Hõbedased tüdrukud — Elva Laskespordiklubi\nEesti noorte meistrivõistlustel Männiku lasketiirus võitsid Elva tüdrukud lamades harjutuses võistkondliku hõbemedali. Individuaalselt jäi Marleen Riisaarel kuldmedalist puudu 0,2 silma.\nVõistlus oli põnev ja närvesööv juba enne selle algust. Võistkonna kolmas põhiliige Emily Malkus ei saanud isiklikel põhjustel osaleda ja nii pidime tema asendama alles teist korda seda harjutust võistlustel laskva Elgitha Vaarikuga.\nEsimeses vahetuses läksidki tulejooonele Elgitha ja meie esinumber Marleen. Kuni viienda seeria teise pooleni lasi Marleen suurepärases tehnika ja rütmiga, olles teinud vaid 3 üheksat, Siis läks tihedus veidi pealt ära ja ta võttis puhkepusi. Peale seda ei olnud ka esimesed lasud keskel ning parandusi tehes liikus tihedus teisele poole kümmet, Sellise sihiku kruttimise tagajärjel jäid kahe viimase seeria tulemused veidi väiksemaks ja see võimaldas lõpus temast vaid 0,2 silmaga mööda minna ja Eesti meistritiitli ning kuldmedali napsata Narva tüdrukul Anastassia Bobõleval. Marleeni isiklik rekord paranes siiski 6 silma võrra ja on nüüd 614,7 silma. Meistrinormist jäi seekord veel 1,2 silma puudu.\nSamal ajal tegi oma esimesel tiitlivõistlusel enda praeguste võimete kohaselt väga head tööd ka Elgitha. 570,8 silma jättis kõik võimalused meie võistkonnale hõbemedalite eest võidelda, sest Narva oli juba esikoha kindlustanud. Marianne Tavits pidi laskma selleks teises vahetuses veidi üle 600 silma. Ta alustaski suurepärase 103 silmase seeriaga ja ka teine seeria algas kenasti, kuid siis tekkis mõõnaperiood, mille ületamiseks kulus ohtrasti aega ning kui kohtunik ütles, et on jäänud vaid 10 minutit, oli Mariannel veel tegemata 24 lasku. Õnneks ei sattunud ta paanikasse, tõstis küll laskmise tempot, kuid korralik tehnika säilus ja mida kiiremini ta lasi, seda täpsemini ta seda tegi. Kaks minutit enne kella kukkumist oli teha veel kuus lasku ja meeletule tempole vaatamata lasi Marianne need kõik kümnesse ning aega jäi üle täpselt 5 sekundit. Kogusumma 602,2 silma tähendas seda, et olime võitnud Männiku naiskonda täpselt 2 silmaga ja hõbemedalid kuulusid meile.\nPühapäeval 3x20 lasku standard harjutuses osalesid meilt vaid Marleen ja Marianne, kes said vastavalt 548 ja 531 silmaga 5. ja 8 koha. Esikoha võitis uue Eesti noorte rekordiga 578 silma Katrin Smirnova Narvast.\nElva meistrid on selgunud\nUued elektroonilised märgid Elva lasketiirus


Katused – ESTPLAST\nEPS-soojustusplaadid on lihtsa paigaldusviisi ning hea soojapidavuse tõttu saanud enimkasutatavaks soojustusmaterjaliks lamekatuste soojustamisel. Betoonist vahelaepaneelidele paigaldatakse aurutõke ning selle peale EPS-soojustusplaadid. Kui katuse kandvaks konstruktsiooniks on terasprofiil, paigaldatakse esmalt villa-plaadid, mis on vajalikud tuleohutuse seisukohast ja tekitavad aurutõkke paigaldamiseks ühtlase aluspinna, ning seejärel on järgmiseks kihiks EPS-soojustus. Katusekatte rullmaterjali alla paigaldatakse tuulutussoontega villaplaadid. Samuti sobib EPS soojustamiseks kaldega puitkonstruktsioonis katustele.\nEPS-isolatsiooni saab kasutada enamike katuste ehitamisel ning see suudab tagada majanduslikult efektiivse ja püsiva soojapidavusega konstruktsiooni.\nEPS-plaatidega saab anda lamekatusele vajalikud kalded vee juhtimiseks lehtritesse (võimalik tehasest jooniste järgi tellida, vastavalt katuse plaanile ja vajalikele kalletele). Paigaldatakse kahes kihis – alumine kiht nõutud paksusega soojapidavuse tagamiseks ja pealmine kiht kallete andmiseks. Soojustusega kallete ehitamine vähendab katusekonstruktsiooni omakaalu ja suurendab samas ka soojustuse kihti, mis annab kogu katusepinna kohta konstruktsioonile parema soojapidavuse. Konstruktsiooni parima tuulutuse tagamiseks lõigatakse EPS-i pealispinda tuulutuse peakanalite sooned, mis ühendavad villa-plaatide tuulutussooned katusetuulutitega ja lõigatakse risti villa-plaatide tuulutussoontega\nEPS-plaate on kerge katusele tõsta, töödelda ja paigaldada\nEPS-plaadid on tugevad, ei kahane mahus ega vaju kokku ning taluvad sammu-koormust nii ehitamise kui ka valmiskatuse hooldamise ajal\nEPS-materjal ei karda ehitusaegseid sademeid, sest imab niiskust minimaalselt. Ehitusprotsessis katkestatud tööfrondid (tööpäeva lõppedes ja enne sademeid) tuleb paigalduste vaheaegadeks sel määral katta, et oleks takistatud vee sattumine paigaldatud kihtide vahele ja alla\nViilkatuste mitmes kihis EPS-soojustuse erinevad kihid tuleb paigaldada tihedalt, vuugid peavad olema omavahel nihkes ja õhuvahedeta (kehtib ka lamekatuste puhul). EPS-plaadid on kujupüsivad ja ei vaja seetõttu läbivajumise vältimiseks altpoolt toestamist


ETIS - Puuetega tartlastega kodust toimetulekut käsitlev sotsiaaluuring\nPuuetega tartlastega kodust toimetulekut käsitlev sotsiaaluuring\n"Muu" projekt LSHUH14067\nLSHUH14067 "Puuetega tartlastega kodust toimetulekut käsitlev sotsiaaluuring (15.05.2014−25.02.2015)", Jüri Kõre, Tartu Ülikool, Tartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond, Ühiskonnateaduste instituut.\nEveryday coping residents with disabilities in Tartu\n2. Ühiskonnateadused ja kultuur 2.11. Sotsiaalteadused S216 Puuetega inimeste eest hoolitsemine 5.4. Teised sotsiaalteadused (sotsiaal- ja kultuurantropoloogia, etnoloogia, demograafia, inim-, majandus- ja sotsiaalgeograafia, munitsipaal- ja regionaalplaneering, haldusjuhtimine, õigusteadus, lingvistika, politoloogia, sotsioloogia jne. 100,0\nTartu Ülikool partner 15.05.2014−25.02.2015\nTartu Ülikool, Sotsiaal- ja haridusteaduskond, Ühiskonnateaduste instituut partner 15.05.2014−25.02.2015\n15.05.2014−25.02.2015 4 788,83 EUR\nKokku 4 788,83 EUR\nKäesoleva Puuetega tartlastega kodust toimetulekut käsitleva sotsiaaluuringu läbiviimisel kasutatakse Heaolu loomise mudelit (Production of Welfare, PoW). PoW mudeli aluseks on loogika, et heaolu on tasakaal, optimum olemasolevate ressursside ja nende kasutamise tulemusena saavutatud sotsiaalmajandusliku seisundi vahel. Sealjuures kasuttalse elukvaliteedi hindamiseks nii objektiivseid näidikuid (elukeskkond, sissetuleku suurus, vaba aja veetmise võimalused, võimalused teistega suhelda ja neilt abi saada) kui ka subjektiivseid näitajaid (tajutud elukvaliteet ja üleüldine psühholoogiline heaolu). Avalikke teenuseid (s.h. hoolekande teenuseid) käsitletakse ühelt poolt kui objektiivset materiaalset ressurssi, teiselt poolt kui subjektiivse turvalisuse ja tajutud heaolu allikat. Töö praktiline osa keskendub sotsiaalteenuste pakkumisele Tartu linnas: vajadus, nõudlus (rahaliselt kindlustatud osa vajadusest) ja pakkumine (rahaliselt kaetud osa teenusepakkumisest ja olemasolev kogupotentsiaal). Töö teoreetiline kasu tuleneb vastava mudeli sobivuse hindamisest Eesti oludele. Suhteliselt lühikese kasutusperioodi tõttu on nimetatud lähenemise sobivuse kohta tehtud vastuolulisi järeldusi (sobib olemasoleval kujul < - > vajab kohandamist). Töö teostajal on kasutada kogemus (s.h. küsimustikud) puuetega inimeste teenustega rahulolu ja teenustevajaduse hindamisest Pärnu linnas (Rahulolu sotsiaalteenustega Pärnu linnas 2007) ja Tallinnas (Puuetega tallinlaste kodust toimetulekut käsitlev sotsiaaluuring, 2009), samuti teiste uurijate poolt vastava metoodikaga tehtud uurimuste tulemused.


Toonitud nahk on natuke murettekitav, me ravime kortse, hoolikalt valime täitefaktiga kreeme ja mõnikord isegi sileda ja hästi hooldatud naha, funktsioonid on lõdvestunud, kael ilma toonita, silmalaugud ja rasked silmad. .\nMida me saame teha, et hoida näonahka toonides ?\nToonitud nahk säilib seestpoolt\nEsmalt pidagem meeles, et meie keha heaolu on näha nahal .\nKui naha värvus on tuhm, kahvatu, ei ole nahk väga hapnikuga ühendatud ja pihustatud, kui see ei ole väga elastne ja puudutamisel kuiv, on hea, et hakkame seda ka seespoolt hüdraatima ja toita.\nSiin on mõned näpunäited, mis aitavad säilitada või parandada näonaha tooni.\n> Joo palju vett, see aitab keha ja seega kõiki kudesid niisutada. Hüdreeritud nahk paistab, on pehme ja kannab paremini kreemide aktiivseid koostisosi, mida me igapäevaselt kasutame, et seda sügavuti toita.\n> Söömine puuviljad, eriti need, mis on rikas A- ja E-vitamiini, nagu õunad, aprikoosid, kreeka pähklid, sarapuupähklid, pistaatsiapähklid, aitavad pakkuda õigeid toitaineid ja antioksüdante, mis aitavad tugevdada epidermise koe.\n> Hüaluroonhape, see on absorbeeritav ka sise-kasutamiseks mõeldud toidulisandite abil, naatriumhüaluronaadi, koera roosi, C-vitamiini, tsinkglükonaadi, A- ja E-vitamiinide transportija, koensüümi Q10, antioksüdandi, kõik sünergistlikud elemendid, mis suurendavad imendumist hüaluroonhappest, mis omakorda on võimeline säilitama veekogust 1000 korda suurema koguse võrra, et stimuleerida kollageeni ja kompakteerida kudesid .\nToonitud nahka hoitakse ka väljastpoolt\nKreemid ja seerumid on vahendid, mida me kõik kasutame meie naha ravimiseks, toonides, hüdreeritud, toidetud. Oluline on valida õige fütokosmeetika, mis austavad pH-d, meie naha järjepidevust ja on seega võimalikult isikupärased .\nEi ole piisav valida kõige atraktiivsema pakendiga kreemi poe riiulilt ; tihti on õige olla nõudlikum, pärast seda, kui kogu nahk on meie "esinduslik" organ, millega me puutume kokku välismaailmaga ja eriti nägu vajab rohkem tähelepanu.\nRasvane nahk, kuiv nahk, tundlik nahk, mitmekesised aastaaegad nagu suvi ja talv, viivad meid valima erinevaid tooteid, mis vastavad hetke erinevatele vajadustele.\nKõige sobivamad preparaadid toonitud naha saamiseks on hüaluroonhappega ja tseramiidil ja oligopeptiididel põhinevad preparaadid.\nPuhas hüaluroonhape ei saa imenduda meie nahale, kuna sellel on mõõtmed ja molekulmassid, mis ei sobi kokku meie epidermise koega.\nSeetõttu tuleb seda muuta, vähendades selle molekulmassi, et saavutada sügavus ja stimuleerida kollageeni moodustumist. Hüaluroonhappel on omadus säilitada kõrgeid veetasemeid, mistõttu kuded niisutavad ja lihvivad, muutes need toonides ja elastseks.\nOligopeptiidid on aminohappemolekulid, mis omavahel seostuvad, iseloomustavad seerumit või kreemi, muutes selle täiteainega vahendiks, mida toetavad keramiidid, lipiidikomponent, mis struktureerib naha barjääri.\nKuidas kreeme kasutada\nMe teeme sageli vigu, kui me läheme näole kreemide ja seerumite rakendamiseks. Kes meist ei määranud neid, levitades neid energiliselt, justkui oleksid nad neid rohkem nahka absorbeerinud? Võib-olla ülalt alla, otse purgist? Täiesti vale!\nNii seerumit kui ka kreemi tuleb kõigepealt käed soojendada, et need oleksid kooskõlas naha temperatuuriga, tekitamata termilisi mikroskeeme, mis võivad põhjustada toote tagasilükkamist.\nNad peavad olema näo naha külge kinnitatud, et pinna hapnikuga kaasneda, vasodilatatsiooni ja toimeaine vastuvõtmist. Nii pingestatud nahk ja selle all olev koe kogevad mikro-massaaži, millele see reageerib ise elastsena.\nMõned soovitavad teha ka väikseid näpistusi nii näol kui ka kaelal, et toonitada koe, eriti grimasse, mis kummardavad näolihaseid. Lühidalt öeldes on meil olemas mitmesugused vahendid, et nahka taaselustada ja toonitada.


Redaktsioon: 17. oktoober 2006, kell 19:42\nLisatud 77 baiti , 15 aasta eest\nRedaktsioon: 17. oktoober 2006, kell 19:35 (redigeeri)\nRedaktsioon: 17. oktoober 2006, kell 19:42 (redigeeri) (eemalda)\nTüdruk maetioli maetud tammetüvest õõnestatud kirstus mätastest kuhjatud kääpasse. [[Dendrokronoloogia]] abil on kindlaks tehtud, et [[tamm]]epuu, millest kirst valmistati, langetati aastal 1370 eKr ja matus leidis aset aastal 1357 eKr. Surres oli piiga 16-18 aastat vana ja umbes 1,60 m pikk, tal olid pikad heledad juuksed. Tammekirst oli vooderdatud lehmanahaga. Neiule pandi kirstu kaasa karbike [[võrkvöötehnika]]s juuksevõrgu ja naaskliga ning kasetohust jooginõu, milles on säilinud jälgi nisust[[nisu]]st, pohladest[[pohl]]adest, [[porss|porsist]] ja [[mesi|meest]] kääritatud [[mõdu]]st. Tüdruku jalalabade juurde oli pandud riidepamp, mille sees olid 8-9 aastase lapse põletatud jäänused. Tõenäoliselt ei olnud tegemist ema ja lapsega. Tüdruk oli kaetud villase tekiga. Kirstukaane vahele oli jäänud raudrohuõisi, mis näitab, et matus toimus suvel.\n[[Skandinaavia]] lõunaosas oli pronksiajal tavaks matta tähtsal positsioonil surnud [[tammekirstuhauad|tammekirstudes]] suurtesse mätastest ehitatud hauakääbastesse. Jüütimaa muldades on niisugustesse kääbastesse mõnikord vihmavee mõjul tekkinud [[raud|rauarikkad]] <!--aali?--> kihid, mis sulgesid kääpa sisemuse õhu- ja veekindlalt. Tänu sellele on säilinud suur osa orgaanilisest materjalist.\nEgtvedi piiga kehast on alles vähe, kuid tema rõivad ja [[hauapanused]] on säilinud väga hästi. Tüdruk kandis [[püstteljed|püsttelgedel]] kootud poolpikkade varrukatega pluusi ja lühikest nöörseelikut. Käte ümber olid [[kuld|kullast]] käevõrud, ühes kõrvas kõrvarõngas ja vööl villane vöö, mida ehtis suur [[pronks]]ist ketas. Tüdruku vöö külge oli kinnitatud [[sarv]]est kamm, jalgade ümber olid mähitud väikesed riidetükid.\nEgtvedi piiga rõivastus ei olnud [[Skandinaavia pronksiaeg|Skandinaavia pronksiaja]] tüüpiline igapäevarõivas. Nagu teised Taani [[tammekirstuhauad]] (nt Borum Eshøj, Skrydstrup) näitavad, kandsid naised tavaliselt pikki ja praktilisi rõivaid. On arvatud, et Egtvedi piiga võis olla tantsija, kes osales usutseremooniatel. Pronksiajast pärinevatel [[kaljujoonised|kaljujoonistel]] on korduvalt kujutatud tantsijaid või akrobaate. Leitud on paar pronksfiguuri (Grevensvænge, Fårdal), mis kujutavad nöörseelikut kandvat tantsijat. Sarnase nöörseeliku fragmente või seda ehtinud pronksnaaste on leitud ka mitmest teisest pronksiaegsest hauast.\n* [http://www.oakview.demon.co.uk/bronze_age/egtved.html Egtvedi piigastpiiga, rõivakomplekti rekonstruktsioon] (''inglise keeles'')\n* [http://www.oakview.demon.co.uk/bronze_age/ Taani pronksiaegsetest rõivastest (tammekirstuhauad)] (''inglise keeles'')\n* [http://www.nationalmuseet.dk/sw33830.asp Nationalmuseet'i koduleht] (''inglise keeles'')\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/391592"


Instant Bitex krüptokuupäevade kauplemisplatvorm pakub krüptokursside vahetust veebis 5 kauplemispaari jaoks koos 4 krüptokoiiniga ja 3 valuutaga.\nKrüptokursside hind täna Instant Bitex krüpto turul\nInstant Bitex krüptovaluutavahetus - krüptovaluuta veebipõhine vahetus. See teeb krüpto ostu-müügi tehinguid. Krüptovaluutaga kaubeldakse Internetis krüptobörsidel vabalt ja erinevalt riikide vääringutest ei kontrolli ükski pank. Krüptovaluuta kurss krüptovaluuta turgudel määratakse vaba kauplemise tulemusel. Krüptovaluuta vahetamine teise krüptovaluuta või klassikalise valuuta vastu toimub krüptovaluutavahetustel. Krüptovaluutavahetuse teine nimi on krüptovahetaja. Instant Bitex krüptovaluutavahetus aitab krüptovaluuta vahetada ilma vahendajateta.\nInstant Bitex krüptokoiini turu maht\nVahetuskeskuse Instant Bitex kauplemismaht viimase 24 tunni jooksul oli 16 274 dollarit .\nKõige suuremate tehingute arv toimub krüptokursside Bitcoin ja Bitcoin puhul, kuumimad kauplemispaari on BTC/USDC ja BTC/USDC .\nKrüptovahetust Instant Bitex nimetatakse sageli:\n- Krüptoturg Instant Bitex.\n- Krüptovaheti Instant Bitex.\n- Krüptovaluutavahetus Instant Bitex.\nInstant Bitex krüpteerimisvahetus\nVaadake krüptovaluutakurssi krüptoturul Instant Bitex sellel veebisaidi cryptoratesxe.com teenusel võrgus ja tasuta. Krüptovaluuta väärtus 19/09/2020. Krüptovaluuta kõigi väärtuste tabel. Parim krüptovaluuta ost Instant Bitex il ja parim krüptovaluuta müük saidil Instant Bitex. Kauplemise maht saidil Instant Bitex kuvatakse veebis iga päev. Krüptoturg Instant Bitex, tänapäeval kõige aktiivsemad krüptovaluutad. Kõiki krüptovaluutasid saab välja võtta saidil Instant Bitex, kasutades vahetult kauplemislaua kohal asuvat valuutafiltrit.\nBTC XRP LTC ETC\nTabelis on näidatud krüptokursside valuutakursid Instant Bitex aktsiate kaupa. Kõigi kauplemispaikade vahetuskursid konverteeritakse USA dollarites.\nBTC/USDC $ 7 611.81 $ 16 274 - Parim Bitcoin vahetus USD//Coin\nBTC/USDT $ 6 559.33 - - Parim Bitcoin vahetus Tether\nXRP/BTC $ 0.33 - - Parim XRP vahetus Bitcoin\nLTC/BTC $ 48.31 - - Parim Litecoin vahetus Bitcoin\nETC/BTC $ 6.57 - - Parim Ethereum Classic vahetus Bitcoin\nKrüptovaluuta hind on tänapäeval 19/09/2020 Instant Bitex, vaadake selle lehe hinnatabelit. Instant Bitex krüptovaheti on pakkujatele mõeldud tööriist krüpto ostmiseks, müümiseks ja vahetamiseks võrgus. Krüptovaheti Instant Bitex - võimaldab teil krüptovaluutat või omavääringut vabalt osta ja müüa. Krüptovaluutavahetus Instant Bitex on krüptovaluutadega kauplemise tööriist. Krüptovaluutade vahetamine Instant Bitex on üks ülemaailmses krüptovaluutade turul osalejaid, kes osaleb kõigi krüptovaluutade tasuta kursside paigaldamises.\nPõhiteave krüptokaubanduse kohta tabelis Instant Bitex krüptovahetusel:


Erinevus Nikon D3100 ja D3000 vahel\nNikon D3100 on Nikoni algtaseme tootevaliku versiooniuuendus, mida varem hoidis D3000. D3100-ga on sisse viidud mitmeid täiustusi ning D3100 ja D3000 peamine erinevus on eraldusvõime. D3100-l on D3000 12-megapikslise anduriga võrreldes 14-megapiksline sensor. Need eraldusvõimed pole enamiku inimeste jaoks tegelikult vajalikud, kuna enamik inimesi eelistab pildistada eraldusvõimega alla 10 megapiksli. Kuid kui soovite jäädvustada palju detaile, annab kõrgema eraldusvõimega kaamera teile foto tulemuses kindla serva.\nVeel üks oluline D3100 edasiarendus on reaalaja vaate kasutuselevõtt, mis on väga tavaline punkt- ja võttekaamerate funktsioon. D3000-ga, ilma reaalaja vaateta, peavad fotograafid sattuma ebamugavasse asendisse, et oma pildistatavaid pildinäidiku kaudu korralikult kaadrisse joonistada. D3100 suudab sama kuvada oma LCD-ekraanil, võimaldades fotograafil pildistada pildiotsijasse vaatamata.\nD3100 on võimeline salvestama ka videoid eraldusvõimega 720p. Videosalvestus on DSLR -ides suhteliselt uus funktsioon koos sellega kaasnevate keerukuste tõttu. Seetõttu pole D3000 võimeline videoid pildistama ja piirdub ainult fotode pildistamisega. D3100 ja isegi muud videosalvestusega DSLR-seadmed kipuvad pikema aja vältel video tegemisel andurit üle kuumenema. Seega on videosalvestus piiratud mõne minutiga korraga, et andur saaks natuke jahtuda.\nJa lõpuks, D3000-l puudub automaatne kromaatilise aberratsiooni korrektsioon; funktsioon, mis on D3100-s olemas. Kromaatiline aberratsioon ilmneb siis, kui lääts ei fokuseeri kõiki värve samale täpsele kohale. Selle tulemuseks on narmad, mis ilmuvad teie foto servadele. D3100 saab seda kaamerasisust automaatselt parandada ja minimeerib sellega selle ilmumise teie fotol. Kuna D3000 ei saa seda sisseehitatud kaamerat parandada, peate oma fotode parandamiseks kasutama fototöötlustarkvara, näiteks Photoshop.\nD3100 on kõrgema eraldusvõimega kui D3000 D3100-l on reaalajas vaade, D3000-l aga mitte D3100 on võimeline videot salvestama, samal ajal kui D3000 seda ei saa D3100-l on automaatne kromaatilise aberratsiooni korrektsioon, D3000-l aga mitte\nSPWRA ja SPWRB erinevusErinevus Twitteri # ja @ vahelErinevus FTP ja turvalise FTP vahelErinevus DLL-is ja EXE-is NET-isRummu ja 2. kihi lüliti erinevus\nwefunder statistikafleur de sel vs maldonhulgi väljamõeldisremington 700 vskaanon vs legendid


Inimene on nii kaua noor, kuni tal on huvitav elu ning noored mõtted - DELFI\nKui vanalt on inimene vana? Minu arvates ei saa panna paika kindlaid reegleid, et 40-aastane on noor ning 70-aastane on juba "muld". Öeldakse küll pidevalt lauseid, mis viitavad sellele, et 70-selt on parim elu möödas ning 25-aastaselt tuleb teha kõik mis veel võimalik on, aga see pole kõigi puhul nii.\nTaaskord peab mainima, et kõik saab alguse meie mõtetest ning mõtted muudavad meid kas nooreks või vanaks. On inimesi, kes on "kuldses eas ", kuid kelle elu on nii igav ja must-valge kui vähegi saab olla ning sama hästi leidub inimesi, kes on 70-sed ning tegelevad aktiivselt jooksmisega, tantsimisega ja naudivad elu täiel rinnal. 70-aastase näide on mu enda tutvusringkonnast.\nTõesti leidub inimesi, kes olenemata vanusest peavad ennast nooreks ning näevad head välja. Nad avastavad maailma ning naudivad seda, mis on nende ümber. Teadmisi ja kogemusi on küll palju,aga alati on midagi,mida avastada. Isegi 80-ne aastane ei ole kõike näinud ja teinud-väga palju asju on veel avastamatta. Siia kõrvale aga võrdlus noorte elust. Alatihti kuulen selliseid lauseid :" Ah, see on mingi mõtetu ju " või " Heh, ma tean seda ammu. Alles avastasid?" ja samuti ka " Nojah, okei ".Sellega väljendatakse seda, et elu on mõttetu ja igav ning need, kes tunnevad näiteks reisimisest või teatrist rõõmu on ajast maha jäänud, sest temal on see kõik ammu nähtud ja tehtud. Tegelikult südames ta võib-olla mõtleb, et see vaatepilt on tõesti lahe, kuid millegipärast tahab ta öelda, et see on igav. Selline käitumine muudab samuti inimese vanemaks ning pole tähtust, kas selline "toriseja" on 15 või 50-ta on vana või vähemalt vanamoodne.Elu peab pakkuma rõõmu ja huvitavaid hetki igaks päevaks. Kui neid hetki enam ei eksisteeri võibki öelda, et elu on halliks muutunud ning varsti on hallid karvad peas...Peab olema selliseid hetki ,kus saab mõelda /öelda "oh, see on nii lahe ". Me vajame neid hetki.\nVanem inimene võib olla hoopis väärtuslikum töötaja kui noorem (55) 21.11.2011\nANNA TEADA: Kui vanaks tahaksid elada? (48) 07.07.2011\nKui aga teemasse rohkem süveneda, siis saab öelda, et 1-18-aastani on inimene laps või nooruk.Selles eas ta käib koolis ning omandab tarkusi. Edasine eluetapp on 18-30-nimetaksin seda parimaks ajaks. Sellel ajal on inimene tõeliselt noor ning teeb karjääri, valikuid ja kõike muud. Võimalik, et loob ka perekonna. Perekonna loomine aga tähendab, et enam pole nii palju vabadust, kuna kodus on pere, kelle eest tuleb hoolitseda.See omakorda tähendab, et enam ei ole selliseid huvitavaid hetki nii palju, sest mis huvitav elu see kodus ikka olla saab.See on küll huvitav(omamoodi huvitav), kuid varasema eluetapiga seda võrrelda ei anna. Nõndaks, kui pere on loodud ootab järgmine etapp. Selleks võiks nimetada 30-45-eluaastat.Ka see iga on üks parimaid aegu, sest enamus inimesi leiab alles selles etapis oma tee ning hakkab järgnevatel aastatel seda teed enda jaoks kujundama.\nOletame, et see etapp on läbi ning ootab ees järgmine- 45+ aastad ja need võiksid lõppeda 60-eluaasta juures. Selles eas on inimene samuti aktiivne ning võimeline kõike tegema. Oleneb ainult endast, oma eluviisidest ja mõtlemisest. Paljud inimesed on selles eas edukalt maailmas läbi löönud oma firmade või ideedega. Miks ka mitte sina? Peale 60-eluaastat on järgmine etapp kus vanus võiks jääda 60-80 juurde. Kas selles eas inimene on vana? Hm...ma ei saa seda öelda. Mõni kuu tagasi pidin võpatama,sest olin 70-aastasele naisele pakkunud vanuseks 45.Uksumatu! Aga ta ei paistnud üldse nii vana. Täitsa noor ja positiivne naisterahvas. Seega on ka see eluetapp hea nagu ka kõik järgmised. Usun, et peale 80-eluaastat hakkab natuke vanust ka tulema, sest enam ei ole need kuldsed ajad.\nAga lõpetuseks tahan öelda, et kõik on mõtetes kinni ning kui sa usud veel 70-aastaselt,et näed hea välja ja oled aktiivne ja nooruslik, siis sa seda ka oled. Ära mõtle, kui vana sa oled. Mõtle, kuidas ennast tunned ja mitu aastat sa endale annaksid, kui see oleks sinu teha.\nAVALDA ARVAMUST: kui vanalt on inimene vana?\nLugeja: individualistid rõhutavad üksikisiku vabadustele ja nii see perelisa loomine edasi...


Loovteraapiad — Minu Tasakaal\nKas tunned, et hinges kripeldab midagi, et mured murjendavad sind, et elurõõmu on väheks jäänud? Kas tunned, et ei oska kõike seda, mis su hinges toimub sõnadesse panna?\nSiin võivad sind aidata loovteraapiad.\nLoovteraapiad on üks psühhoteraapia liik, kus selgelt määratletud kliendi-terapeudi suhtes rakendatakse loomingulisi vahendeid ja kunstimeediaid kliendi tervislikust seisundist lähtuvate eesmärkide saavutamiseks. Loovteraapiates kasutatakse erinevaid mittesõnalisi vahendeid, et pakkuda kliendile turvalist võimalust oma probleemide teadvustamisel ja nende lahendamisel, emotsioonide väljendamisel ning individuaalsete sisemiste ressursside leidmisel ja rakendamisel. Kõik loovteraapilised tegevused kohandatakse vastavalt kliendi vajadustele, võimetele ja oskustele. Need tegevused on jõukohased kõigile – mingeid eelnevaid muusikalisi ega kunstilisi oskusi-teadmisi pole vaja.\nLoovteraapiad on ressurssidele orienteeritud ja lähtuvad salutogeneetilisest lähenemisest. Eesmärgiks on laialdane sisemiste ressursside aktiveerimine ja inimese eneseregulatsiooni edendamine vaimsel, hingelisel, kehalisel ja sotsiaalsel tasandil. Loovteraapiad toetavad iseseisvust ja individuaalseid arenemisprotsesse. Loovteraapiates on kesksel kohal loovteraapiliste kogemuste sidumine igapäevaeluga.\nMeie poolt kroonilistele haigetele ja nende lähedastele pakutavate loovteraapiliste teenuste eesmärgiks ei ole niisiis mitte haiguste ravi, vaid me aitame loovteraapia protsesside kaudu kaasa enesevõimestamisele ja tervendavate potentsiaalide vallandumisele ning toimele. Hingelis-vaimselt staabiilsem positiivne heaolu avaldab positiivset mõju ka inimese füüsilis-sotsiaalsele heaolule. Seega võivad loovteraapiad olla tõhusaks täienduseks meditsiinilisele ravile.\nPakume loovteraapia teenuseid:\nmuusikateraapia, kunstiteraapia, tantsu- ja liikumisteraapia


Jooniste juures olevad hinnad kehtivad ujumiskaide näidispakettidele, mis koosnevad kai platvormist ja käiguteest. Kaile on vaja juurde osta maatugi, mille hinna määrab see, millist tüüpi maatuge on objektil mõistlik kasutada. Samuti võib juurde osta mitmesugust lisavarustust, näiteks käsipuud, pingi ja valgustuse, mis muudavad ujumas käimise mugavamaks ja ohutumaks. Kõik hinnad sisaldavad käibemaksu. Hinnad ei sisalda paigalduse ega transpordi maksumust. Ujumiskai paigaldamisel võib kasutada meie professionaalsete paigaldajate abi, aga selle võib meie juhiste järgi ka ise paika panna.\nPuitlaudis 2,4 x 4 m 1 tk 1 048 €\nPlastujukid 220 l 4 tk 624 €\nKäigusild 1,2 x 4 m 1 tk 664 €\nPuitlaudis 2,4 x 5 m 1 tk 1 248 €\nPlastujukid 220 l 6 tk 936 €\nPuitlaudis 2,4 x 6 m 1 tk 1 444 €\nPlastujuk 220 l 8 tk 1 248 €\nPuitlaudis 3 x 6 m 1 tk 1 756 €\nPlease leave this field empty. Math Captcha + 28 = 33


http://www.polarnopyret.ee/es_ee/stripedcap-60367784-529-4 57324 BEEBIDE NOKAMÜTS http://www.polarnopyret.ee/media/catalog/product/6/0/60367784-529_1.jpg 8.45 EUR OutOfStock /Kõik tooted/Kõik riided/Mütsid ja kindad /Outlet/Ujumisriided /6 kuud - 2 aastat/Kõik riided 6 kuud - 2 aastat/Mütsid ja kindad /6 kuud - 2 aastat/Kõik riided 6 kuud - 2 aastat/Uus! /KAMPAANIAD/Allahindlus /SS3 Triibuline nokamüts. Valmistatud ökopuuvillast. Triibuline nokamüts. Valmistatud ökopuuvillast. 16.90\nTriibuline nokamüts. Valmistatud ökopuuvillast.


Eesti monumentide e-kataloog - Läsna metsapäev\nMälestustahvel Läsna seltsimaja seinal avati 16. mail 2003.\nVeebilehel http://www.metsaselts.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=89:2003&catid=44:toimunud-ettevotmised&Itemid=84 on 2003 aasta sündmuste juures kirjas:\n"16. mail tähistati Loobu metskonnas esimese metsapäeva 75ndat aastapäeva. Peatus tehti esimesel metsapäeval rajatud männipuistus, kuhu püstitati mälestuspost. Pärast istutustöid koguneti Läsna Rahvamajja, kus avati mälestustahvel."\nFotod: Andres Kalman, mai 2013.\nÜritusest ilmus artikkel ajalehes "Virumaa Teataja" 17.05.2003. Siit saame teada:\nMetskonnas toimus metsaistutuspäev (nii nagu 75 aastat tagasi), kus osales ka keskkonnaminister Villu Reiljan ja Kadrina Keskkooli õpilased ja Pärnu üksiku jalaväepataljoni ajateenijad.\nMälestustahvli avasid Loobu endised ja praegused metsaülemad.\nArutlusel olid paljuski samad teemad, mis 75 aastat tagasi: Eesti metsade seis, riiklik metsapoliitika, suur üleraie ja liiga vähe uusi istandusi.\n16. mail 1928 kuulutas riigivanem Jaan Tõnisson välja esimese metsapäeva Eesti Vabariigis. Eeskuju võeti Ameerika Ühendriikidest, kus selliseid päevi on korraldatud juba aastast 1874. Sarnaseid päevi korraldati ka teistes riikides. Eestis oli metsapäevade eestvedaja Eesti Metsateenijate Ühing ja Loobu osakonna esimees Ferdinand Sikka.\nLoobu metskonnast on juttu ajalehes "Punane Virumaa" 29.03.1941 - tublidest metsatöölistest.\nKunda metsapäeva puuskulptuurist vaata http://www.monument.ee/kunda-linn/kunda-metsapealinn.\nKa nõukogude ajal korraldati igal kevadel metsapäevi. Koolinoorte ja asutuste töötajate kaasamisega istutati uut metsa, ilupuid ja põõsaid, tehti hooldustöid, rajati uusi parke, toimusid loengud ja vestlused. Mõned näited artiklitest jalehes "Punane Virumaa":\n17.05.1941 - kevadel on üks kuu nn metsakuu, millal koolid, organisatsioonid, käitsed, kolhoosid, sovhoosid jne teostavad mitmesuguseid metsanduslikke üritusi, peamiselt uue metsa rajamist ja puude istutamist linnade, tööstuspiirkondade, käitiste ja ühiskondlike hoonete ümbrusse ning ebatootvatele aladele. Põhjalik ülevaade ja juhend.\n17.05.1941 - 2 - pühapäeval, 18. mail toimub üleriigiline metsapäev. Kõik on oodatud osalema. Palermos toimub näidistööd.\n20.05.1941 - kokkuvõte Palermo metsa toimunud metsaistutamise hoogtööst. Külma ilma tõttu oli osalejaid vähe.\n"Punane Täht" 9.05.1957 - metsapäevad on tulekul. Eesseisvad tööülesanded.\nLäsna rahvamajal on veel kaks mälestustahvlit:\nLoobu koolile, http://www.monument.ee/kadrina-vald/lasna-loobu-kool.\nLäsna seltsimajale, http://www.monument.ee/kadrina-vald/lasna-seltsimaja.


Kommentaarid - Kui (eba)tervislik e-sigaret ikkagi on, vähemalt tavalisega võrreldes? - Forte\nKui (eba)tervislik e-sigaret ikkagi on, vähemalt tavalisega võrreldes? - kommentaare 1-4\nRegistreeritud (6) Anonüümne (23)\nTekib huvitav küsimus, et kas Tervise Kaitse Instituut tellis ka pakipostiga kontrabandena Hiinast-Poolast e-vedelikke? Tuleb järeldada, sest kust sai analüüsi nikotiin, kui ametlikult on Eestis nikotiinisisaldusega e-vedelike müük keelatud.\nNikotiinisisaldusega vedelike müüb sulle müüja leti alt. Kogemus olemas.\nJa ära unusta, et peale nikotiini on teisigi mürke seal sees.\nNii et ärge tulge vinguma kui ma sammalt popsin :)\nEks ma tean seda muidugi, kuigi ise olen ostnud nikotiiniga e-vedelikke netivahendajate kaudu. Küsimus on pigem selles, et Tervise Kaitse Instituut (mida iganes se ka ei tähenda) on siiski ametiasutus ja ei tohiks illegaalseid oste teha.\nKuidas meie teame, kust on pärit antud vedelik? Analüüsideks ja testideks võib riik igat paska sisse tuua kui tahab.\nJärjekordne pullisit7 "uuring". Esiteks ei tea mina mitte kedagi - ei tavasigarettide tõmbajat ega e-sigareti kasutajat kes arvaks, et e-sigaret on 100% ohutu. Vägahästi antakse endale aru, et e-sigaret on mugavam ja ohuTUM alternatiiv tavasigaretile. Seda esiteks. Teiseks nagu arvata siis ei tulda lagedale ühegi teadusliku tabeliga kus näiteks oleks näidatud kuipalju on ühtesid või teisi ühendeid kindlas hulgas väljahingatud nii e-sigareti aurus kui tavsigareti tossus on vaid käib ikka sama lasteaia tasemel jura ajamine stiilis, et "aga mõnda ainet on e-sigaretis kaa".\nNing kui nüüd otseselt norida tahta siis tuletaks meelde, et poliitikutele kõlbab igasuguste idiootsete seaduste vastuvõtmine demagoogia saatel "kui see päästab kasvõi ühe inimelu siis on asi asjaette läind". Noh, siin võiks küsida, et kas isegi siis kui e-sigaret oleks sama kahjulik kui tavasigaret ei oleks see siiski asjaette kui olnuks olemata kasvõi need tulesurmad mis muidu juhtusid tänu hoolimatule suitsetamisele?\nJa varsti saame lugeda kuidas Lätist ostetud alkohol ja kütus on tervise palju kahjulikumad kui Eestist ostetud alkohol ja kütus... absoluutselt nii ongi! xD


Mis on suletud küttesüsteem? - Radiaatorid 2020\nKüttesüsteemid erinevad paisupaagi konfiguratsioonis - spetsiaalses mahutis, mis kompenseerib jahutusvedeliku termilist paisumist. Gravitatsioonisüsteemiga on paigaldatud avatud paak - vedelik voolab läbi torude ilma tsirkulatsioonipumba paigaldamata kütmiseks. Jahutusvedeliku ülekanne tuleneb keskkonna looduslikust ringlusest, mis muudab tihedust kuumutamisel ja raskusjõu mõjul.\nSuletud süsteemi eripära on suletud tüüpi paisupaagi kasutamine, mis on suletud mahutiga, mis on varustatud elastse membraaniga. See tagab tõhusa töö surve all ja välistab vedeliku kokkupuute õhuga.\nSuletud tüüpi paisupaagide sisemine paigutus\nEramajas suletud tüüpi küttesüsteemil võib olla tsirkulatsioonipump, mis muudab soojusvaheti aktiivseks liikumiseks, maksimaalselt soojendades kõiki kütteseadmeid või põrandakütte ringlust.\nSuletud tsirkulatsiooniga kütteseadmel on mitmeid eeliseid:\nsurve all oleva vedeliku kuumutamine on kiirem;\ntorujuhtme ja radiaatori ventileerimise oht on vähenenud;\nhoiab ära jahutusvedeliku aurustumise (mis on eriti oluline antifriisi kasutamisel), hapniku sissetungi vedelikku, mis põhjustab süsteemi metallilise elemendi korrosiooni;\npaigaldades membraanipaagi kabiini kõrval asuvasse alasse, mitte aga ahela ülaosas, nagu on avatud süsteemides, paigaldamine ja hooldus on lihtsustatud;\nvedeliku liikumine madala rõhu all lihtsustab torujuhtme arvutamist ja paigaldamist - erinevalt gravitatsioonisüsteemist ei ole selles versioonis torude kaldenurga suhtes ranged nõuded ja väiksema läbimõõduga torusid on võimalik kasutada;\npuudub vajadus kasutada suures läbimõõduga torusid ja paigaldada need avatud viisil, et pääseda ummikute kõrvaldamiseks süsteemi mis tahes ossa.\nEhitise küttesüsteem tsirkulatsioonipumba ja membraani paisupaagiga võimaldab ruumide paremat kuumutamist võrreldes gravitatsioonilise gaasiga. Kuid samal ajal on see üks oluline puudus - energiasõltuvus. Pumba tööks on vaja elektrit, mistõttu see valik ei sobi ehitiste jaoks kauges kohas, kus elektrienergia vähene või puudub.\nGravitatsiooniline küttesüsteem on mittelenduv ja see on selle eelis. Tavaliselt on see küttesüsteem koos tahke kütusekatelde või ahjuga, harvemini kasutatavaid vedelkütuse seadmeid.\nKüte pumbakorpuseta sobivad suhteliselt väikesele pinnale, siis on oluline, et arvutada läbimõõduga torude iga osa süsteemist kujundus ja paigaldus circuit jälgides optimaalne kaldenurk torujuhtme ühikut. On vaja vähendada väljaheite ohtu ja tagada jahutusvedeliku tõhus edendamine.\nLoodusliku tsirkulatsiooniga suletud küttesüsteemis saab tsirkulatsioonipumpa igal ajal lisada, suurendades selle efektiivsust. See on parim valik piirkonnas, kus esineb toiteallika probleeme. Sellisel juhul ei jää maja elektrit ajutiselt ilma soojust - suletud tüüpi süsteem eramutes toimib gravitatsioonisüsteemina.\nLooduslik ringlus Pange tähele! Membraanipaagi kasutamine gravitatsioonisüsteemis kahjustab selle toimimist, kuna suletud küttesüsteemis olevad vedelikud peavad membraani vastupidavust suletud mahutis ületama. Gravitatsioonisüsteemide jaoks on eelistatud avatud paak ja membraani paisupaagiga ahelasse lisatakse ringluspump.\nSuletud küttesüsteemi skeem on ühemõõtmeline ja kahe toruga. Valik sõltub kasutustingimustest ja tõhususe nõuetest.\nSuletud küttesüsteemi ühetoruskeem sobib väikeste mõõtmetega ehitiste jaoks. Seda on võimalik paigaldada kahekorruselisse maja ja igal põrandal ei tohi olla rohkem kui 5 radiaatorit. Üksik-pipe circuit (Leningradka) on oluliseks puuduseks - radiaatorid jadaühenduses ja kaugemal boiler radiaatori paikneb, seda madalam on temperatuur jahutusvedeliku, mis läbib seda. Ahela sulgemiseks mõeldud radiaatorid peaksid olema soojendusseadmed, millel on suurem soojusülekande pindala võrreldes esimesega.\nSuletud küttesüsteemi kahe toru süsteem on tõhusam, kuna see võimaldab ühele temperatuurile jahutusvedeliku edastada kõigile radiaatoritele. See valik sobib suurte majapidamiste, sealhulgas mitme korruse jaoks.\nTahkekütuse agregaadid, kaheahelalised ja üheahelalised, kalduvad põlemiskambris kondenseeruma, mis põhjustab metalli korrosiooni ja kahjustusi. Selle efekti vältimiseks lisatakse rihmale ahelasse segamisseade, mis sisaldab kolme suuna ventiili ja möödaviigu. Tänu klapile liigub jahutusvedelik läbi väikese ahelaga, kuni see saavutab vajaliku temperatuuri, ja avaneb kütteseadme kütteringi avamine kütteseadmele. Sellise tembeldamisega tahke kütusekatelde on ohutu töötada ja teenida võimalikult kaua.\nKütteüksuse ühendamine torudega\nSuletud küttesüsteem on kavandatud töötama iseseisva režiimiga ja kasutama temperatuuriandureid, et säilitada mugav mikrokliima. Seda võetakse arvesse katla versiooni valimisel - on soovitatav kasutada automaatset üksust. Gaasi- ja elektrikatlad on automatiseeritud, kui tahke kütusekatel on küttesüsteemiga ühendatud, on parem valida pika põleva põlemisseadme, pürolüüsi või graanulid.\nSoojendusseadme torustik varustatakse katla väljalaskeavaga, mis on vastutav soojuse generaatori töö kontrollimise eest. See koosneb manomeetrist (rõhu mõõtmine), automaatne õhutusventiil (gaaside eemaldamiseks), turvaventiil (lähtestab jahutusvedeliku ülejääk kõrgendatud rõhul). Turvalisusrühma (GB) saab osta valmis kujul või paigaldada kollektorile sobivaid seadmeid, ostetud eraldi.\nTähelepanu palun! Ohutusrühma ja katlaühenduse vahel on keelatud paigaldada sulgeklapp.\nSuletud tüüpi küte võimaldab paigaldada seadet, mis kompenseerib kütteainese mahu kasvu. Membraani paisupaak on suletud anum, mille elastse sisemise vahesein on pirnikujuline või kettakujuline. Kuumutatud jahutusvedelik, suurendades mahtu, venib membraani ja täidab osa paagist. Jahutusena väheneb vedeliku maht ja membraan kaldub võtma samasuguse kuju, nihutades jahutusvedeliku mahutist. Selle tagajärjel püsib süsteemis teatud rõhk.\nMembraanipaagi maht arvutatakse konkreetselt iga süsteemi jaoks. See peaks moodustama vähemalt 10% jahutusvedeliku kogumahust (katla võimsus, kõik kütteseadmed ja -torud), kui tegemist on veega või 15%, kui jahutusvedelikuna on valitud antifriis.\nVee tsirkulatsiooni tagab spetsiaalne pump, mille valikul võetakse arvesse soojusenergiat, soojendatavat ala, torujuhtme pikkust, autonoomse süsteemi skeemi, torude läbimõõtu ja mitut muud tegurit.\nSoovitatav on valida niiske tsirkulatsioonipump, kus jahutusvedelik läbib rootori - sellisel seadmel on küttesüsteem töötamise ajal palju vähem müra. Süsteemi paigaldamine võimaldab pumba paigaldamist tagasivoolutorustikule.\nÕigesti paigaldatud ringluspump\nKui süsteem on kavandatud tööks loodusliku ja sunniviisilise ringlusse, olenevalt elektrienergia olemasolust, on vaja ette näha möödaviik, mille kaudu jahutusvedelik läheb mööda pumpa.\nOn oluline, et kodus meistrid, kes ise käesid iseseisva kütmise abil, saaksid eelnevalt mõista, kuidas küttesüsteemi korralikult täita eramajanduses, et vältida ummikute moodustumist.\nEsmaküpsetamise alguseks eramajas on soovitatav kutsuda spetsialist, kes kontrollib skeemi õigsust ja elementide paigaldamise kvaliteeti, kontrollib katla tööd. Kuid tulevikus, pärast ennetavat hooldust, tuleb kütteseade uuesti täita jahutusvedeliku abil, nii et peate teadma, kuidas seda teha ilma vigadeta.\nPump küttesüsteemi täitmiseks Pange tähele! Soovitatav on täita suletud küttesüsteem abiga. Üks inimene täidab vooluringi veega või antifriisiga, teine jälgib torude laskumist.\nKorralikult paigaldatud küttesüsteemi ülaosas on automaatne õhutusventiil. Enne, kui ringlus on veega täidetud, peab klapp olema täielikult avatud, et väljutav õhk selle läbi voolaks.\nTagasivoolu toru on paigaldatud nõlva alla ja põhjapunktis on paigaldatud äravoolukraan, mis võimaldab jahutusvedeliku eemaldamist süsteemist. Kogu katla all asub korstnaproov, millel on tagasilöögiklapp, mis täidab küttesüsteemi.\nSellisel juhul võib torustikuga ühendada veetoru küttesüsteemi täitmiseks veega, piisab klapi keeramisest. Paiksetoru puudumisel ühendatakse torujuhe painduva vooliku abil veetoruga. Suletud küttesüsteemi täitmine veega nõuab, et vesi oleks rõhu all, mis on veidi suurem kui projekteerimisrõhk.\nAku kontrollimine pärast vee täitmist\nSüsteemi veevarustus on lõpule jõudnud, kui kõik kütteseadmed ja torud on täis - jahutusvedelik hakkab ülevooluventiilist äravoolu. Valamise viimasel etapil sulgege ülemise õhuventiil ja avage kõik patareid vaheldumisi Mayevsky kraanad, et kõrvaldada õhumullid. Vee sisselaskmine peatub, kui süsteemist eemaldatakse kogu õhk, ja ohutusrühma manomeeter näitab disaini rõhku (sõltuvalt katla omadustest) 1,5 baari või rohkem.\nKui suletud küttesüsteemis kasutatakse veemärgistusega kahesuunalist boilerit, siis töökorraldus hõlmab täitevooliku ühendamist spetsiaalse kraaniga mooduli osa jahutusvedeliku süstimiseks.\nKui tegemist on gaasikatel ja veerežiimiga, on oluline teada, kuidas seadet käivitada. Esikaas eemaldatakse katlast, et võimaldada vahetusseadmele juurdepääs tsirkulatsioonipumpa. Pärast süsteemi täitmist oma kätega ja lekke kontrollimist lülitatakse seade sisse, seadistades töörežiimi. Kui tsirkulatsioonipump, mis hakkab kallutama, kruvikeerajaga, keerake kaas veidi lahti, et õhk välja lastaks ja hakkaks vee tilkuma. Seejärel keeratakse kaane tagasi ja 3-4 minuti pärast korratakse operatsiooni lühikeste intervallidega kaks kuni kolm korda. Seade hakkab töötama vaikselt ja põleti süttib. Kontrollige mõõturi lugemist ja lühiajaliselt avage toiteplaat, et tekitada rõhk, mis vastab projekteerimisrõhule.\nKülmutusvedeliku kui jahutusvedeliku kasutamisel on oma omadused. Me selgitame välja, kuidas suletud tüüpi küttesüsteemi täita antifriisiga, kuna seda ei saa välja voolata paisupaagist või sattuda veetorust.\nSüsteem on asustatud järgmiselt:\nValik 1. Külmumisvastane vedelik pumbatakse käsitsi rõhu testpumpiga, mis tagab vajaliku rõhu.\nVariant 2. Kasutatakse elektrilist pumpa, mis võimaldab erinevate tihedustega vedelike pumpamist.\nVariant 3. Täitmine toimub läbi vooliku, mille alumine ots on ühendatud tagasilöögiklapi väljalasketoruga ja ülemine on tõstetud süsteemi ülemise punkti kohal (pööningule, katusele, teisele korrusele). Pärast töö lõpetamist valatakse vooliku all olev jahutusvedelik täidetud mahutisse.\nSüsteemi rõhk ja mask\nStabiilne töörõhk on küttesüsteemi tõhusa toimimise võti. Mõistame, miks küttesüsteemi surve väheneb. See on tingitud soojustakisti mahu vähenemisest, mis on tingitud vältimatutest lekitest sõlmedes ja ühendustes, vedeliku väljutamisest õhuaventidest radiaatorite käsitsi kiiritamise protsessis jne.\nVajalikest väärtustest allapoole jääv surve all väheneb veetoruga ühendatud automaatne puhastusventiil. Väikestes süsteemides on paigaldatud mehaaniline ventiil, kuid sel juhul peab kasutaja regulaarselt manomeetrit kontrollima ja lisama jahutusvedeliku vajalikku maht käsitsi.\nKokkuvõte. Suletud küttesüsteemi nõuetekohase täitmise võime võimaldab kütteperioodil korralikult ette valmistada ja käivitada pärast remonti või hooldustööd.\nSuurema osa maamajade soojendamiseks on siiani suletud jahutusvedeliku suletud kütteseadet edukalt kasutatud. Selle erinevus avatud vooluahelast on surve all vee kaudu suletud torujuhtmevõrgust väliskeskkonnast täielikult eraldatud. Kui te pole veel otsustanud, millist tüüpi kütteseadmeid valida oma kodu jaoks, soovitame tutvuda selle artikliga, mis sisaldab kogu vajalikku teavet suletud süsteemide kohta.\nTöö koosseis ja põhimõte\nSõltumata valitud skeemist (arutame neid hiljem), sisaldab selle struktuur alati järgmisi põhielemente:\nsoojus - gaasi, diislikütuse, elektri - või tahkekütuse katlaallikas;\ntarbijad - radiaatorvõrk ja (või) sooja vee põrandad;\nmembraanitüüpi tihendatud paisupaak;\nohutusgrupp, mis sisaldab õhuava (õhutusventiil), turvaventiil ja manomeeter;\nToruliitmikud tasakaalustamiseks, tühjendamiseks ja reguleerimiseks;\npõhi- ja tarnetorud.\nMärkus: Küttesüsteemi saab täiendada projekti muudest elementidest ja seadmetest, näiteks jaotuskollektorist, puhvri võimsusest ja mitmest automatiseerimisvahendist. Joonisel on ülaltoodud tüüpiline kahe toruga kava, kõige levinum eramajades.\nKaasaegse suletud süsteemi tööpõhimõte on soojusenergia ülekandmine katlast radiaatorisse, kus kasutatakse ülemäärase surve all olevat vedelikku (1 kuni 2 baari). Selle mahu laiendamine kuumutamisest kompenseeritakse, paisutades kummimembraani, mis on täielikult atmosfääri eraldatud.\nHermeetilise paisupaagi seade\nOhutusgruppi paigaldatud automaatne õhutusventiil takistab küttesüsteemi õhku. Seal paiknev plahvatusohtlik klapp käivitub torujuhtmete kriitilise rõhu suurenemise korral, tavaliselt on see seatud 3 baari. Enne soojusgeneraatorisse sisenemist ja koguneb küttevõrgust tulevast muda, paigaldatakse muda tagasi tagasitõmbamisliinile.\nOluline punkt. Tsirkulatsioonipump, mis kütteseadet sundis pumpama, võib ehitada nii tagasilöögi kui ka katla kõrval asuva torustiku juures. Mõlemad meetodid on õiged.\nPositiivsed aspektid ja puudused\nVeesüsteemi suletud versioon on saanud arvukate eeliste tõttu populaarseks:\nkokkupuude atmosfääriga - aurustumise tõttu jahutusvedeliku kaotus puudub;\nPerioodi soojendusega hoones võrgu täitmiseks saab kasutada antifriisi;\nsuure läbimõõduga torud, mis on varustatud olulise kaldega, ei ole vaja, nagu seda tehakse loodusliku veeringluse kiirteede paigaldamisel;\nPitseeritud paisupaagi kaudu ei kao soojust, seega peetakse kava säästlikumaks;\nsurve all olev vesi kuumeneb palju kiiremini ja keeb kõrgemal temperatuuril, mis vähendab auruploki ohtu hädaolukorras;\nSuletud süsteem on hästi reguleeritud nii üksikute valdkondade kui ka üldiselt.\nMärkus: Pingutus annab veel ühe olulise pluss - jahutusvedelik ei ole läbi avatud paagi atmosfääriõhuga küllastunud. Õhumullid võivad torujuhtmetesse siseneda ainult veevarustuse kaudu täidetuna või paagi membraani pragude kaudu.\nTorude paigaldamine põrandale ja seintele\nGaasijuhtmete väikesed läbimõõdud ja sunnitud ringlus on tänapäevaste suletud küttevõrkude kasuks peamised argumendid. Kogu juhtmestikku saab seintel või põrandatel peita ja torud tuleb paigaldada minimaalse kaldega. See sobib ainult vee ärajuhtimiseks radiaatorite ja liinide parandamisel või loputamisel.\nNüüd umbes lusikatäis tõrva barrel mett. Fakt on see, et eramaja privaatne küttesüsteem ei suuda iseseisvalt töötada, sest see sõltub pumba varustusest. Seepärast on sagedaste voolukatkestuste korral soovitatav ehitada katkematu toiteplokk või elektrigeneraator, nii et see ei jääks kuumuse all.\nAbi. Internetis leiate alternatiivsed võimalused - suletud süsteemid, mis on tehtud gravitatsiooni mudelil (gravitatsioon). See tähendab, suured torud märkimisväärsete kalduvustega. Kuid siis pooled ülaltoodud eelistest kaotavad ja paigalduskulud suurenevad.\nTeiseks negatiivseks küljeks on õhuklappide eemaldamise keerukus vee valamisel, pressimine ja kütmise alustamine. Kuid see miinus ei ole probleem, kui eemaldate õhku vastavalt üldtunnustatud tehnoloogiale.\nSuletud süsteemi skeemid\nÄriklientide ja maamajade kütmiseks kasutatakse järgmisi levikutüüpe:\nÜhetoru Kõik radiaatorid on ühendatud ühe põhiribaga piki ruumi või hoone ümbermõõtu. Kui soe ja jahutatud soojuskaabel liigub ühe toruga, siis saab iga järgneva akuga vähem soojust kui eelmine.\nKaks toru. Siin siseneb kuum vesi kütteseadmetesse mööda ühte põhiliini ja jätab teise. Kõige tavalisem ja usaldusväärne võimalus igale elamule.\nLäbimõõduline (silmus Tyhelmana). Sama kui kahesuunaline, voolab ainult külm vesi samas suunas kuuma üksi ja ei pöördu vastupidises suunas (näidatud allpool joonisel).\nKoguja või kimbu. Iga aku võtab soojuskandjana läbi ühise torujuhtme, mis on ühendatud ühise kollektoriga.\nÜhe toru horisontaaljuhtmed (Leningrad)\nAbi. Ühetoru süsteemid on horisontaalsed (nn Leningrad) ja vertikaalsed. Viimane, kus vett jaotatakse soojendusseadmetelt püstikudest, kasutatakse sageli kahekorruselistes majades.\nÜhetoru horisontaalne skeem põhjendab ennast ühekorruselistesse väikestesse majapidamistesse (kuni 100 m²), kus kütte tagab 4-5 radiaatorit. Veel ühe filiaaliga ühendamiseks pole seda väärt, viimane aku on liiga külm. Vertikaalsete riseritega variant sobib hoonele 2-3 korrusel, kuid selle rakendamisel on vajalik põrandate katmine peaaegu igas ruumis torudega.\nÜhetorusüsteem, ülemine juhtmestik ja vertikaalsed tõusutorud\nNõukogu. Kui teie valik langes ühetoru suletud ringi, on parem usaldada selle disain ja kohandamine spetsialistidega. Nad peavad tegema arvutused ja korvama põhimaanteedi läbimõõduga nii, et soojuseks oleks kõigile tarbijatele piisavalt. Praktilisema teabe saamiseks saate eksperdi videost abi:\nKahetoruline skeem, mis on varustatud tühipalga filtritega (näidatud artikli alguses), on üsna lihtne, usaldusväärne ja ühemõtteliselt soovitav kasutada. Kui te oma kajutis ala 200 m² kõrgus põrandast 2, juhtmestik read teha torude voolu lõik DN 15 ja 20 (väline läbimõõt - 20 mm ja 25 mm), ja ühendamiseks radiaatorid võtta DN 10 (väljastpoolt - 16 mm).\nSeotud vee liikumise skeem (Tyhelmanni silmus)\nTyhelmanni silmus on kõige hüdrauliliselt tasakaalustatud, kuid seda on keerulisem paigaldada. Torujuhtmed tuleb asetada ruumide või kogu maja ümbermõõdule ja läbida uste all. Tegelikult läheb kulu rohkem kui kahe toruga ja tulemus on ligikaudu sama.\nKaugsüsteem on ka lihtne ja usaldusväärne, lisaks on kõik juhtmestik edukalt peidus põrandal. Lähitoimeseadmete ühendamine kammidega on tehtud 16 mm toru abil, kaug-20 mm. Katla põhiliini läbimõõt on 25 mm (DN 20). Selle võimaluse puuduseks on kollektorseadme hind ja seadme keerukus elektrivõrgu paigaldamisega, kui põrandakate on juba tehtud.\nSkeem koos akude individuaalse ühendamisega kollektoriga\nKuidas valida varustus\nÜks olulisemaid aspekte on soojusallika valimine kasutatava energiakoguse ja -tüübi osas:\nlooduslikul või veeldatud gaasil;\ntahke kütuse kohta - puit, kivisüsi, graanulid;\nvedelkütus - diisliõli, õlijäätmed.\nAbi. Vajadusel saate valida mitme kütusetootmisseadme, näiteks puidu ja elektri või gaasi + päikeseenergia.\nKatlamaja võimsus arvutatakse standardmeetodil: korteri kuumutatud ala korrutatakse kilovatidena 0,1-ga ja ohutusfaktoriga 1,3. See tähendab, et 100 m² maja jaoks on vajalik 100 x 0,1 x 1,3 = 13 kW soojusallikas.\nSuletud küttesüsteemile pole oluline, millist tüüpi soojusgeneraatorit ostate, nii et me ei käsitle seda teemat üksikasjalikult. Kuid teete oma ülesande oluliselt lihtsamaks, kui ostate oma tsirkulatsioonipumba ja paisupaagiga varustatud seina gaasikatel, nagu on foto näha. Väikese maja jaoks on vaja ainult torusid ja kütteseadmeid korjata, nagu arutatakse hiljem.\nElamu küttesüsteemi saab paigaldada sellistest torudest:\nristseotud polüetüleen PEX, PE-RT;\nValikud metallist: vask, teras ja gofreeritud roostevaba teras.\nVäikeste finantskuludega iseseisva paigalduse rakendamisel on parem võtta polümeer torusid. Metallist plastist ja polüetüleenist valmistatud tihendühenduste kokkupanekuks ei ole vaja spetsiaalseid tööriistu ning polüpropüleeni tuleb jootta (keevitusmasin tuleb rentida). Loomulikult ei ole materjali PPR-i maksumus võrdne, kuid usaldusväärsuse ja vastupidavuse huvides soovitame kasutada ristseotud polüetüleenist valmistatud PEX-torusid.\nSamuti saab toruliitmikele paigaldada vasest ja lainepappi roostevabast terasest, kuid esimest eristab see kõrge hind, teine on märkimisväärne hüdrauliline takistus. Mis puutub mustmetalli, on see kõigis aspektides ebamugav - keevitusseadmete paigaldamine ja korrosioonitundlikkus lükkavad selle viimasele kohale. Täpsemat teavet torude valiku kohta räägitakse järgmises videos:\nNüüd pakub kauplemisvõrk selliseid tüüpi kütteseadmeid:\nRänist valmistatud alumiiniumisulamist (silumiin);\nsama, kuid terasest torude skelett, nimi - bimetalliline;\nmalmist akud - nõukogude "akordioni" MC 140 analoogid ja retrostiilis mudelid.\nMärkus: Viimase kolme tüüpi radiaatorid võetakse värske soojusülekande jaoks vajaliku arvu sektsioonidesse.\nMajanduse vaatepunktist on kasumlikum osta teraspatareid, mida eristab demokraatlik hind. Alumiiniumseadmed on kallimad, kuid intensiivsemalt kuumust. Need 2 sorti on kõige nõudlikumad suletud kütteseadmete jaoks eramajades.\nBimetalliraadikud on ette nähtud küttevõrkudeks madala kvaliteediga jahutusvedelikega, mis tulevad sisse surve all, mis on iseloomulik kortermajade tsentraalsele soojendamisele. Osta need kallid tooted maamajas autonoomset kütmist on mõttetu.\nMalm "akordion" kaotab teiste patareide tugevuse ja kaaluga. Kuid tänu madalatele hindadele kasutatakse tööstushoonetes ja talumajapidamistes. Samal ajal iseloomustavad rauast valmistatud vanaaegseid radiaatoreid laitmatut disaini, kuid see on liiga kallis.\nVõimsuse tõstmiseks kütteseadme valimiseks tehke lihtne arvutus: jagage soojusülekanne passis 1,5 võrra. Nii et teate radiaatori tegelikku võimsust, sest dokumentatsioon peegeldab teatud reaalsuseta tegutsemistingimuste omadusi.\nNõukogu. Ärge unustage osta radiaatori liitmikud - tarnimiseks mõeldud kuulventiil ja tagasilöögiklapp. Kui otsustate energiasäästu termostaadid paigaldada patareide eelseadistusega, siis tuleb seadme väljalaskeava juures paigaldada tavaline sulgklapp.\nPump ja paisupaak\nSuletud küttesüsteemiga eramutes kasutatakse tavaliselt 3 olmemasinad circulators, arendades pea 4, 6 ja 8 m veesamba (see rõhk 0,4, 0,6 ja 0,8 baari võrra). Soovitame mitte keeruliste hüdrauliliste arvutuste tegemiseks, vaid pumba seadme võtmiseks järgmiste funktsioonide abil:\nÜhe- ja kahe-korruseline hoone, mille pindala on kuni 200 m², on piisavalt survet 4 meetrit.\n200-300 m² suuruses suvila piirkonnas on vaja pumpa rõhuga 0,6 baari (6 m).\nKolmekorruselise 400-500 m² suuruse mõisa võrgu ringlusse laskub üks 8 m veesambaga pea.\nAbi. Pumba võimust tuleb hinnata selle märgistusel. Näiteks toote bränd Grundfos 25-40 on ühendatud läbimõõduga 25 mm ja arendab rõhku 0,4 baari.\nPaagi paksuse suuruse valimiseks tuleks arvutada vee kogus kogu suletud küttesüsteemis koos katla paagiga. Arvestades asjaolu, et kuumutades temperatuuril 10 kuni 90 ° C, suureneb vesi umbes 5% võrra, peaks paagi maht olema 1/10 kogu soojustakisti kogumahust.\nKuidas küttetorusid täita\nMe otsustasime selle probleemi katta, sest suletud süsteemi täitmine tuleb teha vastavalt teatud algoritmile, nii et õhumullid ei jääks:\nEsialgu tuleb kõik kütteseadmed elektrivõrgust kraanade abil katkestada. Ülejäänud ventiil on täielikult avatud ja lülitage vesi toru sisse. Täitke torud aeglaselt, et õhk saaks ohutusrühma ventiili kaudu välja pääseda.\nKui rõhk jõuab 1 barini (jälgige manomeetrit), peatage täitmine ja lülitage tsirkulatsioonipump mitme minuti jooksul sisse, et väljastpoolt õhku välja tõmmata.\nJätke abistaja rõhu säilitamiseks 1 baari tasemel ja avage vaheldumisi radiaatori ventiilid ja vähendage õhku Majewski kraanade abil.\nLõpuks käivitage katla ja pump, jahutage soojaja ja eemaldage patareid uuesti õhku.\nPärast seda, kui olete veendunud, et kõik torujuhtmed ja kütteseadmed on täielikult soojenenud, tõstke võrgu rõhk 1,5-2 barile katla temperatuuril 80 ° C.\nHoolimata suletud veesüsteemide populaarsusest ei ole nad imerohi. Paljudes asulates, kus ebastabiilne energiavarustus, pole mõtet selliste skeemide paigaldamisel, sest peate kandma UPSi või generaatori ostukulusid ning see ei sobi. Selle stsenaariumi korral puudub loomuliku ringluse gravitatsioonisüsteemide alternatiiv.\nSiin on kujutatud suletud tüüpi küte, mille ahel ja tööpõhimõte on üsna lihtsad: süsteem ringlevas vedelikus soojeneb katlasse ja siseneb torustikku. Kui liigne laiendamine vedeliku siseneda tank, ja temperatuur on tagastatud tagasi sügisel, mis võimaldab säilitada siserõhk süsteemis etteantud tasemel (lugeda: "Milline peaks olema rõhk eramaja küttesüsteemi").\nKuidas paigaldada paisus küttesüsteemi Kust panna paisupaak suletud küttesüsteemis? Paagi paagi ühendamine Seadistusjuhised JäreldusOlete edukalt valinud ja ostetud oma küttesüsteemi membraan-tüüpi paagi.


Otsi: Otsing võttis aega 0,04 sekundit; genereeritud 4 minutit tagasi.\nKui te siin foorumis jaurate niimoodi, siis küll...\nSee on ju rahapesu, kes paneb paarsada eurot...\nKoroona viiruse/piirangute jne teemalisi...\nKoroona viiruse/piirangute jne teemalisi artikkleid/postitusi saab väga hästi filtreerida, et kui lasta Crtl+F läbi sõna ,,põhiseadus'' ja kui on kas või 1 vaste, siis ristist kinni panna. See on...\nEster Karuse on ju väga ilus miisu, et miks seda...\nMa ise pean seda pseudoprobleemiks aastal 2021,...\nMa ise pean seda pseudoprobleemiks aastal 2021, sest noh globaalselt igasuguste spordiülekannete tootmine on ju nii tavapärane ja igapäevane. Mure on ikkagi selles, et tavalised Eesti inimesed...\nEks poliitmängud käivad ikka, et üks võtab teise...\nEks poliitmängud käivad ikka, et üks võtab teise pealt tule. Kas tahtlikult või juhuste kokkusattumusena. Lihtsalt see Kaja Kallase ja valitsuse üldine seisukoht, et saab tööd jätkata ja vaadatakse...\nEilse kohustusliku võiduga polnudki midagi...\nHarvetz arvatavasti siis võtab selle...\nErasektori sundvaktsieerimine meil tekitab ka...\nErasektori sundvaktsieerimine meil tekitab ka küsimusi. Minumeelest hetkel oleks olnud ideaalne koht valitsusel Anneli Otti sundida tagasiastuma kui ei soovi vaktsiini teha ja saata esimene korralik...\nRasvane +1 Eesti riik on siiski liiga vaene ja...\nEesti riik on siiski liiga vaene ja liiga sõltuv, et siin suuta tekitada olukord, kus kõik elavad muretult ära. Austraalia on hea näide, kus ma ise elanud olen, kus selline asi toimib,...\nSiin tabelis on tõesti ehk faktiliselt...\nSiin tabelis on tõesti ehk faktiliselt väljatoodud graafik, aga ma usun, et ka futbolidipaul mõtleb, et tegelikuses on ju ka inimlik faktor, et kui kalur või ehitaja teeb ületunde, siis ta teeb seda...\nIm confused now. Mida sellest järeldada võiks...\nTänud, Mõnu suutis mu enesehinnangu nii alla...\nTänud, Mõnu suutis mu enesehinnangu nii alla tampida, et ma juba helistasin vahepeal emale ja vabandasin, et ma nii läbikukkunud elus olen. Samas sinu lause, et juba 1.2L Octaviaga võib ennast...\nMa mõtlen, et kas Reformierakond juba ei...\nKütusehind tõuseb ning Jaan Viimsist oma 4.4L Bmwga peab ilmselgelt rohkem maksma kütuseaktsiisi arvelt kui 1.2...\nKurat ma kardan, et sinna tuleb mass kohale ma ei...\nKurat ma kardan, et sinna tuleb mass kohale ma ei tea miks, aga maskivastasus ja seal oli tõesti eliitprotesterid kohal, aga hetkel sotsiaalmeedias ja vaatan, siis suvalised inimesed massides on...\nAsi pole ostmishuvis, vaid müügikriteeriumites.\nKuulsin täna linnapealt, et laupäeval või...\nSa ütlesid, et sa pead ennast alles nüüd...\nMa olen ka koguaeg arvand, et ma tubli tööinimene, kes saab oma eluga...\nMa ei hakka su ülejäänud juttu läbi lugema, sest...\nMa ei hakka su ülejäänud juttu läbi lugema, sest esimene lause on juba nii üleolev ja normaalsel elujärjel olevate Eesti inimeste tembeldamine vaesuspiiril virelevateks rottideks, et mul läheb süda...\nOota mida sa kahtled, et kas Herem ise ei olegi...\nMängid ju 27. vooru selleks, et tabel ära...\nMängid ju 27. vooru selleks, et tabel ära splittida. Sellist asja ei oleks tohtinud juba eos lasta juhtuda.\nTegelikult reaalsuses see on nii õudne pask, mis on sellel aastal kokku keevitatud ja...\nLätis oli juba komandanditund päris pikalt ja...\nLätis oli juba komandanditund päris pikalt ja riik on ikka full putsis. Härrasmeestele, kes erutuvad kui ettekujuteldav dominast Kaja Kallas neile ette dikteerib, kus ja mis kell nad käia tohivad...


Davise viga oli see, mis andis põntsu lõpus, poleks see viga olnud ja 3 vabaviset, siis oleks võinud palju muutuda.\n02 Mai 2016, 09:32\nSeal puude kindlasti oli, kerge, aga siiski, põhimõtteliselt õigesti võetud. Samas jäeti samasugune kolmese taga tehtud viga mõni aeg tagasi võtmata Wrighti vastu, mingisugune jabur segadus ajaga, kui pall jõudis Robinsoni kätte mitu head sekundit peale sireeni ja tuli 2+1 ning terve rida muid kahtlaseid otsuseid. Muidugi, esmajoones kaotas Varese viimase veerandiga ise selgelt võidetud mängu, kuid kohtunike otsused olid samuti Balti liiga tasemel.\n02 Mai 2016, 15:35\nKuidas Vareses eile õhtul mängu vaadati ehk tõeline korvpallilinn:\nhttps://www.youtube.com/watch?v=LJkj5GX ... e=youtu.be\n02 Mai 2016, 16:31\nEi saa tähelepanuta jätta Janar Taltsi seisukohta "nõrkades ja kallites" eurosarjades mängimise kohta.\nhttps://korvpall24.ee/uues-ametis-janar ... s-mangima/\n“See (eurosari) on mängijate jaoks. Meie noorte meeste jaoks ongi eurosarjas mängimine samm edasi. Kui Kalev/Cramo mängib aasta otsa VTB Ühisliigat ja saab seal tugevaid mänge, siis nad on hooaja lõpus eestikate finaalides enesekindlamad. Kui iga päev Himki ja Lokomotiviga mängida, siis nad karastuvad seal. Meie üritame enda nooremaid eestlasi praegu selle eurosarjaga karastada. Loodame, et saame alagruppi, see oleks meie jaoks suur asi. Teise poole pealt on see loomulikult ka suur väljaminek, aga kui me tahame kuhugi edasi jõuda, siis seda lihtsalt tuleb teha. Kui me ainult Eesti-Läti ühisliigat mängiks, siis oleks kindlasti lihtsam eelarvet ja kõiki muid asju teha, aga me üritame siiski arendada nii mängijaid kui ka klubi. Mina ei poolda seda, et me peaksime kogu aeg ainult Valmieraga mängima. Samuti pakub see Eesti mängijatele võimaluse silma jääda. Kes ennast pildile mängib ja head statistilised numbrid teeb, pääseb võib-olla kuhugi välisliigasse. Igasugustesse kolmandatesse või neljandatesse liigadesse ei ole siiski mõtet minna. Viskad Valmiera vastu 20 punkti ja lähed selle statistika põhjal kuhugi Hispaania neljandasse liigasse, mina ei näe sellel mingit mõtet,” leidis Talts.\nSeda, kui oluline on eurosarjas mängimine välisklubidele silma jäämiseks, teab endine tippmängija enda kogemusest. “Toon ühe näite ammusest minevikust, kui ma Greksi ja Kanguriga (Gregor Arbet ja Kristjan Kangur – toim.) Tallinna Kalevis mängisin. Kalevit juhtis tollal Riho Soonik ja peatreener oli Andres Sõber. Mäletan, et klubil raha ei olnud, aga mängisime eurosarja ja peale seda lendasimegi meie, noored, välja. Vamm (Valmo Kriisa – toim.) läks ka Hollandisse. Palgad jäid tookord küll vist saamata, aga meie saime tänu sellele pildile ja välismaale mängima. See on koht, kus ennast näidata. Eurosarjas mängimine tekitab rohkem huvi ja mängijatel tekib selle pealt rohkem võimalusi,” sõnas Talts, kes oma karjääri jooksul on mänginud Saksamaa, Venemaa ja Itaalia kõrgliigades ning ühe hooaja ka Euroliigas.\n26 Sept 2019, 15:07\nKas sind ennast ei väsita juba ära see pidev jauramine Kalevi väidetava eurosarjavastasuse teemal? Kui klubil pole piisavalt ressurssi, et osaleda paralleelselt kolmes sarjas, siis peaks ju olema arusaadav, et välissarjade osas langeb valik VTB kasuks, mis garanteerib kindla rahalise sissetuleku ja võrreldamatult suurema mängude arvu – rääkimata nende kvaliteedist -, kui madalamad eurosarjad.\n26 Sept 2019, 15:19\nMinuarust Vaim ei juhtinud küll sellele tähelepanu, et kalev eurosarja ei mängi. Aga kui ma nüüd eksin, siis oleks selline avaldus kontekstist välja rebimine.\nTalts ütleb, selgelt miks Kalev on kevadeti tugev - sest nad on terve hooaja saanud kõvasid mänge. Ning see annab eelise, mida nad edukalt ka ära kasutavad.\nTartu puhul ei näe ta muud võimalust, kui mängida eurosarja, et noored saaksid rohkem kvaliteetseid mänge, mis omakorda peaks tooma edu kodumaiste satsidega mängides.\n26 Sept 2019, 19:31\nMa ei räägi siin tõepoolest Kalev/Cramost, see pole ainus Eesti klubi, kes Euroopas ei mängi. Cramo puhul ma heidan ette mitte niivõrd kõrvalejäämist, rahapuudus on vabandatav põhjus, vaid jutte nagu eurosarjad oleksid nõrkadele - ole mees ja tee seal enne tulemus, siis tule rääkima!\nSee eurosarjadest eemalehoidmine hõlmab pea kõiki eesti klubisid v.a. Tartu (ok Tarvas kunagi samuti proovis ja mitte päris ebaõnnestunult). Ja Tartul pole finantsiliselt ka just kuldajad käes.\nTulemus on käes, nendesse pääsemine muutub aasta aastalt raskemaks.\n26 Sept 2019, 19:45\nNimeta palun see klubi peale TÜ ja Cramo, kellelt oleks realistlik eeldada eurosarjas osalemist?\nRapla saal ei vasta rahvusvahelistele nõuetele. Pealegi oli neil pikka aega kukil kohtuasi, mis ähvardas nende eksistentsi üldse lõpetada. Pärnu oli alles hiljaaegu meistriliigast loobumas, kuna eelarve osas tuli lagi vastu. Ja on siiamaani vastas, s.t et euroseiklusteks ei jagu lihtsalt raha. Väike Kalev on poolprofessionaalne meeskond. Nende koht ei peakski minu arvates olema eurosarjas. Nagu näitas ka mõne aasta tagune fiasko. TTÜ on kohaliku liiga kõrval orienteeritud tudengispordile. Ja ka neil on eelarvega kitsas käes. Tarva jaoks tähendas eurosarjas osalemine teekonna algust pankroti poole. Olukorras, kus nad just jõudsid tagasi meistriliiga tasemele ja said hädavaevu kokku selleks vajaliku eelarve, pole ilmselt põhjust eeldada, et nad niipea uuesti Euroopa poole vaatama hakkaksid. Valga suudab samuti meistriliigas osalemiseks vajaliku eelarve vaevu kokku saada. Kuna meie kohalik turg ehk sponsorbaas on väga väike ja madalaimas eurosarjas osalemise kulusid pole sisuliselt võimalik tagasi teenida, siis pisematelt klubidelt oleks põhjust eurosarja poole vaatamist oodata vaid siis, kui eksisteeriks korralik kohalike omavalitsuste poolne toetus korvpalliklubidele. Nii nagu see on näiteks Leedus, kus isegi meistriliiga vaesemad klubid saavad arvestada kahe- kuni kolmesaja tuhande euroste toetustega. Eestis on ainus klubi, kel on suht kindel institutsionaalne toetus (linn+ülikool) Tartu, aga nendegi osalemine eurosarjas on viimastel olnud juhuslik, kuna muu sponsorraha on kokku kuivanud.\n26 Sept 2019, 20:19\nNo Talts juba vastas sulle, kas ma pean seda juttu üle kordama? Loomulikult on lihtsam leida põhjuseid mitte osaleda, kui otsida vahendeid osalemiseks.\n26 Sept 2019, 20:42\nSa kõlad sama õõnsalt kui Mart Helme, kes räägib, et küsimused katteallikatest on kohatud.\nKui juba Eesti suuruselt teise linna esindusmeeskonnal on ülisuuri raskusi, et eurosarjas osalemiseks raha kokku saada – viimase kümne aasta jooksul on olnud ridamisi juhtumeid, kus see polegi õnnestunud –, siis see peaks andma aimu, kui keeruline ülesanne see palju väiksemate linnade klubide jaoks on.\n26 Sept 2019, 20:57\n“Toon ühe näite ammusest minevikust, kui ma Greksi ja Kanguriga (Gregor Arbet ja Kristjan Kangur – toim.) Tallinna Kalevis mängisin. Kalevit juhtis tollal Riho Soonik ja peatreener oli Andres Sõber. Mäletan, et klubil raha ei olnud, aga mängisime eurosarja ja peale seda lendasimegi meie, noored, välja. Vamm (Valmo Kriisa – toim.) läks ka Hollandisse. Palgad jäid tookord küll vist saamata, aga meie saime tänu sellele pildile ja välismaale mängima. See on koht, kus ennast näidata. Eurosarjas mängimine tekitab rohkem huvi ja mängijatel tekib selle pealt rohkem võimalusi,”\n27 Sept 2019, 01:00\nSuurepärane näide tõesti. Minna mängima konkurentsivõimetu meeskonnaga eurosarja, jääda mängijatele palgad võlgu ja kõige tipuks viia klubi pankrotti. Kõik selleks, et äkki mõni mängija pääseb välisklubisse.\nTartu on pusinud eurosarja mängida ligi kakskümmend aastat. Ainsad eestlased, kes sealt välisklubidesse on siirdunud, on Tein, Veideman ja Talts. Kusjuures Talts oli tuntud suurus juba enne Tartusse siirdumist. Eurosari on tore väljund, kui selle jaoks on ressurssi, aga see pole asi, mille nimel klubi pankroti äärele viia.\n27 Sept 2019, 01:38\nhttps://sport.err.ee/987342/talts-tartu ... asi-minema\n"Treenerid ja juhtkond ikkagi näeb, et see eurosari on noortele meestele väljundiks ja see on selline vajalik samm, mida teha. See on väga kulukas ettevõtmine. Juba kaks mängu on meie klubile suur kulu, aga me võtame selle riski ja lähme proovime. Meie klubi juhtkond töötab selle nimel, et mängijatel oleks hea, mitte vastupidi. Olen ise mõlemal pool olnud – tean, et Tartus on alati see klubipool okei olnud ja mängijatel on kõik asjad korras. Kui sul on tugevad mängud siis läbi selle võistkond areneb ja on võib-olla kevadel paremas vormis," usub Janar Talts.\n"Eesti-Läti ühisliigas on meie noorte meeste jaoks liiga vähe mänge. Kui sul on põhihooajal 28 mängu, siis ma arvan, et seda on vähe. Trennimehi on meil küll, nüüd on vaja mängumehi. Eurosari võiks natuke vaheldust tuua ka meie mängijatele. Peame samm-sammult edasi minema, mitte jääma ühe koha peale seisma ja halama, et meil ei ole raha. Siis tuleb pingutada ja leida see raha, et noored mehed saaks edasi minna! Samamoodi areneb kogu klubi sellega kaasa ja need on loogilised käigud. Lihtsalt kuskilt tuleb pihta hakata!"\n01 Okt 2019, 21:48\nKuna vaidlus siin käib siis panen siia ka Priit Vene jutu eilsest Postimehest\nhttps://sport.postimees.ee/6790202/prii ... -elus-teha\n02 Okt 2019, 08:47\nSoomlased pakkusid suurt võitu, kuid vabavisked ridamisi mööda, lisaks Drungilas korvi all koperdas, võimalusi pakuti\n02 Okt 2019, 21:54