KLIENDIKESKNE LÄHISUHTEVÄGIVALLA SÜNDMUSE MENETLEMINE ESMAKONTAKTI KÄIGUS HÄIREKESKUSE NÄITEL - PDF Tasuta allalaadimine\nKLIENDIKESKNE LÄHISUHTEVÄGIVALLA SÜNDMUSE MENETLEMINE ESMAKONTAKTI KÄIGUS HÄIREKESKUSE NÄITEL\nDownload "KLIENDIKESKNE LÄHISUHTEVÄGIVALLA SÜNDMUSE MENETLEMINE ESMAKONTAKTI KÄIGUS HÄIREKESKUSE NÄITEL"\n1 TÖÖST ON EEMALDATUD JUURDEPÄÄSUPIIRANGUGA TEAVE Rektori otsus: nr 7-2/ Sisekaitseakadeemia Sisejulgeoleku instituut Mari-Liis Sepp KLIENDIKESKNE LÄHISUHTEVÄGIVALLA SÜNDMUSE MENETLEMINE ESMAKONTAKTI KÄIGUS HÄIREKESKUSE NÄITEL Magistritöö Juhendaja: Kati Arumäe, MA Kaasjuhendaja: Anne Valk, MBA Tallinn 2020\n2 ANNOTATSIOON Sisejulgeoleku instituut Juuni 2020 Töö pealkiri eesti keeles: Kliendikeskne lähisuhtevägivalla sündmuse menetlemine esmakontakti käigus Häirekeskuse näitel Töö pealkiri võõrkeeles: Client-centered first contact call handling on domestic violence incidents on the example of Emergency Response Center Magistritöö on kirjutatud eesti keeles ja sisaldab ingliskeelset resümeed. Magistritöös kasutati kokku 175 erinevat allikat. Andmete illustreerimiseks on kasutatud 1 joonist ja 5 tabelit. Uurimisprobleem on esitatud küsimusena, kuidas tagada esmakontakti käigus lähisuhtevägivallaga seotud juhtumite võimalikult kliendikeskne ja tulemuslik menetlemine Häirekeskuses. Uurimisprobleemile vastuste leidmiseks on püstitatud neli uurimisküsimust: kuidas toimub lähisuhtevägivallaga seotud juhtumite menetlemine Häirekeskuses; kuidas erineb menetlusprotsess erinevate kliendigruppide lõikes; millised tegurid aitavad tagada menetlusprotsessi kliendikesksust ja tulemuslikkust; millised on võimalikud lähisuhtevägivalla juhtumi menetlemise parenduskohad. Töö eesmärgiks on välja selgitada lähisuhtevägivalla juhtumitega seotud menetlusprotsessi olulisemad mõjutajad ning võimalikud parenduskohad esmakontakti käigus. Tegemist on empiirilise uurimistööga, kus uurimisstrateegiaks on valitud juhtumiuuring ning andmekogumise meetodina kasutatakse dokumendianalüüsi, mis teostatakse helifailide ja dokumentide analüüsimisega. Töö koosneb kahest peatükist, milles esimesel antakse teemakohane teoreetiline ülevaade lähisuhtevägivalla olemusest, avaldusmivormidest, põhjustest ja tagajärjetest. Teises peatükis kirjeldatatakse uurimismetoodikat ja valimit, teostatakse dokumendianalüüs ning tuuakse välja analüüsi tulemused. Sünteesides teoreetilisi lähtealuseid ning uuringute tulemuse, tehti selle põhjal järeldused ning koostati viis ettepanekut Häirekeskusele. Lisad: - Võtmesõnad: lähisuhtevägivald (LSV), perevägivald, Häirekeskus, kliendikeskne menetlusprotsess Võõrkeelsed võtmesõnad: domestic abuse, intimate partner violence, Estonian Emergency Response Center, client centered call taking process Säilitamise koht: Sisekaitseakadeemia raamatukogu Töö autor: Mari-Liis Sepp Olen koostanud magistritöö iseseisvalt. Kõik magistritöö koostamisel kasutatud teiste autorite tööd, seisukohad, kirjalikest allikatest ja mujal allikates saadud info on nõuetekohaselt viidatud. Olen nõus oma magistritöö avaldamisega elektroonilises keskkonnas Allkiri: Vastab magistritöö nõuetele Juhendaja: Kati Arumäe Vastab magistritöö nõuetele Kaasjuhendaja: Anne Valk Kaitsmisele lubatud Allkiri: Allkiri: Sisejulgeoleku instituudi juhataja: Erkki Koort Allkiri: 2\n3 SISUKORD ANNOTATSIOON... 2 SISUKORD... 3 SISSEJUHATUS LÄHISUHTEVÄGIVALLA OLEMUS Lähisuhtevägivalla olemus ning avaldumisvormid Lähisuhtevägivalla teoreetilised põhjused ja tagajärjed Lähisuhtevägivalla sündmustega seotud kliendi abistamine esmakontakti käigus EMPIIRILINE UURING Uuringu metoodika ja valim Dokumendianalüüs Järeldused ja ettepanekud KOKKUVÕTE SUMMARY VIIDATUD ALLIKATE LOETELU TABELITE JA JOONISTE LOETELU\n4 SISSEJUHATUS Nii Eestis, kui mujal maailmas räägitakse lähisuhtevägivallast rohkem kui kunagi varem, tegemist on universaalse probleemiga (Women's Forum, 2015), mis on aastatega muutunud pere siseasjast laiemaks ühiskondlikuks probleemiks. Seda teadvustatakse aina enam nii rahvusvahelisel, riiklikul kui ka kogukondlikul tasandil. Olukorra tõsidust kinnitab ka absoluutne enamus Eesti elanikkonnast, pidades vägivalda lähisuhetes kuriteoks, mis omab rangelt avalikku iseloomu (TNS Emor, 2016, p. 41). Teadvustamisele on kaasa aidanud ka viraalselt levinud #MeToo kampaania (2019), mis on keskendunud laialdaselt seksuaalsele ahistamisele, mis omakorda on üks avaldumisvormidest lähisuhtevägivallas. Lisaks Eestis Politsei- ja Piirivalveameti Aga mina julgen sekkuda kampaania (2018), mille peamine suunitlus on ühiskonna liikmete teadlikkuse tõstmine. Ometi leidub kultuure, kus sotsiaalse kooselu üheks normiks peetakse vägivalda (Aizenman, 2015). ÜRO Uimastite ja Kuritegevuse büroo (UNODC, 2018, p. 10) statistika kohaselt olid aastal ülemaailmselt ühtekokku umbes korral ehk 58% vägivallajuhtudest toimepanijaks nende intiimparterid või perekonnaliikmed. Kõige hilisemast uuringust, mis viidi läbi Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA, 2014, p. 27) poolt aastal 2014, tuli välja, et üleeuroopaliselt üks naine kolmest on kogenud mingit sorti lähisuhtevägivalla vormi alates 15ndast eluaastast. Lisaks on Euroopa Liidus igal aastal umbes 3500 lähisuhtevägivallaga seotud surma (Pystel, 2010). Eestis Justiitsministeeriumi poolt läbi viidud uuringute (2017; 2018; 2019) andmete kohaselt on iga kümnes kuritegu Eestis lähisuhtevägivalla kuritegu. Aastal 2018 registreeriti kokku 3607 lähisuhtevägivalla kuritegu ning 2019 aastal oli see arv 4119, mis võrreldes eelmise aastaga oli tõusnud 14% võrra. Uuringu kohaselt on lähisuhtevägivalla kuritegude osakaal kõigist vägivallakuritegudest olulisel määral kasvanud viimastel aastatel. Lähisuhtevägivalla juhtumite tõusev statistika ei tähenda, et inimesed oleksid varasemast üksteise vastu vägivaldsemad. Pigem on tegemist asjaoluga, kus kannatanud on hakanud julgemalt abi otsima ja riik on astunud samme, et probleemi vastu tõhusamalt võidelda. Eestis tehakse hädaabinumbril 112 aastas üle miljoni 4\n5 kõne, millest valdav osa helistajatest teevad seda oma elu halvimal hetkel ja toimunu on neile suur tragöödia. Häirekeskuse sõnul on kõige sagedasemad kõned seotud lähisuhtevägivalla sündmustega (Pihl, 2017) ning igapäevaselt saab politsei mitukümmend lähisuhtevägivallaga seotud väljakutset Häirekeskuselt, mis teeb kokku ühes kuus üle 800 väljakutse (Sikkut, 2018). Näiteks aastal 2017 registreeriti Häirekeskuses 7188 lähisuhtevägivalla sündmust ning aastal 2019 oli see arv , mis tähendab 41% sündmuste tõusu (Häirekeskus, 2020a). Siseministeerium on kannatanute paremaks kaitseks asunud ka välja töötama häirenupusüsteemi, mida kasutades saab Häirekeskus kiire reageerimisvajadusega teate, mille abi saaks suure tõenäosusega ära hoida kõige raskemate tagajärgedega juhtumeid (Ratt, 2019). Magistritöö aktuaalsus kajastub nii eelpool toodud rahvusvaheliste ja Eestis läbiviidud uuringute statistikas kui riigisisesel ja ülesel tasandil arengukavades, konventsioonides ning erinevates algatustes. Näiteks allkirjastas Eesti 2. detsembril aastal Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (teisisõnu Istanbuli konventsioon) (Tuulik, 2014), mis jõustus Eesti Vabariigi suhtes 1. veebruaril aastal (Välisminister, 2018). Viimane kohustab liikmesriike võtma vastu meetmed ja tagama sekkumisprogrammid, mis tegelevad perevägivallatsejatega. Aktuaalsust toetab ka Justiitsministeeriumi poolt koostatud dokument Kriminaalpoliitika põhialused aastani 2023 (2019, p. 10), mille üheks prioriteediks on keskenduda ühiskonda enim kahjustavate õigusrikkumiste ärahoidmisele, nagu näiteks lähisuhtevägivald. Sealhulgas on Vabariigi Valitsus (2015) heaks kiitnud Vägivalla ennetamise strateegia ning välja on töötatud ka memorandum (2019) teemal Lähisuhtevägivalla ennetamise tegevuskava aastateks , mis on kasvanud välja Pärnu pilootprojekti tulemustest ja järeldustest. Viimane tähendab senisest enam vägivallatseja eemaldamist konfliktikohast ja ohvrile kohest kontakti pakkumist ohvriabiga, nt 24/ kriisiabitelefoni. Akadeemilisel tasemel on lähisuhtevägivalla kui üldmõiste problemaatikat ja olemust käsitletud õigusteaduslikes (Kruut, 2014), sotsiaalteaduslikes (Sari, 2014; Perv, 2013), psühholoogiaalastes perspektiivides (Vändra, 2015; Ignatieva, 2010), sh uuritud selle käsitlemist erinevates meedia veebiväljaannetes (Vihmar, 2018). 5\n6 Lähisuhtevägivalda on uuritud keskendudes soolistele perspektiividele (Voll, 2018; Haljand, 2018; Vaher, 2018) kui ka eakate (Pajumaa, 2019) ja alaealiste (Paal, 2019) vastasele lähisuhtevägivallale. Samuti on lahatud juriidilistest vaatepunktidest, nagu näiteks õigussüsteemi, õigusregulatsiooni ja kohtupraktika ning lepitusmenetluse vaatest (Tsäkko, 2014; Oja, 2015; Tsugart, 2018; Kurs, 2018; Sutt, 2018; Tina, 2019), vaadeldud vägivalla ennetamist ja tõkestamist (Alver, 2017) ning lähisuhtevägivalla ohvritele pakutavat ohvriabi Eestis (Veenpere, 2018). Samuti on uuritud lähisuhtevägivalla juhtumite esmase informatsiooni kogumist ja töötlemise protsessi Ida prefektuuri ja Jõhvi politseijaoskonna näitel, keskendudes lähisuhtevägivallaga kokku puutunud ametnikele (Heinsaar, 2012). Käesolev töö pakub varasemaga võrreldes uudset vaatenurka, kuna tegemist on esimese Eesti lähisuhtevägivalla hädaabikõnede kohta tehtava uurimistööga, kus uuritakse, kuidas toetada isikut, kes helistab Häirekeskusesse antud sündmuse korral ehk teeb esimese sammu abipalveks. Häirekeskus (2020b) on seadnud endale eesmärgiks osutada kindlat, kiiret ja professionaalset abi. Olles esimeseks kontaktiks abivajavale isikule, on oluline lähtuda eesmärgi täitmisel inimestest, kes 112 numbrile helistavad. Nendeks inimesteks võivad olla nii ohver ise või pealtnägija, kes kutsub teisele abi. Eelnevalt kirjeldatud asjaoludest tuleneb käesoleva magistritöö uurimisprobleem: Kuidas tagada esmakontakti käigus lähisuhtevägivallaga seotud juhtumite võimalikult kliendikeskne ja tulemuslik menetlemine Häirekeskuses? Uurimisprobleemi täpsustavad järgmised uurimisküsimused: 1. Kuidas toimub lähisuhtevägivallaga seotud juhtumite menetlemine Häirekeskuses? 2. Kuidas erineb menetlusprotsess erinevate kliendigruppide lõikes? 3. Millised tegurid aitavad tagada menetlusprotsessi kliendikesksust ja tulemuslikkust? 4. Millised on võimalikud lähisuhtevägivalla juhtumi menetlemise parenduskohad? Töö eesmärgiks on välja selgitada lähisuhtevägivalla juhtumitega seotud menetlusprotsessi olulisemad mõjutajad ning võimalikud parenduskohad 6\n7 esmakontakti käigus. Eesmärgi saavutamiseks püstitatakse järgmised uurimisülesanded: 1. Analüüsida teoreetilisi allikaid, loomaks ülevaadet lähisuhtevägivalla olemusest, selle vormidest ja põhjustest ning lähisuhtevägivalla klientide parimast abistamisest esmakontakti käigus. 2. Analüüsida Häirekeskusesse tehtud lähisuhtevägivalla kõnesid, kaardistamaks praegust informatsiooni menetlemise protsessi. 3. Sünteesida teoreetiliste lähtekohtade ja empiirilise uuringu tulemusi ning esitada Häirekeskusele ettepanekud lähisuhtevägivalla sündmuste menetlusprotsessi parendamiseks. Magistritöö eesmärgist ning püstitatud uurimisülesannetest tulenevalt on tegemist empiirilise uurimistööga. Töö uurimisstrateegia valikuks on juhtumiuuring (case study), mille kohaselt on tegemist meetodiga, õppimaks keerukast juhtumist, tuginedes antud juhtumi kõikehõlmavale mõistmisele, ulatuslikule kirjeldamisele ning analüüsides juhtumit tervikuna ja tema kontekstis (Yin, 2014, p. 16). Käesolevas töös on juhtumiks lähisuhtevägivalla sündmuse menetlusprotsess Häirekeskuses ning uurimisobjektideks ja subjektideks on teoreetilised allikad, rahvusvahelised uuringud ja lähisuhtevägivalla sündmusega seoses tehtud kõned. Sh on juhtumiuuring kasutusel paljudes valdkondades ning on eelistatuim uurimisstrateegia, kui on püstitatud kuidas? või miks? küsimused (Yin, 2014, p. 9). Magistritöös kasutatakse andmekogumise meetodina dokumendianalüüsi, mis teostatakse helifailide ja dokumentide analüüsimisega, läbi mille selgitatakse välja Häirekeskuses praegune informatsiooni kogumise protsess ning selle olulisemad mõjutus- ja parenduskohad. Dokumendianalüüsi puhul kasutatakse valimi moodustamiseks eesmärgistatud valimit (purpose sampling) (Neuman, 2011; Baddie, 2013; Teddlie & Yu, 2007), kus uuritavad kõned on valitud valimisse kindla sisulise kriteeriumi alusel ehk lähisuhtevägivalla kõned. Uurimismaterjali kätte saamiseks sorteeritakse lähisuhtevägivalla sündmused SOS2 Aruanne andmebaasist, kust saadakse kätte lähisuhtevägivallaga seonduvad kõned, mida kuulatakse otse läbi Häirekeskuse kõnesalvestustarkvara Aweroc. 7\n8 Uurimisvahemikuks on kuni vahemikus tehtud kõned, kus Häirekeskuses registreeriti lähisuhtevägivalla sündmust, milledest analüüsitakse 3% ehk 350 kõnesalvestist. Magistritöös kasutatavates lähisuhtevägivalla kõnedes võib sisalduda eriliigilistest isikuandmetest terviseandmeid. Isikuandmete kaitse seaduse 6 kohaselt on lubatud töödelda teadusuuringu jaoks eriliigilisi isikuandmeid ilma andmesubjekti nõusolekuta kui on selleks taotletud luba inimuuringute eetikakomiteelt. Tulenevalt sellest, esitas magistritöö autor kooskõlastamistaotluse Tartu Ülikooli inimuuringute eetikakomiteele, mis sai komisjonilt positiivse otsuse 23. märts 2020 numbriga 302/T-1. Samuti on saadud positiivne kooskõlastustaotlus Häirekeskuselt 08. aprill 2020 asutusesiseste dokumentide analüüsimiseks ning Politsei- ja Piirivalveameti uurimistöö komisjonilt lähisuhtevägivalla küsimustiku analüüsimiseks 28. aprill Magistritöö on jaotatud kaheks peatükiks. Töö esimeses peatükis annab autor ülevaate lähisuhtevägivalla olemusest, avaldumisvormidest, põhjustest ja tagajärgedest. Samuti on töö esimeses peatükis selgitatud rahvusvaheliste uuringute põhjal, mida ootavad lähisuhtevägivalla kliendid ning kuidas saab neid abistada esmakontakti käigus. Töö teises peatükis on kirjeldatud valimit ning uurimismetoodikaid, teostatakse dokumendianalüüs ja tuuakse välja analüüsi tulemused. Lisaks hõlmab teine peatükk teoreetiliste lähtekohtade ning empiirilise uuringu tulemuste järeldusi ja ettepanekuid. Empiirilise uuringu tulemused esitatakse Häirekeskusele menetlusprotsessi parendamiseks. 8\n9 1. LÄHISUHTEVÄGIVALLA OLEMUS Magistritöö esimeses alapeatükis vaadeldakse lähisuhtevägivalla mõiste avaldumist ning selle erinevaid avaldumisvorme, vastavalt isikutele, kelle vastu see on toime pandud. Teine alapeatükk annab ülevaate lähisuhtevägivalla teoreetilistest põhjustest ja sellega seonduvatest võimalikest tagajärgedest. Kolmas alapeatükk keskendub lähisuhtevägivallaga seonduvate isikute pöördumisele õiguskaitseasutuste poole abi küsimisel, keskendudes esimesele sammule ehk esmakontaktile ning selle probleemi asjaolude selgitamisele. 1.1 Lähisuhtevägivalla olemus ning avaldumisvormid Vägivald kui reaalselt eksisteeriv nähtus on tihedalt seotud ajalooliste, kultuuriliste ja sotsiaalsete teguritega, mistõttu on selle defineerimine ja mõiste avamine raske, kuna kõnealune nähtus ja inimeste hoiak selle suhtes on olnud läbi ajaloo pidevas muutuses (Allaste & Võõbus, 2008, lk. 4). Vägivald on mistahes vormis aset leidev igasugune inimese tahtlik kehaline, vaimne või seksuaalne kahjustamine või selliste tegevustega ähvardamine, sõltumata soost või seksuaalsusest (Lazarus-Black, 2008; Youngs, 2015, p. 59; Bates & Brown, 1998; Eisenstat & L, 1999). Vägivalla üheks ilminguks on lähisuhtevägivald, mis on oma olemuselt erinev seetõttu, et leiab aset eraelus, enamasti inimeste vahel, kes on või on olnud omavahel lähedastes suhetes, veresuguluses või seaduslikult seotud (Allaste & Võõbus, 2008, p. 5; Sohal, et al., 2012, p. 750; Hester, et al., 2007, p. 18). Lähisuhtevägivallale, kus peamisteks ohvriteks on naised, hakati maailmas tähelepanu pöörama 20. sajandi 60ndatel aastatel, kui selgus, et paarisuhetes on ootamatult palju vägivallajuhtumeid (Pettai, et al., 2015, lk. 156). Probleemis orienteerumine eeldab aga selle sügavat tundmist ja üldiste mõistete selgust. Kasutusel on mitmeid termineid nagu lähisuhtevägivald, paarisuhtevägivald, perevägivald ja koduvägivald (Hester, et al., 2007, p. 17). Euroopa Liidu terminoloogia sõnastiku (2019) kohaselt on lähisuhtevägivalla termini üheks sünonüümiks paarisuhtevägivald (ingl. keeles intimate partner violence), mida Maailma Terviseorganisatsioon (2017) defineerib kui igasugust käitumist paarisuhetes, mis põhjustab füüsilist agressiooni, psühholoogilist või 9\n10 seksuaalset kahju ning toimub praeguste või endiste partnerite vahel. Antud definitsioonist võib välja lugeda, et paarisuhtevägivald on vaid üks kitsas haru lähisuhtevägivallast, kuna katab ainult konkreetseid isikuid ehk praeguseid või endiseid partnereid, samal ajal kui lähisuhtevägivald võib toimuda ka teiste pereliikmete vahel. Mõiste pere hõlmab endas erinevaid suhteid, mis on seotud nii veresidemega kui ka abieluga (Kahn, 2000, p. 1). Koduvägivald hõlmab igasugust intiimpartneri või pereliikme poolt tekitatud vägivalda, sõltumata selle toimumise kohast või vägivalla liigist (Wright, 2013, p. 469). Kuna termin lähisuhtevägivald hõlmab endas lisaks paarisuhetele nii kodu-, perekui ka sugulaste, hõimlaste või muude lähisuhtes olevate inimeste vägivalda (Tamm & Solodov, 2018), siis kajastab antud termin nii pere- kui koduvägivalla mõisteid. Rahvusvahelise õiguse tasandil Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni artikli 3 punkt 3 lisab sellele juurde, et perevägivalda ehk lähisuhtevägivalda määratletakse ka kui igasugust füüsilist, seksuaalset ja psühholoogilist vägivalla akti, sõltumata sellest, kas vägivallatseja elab või on elanud koos ohvriga samas elukohas (Naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsiooni ratifitseerimise seadus, 2017). Kokkuvõttes sisaldab lähisuhtevägivald endas kahte elementi: vägivalda ning osapoolte isiklikku lähiseost. Erialakirjanduses on levinud mõistetena nii perevägivald kui lähisuhtevägivald. Kuigi termin lähisuhtevägivald hõlmab endas laiema mõistega vägivalda perekonnas, käsitleb autor pere- ja lähisuhtevägivalda antud töös samaväärsena ning kasutab mõlemaid termineid läbivalt vastavalt sellele, kuidas need originaalallikas avaldatud on. Esimene samm ohvrite kaitse tagamiseks lähisuhtevägivalla puhul on esialgu teadvustada selle erinevaid avaldumisvorme. Vägivalla all mõistetakse sageli ainult füüsilist vägivalda, kuid see võib avalduda veel teistes vormides nagu nt emotsionaalse, seksuaalse ja majandusliku vägivalla kasutamises. (Kull, 2009; Candela, 2016, p. 114) 10\n11 Füüsiline vägivald on tahtlik teise inimese suhtes vastu tema tahtmist füüsilise jõu kasutamine, põhjustades teisele vigastusi, füüsilist valu või isegi surma (Linno, et al., 2011, lk. 6). Vägivalla käigus asetatakse ohver tahtlikult füüsilise ja psüühilise ebamugavuse seisundisse, tekitatakse talle tahtlikult kehavigastusi või ei väldita nende tekkimise võimalust (Soonets, et al., 1997, lk. 95). Füüsiline vägivald võib ulatuda kinnihoidmisest ja rusikahoopidest kuni kägistamiseni ja mitmesuguste relvade kasutamiseni, sh tõukamiseni, põletusjälgede tekitamiseni, kriimustamiseni, hammustamiseni või juustest tirimiseni jm (Kase, 2004, lk. 9; Linno, et al., 2011, lk. 6; Sohal, et al., 2012, p. 751). Lisaks hõlmab see olukorda, kus isik keeldub partnerile abi otsimast, kui viimane on haige või vigastatud (Healey, et al., 1998, p. xi). Kaudne füüsiline vägivald seisneb nt lemmikloomade vm ohvrile lähedaste olendite või inimeste piinamises või tapmises (Kase & Pettai, 2005, lk. 3). Füüsiline vägivald üheks kõige kergemini tuvastatavaks lähisuhtevägivalla liigiks, sest kahjustusi on kõige kergem märgata n-ö kõrvalistel isikutel (nt lähedased, naabrid, kolleegid, politsei). Samuti võib ohver peale füüsilist rünnakut olla sunnitud pöörduma meditsiiniteenuseid pakkuva asutuse poole. Emotsionaalne vägivald (ka vaimne, psühholoogiline) on verbaalne või mitteverbaalne rünnak, mis kahjustab teist inimest. See on pidev ja tahtlik teisele inimesele haiget tegemine ja tema tunnete riivamine (Linno, et al., 2011, lk. 6). Selle eesmärgiks on alandada ohvri enesekindlust ja seeläbi hoida ära suhte lõpetamist partneri poolt (Healey, et al., 1998, p. 3). Selle alla kuuluvad tegevused nagu nt psühholoogiline surve, manipuleerimine, ähvardamine, halvustamine, alandamine, hirmutamine (sh haiget tegemisega, tapmisega jms), liikumise, suhtlemise jms kontrollimine (Sohal, et al., 2012, p. 751; Candela, 2016, p. 115). Vaimne vägivald on tihti varjatud ja paljusid vaimse vägivalla vorme on väga raske kindlaks teha, seega on emotsionaalset vägivalda sageli raske ka tõendada, jättes ohvri olukorda, kus ta on võimetu ennast kaitsma (Kase, 2004, lk. 9; Linno, et al., 2011, lk. 6). Enamus vaimse vägivalla ohvritest väidavad, et psühholoogiline vägivald avaldab neile tõsisemat mõju kui füüsiline vägivald (Follingstad, et al., 1990, p. 107). 11\n12 Seksuaalne vägivald on igasuguse seksuaalse sisuga käitumine, mille kaudu kontrollitakse, manipuleeritakse või alandatakse teist inimest (Linno, et al., 2011, lk. 6). Seksuaalvägivald on igasugune soovimatu seksuaalvahekord või seksuaalvahekorda astumise katse ning soovimatud seksuaalse alatooniga märkused ja lähenemiskatsed või muul moel isiku seksuaalsuse vastu sunni abil toimepandud teod teise isiku poolt, sõltumata tema suhtest ohvriga ükskõik millises kohas, sh kodus või tööl, kus osapoolte vahel puudub vastastikune kokkulepe (Maailma Terviseorganisatsioon, 2003, p. 6; Pierce, 2014). Samuti seisneb seksuaalne väärkohtlemine ka naise süüdistamises teiste armusuhete pidamises või teiste meeste võrgutamises, sunnis vaatama pornograafiat või seksuaalse käitumise võrdlemises teiste naistega või rasestumisvastaste vahendite kasutamise keelamises (Healey, et al., 1998, p. 3; Sohal, et al., 2012, p. 751). Antud vägivalda kasutatakse lähisuhetes kui võimuvahendit, millega saab teist osapoolt alandada, et näidata talle kätte madalam koht sugude hierarhias (Kase, 2004, lk. 10). Lähisuhetes toime paindud seksuaalvägivalda on ka väga keeruline tõendada, eriti abikaasade puhul. Majanduslik vägivald lähisuhetes väljendub selles, et vägivallatseja kontrollib partneri raha kasutamist või partnerile kuuluvat materiaalset ressurssi, mis raskendab ohvri majanduslikku toimetulekut ning teeb isiku vägivallatsejast sõltuvaks (Linno, et al., 2011, lk. 6; Sohal, et al., 2012, p. 751). Majanduslik vägivald erineb teistest vägivalla liikidest mitme aspekti poolest, millest kaks olulisemat on: 1) majanduslikul vägivallal on eriline fookus, mis on suunatud ohvri majandusliku turvalisuse vastu eesmärgiga muuta ohver vägivallatsejast majanduslikult sõltuvaks; 2) vägivaldse käitumise ruumiline aspekt: mida suurem on vägivallatseja ja ohvri ruumiline lähedus, seda suuremat hulka vägivaldseid taktikaid saab vägivallatseja kasutada. Ruumilist lähedust eeldavad füüsiline ja seksuaalne vägivald, kuid samas on vägivallatsejal võimalus kasutada ka psühholoogilist vägivalda ükskõik mis kohast maailmas, peamine on kontakt ohvri või tema lähedastega. Majanduslikku vägivalda saab vägivallatseja kasutada ohvriga igasugust kontakti ja ruumilist lähedust omamata, mistõttu võib ohvril olla majanduslikku vägivalda võrreldes teiste vägivallavormidega raskem lõpetada. (Stylianou, 2018, p. 9) 12\n13 Majandusliku vägivalla alla võib lugeda erinevate tehingute tegemise piiramist või takistamist, töötamise või õppimise takistamist, partneri ostude pidevat jälgimist ja/või kritiseerimist jm (Linno, et al., 2011, lk. 6). Majanduslik vägivald võib seisneda ka selles, et antakse partnerile n-ö taskuraha, mitte ei anta rahalisi vahendeid vabalt kasutada (Lloyd, 1997, p. 149). Samuti on tegemist majandusliku ärakasutamisega kui üks partneritest keeldub panustamast majapidamiskuludesse, nt üürile, kommunaalarvetele, toidule, hügieenitarvetele ja riietele. (Ptacek, 1999; Branigan, 2004, pp ; Littwin, 2012, p. 984) Erinevatel eluetappidel võib ohver kogeda mitut või kõiki eelnimetatud vägivallavorme koos, mis võivad alata juba sünnieelsel perioodil, kestes läbi lapsepõlve kuni täiskasvanu ea või vanaduseni (Payne, et al., 2007, p. 293). Ohvriteks võivad eelnimetatud vägivallavormide puhul olla nii naised ja tütarlapsed kui ka mehed ja poisid. Sotsioloogilised uuringud on näidanud, et meestest oluliselt sagedamini puutuvad korduva soolise vägivallaga kokku naised (Ollus, 2002, lk. 14; Hague & Malos, 2005; Kanno & Newhill, 2009). Kuigi üldises pildis keeldutakse uskumast naiste vastu suunatud vägivalla probleemi olemasolu ning ei teadvustata seda kui inimõiguste rikkumist (Papp, 2002, lk. 356), siis uuringud näitavad vastupidist. Euroopa tasandil Istanbuli konventsioonis rõhutatakse juba preambuli tasemel just naistevastase vägivalla vastu võitlemise olulisust (Naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsiooni ratifitseerimise seadus, 2017). Konventsioonis sisalduv õiguslik raamistik ning selles käsitletud nõuded ja kohustused on sisuliselt küll võrdlemisi sooneutraalsed, kuid on siiski ühemõtteliselt seatud prioriteetseks eesmärgiks naistevastane vägivald. Näiteks Eestis oli aastal 2018 perevägivalla toimepanijatest 87% korral mehed ning ohvritest 80% naised (Justiitsministeerium, 2018, lk. 31). Ka Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA, 2014, p. 7) poolt läbi viidud uuringu andmekogumise tulemused, et lähisuhtevägivald on suunatud rohkem naiste vastu meeste poolt. Sarnase soolise erinevuse kannatanute ja toimepanijate lõikes leiab ka välisriikide statistikast. Just seetõttu on lähisuhtevägivald naistevastase vägivallaga nii sisuliselt kui ka õigusnormide tasandil tugevalt põimunud. 13\n14 Kuigi lähisuhtevägivalla esinemisel leidub ohvreid mõlema soo esindajate hulgas, on selle problemaatikas soolist aspekti oluline silmas pidada, kuna vägivalla ohvrite hulgas on ülekaalukal hulgal naissoost esindajad ning nad vajavad suuremat kaitset järgnevatest asjaoludest lähtuvalt: naiste ja tütarlaste sotsiaalne positsioon patriarhaalses ühiskonnas ning naiste bioloogilisest eripärast tulenev füüsiline nõrkus võrreldes meessooga (Johnson, 1995, p. 285; Harne & Radford, 2008, p. 7). Ka Istanbuli konventsiooni preambulas tunnistatakse, et naistel ja tütarlastel on suurem oht langeda vägivalla ohvriks (Naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsiooni ratifitseerimise seadus, 2017). Lisaks toetavad seda fakti erinevad uuringud, et peamiselt naiste vastu suunatud vägivalda teostavad mehed (FRA, 2014; Euroopa Parlament, 2019; Justiitsministeerium, 2018). Samuti tuleb uuringutest välja, et juhul kui vägivallatsejaks on naine, siis erineb tema poolt kasutatav vägivald oluliselt meessoost vägivallatseja poolt toime pandud vägivallast, kuna meestepoolne vägivald on tõsisemate tagajärgedega (Colucci & Montesinos, 2013, p. 82). Naistepoolne vägivald on enamasti emotsionaalne, kus kõige levinumad on kiusamine, eiramine, ähvardamine, väljapressimine ja majandusliku kahju tekitamine (Drijber, et al., 2012). Erinevused tulenevad vägivalla raskusastmest, motiveeritusest, tagajärgedest ja situatsioonilistest teguritest. Samuti on naiste poolt tingitud vägivald ilmnenud enamasti reaktsioonina stressi ja frustratsiooni korral või enesekaitsena mehe vägivaldsuse puhul, meeste vägivald on ajendatud soovist domineerida ja kontrollida. Meeste kontroll on palju püsivam ning suuremat hirmutunnet tekitavam (Linno, et al., 2011, lk. 7; Johnson, 1995, p. 286; Colucci & Montesinos, 2013, p. 81). Kuigi on leitud ka, et naised on võimelised toime panema sama raskusastmega kuritegusid nagu mehed (Walker, et al., 2019, pp. 7-8). Samas ei saa silmist lasta ka meesohvreid, kuna sellisel juhul on oht süvendada probleemi, milles meessoost ohvrid tulenevalt stoilisele maskuliinsusele orienteeritud ühiskonnast, ei julge vägivalla ohvritena julgeolekuasutuste poole abi otsimiseks pöörduda (Migliaccio, 2001). On uuringuid, milles on leitud, et mehed ja naised kasutavad paarisuhtes vägivalda võrdselt või naised isegi rohkem (Munro & Aitken, 2020, p. 31; Perryman & Appleton, 2016, p. 386). Naiste vägivalla ohvriks langenud mehed räägivad sellest vähem kui naised, sest sellisest teemast 14\n15 rääkimist peetakse mehe jaoks alandavaks ja raskeks (Thureau, et al., 2015). Kuna lähisuhtevägivalla ennetamiseks pakutakse just naistele ulatuslikku teavet, siis pöörduvad naised rohkem vägivallaprobleemiga kellegi poole. Meesohvritel on keerulisem leida kaitset oma partneri eest, kuna ühiskonnas nähakse neid pigem vägivallatsejana kui ohvrina ning nende vigastusi kiputakse minimaliseerima (Dutton, 2006, pp ). Enne 1980ndaid pidasid õiguskaitseorganid lähisuhtevägivalda tüütuks, kuna sellel ajal levis arvamus, et tegemist on eraasjaga ning seetõttu ei vääri see tähelepanu (Dobash & Dobah, 1979). Näiteks politsei dispetšerid üritasid ohvreid sageli veenda, et nad ei peaks vahistamisorderit nõudma, kuna see ei jõua kohtuni ega karistuse määramiseni, seetõttu ei ole vajalik ametnikke koormata selliste kutsetega (Parnas, 1967). Ka tänasel päeval on lähisuhtevägivalla puhul tegemist kuriteoga, millest sageli politseile ei teatata, näiteks seetõttu, et ohver on seotud mingisuguse kuritegeliku ühendusega (Felson, et al., 2005). Samuti ei teavitata hirmu- ja häbitundest või usalduse puudumise tõttu ametivõimude vastu ja kartusest last kaotada (Euroopa Parlament, 2019; Munro & Aitken, 2020, p. 35). Lisaks ei teavitata õiguskaitseorganeid vägivallast, sest kardetakse ohvri süüdistamist (Colucci & Montesinos, 2013, p. 82). Ohvri süüdistamine on ühiskonnas leviv patriarhaalne väärtushinnang, mille kohaselt õigustatakse vägivalda soosivaid ning ohvreid süüdistavaid hoiakuid. TNS Emor (2016, lk. 30) läbiviidud uuringust nähtus, et üle poolte uuringus osalenud inimestest, sh kõige enam mehed leiavad, et vägivalla ohver on ise osaliselt süüdi vägivallaakti aset leidmises. Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (2014, lk. 55) kohaselt selgus, et ainult 14% naistest pöördub politsei poole peale tõsisemat vägivallaakti. Paljudel juhtudel lähisuhtevägivallast teavitamisel jäetakse mainimata, et peres on laps. Näiteks USA viies suurlinna piirkonnas läbiviidud uuringus leiti reageerides lähisuhtevägivalla kutsele kodudest palju väikelapsi keskmiselt 47% lastest olid alla 6-aastased (Fantuzzo & Fusco, 2007, p. 547). Samuti on leitud, et dokumenteeritud lähisuhtevägivalla juhtumitega peredes on kodus märkimisväärselt rohkem lapsi, eriti alla 5-aastaseid (Fantuzzo, et al., 1997) Lähisuhtevägivallast mitte teada andmine lastega peredes võib olla tingitud murest, et perest eemaldatakse laps või võetakse ära hooldusõigused, samuti tihtipeale 15\n16 lihtsalt ei mõelda vägivalla toimumisel lapse peale (Osofsky, 2018, p. 403; Osofsky, 2005, p. 77; Douglas & Walsh, 2010, p. 490). Lapsi mõjutab vägivalla kogemine alati. Lapsed saavad aru sellest, kui see juhtub ning läbi selle kaasneb hirm ja stress, isegi kui nad pole otseselt vägivalla sihtmärgiks (Hester, et al., 2007, p. 45; Buckley, et al., 2007; Harne & Radford, 2008, p. 56). Levinud on müüt, et kuna lapsed on teises toas, siis neid ei mõjuta lähisuhtevägivalla pealt nägemine, kuna lapsed on liiga väikesed mõistmaks probleemi tõsidust ja isegi kui nad sellest aru saavad, siis ei mõjuta see neid (Osofsky, 2018, p. 403; McGee, 2000, p. 7). Samas lähisuhtevägivalla nägemine mõjutab lapsi suuresti (Kitzmann, et al., 2003, p. 346; Hester, et al., 2007, p. 64). Väikesed lapsed sõltuvad vanematest või hooldajatest nii füüsilise kui ka psühholoogilise turvalisuse tagamiseks. Kliiniliste uuringute andmed näitavad, et väikelastel puuduvad arengu- ja kognitiivsed võimalused enese kaitsmiseks, lisaks ei suuda noored lapsed võtta vastu otsuseid enda kaitsmiseks. Lähisuhtevägivalla puhul ei pruugi nad aru saada ümbritsevast ohust, kuid nad mõistavad, et nende keskkond on erinev ja sageli reageerivad nutmisega, mis võib täiskasvanuid ärritada (Osofsky, 2018, p. 403). Näiteks on imikud võimelised esimesel eluaastal ära tundma hirmu avaldumist vanemate näos ja sellele reageerima (Leppänen & Nelson, 2012). Leitud on, et laps õpib läbi sotsiaalse suhtlemise, vaatluse ja enda kogemuse kaudu ning rakendab õpitut tulevikus, kasutades samu meetodeid. Näiteks tütarlastest ja poistest, kes nägid lapsepõlves enda isa kodus vägivallatsemas, on tütarlapsed suurema tõenäosusega tulevikus nõus aktsepteerima vägivalda kui abielu tavapärast osa ja poisid omandavad tulevikus abikaasa ja isana sarnase käitumisviisi (World Health Organization, 1997, p. 3; Buckley, et al., 2007; Harne & Radford, 2008, p. 65; Echlin & Marshall, 1995, p. 173). Seega ei ole oluline, et laps oleks otseselt vägivalla vahetuks objektiks, vaid piisab ka vägivalla pealt nägemisest. Sigmund Freudi (1923) psühhodünaamilise teooria järgi leiab samuti vägivaldse käitumise põhjusi lapsepõlvest kõik, mida inimene on kogenud ja läbi elanud, õppinud ning milliseid väärtusi läbi selle omaks võtnud, suunab alateadvus. Alateadvusesse kogunenud elemendid hakkavad ühel või teisel hetkel käitumist mõjutama ning abi puudumisel või saamata jätmisel suureneb psühholoogiline probleem ning see võib avalduda vägivaldse puhanguga. 16\n17 Kokkuvõttes võib eelneva põhjal järeldada, et lähisuhtevägivald on ennekõike käitumismuster, mida saab kirjeldada kui võimu kuritarvitamist ja pideva kontrolli kasutamist erinevates vormides. Samuti saab väita, et lähisuhtevägivald on lähtuvalt eeltoodust keeruline probleem ning üks raskematest vägivalla vormidest, sest leiab aset inimeste vahel, kes on üksteisega lähedalt seotud, kui just kõige lähedasemad inimesed peaksid raskuste korral kaitset ja tuge pakkuma. Ehkki selline väärkohtlemine toimub sageli kodu füüsilistes piirides ja on väljapoole raskesti nähtav, mistõttu on ohver, olgu selleks mees, poiss või naine, tütarlaps, sunnitud elama koos sellega oma isikliku igapäevase reaalsuse osana, siis järjest enam on hakatud teadvustama probleemi ühiskondlikul ja rahvusvahelisel tasandil. 1.2 Lähisuhtevägivalla teoreetilised põhjused ja tagajärjed Vägivald on ühel või teisel kujul alati eksisteerinud, sellegipoolest ei pea ühiskond seda aktsepteerima kui inimkogemuse üht osa. Raske on leida lähisuhtevägivalla seletamiseks ühtset põhjust, miks see ühel või teisel viisil toimub. Seetõttu ei saa ka lähisuhtevägivalla teooriad eraldivõetuna lahti selgitada selle olemust. Oluline on siiski vaadelda erinevad teoreetilisi lähenemisviise, kuna tekkepõhjuste teadmine annab võimaluse tegeleda probleemi ennetamisega ja sellele reageerimisega efektiivsemal viisil. Üheks levinumaks lähisuhtevägivalla lahti seletamisel on feministlik teooria, mille kohaselt on perevägivald tingitud sotsiaalsest struktuurist ühiskonnast. Feministid väidavad, et sotsiaalne ühiskond on patriarhaalne, kus meeste vägivaldsust aktsepteeritakse ning õigustatakse (Dutton, 2006; Healey, et al., 1998, p. xi; Cunningham, et al., 1998, p. 20). Vägivaldsust õigustatakse sajanditevanuse arusaamaga, et sellisel viisil on kord majas ja naisele koht ette näidatud (Kase, 2004, lk. 85). Antud teooriat ühendab keskne aluspõhimõte, millega nõustuvad mitmed teoreetikud: lähisuhtevägivallas on sooline aspekt suureks faktoriks ja naise vastu kasutatud vägivalla kaudu näitab mees oma võimu tema üle (Ross, 2018, p. 12). Vägivaldse käitumise soov on allutada ja kontrollida oma partnerit (Heffernan, et al., 2014, p. 703; Johnson, 1995, p. 286) ehk teisisõnu oluline on demonstreerida oma võimu ja vältida kõike, mis seostub nõrkuse ja naiselikkusega. Naiste vastu suunatud vägivalla osas toob Istanbuli konventsiooni (Naistevastase vägivalla ja 17\n18 perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsiooni ratifitseerimise seadus, 2017) artikkel 3 samuti välja, et naiste vastu suunatud vägivald toimib üksnes sellel põhjusel, et tegemist on naisega. Mehe domineerimine naise üle on ka põhjuseks, miks Eestis eksisteerivad naiste varjupaigad, kuid varjupaigad ei ole naistevastast vägivalda ennetav meede, vaid sellise suhtumise tulemus (Koorits, 2016). Kuna feministliku teooria kohaselt on naistevastane vägivald kujunenud soolise ebavõrdsuse tagajärjel, siis selle lahenduseks võib olla võrdõiguslikkuse saavutamine. Näiteks omab positiivset mõju vägivallajuhtumi avastamise korral vägivallatseja igakordne süstemaatiline olukorrast eemaldamine, rõhudes niimoodi vägivallatseja vastutusele, mitte ohvriks olemisele (Naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsiooni ratifitseerimise seadus, 2017, p. 52; Ratt, 2019). Kuigi feministlik vaatenurk on olnud üheks enim kasutatud lähenemiseks, on see ka enim kritiseeritud teooria. Heidetakse ette, et kui mehed on mõjutatud kultuurist, mis eeldab meeste üleolekut, siis miks osad mehed siiski ei kasuta vägivalda naiste suhtes. Kõikehõlmav teooria peaks suutma lahti seletada, miks konkreetne mees muutus vägivaldseks ja miks naised on niivõrd sageli nende sihtmärgiks (Heise, 1998, p. 263). Seega ei saa siiski jätta kõrvale teisi vaatenurki, mis vaatlevad meestevastast vägivalda lähisuhetes. Dutton (2006, pp ) usub, et meestevastast vägivalda ei käsitleta nii ülekaalukalt seetõttu, et meestel on raske ennast pidada ohvriks. Kuna üldjuhul ei pea mehed naiste poolt neile suunatud rünnakuid kuritegudeks, siis seetõttu ei teavitata ka taolistest juhtumitest politseid. Seega on oluline vaadelda teisi teoreetilisi käsitlusi, mis selgitavad lähisuhtevägivalda sooneutraalses võtmes. Teine teooria mis mõtestab lahti lähisuhtevägivalda on sotsiaalse õppimise teooria, mis on sarnaselt feministlikule samuti üks levinumaid. Antud teooriat on nimetatud ka õpitud käitumise teooriaks. Selle teooria kohaselt ei sünni inimesed kalduvusega vägivaldselt käituda, vaid vägivald lähisuhetes on omandatud lapsepõlves kogetu kaudu, jälgides vanemlikke suhteid (Bell & Naugle, 2008, p. 1097; Cunningham, et al., 1998, p. 14). Seda teooriat kinnitavad mitmed uuringud, kus on leitud, et lapsed, kes on näinud või kogenud vanemate vägivalda lapseeas, kasutavad seda ka ise suurima tõenäosusega täiskasvanuna (Widom, et al., 2013). 18\n19 Selline lähenemisviis langeb kokku seisukohaga, et inimene ei sünni maailma vägivaldsena, vaid vägivaldsust õpitakse elu jooksul kogemuste kaudu nagu ka positiivseid käitumismustreid. Lapsed omandavad käitumismustreid vanemate käitumist vaadates ja jäljendades ning suure tõenäosusega on vägivalda kogenud või pealtnäinud lapsed ise ka vägivaldsemad nii oma kodus kui ka mujal ühiskonnas (Allaste & Võõbus, 2008, lk. 7; Healey, et al., 1998, p. 8). Eelnevast saab järeldada, et antud teooria näeb vägivalda kui sotsiaalset käitumist, mida õpitakse ja kujundatakse tulenevalt olukorrast ning selle keskmeks on sotsiaalne keskkond. Vaadeldes antud teooriat koos feministliku teooria vaatenurgaga, võibki kujuneda ja edasi areneda naistevastane vägivald sellest, et lapseeas kujuneb arvamus õpitud ja nähtud kogemustest, et sellist viisi agressiooni naiste vastu aksepteeritakse nii peres kui ühiskonnas, seega viiakse sellist lähenemisviisi ka edaspidises elus edasi. Samas ei saa vaadelda ainult sotsiaalse õppimise teooriat, kuna sellega võib tekkida arvamus, et vägivalla kasutamine või ohvriks sattumine on paratamatud. Lapseeas kogetud vägivald ei tähenda reeglina, et isik seda tulevikus kasutab. Lähisuhtevägivalla tekkimise põhjuseid aitab lisaks lahti seletada psühholoogiline teooria, mis vaatleb lisaks eelnevale isiksushäireid, isikuomadusi ning käsitleb vägivaldset käitumist patoloogiana. Sellel teoorial põhinevad psühhoteraapilised, kognitiiv-käitumuslikud, kuritarvitamise ja kiindumusega seotud lähenemised (Healey, et al., 1998, p. xii). Antud teooria kohaselt soodustavad vägivalda isiksuse ebaküpsus, isiksushäired, kontrollimatu impulsiivsus, madal frustratsioonilävi, depressioon, traumad, armukadedus ja psühhiaatrilised häired (Allaste & Võõbus, 2008, lk. 6). Vägivalla akti võivad vallandada isiksushäiretega inimestel näiteks stressirohke sündmus või mõnuainete tarvitamine nagu alkohol ja narkootikumid (Heffernan, et al., 2014, p. 703). Nagu ka eelnevate teooriate põhjal välja tuli, ei juhi ainult kliinilised patoloogiad vägivallatsejate käitumisi. Mitmete uuringute kohaselt ainult väike osa vägivaldseid mehi on psüühiliste või psühhiaatriliste probleemidega (Allaste & Võõbus, 2008, lk. 6). Lisaks ei suuda psühholoogilised teooriad seletada, miks mees kasutab reeglina vägivalda üksnes oma partneri suhtes. 19\n20 Lähisuhtevägivalla põhjuseid üritab selgitada ka perevägivalla ja perekonflikti teooria. Antud vaatenurk selgitab vägivaldset käitumist pigem perekonna struktuuris ja selle koostoimimises kui indiviidis. Teooria käsitleb lähisuhtevägivalda kui paaridevahelist konflikti või tüli, mis tekib pereelu stressist ja võib eskaleeruda vägivallaks. Peamised faktorid, mis suurendavad või vähendavad vägivaldse käitumise ohtu, on pereliikmete koosveedetud aeg, emotsionaalne lähedus, vastuolud isiklike soovide ja pere vajaduste vahel. Selle suuna pooldajald leiavad, et vägivald ei ole võimu küsimus (Allaste & Võõbus, 2008, lk. 9). Rõhutakse suhtlemisoskuste loomisele, koosõppimisele ning paaride nõustamisele pere säilitamise eesmärgil. Perekonnapõhise teooria lähenemise meetodid on kõige vähem levinud, kuna mitmed on sellele vastu, sest see ei pane süüd vägivallatsejale ega tuvasta ohvrit ning selline lähenemine minimaliseerib vägivalla tähendust (Healey, et al., 1998, p. xi). Heise (1998, pp ) on loonud kõikehaarava ja integreeritud teooria seletamaks soolist vägivalda vastukaaluks senistele üksikutele teguritele keskenduvatele teooriatele, milleks on ökoloogiline teooria. Sellise lähenemise kohaselt mõjutavad vägivalda mitmed aspektid nagu individuaalsed, situatsioonilised kui ka keskkondlikud tegurid. Autori mudeli järgi on neli tasandit, mis kõik mõjutavad teineteist (Heise, 1998, pp ): 1) Ontogeeniline ehk individuaalne tasand hõlmab bioloogilisi ja isiklikke tegureid, see koosneb isiku arengukogemustest ja isiksusest, mis kujundavad isiku reaktsiooni mikro- ja eksosüsteemi stressoritele. Näiteks vaadeldakse sugu, vanust, madalat haridustaset, lapsepõlves perevägivalla pealtnägemist või ohvriks olemist, alkoholi ja narkootikumide kasutamist jm, mis võivad vägivalla riski tõsta; 2) Mikrosüsteem ehk suhtetasand, kus vaadeldakse vahetut keskkonda, milles vägivald aset leiab. Mikrosüsteem viitab nii otsesele suhtlusele teistega kui ka sellele, kuidas tõlgendatakse neid suhteid. Vägivalla riskifaktoriteks on mehe domineerimine perekonnasuhetes ning materiaalsete väärtuste üle kontrolli omamine, lisaks konfliktid ja rahuolematus suhetes ning alkoholi tarvitamine; 3) Eksosüsteem ehk kogukonnatasand, mis sisaldab erinevaid aspekte vägivalla toimimisel nagu isiku sotsiaalne staatus, tulemused koolis ja töökohas. Vaadeldakse 20\n21 tegureid, mis võivad suurendada inimeste haavatavust, aga ka isiklikku toetusvõrgustikku. Uuringute tulemused näidatavad, et vägivalla riskifaktoriteks on mehe ja naise hariduslik ebavõrdsus, mehe madal sissetulek või tööpuudus ning seosed vanusekaaslastest õigusrikkujatega. Isolatsioon sõpradest või perekonnast võib olla nii põhjuseks kui ka vägivalla tulemuseks; 4) Makrosüsteem ehk ühiskonnatasand vaatleb indiviidi, perekonda ja kogukonda laiemas kultuurisüsteemis. Vaadeldakse ühiskondlikke norme, hoiakuid vanemlike rollide suhtes kui ka üldiseid hoiakuid vägivalla suhtes, nagu nt laste karistamise osas. Vägivallateguriteks on selle tasandi puhul nõrgad juriidilised sanktsioonid, soolised ebavõrdsused ning vägivalla laialdane aksepteerimine konflikti lahendamise meetodina. Kõik ülal nimetatud tasandid näitavadki seda, et need tegurid on omavahel seotud ja sõltuvad üksteisest. Tasandid aitavad visualiseerida, miks potentsiaalselt vägivaldne mees võib ühel hetkel muutuda vägivaldseks ja mitte teisel või miks üks mees võib teatud olukorras vägivaldseks muutuda, teine aga mitte. Heise (1998, p. 285) illustreerib tasandeid järgmise näitega: meesterahvast väärkoheldi lapsena ja tal on tugev vajadus tunda kontrolli (individuaalne tasand). Mees elab kultuuris, kus tema mehelikkust määratleb võime reageerida agressiivselt konfliktidele (ühiskonnatasand) ja kus head naised alistuvad mehe kontrollile. Kuid ootamatult kaotab mees oma töökoha (kogukonnatasand) ja tema naine, kes on kogukonnatasandil oma sotsiaalset staatust tõstnud, otsustab tööle minna. See viib võimuvõitlusele, konfliktidele ja vägivallale suhetes (suhtetasand). Võimalik, et mees poleks vägivaldseks muutunud, kui ta ei oleks oma töökohta kaotanud ning teda ei ähvardaks tema naise kasvav autonoomsus. Samas on ka võimalus, et tugevate individuaalse ja ühiskonnatasandi tegurite korral oleks mees olnud naise vastu vägivaldne ka ilma lisanduvate suhtetasandi stressoriteta. Oluline on välja tuua, et situatsioonilised või isiklikud ajaloolised tegurid ei õigusta ega vabasta vägivallatsejat süüst vägivalla kasutamisel. Lisaks ei minimaliseeri antud teooria makrotasandi tegurite olulist, nagu mehelikkus ja meeste hegemoonia. Kokkuvõttes ei suuda lähisuhtevägivalla teooriad eraldivõetuna selgitada selle olemust, kui siis vaid ökoloogiline teooria. Mõistmaks, miks ja mille kaudu 21\n22 vägivald tekib, tuleb läheneda läbi erinevate teooriate neid põimides. Kindel on see, et olgu vägivalla põhjuseks mis tahes tegur, toob reeglina see endaga kaasa ulatuslikke tagajärgi, mis võivad ohvrile avalduda mitmel erineval moel (Hester, et al., 2007, pp ). Vägivald, nagu eelpool sai mainitud, toob endaga kaasa ulatuslikke tagajärgi, põhjustades kas füüsiliselt vägivallast tulenevaid nähtavaid tagajärgi või teiste vägivallavormide korral varjatumaid tagajärgi nagu hirmu- ja süütunne. Samuti on oluline rõhutada, et lähisuhtevägivald võib olla korduv nähtus ning üldjuhul ei põhjusta vägivallaakt ohvrile ainult ühte tüüpi kahjulikke tagajärgi. Pikaajalisest lähisuhtevägivallast mõjutatud inimestel on sageli emotsionaalse tervise probleeme, näiteks madal enesehinnang, süü või häbitunne, depressioon ja isegi posttraumaatiline stress (Humpreys & Thiara, 2003; Romito, et al., 2005). Samuti võib ohver vägivalla tagajärjel hakata tarbima alkoholi või muid mõnuained (Hester, et al., 2007, p. 86), sh suitsetama, mis pikaajalise korduva vägivalla puhul võivad lõppeda sõltuvuse tekkimisega. Lisaks võib pikaajaline lähisuhtevägivald viia ohvri ennastkahjustavalt käituma või oma elu võtmiseni (Munro & Aitken, 2020, p. 32; Loue, 2001, pp ). Eesti Avatud Ühiskonna Instituudi aasta uuringu tulemused näitasid, et naisohvritest suitsetavad igapäevaselt või vahetevahel 37%, tarbivad alkoholi sagedamini kui mitu korda kuus 39% ja on proovinud või tarvitavad narkootikume 21% (Pettai, et al., 2016, lk ). Uuringud on ka näidanud, et vägivalla ohver võib reageerida sellele enda isoleerimisega (Colucci & Montesinos, 2013, p. 85). Näiteks kui vägivallatseja põhjendab oma vägivaldset käitumist sellega, et ohver tuli koolist või töölt koju liiga hilja, võib ohver koolis või tööl käimisest loobuda, et vältida uusi vägivallaakte. Lisaks võib ohver lõpetada suhtlemise oma perekonnaga või sõpradega (Loue, 2001, p. 140). Tagajärjed tervisele, mida füüsiline vägivald võib kannatanule tuua on näiteks seedeprobleemid, minestamine, krooniline selja- ja/või kaelavalu, sh sinikad, verevalumid, luumurrud, vaagnapõletik, tahtmatu rasedus, HIV/AIDS jne. Teise suure osa moodustavad vaimsed häired, mis on emotsionaalse või majandusliku vägivalla tagajärjel tekkinud: stress, depressioon, eneseatapumõtted, madal 22\n23 enesehinnang, ärevushäireid, söömisprobleemid, obsessiiv-kompulsiivsed häired jne (Lockhart & Danis, 2010, p. 30). Lähisuhtevägivald on kompleksne probleem, mis ei toimi ainult ohvri ja toimepanija vahel, vaid mõjutatud on ka ülejäänud pereliikmed kas siis pealnägijatena või kannatajatena, lisaks on mõjutatud ka laiem ringkond nagu naabrid. Laste puhul kokkupuude vägivallaga mõjutab neid igas vanuses, samas sõltub mõju ulatus konkreetsest lapsest ja tema suhtes toime pandud väärkohtlemise iseärasustest (Osofsky, 2005, pp ). Mitmed uuringud toovad välja, et last mõjutab negatiivselt pereliikme suhtes kasutatav vägivald, mida nad näevad või kuulevad ehk n-ö kaudne vägivald (Allen, 2013, p. 116). Ka Istanbuli konventsiooni (Naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsiooni ratifitseerimise seadus, 2017) artikkel 26 viitab eraldi lastele kui kaudse vägivalla ohvritele. Näiteks USA-s politsei poolt reageeritud lähisuhtevägivalla sündmuste korral oli kahest juhtumist ühel (43%) korral alati laps kodus. Samuti 81% lastest olid näinud otse toimuvat vägivalda (Fantuzzo & Fusco, 2007, p. 543). Leitud on, et lastele mõjub perevägivalla pealtnägemine isegi kahjustavamalt kui mõne teist vormi vägivalla nägemine (Kitzmann, et al., 2003, p. 346). Kuna laste puhul on enamasti tegemist veel väljakujunemata isiksustega, kes õpivad tuginedes oma kogemustele, mõjutab lähisuhetes toimuv vägivaldne käitumine enam nende psüühikat. Perevägivalla all kannatavatel lastel on suurem oht vaimsete, meditsiiniliste ja käitumuslike probleemide tekkeks, risk füüsiliste teriseprobleemide tekkeks ja kuritegelikku käitumisse kaasamise oht ning raskusi inimsuhetes lähedaste sõpradega (Bogat, et al., 2006; Meltzer, et al., 2009; Siegel, 2013). Lisaks võivad lapsed kogeda probleeme kaaluga, söömisega ja magamisega. Sh võib tekkida raskusi koolis, nad võivad jääda klassi kordama ehk ähvardab oht haridussüsteemist välja langeda (Byrne & Taylor, 2007; Echlin & Marshall, 1995, p. 173). Kui laps võtab enda peale kohustuse kaitsta ühte vanemat teise eest, suurendab selline tegevus tema stressitaset rohkemgi (Mullender, et al., 2002, p. 15). Vägivallaga kokkupuutumisel võivad lapsed hilisemas elus olla ebakindlad koolikeskkonna turvalisuse osas ja selles, kas nad saavad usaldada täiskasvanuid 23\n24 neid õpetama ja nende eest hoolitsema. Samuti võivad väikelastel esineda käitumise ja emotsioonide häireid, mis avalduvad kõige sagedamini agressiivses käitumises. Oluline on aru saada, et emotsionaalse ja vaimse tervise probleemid võivad alata väga varajases staadiumis ning ennetamine ja varajane sekkumine on ülioluline nooremate laste hilisema psühhopatoloogia ennetamisel (Osofsky, 2018, p. 404). Kokkuvõtlikult võib öelda, et lähisuhtevägivallaga võitlemine on eluliselt tähtis, kuna tegemist on keerulise ja tundliku teemaga ning selle tagajärgedel on negatiivne mõju kogu ühiskonnale. Ükski väärkohtlemise keskkond pole sama ning mõned ohvrid on aastaid või isegi aastakümneid kannatanud vaikuses. Samuti on oluline, et perevägivalda kogenud lapsed, naised ja mehed saaksid vajalikku abi ja nõustamist, et oma eluga edasi minna. Vägivallaohvriks langenud inimese kõrval mõjutab see lähedasi ja perekonda ning ka ühiskonda tervikuna, mistõttu on oluline vaadata, kuidas reageerib sellele riik. Viimase ülesandeks on vähendada vägivaldset käitumist, kaitsta lähisuhtevägivalla ohvreid ja pakkuda vajalikku abi. Olulisemad tegevused Eestis lähisuhtevägivalla vastu võitlemisel on juba tehtud, nagu näiteks alkoholipoliitika rohelise raamatu vastuvõtmine, ohvri- ja varjupaigateenuste arendamine (kriisikodud, lastemajad, naiste varjupaik), perevägivalla teema ühiskonna tähelepanu orbiiti tõusmine ja Pärnu pilootprojekti algatamine (Klopets, 2017; Riigikogu, 2019, lk. 6). 1.3 Lähisuhtevägivalla sündmustega seotud kliendi abistamine esmakontakti käigus Organisatsiooni tervik-kvaliteedi tagamisel keskendutakse eesmärgistatud tegevusele ja protsesside järjepideva parendamise kaudu klientide rahulolu suurendamisele (Oakland, 2006). Üheks osaks tervik-kvaliteedi tagamisel on teenuse kvaliteet ehk käesoleva töö raames hädaabinumbri teenuse kvaliteet. Hädaabinumbri teenus koosneb 112 numbrile saabunud kõnede ja teadete vastuvõtmisest, informatsiooni kogumisest, abivajaduse väljaselgitamisest ja ohu hindamisest, sh abi väljasaatmisest (Siseminister, 2014). Teenuse kvaliteet on seotud organisatsiooni missiooni, eesmärkide ja ülesannetega ning sihtrühmade ootustega (Veinberg, 2009, lk. 63). Hädaabiteenuse tagamiseks on oluline lähtuda eesmärgi täitmisel inimestest, kes antud teenust kasutavad. Tegemist on riikliku 24


Sipsiku maailm: juuni 2012\nTänapäeval sõidavad saarte ja mandri vahel teatavasti uued, suured, uhked ja vägagi mahutavad praamid, eksole. Mis omakorda tagab ka pühade ajal suhteliselt lühikese ooteajaga üleveo kõigile soovijatele.\nEnamasti eelistame küll piletid ette ära osta, et puuduks ka lühike ooteaeg (ikka nii, et sõit tõkkepuudeni, telefonikõne ja suht kohe praamile), kuid kui ajakava pole päris paigas, siis tuleb end lihtsalt väikesele ooteajale häälestada ja jälle on kõik lill:)\nEnne jaani oli risti-rästi läbi Eestimaa sõitmist ning Saaremaale jõudmise kellaaeg alles lahtine. Sõltus mitmete ürituste/kokkusaamiste ajakavadest ning enne jaani peab ju saartele sõiduks piletid ära ostma kuid varem. Mistõttu häälestusime mõningasele ooteajale ja võtsime vabalt.\nMiski hetk selgus, et samal päeval oleks Saarde tulemas ka venna pere ja nii sai sätitud siis ka nende pealenoppimine (mis see ca 150km ring siis ära pole:D). Mis tähendas tagapingil kahte täiskasvanut ja ühte kolmeaastast ning eriliselt kuuma suveilma. Pole hullu, piiga pidas hästi vastu ja mängis meile tagapingilt isegi suupilli:D\nKõige vahvam oli hetk, kus piiga hakkas laulma, hetke pärast ühines temaga Vanamees ja seejärel vend - päris pull oli sõita, kui auto vallutas meeshäälte madal duo ja sinna keskele õrn lapsehääl. Mõne laulu pärast ühinesime ka vennanaineja mina ning see oli küll hetk, mida oleks tulnud filmida:D Spontaanne pereansambel missugune:) Isegi pisipiigal vajus suu ammuli ja kuulas kangestunult :)\nNaudin sõitmist teedel, kus ei ole suurt liiklust. Varasem rullnokk minus on kuhugi ära kadunud ja naudin seda, kui olen mina ja ümbritsev maastik, üksikud autod vahel lisaks. Ok, Vanamees küll kobiseb, et päris normaalne ma veel ei ole, kuna nii kui näen eemal kurvide taga mõnd eesliikujat vilksatamas, pean ma minema ja ta mõne aja pärast ära "noppima", kuid muidu kulgen ikka normaalselt ja närvitsemata.\nPool teed sõidetud, sattusime suurema liiklusega aladele. Autosid tuli vastu ikka viuh ja viuh ja siis need idioodid, kes vastassuunas viimase hetkeni kellestki mööduda üritavad (ise kindlad olles, et ju ma vastutulijana lauba vältimiseks piisavalt tee äärde tõmban). Ja siis ärkas loomulikult ka minu rullnokk üles. Tean ju, et praamile on saba ja kedagi endast mööda lasta ei saa, samas kõik, kes ei kihuta samaväärselt, tuleb noppida. Ja nii ma siis olin hammastega roolis ja kimasin nii, et auto hüppas. Mõni lennuk sai must mööda ka, nii palju ikka oli oidu peas, kuid üldjoontes tuli kimada. Ja oi kuidas ma seda ei nautinud vaid hoopis päris häiritud olin. Paistab, et vaikses ja rahulikus paigas elamine on ka mind ennast korralikult maha rahustanud ja midagi pole teha - kui võimalik, valin rahulikuma liiklusega teed.\nLõpuks jõudsime sadamasse. Ja enese suureks üllatuseks jäime seisma täpselt 3km kaugusele praamist. Et mismõttes nagu??? Pole enam väga palju aastaid sellist saba näinud, seisime nimelt kaugema tuulikupargi juures. Olime arvestanud tunni-pooleteisese ootamisega...\nEgas midagi, noor pere haaras lapse kukile ja jalutas praamile, kuhu isa vastu tuli, meie Vanamehega jäime autot üle viima. Ilm oli fantastiline ja see ootamine polnudki midagi. Kokku ootasime 3,5 tundi ja selle aja sees sai arvutist filmi vaadatud, kõhud jama täis söödud, jutustatud ja muidugi iga natukese aja tagant autot edasi liigutatud.\nKusjuures, alguses me ei adunudki kui kaugel me oleme. Tundus, et 1-1,5km ja mis see ikka ei ole. Nii andis Vanamees järgi mu silmapööritusele rämpstoidu järele ja suundus seda otsima. Tagasi oli tsut vähem kui tunni pärast:D No oli ikka üksjagu maad ju minna ka ja otse loomulikult tuli tal vahetevahel tee peal peatuda ja mõne vahvamat sorti auto omanikega lobiseda, kuna kuidas sa muidu otsesest allikast infot saad, eksole:) Poisid ja nende mänguasjad:D\nHamburger polnud küll miskine kokanduslik šedööver, kuid tol hetkel täpselt see mida tarvis. Lisaks oli väga lahedaks mõtteks panna kogu selle saba ulatuses reklaam tööle ja nii käis ringi mitu meeskonda Tuc'i Näljapatrulle. Suured seljakotid seljas, mõõtsid nad sauaga kõhu pealt nälja astet ja nälga tuvastades soristasid kotist korraliku nutsaku Tuc'i küpsiseid, täitsa niisama (ok, reklaami kuludest). Mulle meeldis:)\nMõned jõmmid olid küll sellised, et vaata ja imesta. Jaanide ajal liigub ju saartele igasugu imelikku rahvast, ei saagi aru, miks. Et nagu üks laul meeles lapsepõlvest (linalakad Saaremaa heinamaadel) ja siis ettekujutus, et "tegija" läheb jaaniks Saarde? Igatahes üks selline oli ka meie lähistel. Oli miskise ront-750-se bemmiga jämedakaelaline tüüp (750 üldiselt ei ole ront, kuid see oli), kellel edasiliigutamiste tõttu mõne aja pärast enam aku ei käivitunud.Tõenäoliselt tal endal ka mitte, kuna tulukesi ei paistnud kuskil põlemas, kuid seekord ikka autost jutt. Ja siis kauples enesele miskid poosema bemmiga tšikid särtsu andma, mille juures kuulsime tüübi selgitust, kuidas ta oli selle auto alles eile ostnud 1500-ga, et saaks Saarde jaanile minna. Et sinna minnes peab bemm olema. No ma ei tea... Kui sa ostad 750-se bemmi 1500-ga, siis sa ei saagi eeldada, et ta liigub ju:D\nPS: Olgu öeldud, et muidu oleks mul kama tema kaelast ja suhtumisest ja rondist, kuid negatiivselt arvustamist väärib ta absoluutselt kõiges seiga tõttu, et peale õlle lõpetamist viskas ta purgi süüdimatult põõsastesse ja selliseid tüüpe ei saa ma mitte iial mitte kuidagi tolereerida ja kõik, mis nad teevad, on automaatselt nõme.\nIgatahes, veidi enne kella poolt ühtteist õhtul saime praamile ja juba kolmveerand kaksteist olimegi Saarekodus:) Vähemasti sama kuupäeva sees:)\nVihmaga meil isegi vedas. Terve öö sadas meeletult, hommikul ka ning lõunaks andis järele. Õhtul saime juba õues grillida ja vaid vahetevahel sadas peent udukat, muidu püsis ilus kuiv. Kuulduste järgi mujal Eestis oli tunduvalt sajusem olnud, meil aga see lõuna-Saaremaa värk, et sajab ikka väga harva.\nIgatahes jaanik sai tore ja vahva oli olla koos perega:)\nklaviatuuril klõbistas Sipsik at 15:17 1 kommentaar:\nOn see meie asi kobiseda või ei?\nVahel ei tea kuidas suhtuda.\nVahel tahaks ka ise maailma "parandada" või õigemini veidi viisakust õpetada, kuid siis jälle leian, et mis see minu asi on jne. Samas, kui me kõik suhtumegi nii, et mis-see-minu-asi-on, siis paljunevadki matslikud maneerid me ümber, eksole. Aga jälle - kes olen mina, et hakkan teisele inimesele ütlema kuidas on õige?\nSes mõttes ma ühtaegu imetlen oma Vanameest ja teisalt jälle tahaks vahel punastades eemale joosta.\nTema nimelt lähtub sellest, et keegi peab ju vaest õnnetut matsikest suunama, siis on maailm ilusam ja matsikesel ehk ka tulevikus sellevõrra lihtsam.\nJa nii ta siis "parandab" kaaskodanike käitumist ja mina neelan punastamist. Kuigi õnneks ei tee ta seda sageli - on ennast ohjama õppinud - kuid vahel siiski.\nKonkreetne juhus, mis mind siingi kribama sunnib, oli mõni päev tagasi, kui õhtusel ajal ühelt kontserdilt tulime ja kiirelt poest läbi hüppasime. Kassas oli noor nägus näitsik, kes eriti laiade lõugadega nätsu järas. No sorry, aga no oli ikka vastik vaadata küll. Klienditeenindajalt eeldad ju meeldivat, viisakat, puhast ja-mis-iganes olemust/käitumist, kuid see laiade lõugadega mälumine oli pehmelt öeldes rõve. Kohe karjuvalt riivas mu silma. Ma ei tea, miks selline asi mind häirib, kuid häirib.\nMinu poolest oleks too noorik võinud oma lõugu laiutama jäädagi, kuid olin poes koos Vanamehega. Ja tema juba sellist asja ei kannata. Jõuab siis kätte tema kord maksta ning vaatab näitsikule sügavalt silma ja teatab selge kõlava häälega: "Pean Teile ütlema, et nätsu mälumine ei sobi Teie näo kujuga". Tšikk muidugi lahvatas näost punaseks ning isegi lõug tõmbus hetkeks tiba koomale, kuid kes teab kas sest ka tegelikult kasu oli...\nMina muidugi avaldasin pärast arvamust, et kas see ikka oli vajalik, Vanamees oponeeris, et "keegi peab ju talle seda ütlema". Samas kas ikka peab? Aga meid kui kliente see häiris ja usun, et nii mõndagi veel ning ehk ongi hea, kui varakult asjast aimu saab... Ma ei teagi kohe. Siiamaani mixed feelings:)\nklaviatuuril klõbistas Sipsik at 22:31 8 kommentaari:\nNonii, ei olegi kulunud kauem kui vaid veidi üle kuu, et ma end taas ilmutaksin:) Igavesti lahe ju:)\nMillest siis kirjutada... Tegelikult on järje peal olemine tunduvalt lihtsam kui järjekordne taasalustamine. Ja enda puhul pean ma kuuajalist vahet isiklikust maailmast kirjutamises nii suureks vaheks küll, et alustada on keeruline ja edasi lükata tunduvalt mõnusam. Kuni jälle jõuan selleni, et lõpetaks üldse ära ning kuni jälle jõuan selleni, et endal natuke kahju ja erinevate lähedaste ootusi petta (oma elust veidigi aimu anda) tundub päris jama. Sest jah, hoolimata mu eeldatavast/kujuteldavast/oletatavast ekspressiivsusest hoian tegelikult tohutult palju endasse ning isegi lähedased saavad sageli hakata suunavaid küsimusi esitama alles peale blogipostitusi, kuna muidu lobisedes kipun vaid tühja ajama ning tegelikke niidiotsi sageli kätte ei anna. Ei teagi mis sorti isiksusehälve see veel on... Ilmselt sama sorti kui see, mis mind siin üle ühe postituse sunnib halama, et lõpetaks aga ei saa, lõpetaks aga ei saa. Võta ennast kokku, tüdruk (ok, tänaseks tõenäoliselt küll keskealine "tüdruk") ja otsusta ära - kirjutad või ei kirjuta, mida kuradit sa halad. Aga ma natuke aega ikka halan veel, jube lahe on vahelduseks:)\nMa nüüd saan teile rõõmustades teatada, et juba märtsis-aprillis (ühesõnaga, millalgi ammu) sain oma hädakisale poose linnaratta teemal abikäe Thela keha küljest, tänu kellele mul on nüüd igati äge naiselik kärtslilla ja korviga linnaratas:D:D:D Teate kui poose tunne on varahommikul ratta selga hüpata (ja seda sirge seljaga, mitte köötsakil nagu mu sportrattaga), ridikül ükskõikse liigutusega korvi heita ja tööle kimada:) Geelsadulaga ja puha, et mu juicy ass ei peaks mõningaid ette tulevaid teekonarusi enesele destruktiivseks pidama:)\nIgatahes on mul jube hea meel ja Thela lubas siiakanti sattudes ja mind mööda rattateed vuhisemas märgates lehvitada:)\nVahepeal olin aga hea jupp aega emotsionaalselt rivist väljas. Nii väljas, et pean häbiga tunnistama, et mul on pikka aega lugemata ka kõiksugu mu blogilistis olevad tegelased. Eks ma nüüd üritan vaikselt hakata taas järje peale saama ning end eludega kurssi viima.\nVahepealse madalseisu põhjuseks oli aga Vanamees. Nimelt see va sõge elukas pidi veel vanas eas ronima karates meistrivõistlustele, kus vastasteks täis elujõus ning energiast pulbitsevad 20-aastased ja 2-meetrised-100-kilosed lihasmäed. Et tal vaja nad kõik võita ja meistritiitel enda nimele lasta kirjutada. "Sõge mis sõge", mõtlesin endamisi ning "Kui sa tunned, et sa pead seda tegema, siis loomulikult mine ja tee neile tuul alla", ütlesin valjusti.\nLäkski. Ja kakles kui bulldog (krt, on see ühe või kahe "L"-iga???). Kuni arst teatas, et pronksimatšile ta teda ei luba. Süda ei rahunenud maha. Vaidles ja jonnis seal, kuid õnneks jäi arst peale ja koju saabus elus Vanamees. Üks trennikaaslane tal näiteks istus tunde kiirabis... On polk, ma ütlen! Aga mis sa teed, igal "poisil" (ka ilma jutumärkideta) on oma hobi(d) ja selle vastu ei saa, kui just ei taha nende vaimu nüristama hakata oma ketramisega. Aga seda ma ei taha, kuna ma ootan, et ka minu vaim ketrusvabaks jääb, eksole.\nIgatahes järgevad paar nädalat oli tüüp sisuliselt audis. Ja mina kappasin iga lõuna apteeki mõne järjekordse arsti poolt soovitatud medikamendi järele ning seejärel koju, et seda patsiendile viia. Põhjuseks rindkere põrutus ja sellest tulenevad meeletud seljavalud (ainult valuvaigistite najal eluleski) ning erinevad kahjustused sisikonnas, mis vajasid maharahunemist ja paikaloksumist. Et kere taas töötaks nii nagu ette nähtud.\nJa siiralt, see oli aeg, kus ma kartsin. Kartsin, et kui ma ei helista talle paar korda päevas või ei kontrolli öösel, et kas hingab, siis kaotan ta. Kaotan kellegi, kellega saan end tunda vabalt, kellega saan lõpmatult palju naerda, kelle kohta tunnen, et kui ma vaid lasen, siis kantakse mind kätel ning kellega mul on lihtsalt pingevabalt hea. Kellegi, kes sammhaaval täidab mu unistusi ning kes ei väsi mind üllatamast. Ja ma ei olnud nõus. Seepärast helistasin, jälgisin, sebisin ja püüdsin aidata niipalju kui võimalik. Huhh, ellu jäi:) ... ja plaanib minna aasta pärast taaskord meisritiitlit püüdma... Sõge, ei muud!\nAga ma nüüd vaevlen ülesöömise käes. Õgardlus on selle nimi.\nAsi sai alguse mõni aeg tagasi, kui kaks šveitslast (isa ja poeg) meid sööma kutsusid. Tahtsivad kangesti oma tänu väljendada selle eest, et me poja unistuse realiseerimist igati abistamas oleme. Nimelt saabus meie kanti möödunud suvel too poeg koos sõpradega ja olles oma elu jooksul väga-väga palju rännanud ja maailma avastanud, armus ta meie kanti niiväga ära, et otsustas oma vanaemalt saadud päranduse (õigemine küll trustfond) realiseerida meie lähedal maa ostmisse ja sinna jahimajakese ehitamisse. Vanamees mul aitab tal materjale ja tööjõudu sebida, samal ajal muid olulisi Eestit puudutavaid asju korraldada (alates maatüki leidmisest ja notarisse prantsuskeelse tõlgi otsimisest kuni suhtlemisega vallaga, kohaliku mobiilinumbri, postkasti, pangakonto jmt tegemisest - jube palju on ikka välismaalasel vaja rohkem sebida) ning mina tegin ainult majakesele joonised, mis vallast kinnituse said. Ehk siis samapalju nagu ikka sõpra aidataks. Küll aga on mingil kummalisel põhjusel järjest ja järjest viimase aasta jooksul laekunud meie koju punased veinid (kuna kuskil jutu sees sai mainitud, et armastame mõlemad kuiva punast) ning nüüd siis oli isa poja üllatavat valikut üle vaatamas (ja talle meeldis:))) ) ja leidis, et ta kindlasti peab meid õhtusöögile viima.\nÜtleme nii, et mulle on alati meeldinud vestelda intelligentsete inimestega, kes näevad maailma veidi laiemalt kui vaid läbi oma lukuagu, püksiluku või umbrohtu kasvanud mätta ning seda need tegelased on. Haritus ja maailmavaade on need, mis inimese sobivust mulle kinnitavad ning on ütlemata rõõmustav näha, et ela sa tillukesel Eestimaal või pea sama tillukesel, kuid oluliselt teistsuguse ajalooga Šveitsis, siis vaated ja jutud võivad klappida ikka très bien.\nÜhesõnaga, tol pikale veninud õhtusöögil sai manustatud palju. Ikka kohe väga palju... Mille tõttu ilmselt magu välja venis ja järgmisel õhtul oli vaja kodus teha laar imemaitsvat pastat. Ja sellele järgneval õhtul suur hunnik ahjulõhet. Jne jne jne. Ja nüüd olen ma ses rattas, kust tahaks välja pääseda, kuid kuidagi ei oska... Mul pole seda kogust söödavat ju vaja! Miks ma siis söön? Stress?\nTegelikult on ses omajagu õigust. Eks söömine ole suuresti asendustegevus ja hetkel on mul vaja asendada vaba aja puudumist. Aja, mille saan planeerida meeldivale niisama olemisele, mitte millegi tegemisele.\nTäna on nii, et kui lõpetan oma päevatöö, siis laekun koju ja pühendun mitmeks tunniks teisele tööle. Mhmhh... Mingi kummalise olukorra läbi ja tõenäoliselt tänu omaenese infonäljale (käsi-pulsil-tunne) olen ma enesele kaela mananud ka teise töökoha. Mitmeaastase lepinguga. Õnneks on see töö kodust tehtav (või ükskõik kust), tegemist nimelt veebi toimetamisega. Ehk siis maakondlik veeb on tarvis hallata ning suureks üllatuseks on huviga pöördumisi teinud ka teised maakonnad (meil olevat ainus toimiv ja igati efektiivne maakonna veebivärav Eestis - aga eks sai ju päris uus tehtud ka:D), mis tekitab tunde, et ehk peaks ükspäev enesele mitu maakonda toimetada võtma ja miks mitte ka koolid ja miskid muud asutused, kus eraldi inimest selle peal ei ole mõtet pidada ja seetõttu need justkui surnult seisavad. Idee mulle meeldib:) Saaks vahelduseks kodust tööd teha... Mmmmm...\nAga ok, aitab tänaseks küll, päris pikaks sai see jutlemine siin.\nklaviatuuril klõbistas Sipsik at 19:20 5 kommentaari:


5 võimalust kasutada vanu retro vidinaid\n„Kõik on ajutine. Armastus, kunst, planeet Maa, sina, mina. Eriti mulle. "(99 franki)\nMidagi selles maailmas ei ole igavesti, ja vidinate elu on mõnikord üsna mööduv. Aga kui sulle meeldib retro-stiilis, ökonoomne ja looduslik, siis võite anda neile teise võimaluse, muutes sellest midagi kasulikku ja vaatavat retro-stiili.\n5. Keerake vana hiir traadita\nVanemad hiired ei ole nii mugavad ja ergonoomilised kui uued mudelid, kuid nad annavad enesetunde, nagu vana särk, mis on nii vana, et nädalavahetustel koju heidate, kuni keegi ei näe seda just seetõttu, et see on olnud sinuga juba pikka aega Nad on harjunud sellega :) Kui kasutad endiselt vana juhtmega hiirt või salvestad selle vana lahingu sõber, on nüüd aeg muuta see traadita Bluetooth-hiireks, lihtsalt asendades vana hiire sisemuse uue sisemusega.\nSamal ajal ütleme, et see otsus on tingitud üksnes nostalgia tundest, mitte praktilistest kaalutlustest. Kui vana hiir on iganädalaseks kasutamiseks liiga ebamugav, saate kaamerast välja lülitada.\n4. Pöörake analoogtelevisioon infopunktiks.\nTõenäoliselt olete juba kogu oma teleriparki uuendanud ja vanad mehed, CRT-monitorid, koguvad parimal juhul tolmu, kusagil riigis. Vanale telerile saate anda uue elu, muutes selle YBOX-ks (omatehtud teabekuva, mis näitab näiteks ilm).\nAlternatiivne kasutamine on foto raam, mida saab paigutada elutuppa. Teleri pildiraamiks lülitamiseks tuleb teleri sisemus eemaldada ning asendada need vanade pistikupesadega ja lambi toitekaabliga, keerata väikese energiatarbega CFL-lamp, paigaldada prinditud pilt ekraanile, sulgeda ja lülitada teler sisse.\nNüüd on teil lõbus retro raam.\nKui sa ei taha elektrit kulutada, muutke need vanaks prügikastiks.\n3. Teeme akvaariumi vanast televiisorist või arvutist\nProjekti aluseks on „uskumatu, kuid faktiline” seeria, mis on tähistatud “ohtliku”. Tehke omal vastutusel. Kui teil on vana TV, arvuti või muu mittevajalik varustus, kus on palju ruumi, saate selle akvaariumi muuta.\nTelevisiooniprojekt on palju ohtlikum ja raskem rakendada, kuid selleks, et akvaariumi teha igast vanast arvutist, ei võta see palju inimtunde.\nKõik, mida tõesti vajate, on videojuhiste järgimine. Lihtsalt ärge unustage tõmmata kõik elektroonika enne vee valamist. Te ei taha ise või oma kala „elektrilise tooli” abil täita.\n2. Kettad pöörlevad\nMõned inimesed ei tea enam, millised disketid on. Ja need, kes tunnevad ja omavad muljetavaldavaid varusid, saavad neist palju kasulikke asju teha.\nTänu oma universaalsele suurusele on disketid saanud inspiratsiooniks paljudele DIY projektidele, mis ulatuvad pliiatsikastidest sülearvutikottidesse.\nKui soovite kasutada floppy-plaate nende ettenähtud otstarbel, siis võite panna need USB-sse.\n1. VoIP-telefoni loomine kettalt telefonilt\nKui teil on moraalselt raske hüvasti jätta oma vana telefonikõne telefoniga, saate selle muuta lõbusaks arvutipeakomplektiks, mida kasutada Google Voice'i, Skype'i või mõne muu VoIP-lahendusega.\nKui teil on mitu mittevajalikku juhtmeta telefoni (mitte päris vana), siis saate nendest häid raadioside raadioid teha.\nLoodan, et see kogumik koos ideedega vanade vidinate teisendamiseks inspireeris sind. Lingidel näete visuaalseid juhiseid selle kohta, kuidas seda teha, või inglise keeles. Kõik käsiraamatud on varustatud kõigi transformatsioonietappide hea visualiseerimisega.


Raamatupidamise ABC ja sekretäri-juhiabi baaskoolitus alustavale ettevõtjale – Idee Turg Koolituskeskus\nRaamatupidamise ABC ja sekretäri-juhiabi baaskoolitus alustavale ettevõtjale\nÕPPEKAVA KOOSTAMISE ALUS: raamatupidamisseadus; raamatupidaja, tase 5 kutsestandard (kompetentsid: B2.1 Finantsarvestus B2.2 Maksuarvestus). Sekretär (tase 5) ning juhiabi (tase 6) kutsestandard A.2.1 Dokumentide haldamine, A.2.3 Organisatsiooni töö- ja suhtekorraldus.\nKoostab ja vormistab dokumente, korraldab dokumentide elukäiku ja haldust.\nTunneb organisatsioonikäitumise aluseid.\nTeab kommunikatsiooni põhiprintsiipe ja meetodeid.\nÕPPE KOGUMAHT: 158 akadeemilist tundi, millest 112 akadeemilist tundi auditoorset tööd ja 46 akadeemilist tundi iseseisvat tööd.\nAuditoorne õpe 112 ak/h: loeng, seminar, diskussioon, rühmatöö, paaristöö, rollimäng, situatsiooniülesanne\nIseseisev töö 46 ak/h: ülesannete lahendamine vastavalt juhendmaterjalidele, eneseanalüüs


Kodu: Kuidas Kasutada Valitsuse Programme Hüpoteeklaenu Vähendamiseks - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nShasta Daisies & Wilt Haigus\nTehke Ise Tiigi Purskkaevukavasid\nPõhiline > Kodu > Kuidas Kasutada Valitsuse Programme Hüpoteeklaenu Vähendamiseks\nLaenukasutuse muutmise programmid aitavad leostatud majaomanikel vähendada igakuiseid makseid, vähendades põhiosa või intressi või suurendades seda tähtaega.\nCalifornia riiklik programm\nÄrge muutke kvalifitseerumiseks?\nValitsusel on hüpoteegi maksmise vähendamiseks mõeldud programmid.\nOn mitmeid föderaalseid laenude muutmise programme, mis aitavad majaomanikel hüpoteegi tagurpidi maksete vähendamisega. Mõistmise, kuidas need programmid töötavad, aitab majaomanikel laene kohandada. See muudab maksed paremini hallatavateks kodudes, mis ei ole enam väärt, mida laenuvõtjad nende eest tasusid. See vähendab ka sulgemise ohtu.\nPärast eluasemekriisi 2008. aastal töötati välja enamik föderaalselt kindlustatud laenuprogrammidest rahaliste raskustega majaomanike jaoks refinantseerimisvõimalusi. Föderaalsel elamumajandusametil on mitu programmi, mis hõlbustavad refinantseerimist, peamisi vähendamisprogramme, teist hüpoteegi andmist ja intressimäärade muutmist.\nStreamlines on mõeldud uutele laenudele, ei vaja hindamist ega otsi madalama intressimääraga kuuarveid. Kodu taskukohase refinantseerimise programm (HARP) on mõeldud majaomanikele, kellel ei ole hilinenud makseid viimase 12 kuu jooksul laenudega, mis algasid enne 31. maid 2009.\nHome Affordable Modification Program (HAMP) asendatakse Flex Modifikatsiooniprogrammidega, mis aitavad Fannie Mae ja Freddie Maci laene laenuvõtjatele, kes on juba 90 päeva kuriteona sunnitud.\nRääkige oma laenuandja teenindusosakonnaga, et näha, milliseid programme teil on õigus.\nCalifornia Housing Finance Agency (CalHFA) on programme, mis töötavad koos California elanikele mõeldud föderaalsete programmidega. Üks programm peatab igakuised hüpoteegi maksed CalHFA laenude muutmise programmi alusel. Samuti võib see ajutiselt vähendada intressimäärasid ja suudab töötada laenuvõtjatega föderaalsete vahendite saamiseks tähtaegade tasumiseks.\nHoidke oma kodu Californias on peamine vähendusprogramm majaomanikele, kellel esineb tõestatavaid rahalisi raskusi või koduväärtuse olulist vähenemist. Need, kes kvalifitseeruvad, saavad taotleda programmi eelistest kuni 100 000 dollarit.\nPaljud majaomanikud on pettunud pärast seda, kui nad on rakendanud, kuid neid ei kiidetud heaks muudatuste tegemiseks. Mõelge, miks sa keelduti selle programmi eest. Võib juhtuda, et peaksite olema praegune ja võttis kasutamata ühe makse. Kui teil esineb selliseid rahalisi raskusi nagu töökoha kadumine, on olemas töötushüvitiste programmid Keep Your Home California ja FHA poolt, kes maksavad hüpoteegi töö otsimisel. Teie maksete hetkeseisu saamine võib aidata teil muudatusi hilisemal kuupäeval saada.\nKui te ei saa mingil juhul muuta muudatust, rääkige üle HUD üleminekuprogrammide kaudu laenuandjaga. Üleminekuprogrammid töötavad laenuandjatega, et nad loovutavad vara pangale lühikeseks müügi või toimingu asemel, takistades sulgemist. Nad aitavad teil leida odavamaid kortereid.\nKuidas Hoida Vaipade Äärealad Põrandakatte Puhastamiseks Ja Puutumata\nKui Palju Vett Croton Vajab?\nMis Teeb Hommikul Hiilgavaid Lehti?\nKuidas Saada Scotch Tape Off Wood Door\nKuidas Eemaldada Texas Ranger Plant\nTrane Xe80 Ahju Tõrkeotsing\nKuidas Kaunistada Männipuude\nKuidas Kasvada Ginkgo Sapling


Mälksoo ja Alatalu: Krimmi tulevik on lahtine - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nMälksoo ja Alatalu: Krimmi tulevik on lahtine\n16. märts 2015, 16:26\nKrimmi Venemaaga liitmise aastapäeva kunstiinstallatsioon.\nSel nädalal möödub aasta nn referendumist Krimmis, mille tulemusena liideti osa Ukrainast Venemaa koosseisu. Eesti ekspertide hinnangul jääb patiseis seal veel pikaks ajaks kestma.\nTartu Ülikooli rahvusvahelise õiguse professor Lauri Mälksoo tõdes Vikerraadio saates «Uudis+», et ükski ametlikult tunnustatud riik pole Krimmi nn referendumit ja taasliitmist Venemaaga tunnustanud, vahendas ERR Uudised.\nTa selgitas, et isegi kui Krimmi puhul võis hüpoteetiliselt eeldada, et seal enamik rahvast ongi venemeelsed, siis rahvusvaheline õigus ei tugine ainult küsitlustele või referendumitele, sest Krimmi rahvahääletusele eelnes jõu kasutamine.\nKrimmi tulevik on tema arvates tume. «Arvan, et patiseis jääb kestma aastateks. See tähendab, et Venemaa on Krimmi jõuga endale rebinud, samas Krimm ei saa endale märkimisväärseid Lääne investeeringuid või turismi,» selgitas professor.\nFOTO: Evgeny Biyatov/RIA Novosti\nVäliskommentaator Toomas Alatalu arvates saab Krimmi küsimust lahendada üksnes poliitilise dialoogi käigus Venemaa ja tema naabrite vahel.\n«See tähendab seda, et Krimm võib jääda Venemaa kätte ja tõenäoliselt jääb, aga sellele ilmselt tehakse mingisugune uus rahvusvaheline lahendus, sest see referendum sõjaväe kohal olles mitte kedagi rahuldada ei saa,» selgitas Alatalu. Uue poliitilise lahenduse leidmine võtab tema arvates aga vähemalt kolm kuni neli aastat aega.\nSamuti soovis Alatalu rõhutada Hiina rahvavabariigi peaministri eilset avaldust. «Venemaa on ju kogu aeg viimase aasta jooksul püüdnud asju kujutada niimoodi, et neil on täielik Hiina toetus. Aga Hiina peaminister kordas eile veel kord, et nende seisukohalt on Ukraina territoriaalne tervik ja see tähendab seda, et ka Hiina ei tunnusta Krimmi minekut Venemaa koosseisu,» sõnas ta Postimehele.\nMöödunud aasta 16. märtsil toimus Krimmis nn referendum, kus küsiti elanikelt nende arvamust küsimuses, kas Krimm peaks Venemaa koosseisu minema. Kaks päeva hiljem, 18. märtsil kirjutasid Venemaa president Vladimir Putin, Krimmi valitsusjuht Sergei Aksjonov, Krimmi parlamendi spiiker Vladimir Konstantinov ja Sevastopoli linnapea Aleksei Tšalõi alla lepingule Krimmi ja Sevastopoli lülitamisest Venemaa koosseisu uute föderatsioonisubjektidena.


Rahvusarhiivi - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKiirpilk ajalukku: kes oli Eestis rohkem väärt, naine või hobune?\nSooline palgalõhe ei ole mingi uus nähtus, selgub sellest Rahvusarhiivi dokumendist.\nSelgub aasta parim arhiivimaterjalidele tuginev üliõpilastöö\n18. oktoobril kell 14 esitletakse Tartu ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudis (Jakobi 2) Rahvusarhiivi tudengipreemia parimaid töid ja kuulutatakse välja konkursi võitja.\nLiivi tänaval asuvas rahvusarhiivi vanas majas võib kogeda omalaadset ajarännakut. Kogu suve kestnud kolimistööde tulemusel on hoone seestpoolt üha enam paljastamas oma algset funktsiooni: teatavasti ehitati uhke hoone möödunud sajandi alguses Tartu keiserliku ülikooli ühiselamuks.


★★★ Tööstuslik garaaž Amsterdamis pere-kodu ümber ★★★\nEuroopa kõige erakorralisemad jõuluturud - kõige rõõmsamad ja pidulikud kohad sel hooajal\nBrad Turneri loominguline klaasist hambahari hoidjad\nCharming Winter Chalet üks vanimaid suusapiirkondi Itaalia Alpides\nKuidas kaasata mehelised üksikasjad oma kodu sisekujundusse\nKuidas anda ruumi boheemlaste nägemiseks\nTööstuslik garaaž Amsterdamis pere-kodu ümber\nAmsterdami idapoolsete saarte piirkond on tööstuspiirkond, mis oli linna laevandussektori koduks. Studio Appelooli väljakutse endise auto garaaži muutmisega vanade dokkide kõrval perekodusse.\nHoone pärandi säilitamine oli originaalse ja väga funktsionaalse sisekujunduse kujundamisel võtmetähtsusega. Jah-kujuline 1,238-ruutjaline paigutus tagab avatud plaani, mis omakorda soodustab sotsialiseerumist.\n"Krunt on jagatud kolmeks tsooniks: köök, elamispind ja raamatukogu ning laste elamispinnad," ütles arhitektid. "Köök ja elamispinnad asuvad maja kergemas ja hõredamas tänavavalguses, samal ajal kui laste- ja külgnevad magamistoad on tagumises toas".\nTööstuslikud elemendid vürtsid interjööre. Köögis on kesktasandil kappide maht 20-meetrine pikkusega marmorist laud. Betoonpõrandad, kohandatud mööbel ja terasest aknad ja ukseraamid muudavad selle kodu unikaalse identiteedi.\n"Lisaks ruumipõhimõttele oli piiratud eelarve projekteerimisprotsessi oluline osa," ütles arhitektid. "Enamik lisatud ehituselemente on kavandatud nutikalt, et võimaldada ressursside koondumist köögile ja uutele fassaadidele." [Fotograafia Matthieu van Ekilt]\nDIY Billy Ball Bouquet\nIkea täiustatud reaalsuse kataloog võimaldab teil oma kodus digitaalselt välja panna\nÖelge Jah kollasele\nStraw Bale istekohad oma pulmas - tavatu, kuid mitte nii hull nagu sa arvad\nPuhas ja särav, puudutades keerukust\n15 Kaasaegsete lastega tubade interjöörid, mis sisaldavad valgeid värve ja säravaid jooni\nKoduomanike kindlustus New Jersey linnas\nDaniel Meise'i väga kaalukad tabelid\nMartin Mostböcki kaasaegne vaipade disain\nHenry Sgouraki kutsete ja kudede kate\n26 Christmas Dekorating Ideas oma kodus\nOceanfront Home Invaded by Color: Montauk Residence


Euroopa jätkusuutlikuse auhind Jordan'i keskkonnasõbralikule hambaharjale\nEsilehtJätkusuutlikkusEuroopa jätkusuutlikuse auhind Jordan’i keskkonnasõbralikule hambaharjale\nEuroopa jätkusuutlikuse auhind Jordan’i keskkonnasõbralikule hambaharjale\nMeie keskkonnasõbralik hambahari Jordan Green Clean nimetati hiljuti 2019. aasta "Parim Taaskasutatud Plastiktoode" võitjaks.\nEi juhtu just igapäev, et kontorit külastab võttegrupp, kuid just seda saime Joranis kogeda. Nad intervjueerisid juhtivat gruppi Meie peakontoris Norras Skøyenis intervjueerisid liikuma panevaid jõude Green Clean sarja taga; andekaid inimesi, kelle kireks on jätkusuutlikkus.\nBBC StoryWorks tuli külla, sest nad tahtsid teha minidokumentaalidest koosnevat sarja kosmeetikatööstusest. Nad otsisid Põhjamaade tootjat, kes paistis konkurentide seast silma.\nMinidokumentaal loodi koostöös Cosmetics Europe’s aastakonverentsiga Brüsselis 10. juunil. See on saadaval ka Cosmetics Europe “Essentials for Daily Life” veebisaidil. Loomulikult saad seda vaadata ka siit:\nJätkusuutlikkus, tõhusus ja maitse\nDokumentaalfilmi teema on jätkusuutlikkus ning tooted, mis pakuvad nii esteetilisust ja funktsionaalust.\n– Kui meil tekkis idee luua jätkusuutlik hambapasta, läksime otse tarbijate juurde. Neid kõiki huvitas looduslikum hambapasta. Meie jaoks oli aga kõige tähtsam see, et me ei teeks järeleandmisi hambapasta toimes ega maitses, ütles Ingvild Øiesvold Brataas, hambapastade innovatsiooni mänedžer.\n“Essentials for Daily Life” on dokumentaalsari, mis annab kulisside taguse pilgu dünaamilistele ja uuendusmeelsetele tootjatele kosmeetika- ja hügieenisektoris. Samuti uuritakse, mida tööstus teeb inimeste elu parandamiseks, planeedi toetamiseks ja toodete täiustamiseks. Sarja on teinud BBC StoryWorks ja Cosmetics Europe, mis on kosmeetika- ja hügieenitootjate kaubandusühing.\nSoovite vaadata teisi BBC StoryWorksi tehtud episoode? Siit leiate kogu projekti.\nGreen Clean sari\nMeie jätkusuutlik hambarai Jordan Green Clean võeti turul vastu väga hästi. Sellest tulenevalt olema sarja täiendanud uute taaskasutatud materjalist toodetega. In addition to Green Clean täiskasvanute hambaharjadele ja Green Clean laset hambaharjadele/a>, on meil nüüd ka kids, junior ja täiskasvanute hambapasta, hambaniit ja hambatikud.\nKui hambapasta on valmistatud peaaegu 100% looduslikest koostisosadest – siis mida üks looduslik hambapasta sisaldab? Külastasime Norras Oslos asuvat laborit, et tutvuda Green Clean hambapasta…\nEfektiivne kaariesekaitse Jordan Green Clean'iga\nHammaste tõhus kaariesekaitse on oluline. Jordan Green Clean hambapastaga ei pea valima tõhususe ja keskkonnasäästlikkuse vahel. Fluoriid ja ksülitool kaitsevad aukude eest tõhusalt ja aitavad…\nKuidas hambapastatuubist maksimumi võtta?\nHambapasta kestvuse pikendamine on iseenesest jätkusuutlik valik, kuna see vähendab toote raiskamist. Oleme Green Cleani hambapastadele lisanud väikese näpunäite selle kohta, kuidas oma hambapastast maksimumi…


Kas sa ka ei klapi? - 2021\nKas teete ka?\nÜhel hiljuti reedel olin kodus, püüdes jõuda mõne projekti juurde, mille kallal töötan konsultandina. Töötasin mitu tundi usinalt esmatähtsate ülesannete loomisel, kirjutasin käsitsi pika madalama prioriteediga (B-loendi) üksuste loendi, asetasin loendi nähtavalt lauale ja läksin tagasi oma arvutisse. Selle asemel, et töötada ühe B-loendi üksuse kallal, vaatasin siiski oma veebikalendrit ja kontrollisin e-posti. Kui sain aru, et ma ei saa midagi teha, tõusin üles uuesti ülesandeloendit külastama, vaid selleks, et istuda arvuti taha ja paar minutit hiljem üles tõusta, et nimekirja uuesti vaadata. Tegin seda paar korda, tegemata midagi. Teisisõnu olin lahku, kirjutaja bloki administratiivne versioon.\nProbleem oli selles, et B-nimekirja kirjetel polnud viivitamatuid tähtaegu. Ehkki kõik projektid olid olulised, lõpetamata ja ootusärevad, oli nende seas üksainus 911 hädaolukord. Kuna miski ei olnud pakiline, olin halvatud, et ei teadnud, millist eset järgmisena käsitleda.\nTõesti, see polnud iseenesest probleem, kuna kõik oli kontrolli all, aga kui nägin end võnkumas ja kella tiksumas, ei saanud ma muud üle mõelda, kuna kuna ma midagi ei tootnud, oleksin võinud ka minna kõndida, lugeda romaani peatükki, vaadata kõiki mu lapsi või teha lühike uinak.\nKuna olen juba kolm aastat iga nädal eneseabi kirjutanud ja üle kümne aasta žanris lugenud, küsisin endalt, mida ma olen õppinud, mida ma peaksin sellises olukorras tegema? Kui tahan liikuda edasi projektidega, millel pole koheseid tähtaegu.\nMa mõtlesin välja mõned asjad. Oleksin võinud proovida pausi teha, kuid mu mõte oli tööle nii keskendunud, et ma poleks vaheaega nautida saanud. Pean õppima, kuidas käsklusel olevat ülesandeloendit viivitamatult häälestada, kuid see on teise artikli teema.\nOtsustasin teha järgmist: haarasin juhuslikult nimekirjast B-nimekirja ülesande ja keskendusin sellele kümme minutit. Minu kümne minuti reegel on kõige paindlikum reegel, mis mulle kuulub, ja tõenäoliselt on see minu enesetäiendamise programmi süda. Kaldumine on tõenäoliselt viivitamine nõbuga või võib-olla mõnele meist isegi viivituse põhjustamine. Mind ei motiveerinud tund aega ühegi B-loendi punktiga töötama, kuid kindlasti ei tahtnud ma sellele kümme minutit keskenduda.\nPikk ülesandeloend - isegi kui see on B- ja C-loendi üksus - võib põhjustada ärevust. See on nagu Elkhart Tolle ütles. Kurbust põhjustab liiga palju mäletsema minevikus. Teisest küljest põhjustab stressi liiga palju tulevikku suunatud mõtlemine. Kuidas saate end tuleviku kinnisideedest tagasi tuua? Jäädes olevikku. Kui haarasin B-loendi eseme ja panin paar minutit kohe sisse, tundsin end palju paremini, produktiivsemalt, vähem murelikult ja kontrolli all olevana.\nVideo Juhiseid: Tones and I - Dance Monkey (Lyrics) (Aprill 2021).\nKas te ka ei kuku ?, Elu juhendamine, viivitamine, otsuste tegemine\nValentine's Day Survival 101 - ehted kingitusena\nYstävänpäivä on õnnitluskaartide müügi teine armastatum puhkus, kuid lilled, kommid ja ehted on ikka veel ülimas kingituste jagamise tarkuses. Kui miljardeid tarbija dollareid on haaratud, võib...


Tõnno Vähk riskis liiga palju - Eesti Ekspress\nTõnno Vähk riskis liiga palju\nTäna selgub, kas võlausaldajad halastavad riskifondile GILD Arbitrage, kuhu Eesti überrikastel jäi kinni sadu miljoneid kroone.\nMullu kevadel tutvustas menusaade "Pealtnägija" rahulolust säravat eestlast, kes tegi teoks paljude seiklushimuliste poisikeste unistuse - ta elas kolm nädalat Vaikse ookeani asustamata atollil.\nNoorhärra ei peesitanud seal, vaid istus Eesti parima raadioamatöörina 16-20 tundi päevas saarele püstitatud raadiosõlmes ja suhtles muu maailmaga.\nSee mees oli Tõnno Vähk (32), kes elab Merivälja teel asuvas kortermajas, on lõpetanud Riias asuva Stockholmi Kõrgema Majanduskooli ja juhib argipäeviti Eesti esimest riskikapitalifondi GILD Arbitrage.\nTegemist on (oli) bisnisega, kuhu väikesel inimesel polnud asja, sest minimaalne investeering oli 10 000 eurot.\nKohalikud "siniverelised" - Tiina Mõis, Tõnis Palts, Marcel Vichmann ja paljud teised - tõid oma säästud rõõmuga GILDi kätte, sest sealseil lipsustatud härradel oli väärtpaberivõlurite maine.\nRaha voolas fondi koguni nii palju, et mullu suvel palus Tõnno Vähk investoritel suuremate summade mahutamise korral aegsasti ette teatada, sest "pidime juba mitmele hilisele soovijale eitavalt vastama".\nKuni üleilmne finantskrahh selle klantspildi purustas.\nMöödunud nädalal pidas GILD fondi võlausaldajatega Radissoni hotellis nõu. Kui Äripäeva ajakirjanik pärast kommentaare küsis, keeldus üldiselt lahke ja otsekohese jutuga Vähk neid andmast. Ka saalist väljunud mornide nägudega võlausaldajad hoidsid oma suud kinni.\nSel neljapäeval selgub, kas võlausaldajad nõustuvad laenud võlakirjadeks ümber konverteerima. Kui ei, siis võib fond lõpetamisele minna ja jõukad investorid jäävad väga suurtest summadest ilma.\nVäljamaksed peatas fond juba mullu novembris. Sinna pandud raha on sellest ajast saadik ainult sulanud. Mullu viimases kvartalis kukkus fondiosaku puhasväärtus 473 kroonilt 242 kroonini ehk kaks korda.\nEkspress ei tea, palju sellest praeguseks järele on jäänud. Kas GILDi "võlurid" seda isegi teavad?\nMitmed investeeringud olid selgelt liiga riskantsed ja hämarad. Näiteks kui fond andis raha varem GILDis töötanud Alo Lillepea kinnisvaraäri tarbeks, siis jaotati summad mitme firma ja riigi (Eesti, Läti, Bulgaaria) vahel, mis lubas rääkida riskide jagamisest. "Tõnno on lihtsalt laps. Derivaatidega mänginud pankur, kelle sõbrad lubasid kinnisvarast 30 protsenti intresse maksta," leidis üks pettunud investor tookord.\nKlientide suurem mass ei teadnud toimuvast midagi. "Eriti head ja loodetavasti ka peagi osaliselt realiseeruvat potentsiaali näeme Armeenia kaevandusinvesteeringutes," meelitas Vähk investoreid veel aasta tagasi. GILD lootis osaluse kullakaevandustes müüa hiljemalt tänavu märtsiks, aga ägiseb selle otsas seniajani. Suvel hoiatasid audiitorid, et pole kindel, kui palju kulda neis kaevandustes üleüldse leidub.\n"Me pole püssi põõsasse visanud. Töötame investeeringutega edasi," korrutab Vähk.\nÜks oluline argument töötab tema kaitseks. Arbitrage on riskikapitali fond, rõhuga sõnal risk. Kõik prominentidest kunded pidid andma allkirja, et nad on professionaalsed investorid, kes mõistavad riski olemust.\nMajandusbuumi ajal tundus, et ainus "risk" on oodatust suurem kasum. Tegelikult esines algusest peale võimalus, et suur osa rahast võib kaotsi minna.\nAga seda ei taha fondi jõukad investorid tunnistada. Neid huvitab raha tagasisaamine. Nende jaoks pole Tõnno Vähk enam ammu mingi ingel.


Cornbread muffins (kergendatud, kuid parim kunagi) - Mynutritionalpal.com\nCornbread muffins (valgustatud, kuid parim kunagi)\nMa olen suur fänn kõigest, mida on võimalik kergendada, mis võib tegelikult üle minna oma vähem tervislikule, originaalsele vastasele. See muffin on just nii! See on minu lemmik rukkilill, EVER! Ma kohandasin seda oma Lightened Up Cornbread'i retseptist. Ma tegin need, sest mul oli vaja lühemaid toiduvalmistamisaegu kui 8 x 8-sari versioonil, kuna õhtusöök oli peaaegu valmis, nii et ma arvasin, et muffinid oleksid ideaalsed. Selle versiooni, mafiini või maisijahu kaob välk.\nMa ütlen, et need on kergendatud, sest teie keskmine rukkilill kasutab terve õlipuu, selle retseptina kasutan niiskuse allikana mõnda õunakooki, mistõttu vajab vähem või. Need on minu idee niisama ja maitsva maisi praetud kuklid kunagi! Seejärel, kui nad on värskelt vahustatud mesiõliga täidetud, on mu suu jootnud. Kui teil pärast õhtusööki jääb õnn, jääb hommikul suurepärane hommikusöök. See on üks asi, mida ma armastan nendest kuklidest, need on ideaalne õhtusöögiks, suurepärane hommikusöök ja isegi hämmastav magustoit. Neil on just õige magusus. Nad teevad mulle ihalduse hea Southern Ham'i söögi saamiseks mõne ema täiusliku kartulipudru ja singi karvaga, mmmm. Hea õnne peatus ainult ühes keeris, ma ei saa kunagi =).\n1 Cornbread muffins (valgustatud, kuid parim kunagi)\nSaagikus: 18-19 muukaid\n2/3 tassi õunakooki\n1 retsept Whipped Honey Butter, retsept järgneb\nSuures segisuskaussis segatakse kobaraga ja petipiimiga, kuni segatakse hästi, 30 minutit toatemperatuuril. Kuumuta ahi 375 kraadi võrra. Kaussi pühkige jahu, küpsetuspulbrit, söögisoodat ja soola, eraldage kõrvale. Lisa õunakook, sulatatud või, mesi ja suhkur maisipulber segule ja pühkige, kuni see on hästi ühendatud. Sega munades. Segage kuivained ja segage kohe, kuni need on kombineeritud ja ei ole enam kooritud. Jaotage segu ühtlaselt 18-19 paberiga vooderdatud muffinikastesse, täitke iga 2/3 täis. Küpsetage eelnevalt küpsetamisahjus 13-16 minutit, kuni võltsikeskuses asuv hambaork väljub puhtaks. Kui täidis vahustatud mesi või täidetakse, jahutage täiesti jahtuma või serveerige sooja, vahustatud meevõid (piimjas ja õrnalt maitsvaks mmm).\nSegamisnõusse, elektrilise käsisegistiga, ühendage kõik koostisosad kuni kerge ja kohevaks umbes 2 minutit.\nRetsept Allikas: Mynutritionalpal.com (minu Lightened Up Cornbread)


XL Rasedate ühes tükis ujumisriided Online - Bestaah tasuta kohaletoimetamine\nXL Rasedate ühes tükis ujumisriided\nLeidsime 7 XL Rasedate ühes tükis ujumisriided: 1 - 7\nOn oluline, et rase emad vaataks mood ja tunne mugav XL Rasedate ühes tükis ujumisriided. Bestaah.com pakub kvaliteetset XL Rasedate ühes tükis ujumisriided taskukohaste hindadega. Ükskõik, kus te asub, Pakume tasuta shipping XL Rasedate ühes tükis ujumisriided sa ostsid. Koos Bestaah.com, saate maksta PayPali või krediitkaardiga. Kui te ei ole rahul XL Rasedate ühes tükis ujumisriided meie kodulehel, saate naasta meile 30 päeva jooksul. Kogu summa raha tagastatakse teile. Sirvi meie tootekategooriat nüüd, et valida XL Rasedate ühes tükis ujumisriided, mis sobib teile.\nXL Rasedate ühes tükis ujumisriided Online\nTasuta kohaletoimetamine XL Rasedate ühes tükis ujumisriided\nOsta XL Rasedate ühes tükis ujumisriided Online\nOsta kõrge kvaliteediga XL Rasedate ühes tükis ujumisriided online nüüd tasuta shipping. Alates Bestaah.com, saate tellida odav XL Rasedate ühes tükis ujumisriided suurus XSS, XS, S, M, L, XL, XXL, XXXL. Me lähetame teie tellimuse 24 tunni jooksul, olenemata sellest, millises linnas te olete, nt Chicago, Berliin, Ateena, Budapest, New Delhi, Dublin, Jeruusalemm, Rooma, Tokyo, Riia, Vilnius, Mexico City, Amsterdam, Wellington, San Francisco jne. Tellides XL Rasedate ühes tükis ujumisriided pühade ajal, nagu uusaasta päev, isa päev, ja jõulupüha, võite saada allahindlus kuni 30%. Bestaah.com kujundab ja müüb taskukohase XL Rasedate ühes tükis ujumisriided erinevaid võimalusi sobitada kogu oma raseduse. See on hea uudis paljudele moms-to-olla, et kolm taset allahindlusi 5%, 10%, ja 15% on saadaval VIP liikmetele, kes on kunagi tellinud mõned tooted Bestaah.com. Kui olete jaemüüja XL Rasedate ühes tükis ujumisriided ja huvitatud hulgi osta, võtke meiega hinnapakkumise ja OEM võimalus.


Pärnus selgitati Optimist ja Laser klasside Eesti karikavõitjad - Sport\nPärnus selgitati Optimist ja Laser klasside Eesti karikavõitjad\nGeorg Haud – Jaan Erik Pihel. Foto Riina Ramst/ Eesti Jahtklubide Liit\nPärnu Sügisregatil panid Optimist, Laser 4.7 ja Laser Radial klassid ilusa punkti 2011. aasta EJL Olümpiapurjetamise Eesti Karikale.\nVaikses ja keskmises tuules peetud võistlusel andsid endast parima ka kahepaadil RS Feva sarja eelviimast etappi seilanud noored.\nOptimisti purjetajatest oli Pärnus edukaim Uku Kuusmaa (Haapsalu Purjespordikool). Ülejäänud poodiumikohad teenisid välja vastavalt Karl Lember (Saaremaa Merispordi Selts) ja Markus Lilienthal (Rein Ottosoni Purjespordikool/Zuxu Team). Optimist klass oli esindatud ka kõige arvukamalt – 67 noorsportlasega.\nEesti Karika võitis Optimist klassis Markus Lilienthal, teiseks tuli Martin Õunap (SMS) ja kolmandaks Juuso Roihu (Tallinna Jahtklubi).\nLaser 4.7 klassis suutis Kristo Õunap (SMS) 14 konkureeriva sportlase seas lõpuni paremust hoida ning sai regati võidu. Teine koht läks Õunapi klubikaaslasele Henri Lepikule ning kolmanda auhinna teenis Taavi Valter Taveter (Pärnu Jahtklubi).\nKarikasarja parimaks osutus Henri Lepik Taavi Valter Taveteri ees, kolmandaks tuli Arthur Kooser (Rein Ottosoni Purjespordikool).\nLaser Radialil võistelnud 24 sportlase hulgas ei andnud liidrikohta lõpuni käest Kaarel Kruusmägi (SMS). Karikasarja punktidele võistlevad aga vaid alla 19 aastased ja naised ning selles divisjonis osutus parimaks Mihkel Väli (ROPK), olles ühtlasi klassi üldarvestuses teine. Anne-Mari Luik (ROPK) võttis U19 ja naised jaotuses teise ning üldarvestuses kolmanda koha. Juunioride ja naiste seas purjetas end kolmandaks Anna Pohlak (Tallinna Jahtklubi).\nU19 ja naised Eesti Karika esikoht kuulub Anna Pohlakule, järgnemas Mihkel Väli ja Liina Kolk (SMS).\nViimane võistluspäev viis kahepaadil RS Feva taas esikohale paatkonna Georg Haud – Jaan Erik Pihel (ROPK), neidude tiim Kätlin Tammiste – Anna Maria Sepp (ROPK) pidi lõpuks siiski leppima teise kohaga. Kolmandana lõpetasid regati Juuso Roihu ja Henri Roihu (TJK). Omavahel võttis mõõtu 13 paati.\nKa karikasarja juhivad RS Feva klassis kahe nädala pärast Tallinna Nädala regati raames toimuva finaaletapi eel Georg Haud ja Jaan Erik Pihel. Juuso Roihu ja Henri Roihu on teisel kohal ning Kätlin Tammiste ja Anna Maria Sepp kolmandad.\nRegati korraldas Pärnu Jahtklubi koostöös Eesti Jahtklubide Liiduga. Võistluste kodulehekülg: http://www.puri.ee/\nEJL Olümpiapurjetamise Eesti Karikas koosneb kokku kuuest regatist noorte- ja olümpiaklassidele. Eesti Karikas algas 27.-29. mail Roomassaares Saaremaa Merispordi Seltsi regatiga. Teiseks etapiks olid 17.-19. juunil Tallinnas aset leidnud Kalevi Jahtklubi meistrivõistlused, kolmandaks aga samuti Tallinnas toimunud Spinnakeri regatt 8.-10. juulil. Neljas osavõistlus sõideti 19.-21. augustil Lohusalus Tallinna Jahtklubi karikavõistluste raames. Eelviimaseks etapiks oli 9.-11. septembril peetud Pärnu Sügisregatt ning viimaseks on 23.-25. septembril aset leidev Tallinna Nädala regatt. Noorimate klass Optimist võistles kokku neljal regatil, millest lõppkokkuvõttes läksid arvesse kolm paremat tulemust, ülejäänud klassidel on osavõistlusi kolm ning mahaviset ei toimu. EJL Olümpiapurjetamise Eesti Karika infolehekülg: http://www.puri.ee/web/index.php?lang=et&page_id=1044\nEesti Jahtklubide Liitu toetavad Tallinna Sadam, Starter, Vopak E.O.S., Eesti Loots, Matek, LHV pank, LTT, Marinepool, NG Investeeringud ja Planestar.