja ahistatud ka nende tarnijaid ja edasimüüjaid, mistõttu katkestati pagariäriga kõik sidemed.\nAaron ja Melissa Klein ütlevad, et nad sulgevad nüüd pagariäri uksed ja liiguvad enda äritegevusega koduseinte vahele. Paari sõnul kannatas nende äritegevus ootamatu aktivismi ja vastureaktsiooni tõttu majanduslikult väga tugevasti.


EELVAADE: kas veerandfinaal kujuneb Karudele kergeks jalutuskäiguks? - Lääne-Virumaa Kossuliiga\nEELVAADE: kas veerandfinaal kujuneb Karudele kergeks jalutuskäiguks?\nKadrina Karud Lüganuse Meistriliiga Meistriliiga veerandfinaal\nMeistriliiga teises veerandfinaalis kohtuvad põhiturniiri kolmas meeskond Kadrina Karud ning kuuendaks platseerunud Lüganuse. Kas favoriidina seeriale vastu minev Kadrina meeskond suudab oma paremuse maksma panna või suudab Lüganuse üllatuse serveerida?\nKadrina Karud lähevad seeriale vastu väga hea emotsiooniga, sest neljapäeval purustati Eesti korvpalli meistrivõistluste teise liiga veerandfinaalis Tartust külla sõitnud Terminal Oil meeskond koguni 132:55!\nMeeskonnad on sel hooajal omavahel mõõtu võtnud neljal korral ning kõigis mängudes on Karud oma paremuse kindlalt maksma pannud. Sügisel karikavõistluste 1/8 finaalis olid Kadrina meeskonna võidunumbrid kodusaalis 96:73 ning paar päeva hiljem võõrsil 101:82.\nPõhiturniiril kujunes jõudude vahekord skoori mõttes sarnaseks – kodusaalis oli Karude võidutulemus 86:74 ning põhiturniiri lõpu eel alistati Lüganuse koguni 81:49.\nPõhiturniiri mängijate registreerimise tähtaja eel täienesid Kadrina Karude read nii Gregory Clay Fosteri kui Gert Kullamäega. Neist Foster on Kossuliigas kaasa teinud kahes kohtumises ning visanud keskmiselt 37,5 punkti mängus (!), legendaarsel Kullamäel on oma debüüt veel aga tegemata.\nPoolfinaali 1JVBr vastu pääseb parem meeskond kahe mängu kokkuvõttes. Seeria esimene kohtumine toimub laupäeval 23. märtsil kell 13:00 Maidla kooli spordihoones, korduskohtumise aeg on veel teadmata.\n← Unelmate põhiturniiri lõpp viis Rakvere Tööriistamarketi viimase meeskonnana play-off’i!\nKarud lähevad korduskohtumisele 26-punktilises eduseisus →