Kodu › ILMATSÕÕR › Ilmast ilma › Ilujutulidse laulu\nKESKI KURI TULLI, KESKI KURI VIIS… Osa laule kõnelep kodueläjä vai (kodu-) viisirke salaperätsest kadumisest ja otsmisest, ja nii lõppeva (vai paistap nii) leidmisega: tuu, kes leitas (vai asemele saadas), ei ole enämb endine engeline. Sama motiivi (kadumine, võõrade paika minek, staatuse muutumise) kanva ka laule, mis kõneleva kadunu vellest. Kõik nii laulu võiva periselt olla arhetüübilitse allegooria. Mitmele motiivile võip kõrvale tuvva midägi sarnast näituses sumeri ja india uskmisten.\nLÄTSI KARJA SAATEMAIE,\nvärrist vällä veerimäe,\nnäi ma kaara kasuvat,\ntõuvillä (vilja) tõsevat.\nKarksi ma sise kidsumaie,\npanni ma sõba sõõru pääle,\nkaalaraha kannu pääle.\nTulli kurat kuusikost,\nvõt´t´ mu sõba, võt´t´ mu sõle,\nvõt´t´ mu kalli kaalaraha’,\nvõt´t´ mu sõba sõõru päält,\nkaalaraha kannu päält.\nLätsi ma kodo ikkeen,\nteedä möödä tennäten.\nKes sääl mulle vasta tulli?\nIme mulle vasta tulli,\nime multa küsütalli,\n„Mis sa iket, tütarlatsi,\nmis sa kaibat, kallis latsi?”\nlätsi ma karja saatemaie,\nvaras´ miesi varikost,\nkaalaraha kannu päält.”\n„Är sa ikku, tütarlatsi,\nkaibakugi, kallis latsi –\nmeil om kirstun kireviid,\nalle kaase kalevit,\nperä alle peeni keidsi (peenikesi?).”\nViis: Villem Falkenberg (EÜS III 6 (1) < Sangaste khk, Uniküla – F. Kuhlbars, 1889), tekst: Liis Oberst (u 75 a) (H II 5, 543 (207) < Sangaste khk – Joosep Hurt, 1877).\nLÄTSI KARJA SAADEMAIE,\nvärrist vällä veerimaie,\npanni sõba sooru (sõõru) pääle,\nkaalaraha kannu pääle,\nlehi (lehvi?) lepä ossa pääle.\nKuri mu kuuld kuusikust,\nvaras meesi varikust,\nvõtt mu sõba, võt mu sõle,\nvõtt mu kalli kaalaraha,\nlehi lepä ossa päält.\nLätsi kodu ikkeen,\nKes sääl kottust vasta tulli?\nTulli imä, tulli esä:\n„Mis sä ikket, tüttärlatsi?”\n„Mis ma ikke, imekene,\nvõi mis ikke, esäkene:\nvärrist vä´llä veerimaie,\npanni ma sõba sooru pääle,\nkaalaraha kannu pääle\nlehi lepä ossa pääle;\nvaras meesi varikust –\nvõt mu sõba, võt mu sõle,\nvot mu kalli kaalaraha,\nlehi lepä ossa päälta!”\n„Ärä ikku, tüttärlatsi,\nmul om kirstun kirevida,\nalla kaane kalevida,\npiha alla peenukeisi,\nvakka alla valgeida!”\nViis: Villem Falkenberg (EÜS III 6 (2) < Sangaste khk, Uniküla – F. Kuhlbars, 1889), teksti kirjutas üles M. Lepp (H III 10, 586/7 (2) < Sangaste khk, Antsla v, 1889).\nLÄTSI ORGU OMATSILE,\nmäe pääle pähkenile,\npanni helme kivi otsa,\nkaalakirjä kannu otsa.\nSe(e)ni tulli varas varikust,\nkuri meesi kuusikust,\nvarast helme kivi otsast,\nkaalakirjä kannu otsast.\nNaksi minäjä minemä,\nüle nurme nuttaten,\nüle õue õlluden.\nKes mull’ vasta tulenes?\nEmä mull’ vasta tulenes.\n„Mes sä ikket, tüttarlatsi?”\n„Mes mä ikke, emäkene:\nkaalakirjä kannu otsast.”\n„Ärä ikke, tüttarlatsi,\nküla’p elun helme saame,\nkasun ikke kaalaraha.”\nViis: Karl Vill (80 a) (RKM II 225. 591 (1) < Sangaste khk, Korijärve k, Kuritsa-Veski t – H. Tampere, 1967), tekst: Villem Falkenberg (H III 7, 161/2 (1) < Sangaste khk, Uniküla v – Friedrich Kuhlbars, 1869 (kogutud), 1889 (saadetud).\nLÄTSI (MA) MÕTSA OMMUGULTA,\nvarra enne valge’elt,\nlätsi (ma) kaara kidsuma,\nal’last aina aardema.\nPanni (ma) sõba sõõru pääle,\nel’mejälle kivi pääle.\nTul’l’ no kurat kuusikust,\nvaras meessi vaarikust,\nvõt’t’ mu sõba sõõru päälte,\nkaala raha kannu päälte,\nel’mejälle kivi päälte.\nLaulnud Marta Kiršbaum (78 a) (Fonograf. rull Nr. 7. II 17 VI-5) ja (E 56015/6 (17) < Sangaste, Korijärve k – E. Päss, 1925).\nARAK TÕI SÕAST SÕNUMIT,\nvares küll vaakus vainu-keeli:\n„Kes lääb sõtta minemä –\nkas lääb isä või lääb ema?”\nEs lää emä, es lää isä,\nveli küll nakkas jalgu kängmä,\nsõsar küll nakkas ikkema:\nkuna sa sõasta tagasi tuled?”\n“Ei ma enne tagasi ei tule,\nkui nee paa (?) ja pudsule läävä,\ntaevas tamme karvatsess,\nkõivokõsõ kõllatsess –\nsis ma sõasta tagasi tule.”\nSõsar nägi velle tulevat,\nnurme otsan olevat.\nVeli ai alli tua lävel’,\n“Tule isa, tunne poiga!”\n“Ei see (j)ole minu poig,\nsee on Riia raadi poig,\nsee on vene vürsti poig –\nvene võim ta võõrutetu,\nvene piim ta kasvatetu.”\nVeli ai alli kambri lävel’,\n“Tule, ema, tunne poiga!”\n“Tule veli, tunne velle.’“\n“Ei see (j)ole minu velle,\nsee on Riia raadi velle,\nsee on vene vürsti velle –\n“Tule, sõsar, tunne velle!”\nTulli sõsar, tuus ta velle –\nomast ummeldust ammest,\nkas sa tapsid talupoiga,\nukassid sa onupoiga?”\n“Ei ma tapnud talupoiga,\nei ma ukand onupoiga.\nMõse mu mõõka veresta,\npühi mu püssi põrmusta!”\n“Mõsen su mõõga ma veresta,\npühin su püssi ma tolmusta.”\nERA III 6,183 (3) Võnnu\nERA II 78, 59/61 (1) < Tartu l. < Võnnu khk., Ahja v. – Juuli Suits, s. 1861. a. (1934).\n2. KES TÕI SÕ'A SÕNUMIDA? (Ote)\nKES TÕI SÕ’A SÕNUMIDA?\nVanem tõi sõ’a sõnumida.\nKes peap sõtta minemaie?\nNoorem veli peap minema.\nEsa otsis hobusida,\nveli valmist vankerida,\nema kudus kirju kinda,\nsõsar ummel aetu amme.\nSõsar vellelta küsima:\n„Minu hella vellekene,\nmillal saad kodo tulema\nmilal saan sino nägema,\nsino kaela hakkamaie?”\nVeli vasta kostemaie:\n„Kui saap taplus tapeltut,\nvõimus meij võidetut,\nkui nee lepa lehte lääva,\npaju punsu ajavad.”\nSai see taplus tapeltut,\nvõimus sai võidetut,\njuba lepa lehte lääva,\npaju punsu ajavad.\nTuli veli sõast koju.\nPeni haukab esmast kõrda,\ntuli ema kaema:\nes ta tunne oma poega.\nPeni haukab tõista kõrda,\ntuli esa kaema:\nPeni haukab kolmat kõrda,\ntuli veli kaema:\nes ta tunne oma velle.\nPeni haukab neljat kõrda,\nTulli sõsar kaema:\nsõsar tuuse oma velle\nkuis om sõ’as lugu läind?\nKas mõlati sääl mõõgasida,\nvai tapeldi sääl taperida?\n„Minu hella sõsarake,\nmõloti sääl mõõkasida,\ntapelti sääl taperiga!”\nViis: Leena Kuuse (60 a) (EÜS V 153 (78) < Otepää khk, Vastse-Otepää v – A. Kiiss, 1908), teksti kirjutas üles J. Vuks (EKS 8° 3, 58/9 < Otepää khk, Nuustaku, 1873).\nMUL OLL ÜTSI VÄIKE VELLE,\nsiegi viidi Vennemaale,\nVennemaale, väe pääle,\nväe pääle värvatie.\nkonas sa luppat käima tulla?\nTuled sina siissa kodo käima,\nkui nie oja õlut juoskva,\nmõtsa veere mõduda?”\n„Sõsar, hella linnukene,\nei ma enne kodo tule,\noja kui juoskva obeste verda,\nmõtsa veere mehe verda!”\nÄrä sina sõida sõa iena,\ntakan vainu valagu:\nien om sõa sõitemine,\ntakan vainu valamine!\nSõida sina sõa seena,\nvala vainu (vaenu(väe)) keskeella!”\nPeni haukab kolmat kõrda:\nPeni haukab neljat kõrda:\ntulli sõsar kaema.\ntule, tukke tooli pääle,\npane piitska pengi pääle,\nkinda laja lavva pääle!\nAja mulle sõa juttu,\nvaaku mulle vainu juttu:\nkas om sõan naine armas,\nei ole sõan naine armas,\nnaine armas, kaasa kallis,\nsõan om armas hallast mõõka,\nhallast mõõka, kanget hobest!”\nViis: Peeter Treial (62 a) (EÜS V 148 (53) < Otepää khk, Neeruti v – A. Kiiss, 1908), teksti kirjtas üles Villem Vaher (H II 44, 509/10 (10) < Otepää khk, 1891).\nKEIS TÕI SÕA SÕNUMIDA?\nVares tõi sõa sõnomida.\nKeis lät sõtta minema –\nkas lät esa vai lät ema,\nvai lät väike velleke?\nEi lää esa, ei lää ema,\nei lää väike velleke –\nvanal vellel paras minna.\nVana veli väegä vannus,\nväega vannus, väega taples;\nesa valmist sõariistu,\nema aie udsuhamet,\nsõsar sõrmits kindisella –\nesi sõrmits, esi kõnõl:\nmine sõa keskeelle,\nvaenu vangerde vahele:\niist küll sinnu heidetasse,\ntakast sinnu tappetasse.\nTulin, veli, sõast koju,\nsõitsin, sõitsin, hellad velled,\nsõitsin esa tare lävele:\n„Tere, esä, tunne poiga!”\n„Kost ma tunne oma poiga?\nSee ei ole minu poig –\nsõa sadul su hobusel,\nsõaluuga (look) lodjapuusta,\nsõakübär om sul pääna,\nsõamõõka om sul vöölna,\nsõasaapad sul jalana.”\nsõitsin ema tare lävele:\n„Tere, ema, tunne poiga!”\nsõitsin velle tare lävele:\n„Tere, veli, tunne velle!”\n„Kost ma tunne oma velle?\nSee ei ole minu veli –\nsõitsin sõtse tare lävele:\n„Tere, sõtsi, tunne velle!”\n„Jah ma tunne oma velle –\nomist kirivist kindist,\nomist aetust ammist,\npalla pooli palistuisist.\nMinu velle, vellekene,\nistu maha pengi pääle,\nkaiba mulle sõajuttu:\nkuis sääl sõan sõditas,\ntaga Narva tapeltase?\nKas om vetta hobusel juvva,\nkas om patja pääda tukke,\nkas om sõan naene armas,\nvai om sõan kaasa kallis?\n„Minu sõtsi, sõtsekene!\nEi ole sõan naene armas,\nnaene armas, kaasa kallis –\nsõan om armas haillast mõõka.\nVerda om sõan hobusel juvva,\nkivi om sõan pääda tuke:\nnii kui siin om viikeist,\nnii om sõan verekeist;\nnii kui siin om puukeisi,\nnii om sõan luukeisi.”\nViis: Leena Kuuse (60 a) (EÜS V 153 (78) < Otepää khk, Vastse-Otepää v – A. Kiiss, 1908), tekst: Ann Kütt (H III 22, 61/5 (1) < Otepää – J. Silde, 1895).\nTOODI NO SÕA SÕNUME.\nKes meil sõtta minnenessa?\nVeli alles tillukene,\nsõsar sõrme suurukene –\nikkes peat sina minema.\nVeli läts aita ehtemaije,\nsõsar perrä ikkemaije.\n„Aja sälgä surma_ame,\npane jalga surmapüksi,\naja kätte surmakinda,\npane vööle surmavööke!\nEeli, ella vellekene,\närä (h)oija ette sõa,\nei ka tahtku taade sõa! –\nKeeruta keset sõdaje,\nligi lipu kandijat! –\nEesta sõa eidetije,\ntakkast soa tapetije.”\nMa pane risti piiri pääle –\nkui see rist rostetap,\nsõs mo sõtta tapetas,\nkui see rist allendap,\nsõs ma sõast jälle tule.”\nSõsar läts vällä kaema:\nkas see risti rostetap\nvõi see risti allendap. –\nJo se rsti allendas!\nVeli tull sõast tagasi,\nai ta (hobo) tare lävele:\n„Tule memme, tunne poiga!”\nTulli memme, es tunne poiga.\nAi ta kambre lävele:\n„Tule taate, tunne poiga!”\nTulli taate, es tunne poiga.\nAi ta aida lävele:\n„Tule, velle, tunne velle!”\nTulli velle, es tunne velle.\nAi ta koa lävele.\n„Tule, sõtsi, tunne velle!”\nTulli sõtsi, tuusi velle.\nKost ep tunnep sõtsikene –\n„Mõse no mõõka veresta,\nmõse no saapa savista,\nPuudik Poolamaa porista!”\nViis: Mari Pehka (58 a) (EÜS V 551 (10) < Puhja khk – M. Pehka, 1908), teksti kirjutas üles D. Sell (H I 2, 516 (12) < Puhja khk, Suure-Ulila v, 1888).\nKESSE TÕI SÕA SÕNUMED,\nkesse kandis vainukeeled?\nHarak tõi sõa sõnumed,\nvares kandis vainukeeled:\nkes siit saab sõtta minema –\nkas saab isa, vai saab poiga,\nvai saab kõige viimne venda? –\nKõige viimsem, kõige viksemb,\nkõige noorem, kõige nopsemb,\nkõige uhkemad hobused,\nkõige saksembad sadulad,\nkõige kõrgemad kübarad.\nÕde venda õpetama:\n„Vennakene hella velle,\nKui sa saad sõtta minema,\nära ehi ette sõja,\nära tantsi taga sõja –\nkeerita keskele sõjada!\nkeskmätsed kodu tulevad.”\nViis: Eduard Kärp (65 a) (ERA II 186, 429 (1) < Rannu khk ja v, Sangla k < Neemisküla, Kärba talu, 1938), teksti kirjutas üles H. Raag (H II 30, 344 (21) < Rannu khk, 1889).\nKES LÄITS SÕTTA MINEMA?\nVeli läits sõtta minema –\nesi lätsi, esi ikki;\nesä trikki taossida –\nesi trikki esi ikki,\nveli valmist vankerda –\nesi valmisti esi ikki;\nema aie ammejida –\nesi aie esi ikki;\nsõsar kudi sõrmikindijidi –\nesi kudi esi ikki.\nSõsat võtt vellele kõnelda:\nära sa sõitku iile sõta –\nsõida sa sõa keske’elle,\nvenne väe vaije’elle:\niin om värre laskemine,\nperän peni augumine.\nkunas sa sõast kodu tuled,\nkunas su lastas lahingust?”\n„Sõsar, hella sõsarakene,\nei ma enne sõast tule,\neiga mu lasta lahingust,\nkui nie vie viret juoskva,\nmõtsa veere mõttu juoskva,\naina ladva anikida –\nsis ma sõast kodu tule,\nsis ka lastas lahingust.”\nTulli veli sõast kodu –\nPoola verda puhu täis,\nmõne maa verda mõõga otsa.\nAi ta obest tare lävel:\n„Tule, esa, tunne poiga!”\nTuli esa es tunne poiga:\nvõõras mees, võõras obene,\nvenne meest iks venne open,\nvenne sär’ki iks vammus’kin.\nAi ta obest riida (?) ette:\n„Tule, veli, tunne velle!”\nTulli veli, es tunne velle:\nAii ta obest aida lävele:\n„Tule, ema, tunne poiga!”\nTulli ema, es tunne poiga:\nAii ta obest kua lävele:\n„Tule, sõsar, tunne velle!”\nTulli sõsar, tundse velle.\n„Kuis sa tunned sõsarake?”\nsäält mina tundse oma velle!”\nViisi kirjutas üles A.A. Borenius Lähteenkorva (ERV 215 (1593) < Sangaste khk, 1877) (SKS, LÄhteenkorva nr 310), teksti kirjutas üles Villem Korb (H IV 3, 897/8 (15) < Sangaste khk, Uniküla k – Friedr. Kuhlbars (saatja), 1890), täiendatud (E 56030 (48) < Sangaste khk, Korijärve k – E. Päss < Marta Kiršbaum (78 a), 1925).\nOL´L´ MULL ÜTSI VÄIKO VELI,\nväiko veli ahkasärki –\nnaksi sõtta minemäie.\nIsa valmist´ vankerida –\nesi valmist, esi iki,\nveli suge obesida –\nesi suge, esi iki,\nime ummel´ ammeida –\nesi ummel´, esi iki,\nsõsar koie kindeida –\nesi koie, esi iki.\nvõta valge vajasta,\nvõta uvve orre päält,\nsametitse saina päält!\när’ sa sõitku iene sõta,\när’ ka sõitku perän sõta –\nsõida sõa keskeena,\nvala vainu vai’eel,\nligi lipu kandijat,\nlipu orre oitijat!\nIen on värrä laskemine,\nperän peni kaitsemine.\nkunas sa sõast kodo tulet,\nkunas lastas lahengist?”\nkui ne oja’ ollut jooskva,\nmõtsa veeri verda laskva.”\nSõsar läts´ mõtsa karja saatma,\nlöüd´ ta oja ollut jooskvat,\nmõtsa veere verda laskvat –\ntuli veli sõast kodo.\naja mulle Arjo juttu,\nkõnele mulle sõa kõnet –\nkas om sõan naista armas,\nnaista armas, kaasa kallis?”\nmõse mõõk sa veresta,\nuo (hobuse?) (h)anna rosteist,\nvarsa kabja kasteist,\nmõse saapa savista –\nsĩs ma kõnele sõa kõnet,\nsĩs ma aja Arjo juttu.\nOle(-ei) sõan naista armas,\nnaista armas, kaasa kallis –\nsõan om armas all´as mõõk,\nkallis kan´geba obene!”\nViis: J. Tamm (EÜS I 800 (82) < Sangaste khk, Laatre v – J. Aavik, 1904), tekst: Kadri Veemees (u 70 a) (H II 5, 566/7 (246) < Sangaste khk – Joosep Hurt, 1877).\nKES TÕI SÕA SÕNUMIID?\nArak tõi sõa sõnumiid.\nKes see kande vainukeeli?\nVares kande vaenukeeli.\nKes peä sõtta minemä?\nVeli peä sõtta minemä.\nEi saa velle sõtta minnä –\nvellel naine naitamata,\nSaasi (saigi) naine naidetus,\ntina-rinnan tingitüs –\nsĩs saa velle sõtta minnä.\nVeli ehte (ehtis, sättis) minemaia,\nesä ael jo obestä,\nveli valmist´ vehmerida,\nsĩsar´ kudas kindeida,\nime ai jo ameta.\n(Mina ehe ikemaia)\nSõsar nakas ikemaie:\nkunas ma sinno kodu ooda,\nkodu ooda, sanna kütä?”\n„Oh mu sõlgine sõsari,\närä enne kodo ooda,\nkodo ooda, sanna kütä,\nkui nee’ oja’ ollut jooskva,\n(mõtsa veere’ veret laskva?),\nmäe mõõluta mõduda,\naina ladva’ aanikille –\nsĩs sina minno kodo ooda,\nkodo ooda sanna kütä!”\nOja joosi jo oluta,\nmäe mõõluti mõduda,\ntulli kodo vellekene.\nKost mina tunse oma velle? –\nkõnele vaenu kõneta –\nmõse mu obo muasta,\nmõse mu saapa savista.\nKüll mina esi püssi pühi,\npüssi pühi, mõõga mõse –\nmõõga sisen om mõnda verda,\nsaksa verda, sandi verda,\nIiu-maa isändä verda,\nKuura-maa kuninga verda.\nsõan ei ole naine armas,\nsõan olli armas hallast mõõka,\nkallis kangepää hobene.”\nViisi kirjutas üles A.A. Borenius-Lähteenkorva (ERV 156 (1160) < Sangaste khk, 1877) (SKS Lähteenkorva nr 239), tekst: Eeva Summer (60 a) (H II 5, 530/2 (191) < Sangaste khk – Joosep Hurt, 1877).\nKES TÕI (MUL) SÕA SÕNUME?\nVares tõi sõa sõnume,\narak kandas vainu keele.\nKes peab sõtta meil minemä?\nSõsar peab sõtta meil minemä!\nEsa võt keerilde (1) kõnelda.\n„Ei või sõsar sõtta minnä!\nVeli peab sõtta minemä –\nvellel om sõrme sõmerestä,\nõlaluu olli uibustä,\nkülleluu olli künäpuust.”\nEsä õsti (osti) hobese,\nesi osti, esi ikki;\nveli valmisti vankerit,\nesi valmisti, esi ikki;\nise (isa) triiki taoslauda,\nesi triiki, esi ikki;\nemä aie ammeide,\nesi aie, esi ikki;\nsõsar sõrmits kindaidä,\nesi sõrmits, esi ikki.\nkonas sa sõast kodu tuled,\nkonas su lastas lahingust?”\nei mu lasta lahingust,\nkui ne oru olut jooskva,\nmõtsa veere viret andva,\naina landa (ladva?) aaniket.”\nKui ma sõast kodu tulli,\nkui mu lasti lahingust,\ntulli esä, es tunne minu,\ntulli emä, es tunne minu,\ntulli sõsar, tunse minnu.\n„Kost sa tunned, õekene?”\n„Kost ma tunne, vellekene –\nsest ma tunne, vellekene.\noppa mulle sõa ohtu,\nkaiba mulle sõa kahju –\nkas on sõan naine armas,\nei ma ohka sõa ohtu,\nei ma kaiba sõa kahju.\nMõse saapa mul savista,\nuha hobu roosteestä,\npühi minu püssiravva,\nmõse minu mõõgaravva –\nsis ma ohka sõa ohtu,\nsis ma kaiba sõa kahju.\nnaine armas, kaasa kallis –\n1 – keeride?\nViisi kirjutas üles A.A. Borenius-Lähteenkorva (ERV 156 (1160) < Sangaste khk, 1877) (SKS Lähteenkorva nr 239), tekst: Villem Falkenberg (H III 7, 175/8 (12) < Sangaste khk, Uniküla v – Friedrich Kuhlbars, 1869 (kogutud), 1889 (saadetud).\nOLLI MULL ÜTSI VÄIKU VELI,\nverevide silmiga vellekene –\ntuugi viidi Vinnemaalõ,\nvärvätedi väe ala,\nsõkuti sõa jalulõ.\nkunas sa sõast kodu tulõd,\nlahingusta vällä astud?”\n„Ei ma enne kodu’i tulõ,\nlahingust ma vällä ei astu,\nkui nee oru olut juuskva,\noru veere haanikat,\nmõtsa veere veretäse,\nmõtsa ladva lainõtasõ.”\nSõsar näie oru olut juuskva,\nmõtsa ladva lainõtasõ.\nHaugat no pini edimäst puhku,\nkaras esä kaema –\nes no tunnõ uma poiga;\nhaugat pini tõista puhku,\nkaras imä kaema –\nes no tunnõ uma poiga.\nhaugat pini kolmat puhku,\nkaras sõsar kaema –\ntuusõ no uma väiku velle,\nütle mullõ sõa ohtu,\nkaiba mullõ sõa kahju!”\n„Ei ma ütle sõa ohtu,\nei ka kaiba sõa kahju!\nMõsõ mu mõõka verestä,\nmõsõ mu saapa savista,\nruuna kõttu rostõst,\nvarsa kabja kastõst!”\n„Kost nii saapa saviga saiõ,\nkost sii mõõka verega saiõ,\nruuna kõttu rostõga,\nvarsa kabja kastõga?”\n„Tappi ütte tuvikese,\nlennust ütte varbelase,\n(Riian tapi rikka mehe,\nTartun tapi targa mehe) –\ntuust nii saapa saviga saiõ,\ntuust sii mõõka verega saiõ,\nvarsa kabja kastõga.\nSõsar hella linnukõne,\nnüüd ma iks ütle sõa ohtu,\nnüüd ma kaiba soa kahju:\nsõan ei olõ naista armas,\nsõan ei olõ kaasa kallis;\nsõan om armas haĺĺas mõõka,\nsõan om kallis kaasarauda (?);\nhopõn alla ao täht,\nmiis päälä päävä täht;\nsatul sällän, saaridsõ jalusa,\nLeelo, leelo, ärä lõppi,\nhelle, lelle, jälle alusta.\nViisi kirjutas üles A.A. Borenius Lähteenkorva (ERV 215 (1593) < Sangaste khk, 1877) (SKS, Lähteenkorva nr 310) (lisatud RKM II 226, 186 (3) < Sangaste khk, Mäeküla, Tintso t (Restu vald?) – J.Pakri < Veera Hütsi (67 a), 1967); teksti kirjutas üles Gustav Seen (H II 6, 795/6 (12) < Sangaste khk ja v < Els ?, 1890).\nKES NO MEISTA SÕTTA LÄNNÜ,\nkua väärät väe ala?\nväiko veli, ahka-särki,\ntuo no meista sõtta lännü,\nValmist ta sõtta minekit,\nsõa poole sõitemist.\nIse (isa) val´mist´ vangerida,\nesi val´mist´, esi iki,\nval´mist´ pojal sõtta minnä.\nVeli suge obesida,\nsuge vellel sõtta minnä.\nIme ummel´ ammeida,\nummel´ pojal sõtta minnä.\nSõsar´ sõr´mi kindeida,\nesi sõr´mi, esi iki,\nsõr´mi vellel sõtta minnä.\nSõsar´ vellet küsütalli,\nmino meeli marjakene,\nkunas sĩast kodo tuled,\nkunas päsed Pärnäest,\nkunas lastas lahengust?”\nei päse’ Pärnäest,\nei lase’ lahengust,\nkui nee’ oja’ olut jooskva,\nmõtsa veere’ veret laskva,\naina ladva’ aaniket –\nsis ma sõast kodo tule,\nsis ma päse Pärnäest,\nsis ma lase lahengust.”\nSai ta sĩa peräle,\nsai vainu vaijeelle\npüssü’ säl´gä pööreti’a,\nmõõga’ säl´gä mõõdeti’a,\npiigi’ peijo pisteti’a,\nsaabas´ jalga saadeti’a.\nSĩsar´ läts varra vesile,\ninne ako ainamaale,\nnägi ta oja olut jooskvat,\nmõtsa veere’ veret laskvat!\nVeli no sĩast kodo tulli,\nkodo lasi lahengust.\n„Tule ise, tunne poiga,\narva ärä oma armu!”\nTulli ise – es no tunne’:\nvenne mees, venne obene,\nvenne vammuski sällänä.\n„Tule ime, tunne poiga,\nTulli ime, es no tunne:\n„Tule velle, tunne velle,\narva ärä vellekeist!”\nTulli velle, es tunnista:\nTulli sisar´, tuusi velle\nmiä ta kodi kurbal meelel,\naije algel süämel.\nViisi kirjutas üles A.A. Borenius-Lähteenkorva (ERV 156 (1160) < Sangaste khk, 1877) (SKS Lähteenkorva nr 239), tekst: Kadri Susi (u 60 a) (H II 5, 445/7 (114) < Sangaste khk – Joosep Hurt, 1877).\nOLL MINA VÄIKENE MEHIKENE,\npõlve kooru (kõrgune) poisikene,\nvaat-luu, vaat luu-lii,\npõlve kooru poisikene,\nÖösi pessi mõisa rehe,\npäivä künni mõõdu maad,\npäiva künni mõõdu maad.\nPanni obese süüma,\nesi eitsi magama,\nesi eitsi magama.\nKuri mees tuli kuusikust,\nvaras mees tuli vaarikust,\nVarast mina hüa hobose,\nIsa mõistis, isa kostis:\n„Ära ike, Indrek poig,\nära ike, Indrek poig!\nMull omma kotun kolme ruuna,\nvõta iiru, istu sälga,\nvõta iiru, istu sälga.\nMa panen kõrvi kõrvalt vahtma,\nmusta ruuna muidu jooksma,\nmusta ruuna muidu jooksma!”\nSõitsi üle Rõngu silla,\nRõngu neiu näievä,\nRõngu neiu näievä:\n„Oles sii miis ta meile saassi,\nuppin meile uinatussi,\nuppin meile uinatussi!\nMa oles suve söömata,\ntalve tantsis kängätä,\ntalve tantsis kängätä!”\nViis: Moritz Petai (64 a) (EÜS V 33 (35) < Kambja khk. Kodijärve v, Savimäe t – A. Kiiss, 1908), tekst: Jaan Tsirk (65 a) (EÜS VIII 266 (80) < Võnnu khk, Ahja v, m – J. ja M. Kärt, 1911).\nVEI MINA HOBU OITUVALLE,\nesi heitsi makama,\npää panni perve pääle,\njala järve veere pääle,\nkõrva kõivu juure pääle.\nKuri mees tull kuusikust,\nvaras mees tull varikust,\nvarast minu hüva hobu,\nparemba kui paadi ruuna,\nilusamba kui hiiru hobu.\nLätsi kodu nutaten.\nKes tull vasta tanumin?\nTaat tull vasta tanumin:\n„Ära nuta, pojakene,\nmina lää hommen liina,\ntuu sulle hüva hobu,\nkõvemba kui kõrvi ruuna,\nilusamba kui hiiru hobu!”\nH II 56, 583/4 (24) < Võnnu khk., Mäksa v. – H. Mikkel (1895).\n3. OL'LI MINA TIL'LE TEOPOISSI (Kam)\nOL’LI MINA TIL’LE TEOPOISSI,\nüüse pessi mõisa rehe,\npäivä künni mõõdumaad.\npanni mina obu süüma,\nsuitse panni suu alla,\npäitse panni pää alla,\njala-katte kannu otsa.\nKuri miis tulli kuusistikust,\nvaras miis tulli varistikust,\nvaras’t minu il’le obu,\nil’le obu, til’le täku.\nLätsi mina kodu iketen.\nKes tanumin vasta tul’li?\nTaat’ tanumin vasta tul’li.\n„Mes sä ikket, Endrik poig?”\n„Mes ma ike taadikene –\nil’le obu, til’le täku.”\n„Ärä ike, Endrik poig,\nmul om kotun kolme ruuna –\nüits om iiru, tõine alli,\nVõta iiru, istu säl’gä,\nkõrvil lase kõrval sõita,\nmustal lase muidu joosta!”\nLätsi mina üle Rõngu silla,\nRõngu silda raksatu,\naluspalk sii praksatu.\nSääl mu küpär kergätü,\nsääl ma mursi mõõga otsa,\nsääl mo kulda sõrmus kat’te,\nsääl mina ot’se upakeli,\nsääl mina käisi käpakeli.\nRõngu neiju minnu näivä,\nRõngu karjusse mu kaiva:\n„Oles see meesi mulle saassi –\nsuvel saisas söömätä,\ntalvel tandsis kän’gätä!”\nLaulmise järele üles kirjutatud.\nLaulnud Mihkel Käärd (51 a) (EÜS V 143 (29) ja EÜS V 29/31 (29) < Kambja khk, Kodijärve v, Kährimäe t – A. Kiiss ja E. Eisenschmidt, 1908).\nHobune varastatud. Tore sõit. Oleks\nMA LÄTSSI ORGO OMMATSILE,\nanti liha soolast süvva,\nkibetaste ollot juvva.\nJõi mina toopi, jõi mina kaitsi,\nkolmandat jõi poole toopi,\nsis jäi mina joobonessa.\nPannin pää põõsa pääle,\njalad Jaani niido pääle.\nVaras tulli varikust,\nkuri mees tulli kuusikust,\nvarrast minno hüä obose,\nLätsin koddo ikkeenne,\nKes mull tee pääl vasta tulli?\nTaat mul tee pääl vasta tulli.\n„Mes sina ikket, noori miisi?”\n„Obust ikken, taadikene.\nJõi mina toopi, jõi mina kaits,\n„Ära ikke, noori meesi!\nMeil om kodo kolmi ruuna:\nüts om siidile silitu,\ntõine om vasele valetu,\nkolmas om kullale koetu –\nistu sälga, sõida pääle,\nsõida üles näijo linna.\nKüll jo näijod sääl so näeva,\nkülä karjusse so kaeva:\nvaata, kos tulep peijokene,\nobu all kui ahjokene,\nesi pääl kui päivakene,\njalad al kui jaanililli,\nkübar pään kui kerkko kirri!\nOlles se meesi meije meesi –\nsuust mind söödas, suust mind joodas,\nsuust mind söödas suhkarita,\npeo päälta pähkenita!”\nViisi kirjutas üles Eduard Kärp (65 a) (ERA II 186, 429 (1) < Rannu khk ja v, Sangla k < Neemisküla, Kärba talu, 1938), teksti K. Tiller (E 55532/3 (9) < Rannu khk, 1854).\nTilluke teopoiss. Hobune varastatud. Nutust järv\nOLIN MA VÄIKE MEHIKENE,\npõlve kõrgu poisikene, vaat luu-li, vaat-luu,\npõlve kõrgu poisikene,\nöösi peksin mõisa rehe,\npäeva kündsin mõõdumaa, vaat luu-li, vaat-luu,\npäeva kündsin mõõdumaa.\nPanin ma hobu ampi (lumpi) sööma,\nise heitsin magama, vaat luu-li, vaat-luu,\nise heitsin magama,\ntuli varas vaarikust,\nkuri mees tuli kuusikust, vaat luu-li, vaat-luu,\nvarast mu ilusa hiirukese,\nkure-karva kõrvikese, vaat luu-li, vaat-luu,\nvei metsa tille täku,\nrohelise (rohilise) ruunakese, vaat luu-li, vaat-luu,\nrohelise (rohilise) ruunakese.\nOh mu ilus hiirukene,\nkure-karva kõrvikene, vaat luu-li, vaat-luu,\nKus ma istun, sääl ma nutan (iken),\nkus ma seisan, seinad märjad, vaat luu-li, vaat-luu,\nkus ma seisan, seinad märjad,\nsinna tilgub tiigikene,\nkaunis kalajärvekene, vaat luu-li, vaat-luu,\nViis kirjutas üles M. Kampmann (EÜS I 17 (2) < Sangaste khk, Tõlliste v, 1889), teksti L. Kuusik (E 64036 < Sangaste khk, 1929).\nTilluke teopoiss. Hobune varastatud\nOLI MINA VÄIKÕNE MEHEKÕNE, le-lee, le-la-mus, lee,\npõlve kõrru poisikõne, le-lee, le-la-mus, lee.\nSaadeti minu teole, le-lee, le-la-mus, lee.\nMis sääl tegema mind panti, le-lee, le-la-mus, lee?\nKivistikku kiskumaie, le-lee, le-la-mus, lee,\nkannestikku kakkumaie, le-lee, le-la-mus, lee,\nöösi peksin mõisa rehe, le-lee, le-la-mus, lee,\npäeva kündsin mõedu maa, le-lee, le-la-mus, lee.\nEitasin mina magama, le-lee, le-la-mus, lee –\npea mina pantsin peendra pääle, le-lee, le-la-mus, lee,\njala jõe veere poole, le-lee, le-la-mus, lee.\nSiis tuli kuri kuusikust, le-lee, le-la-mus, lee,\nvaras tuli varikust, le-lee, le-la-mus, lee,\nvarast’ minu ti´l´le täku, le-lee, le-la-mus, lee,\ntille täku, teo ruuna, le-lee, le-la-mus, lee.\nLäitsin mina kodu nutuga, le-lee, le-la-mus, lee.\nKes säält kodust vastu tuli, le-lee, le-la-mus, lee?\nIsa minul vastu tuli, le-lee, le-la-mus, lee.\n„Mis sina iked, pojakõne, le-lee, le-la-mus, lee?”\n„Miks mina ei ike isakõne, le-lee, le-la-mus, lee –\nvälläl olin väike ma väsinu, le-lee, le-la-mus, lee,\npantsin pea peendra pääle, le-lee, le-la-mus, lee,\njalad jõe veere poole, le-lee, le-la-mus, lee;\nkuri oli tulnu kuusikust, le-lee, le-la-mus, lee,\nvaras oli tulnu varikust, le-lee, le-la-mus, lee,\nvarast minu tille täku, le-lee, le-la-mus, lee,\ntille täku, teo ruuna, le-lee, le-la-mus, lee.”\n„Ära sina ike, pojakõne, le-lee, le-la-mus, lee,\nmull om kodun kolmed ruunad, le-lee, le-la-mus, lee –\nüits om iiru, tõine kõrvi, le-lee, le-la-mus, lee,\nkolmas kullakarvaline, le-lee, le-la-mus, lee.\nIiru panen mina ette, le-lee, le-la-mus, lee,\nkõrvi panen ma kõrvale, le-lee, le-la-mus, lee,\nkeskele kullakarvalise, le-lee, le-la-mus, lee!”\nSõida ma siis üle Põru silla, le-lee, le-la-mus, lee,\nPõru silda prõksati, le-lee, le-la-mus, lee,\nminu kübar kergati, le-lee, le-la-mus, lee.\nPõru sild – Põru mõisa juures, Kuigatsis, Sangaste k.\nViisi kirjutas üles A.A. Borenius-Lähteenkorva (ERA 251 (1804) < Sangaste khk, 1877) (SKS, Lähteenkorva nr 309), tekst: Mari Jäärmann (58 a) (H II 25, 819/20 (4) < Tartu linn < Sangaste khk, Kuigatsi v – Johann Trull, 1890).\nHobune (kari) kadunud\nEMÄ PAND´ KARJA MU KASUMA,\nvõsa veerde venimä,\nvaat-vaat, luu-li, vaat-vaat, luu-li,\nmõtel’ karjast kaduvat,\nvõsa vilust viidävät,\nvõsa vilust viidävät. –\nKao ei karjast kohegi,\nvii’ä võsa vilusta,\nvii’ä võsa vilusta.\nKarjast katte karjat-lehmä,\neest mu esä obese’ ja\nveerest velle virga ratsu,\nveerest velle virga ratsu.\nAi mina orja otsimaia,\nnõmme noore nõudemaia,\nnõmme noore nõudemaia.\nOtsi es ori obesta,\nnõmme noor´ es nõvva ratsu,\nnõmme noor´ es nõvva ratsu.\nLätsi esi otsimaia,\nTilisti ma elisti ja\nelisti ma elmeida,\nelisti ma elmeida.\nMetsast tulli karjat-lehmä,\nvaarikust esä obene’,\nvaarikust esä obene’.\n„Kus sina ollit, mu obene,\nvõi kus sina, kirjat-lehmä,\nvõi kus sina, kirjat-lehmä?”\n„Ollim´ külä orasena,\ntandsem´ velle tatre-nurmen,\ntandsem´ velle tatre-nurmen!”\nViisi kirjutas üles M. Kampmann (EÜS I 17 (2) < Sangaste khk, Tõlliste v, 1889), tekst: Eeva Summer (60 a) (H II 5, 525/6 (182) < Sangaste khk – Joosep Hurt, 1877).\nTille teopoiss. Hobune varastatud\nOLLI MINA VÄIKE MIHEKE,\npõlve piiu (pikku) poisike,\nvaat luu-li, vaat-luu,\nüüse pesse mõisa rihe,\npäivä kündse mõõdu maad,\npäivä kündse mõõdu maad.\nUni tulli uinussile,\ntahtse mina magama,\njala jõõ perve pääle,\njala jõõ perve pääle;\nes näe hobõst, es näe atra,\njäie mina magama,\njäie mina magama.\nVaras miis tull varikust,\nkuri miis tull kuusikust,\nvarast minu tillu täku,\ntillu täku, tii-ruuna (teoruuna),\nvaat luu-li, vaat-luu,.\ntillu täku, tii-ruuna,\nLätsi ikken kodu poole,\nkes sääl tii pääl vastu tulli,\nkes sääl tii pääl vastu tulli?\nImä tulli nõvvõtenna:\n„Mis sa iket pojakõne,\nmis sa iket pojakõne?”\n„Mis ma’i ikke, imäkene,\nmis ma’i kaiba, memmeke,\nvaat luu-li, vaat-luu,e –\ntillu täku, tii-ruuna.”\n„Ärä ike, pojakõne,\nmull om kottun kolmi obest,\nmull om kottun kolmi obest:\nüits om all (hall) ja tõne iiru,\nvaat luu-li, vaat-luu,–\nvõta tallist uue täku,\nuue täku, tiiruuna,\nuue täku, tiiruuna!”\nPanni mina alli ette,\npanni kõrvi kõrvale,\npanni kõrvi kõrvale ja\nsõitse üle Soome silla,\nsõitse üle Soome silla –\nSoome silda räksäti ja\nViisi kirjutas üles M. Kampmann (EÜS I 17 (2) < Sangaste khk, Tõlliste v, 1889), tekst: Anna Müllerson (50 a) (ERA II 11, 687/8 (1) < Sangaste, Restu v – Linda Müllerson, 1929), täiendatud (H II 6, 770/1 (101) < Sangaste khk, Keeni v – P. Saul < Lotta Küppär (87 a), 1890).\nLÄTSI SOODE SÕITEMAIE,\nnäie ma sooda suitsavad,\npalu pikaste palavad –\nmõtsi ma mõisa palavat.\nAi ma manu kaemä:\nsoo tekk sulaja õlut,\npalu armast aaniket.\nJõi ma toobi, jõi ma katsi,\nkolmandat ka koogutelli,\nneljandat ma neelati,\nviiendat ma veeritäsi.\nSääl jäi mina joobunessä,\nhobune jäi hüübinessä.\nLätsi variku ma magama,\njala panni kannu pääle.\nSeeni tull varas varikust,\nkuri meesi kuusikust.\nVarast minno hää hobese,\nvarast saaritse sadule,\nLät´s´i ma kodu ikkõ-õn,\nikkõ-õnna esä manu.\n„Missa ikõt, pojakõnõ?”\n„Miks ei ike, esäkene!\n„Ära ikke, poiga noori!\nMul on kotun kolmi ruuna –\nvõta hiiru, istu sälgä,\nkõrvil lase kõrval käia,\nmustal lase muidu sõita!”\nViis: Ann Kiivit (62 a) (EÜS VI 213 (104) < Sangaste khk, Restu v – A. Kiiss, 1909), tekst: Villem Falkenberg (H III 7, 163/4 (3) < Sangaste khk, Uniküla v – Friedrich Kuhlbars, 1869 (kogutud), 1889 (saadetud).\nOH MINA VAENE MEHEKENÕ, lillipoo, elleroo\npõlvõ koru (kõrgu(ne)) poisikõnõ, lillipoo, elleroo.\nAeti minnu, vaene, teole, lillipoo, elleroo –\nkivistikku kiskuma, lillipoo, elleroo,\nkannistiku kakuma, lillipoo, elleroo.\nÖöse pessi mõisa rehe, lillipoo, elleroo,\npäivä kündse mõisa maa, lillipoo, elleroo.\nLassi ma hobõsõ vallalõ, lillipoo, elleroo,\nisi istsin puhkama, lillipoo, elleroo:\npää ma panni perve pääle, lillipoo, elleroo,\njala perve veere pääle, lillipoo, elleroo.\nKuri mees tulli kuusikust, lillipoo, elleroo,\nvaras-mees tulli vaarikust, lillipoo, elleroo,\nveie minu tillu täku, lillipoo, elleroo,\ntillu täku, teoruuna, lillipoo, elleroo.\nLätsi mina ikõn kodu poolõ, lillipoo, elleroo,\nEsa tulli vasta tanumin, lillipoo, elleroo:\n„Mis sina ikõd, Juhun-poiga, lillipoo, elleroo?”\n„Mis mina ikõ esäkene, lillipoo, elleroo!\nveie minu tillu täkü, lillipoo, elleroo,\ntillu täku, teoruuna, lillipoo, elleroo!”\n„Ärä sina ikõ, Juhan poiga, lillipoo, elleroo!\nMull om kotun kolmõ ruuna, lillipoo, elleroo:\nüts om hiiru, tõnõ halli, lillipoo, elleroo,\nkolmas kullakarvaline, lillipoo, elleroo.\nVõta hiiru, istu sälgä, lillipoo, elleroo,\nhalli võta kõrvalõ, lillipoo, elleroo,\nkullanõ jääs kodu juuskma, lillipoo, elleroo.”\nVõtsõ hiiru, istsi sälgä, lillipoo, elleroo,\nhalli võtsõ kõrvalõ, lillipoo, elleroo.\nSõitsõ üle Rõngu silla, lillipoo, elleroo:\nRõngu sild sääl rõksuti, lillipoo, elleroo,\naluspalki praksati, lillipoo, elleroo,\nminu küpär kergüti, lillipoo, elleroo,\nsiidilinti lõiguti, lillipoo, elleroo.\nViisid: Mihkel Käärd (EÜS V 144 (34) < Otepää khk – A. Kiiss, 1908) ja Adele Uibo (17 a) (EÜS V 151 (70) < Vastse-Otepää khk – A. Kiiss, 1908), teksti kirjutas üles J. A. Palmkütte (H II 31, 655 (8) < Otepää khk, Ilmjärve v, Peebu t, 1890).\nOH MINA VAENE MEHEKENÕ,\npõlvõ koru (kõrgu(ne)) poisikõnõ,\npõlvõ koru (kõrgu(ne)) poisikõnõ.\nAeti minnu, vaene, teole –\nkivistikku kiskuma ja\nÖöse pessi mõisa rehe,\npäivä kündse mõisa maa,\npäivä kündse mõisa maa.\nLassi ma hobõsõ vallalõ,\nisi istsin puhkama,\nisi istsin puhkama:\npää ma panni perve pääle,\njala perve veere pääle,\njala perve veere pääle.\nÄra katte mu hobune,\njäle lätsi järve poole,\ntii-rada ranna poole,\ntii-rada ranna poole.\nSaatse orja otsimaje,\nvele virka nõudemaie,\nvele virka nõudemaie:\n„Mine, ori, too hobune,\nvele virka, nõvva ratsu,\nvele virka, nõvva ratsu!”\nIis (ei toonud) tuu ori obusta,\nvele virka nõvva_as ratsu,\nvele virka nõvva_as ratsu.\nLätsi esi, tillukene,\nVõti päitse ütenna,\nlätsi korgele mäele,\ntilisti ma, vilisti ma,\ntilisti ma päitseida,\ntilisti ma päitseida.\nTulli obu hirnaten,\nkõrvi ruuna kõigaten,\nkõrvi ruuna kõigaten.\n„Kon sa olit, mu obune?\nSeit sa Seeli rüanna,\nvilassit Viru nisuna,\ntandset Tailna taterikun,\ntandset Tailna taterikun?\nObu vasta irnaten,\nkõrvi vasta kõigaten,\nkõrvi vasta kõigaten:\n„Süü es Seeli rüänna,\ntandsi_es Tailna taterikun,\ntandsi_es Tailna taterikun –\nma oli kulda koppelin,\ntina-tiigi veere pääl,\ntina-tiigi veere pääl!”\nViis: Adele Uibo (17) (EÜS V 151 (70) < Vastse-Otepää khk – A. Kiiss, 1908), tekst: Ann Kütt (H III 22, 67 (11) < Otepää khk, Palupera – Joosep Silde, 1895).\n12. OL'LI MINA TIL'LE TEOPOISSI (Kam)\n13. OL'LI MA ESÄ KODUNA (Puh)\nOL’LI MA ESÄ KODUNA,\nol’li ma emä koduna,\nüüse ol’lu, päivä kal’lu –\nüüse ol’lu eitsinagi,\npäiva kal’lu karjanagi.\nÜüse oisi esä obese,\npäivä kaidsi memme karja.\nEitsi lätsi ehtemaie,\nkõhna karja oidemaie.\njala kannule toesi.\nTul’li varas varikusta,\nkuri meesi kuusikusta.\nvarast mu üvä obese,\nüvä tammitse taosse –\nloidapuust ol’li loogakene,\nsarapuust ol’li saanikene.\nKatte mu velle verrev ratsu!\nSaadi ullu otsimaie,\nnõrgakese nõudemaie –\nes saa ullust otsijata,\nega nõrgast nõudijata:\null tuli kodu uikeenna\nläbi paju paukeenna.\nLätsi esi otsimaie.\nOt’se oru ot’se mäe,\nkaije kalda ma kavala.\nRatsu mul vasta irnatie:\n„Kulle, kos mu aina andja,\naina andja, kaara kandja!”\nViis: M. Pehka (58 a) (EÜS V 550 (5) < Puhja khk – M. Pehka, 1908), tekst: Mari Hermann (90 a) (EÜS VI, 816/7 (82) < Puhja khk, Ulila v, Ridaküla – E. Eisenschmidt, 1909); täiendatud (EÜS VI 839 (100) < Puhja khk, Kavilda v – E. Eisenschmidt < Kadri Sütt (75 a), 1909) ja (EÜS V 506 (5) < Puhja khk – M. Pehka < Mari Pehka (58 a), 1908).\nKari kadunud. Hobuse otsija\nKAUA KÄISIN KARJADESSA,\nkaua karja hoole pool,\nvai mina hulgasta uneti –\nkarjast katte karjat-lehma\neest katte esa hobune.\nPandi orja otsimaie,\nnõrka venda nõudemaie –\nori es otsi hobusta,\nnõrk es nõua ratsukesta.\nLäksin ise otsimaie.\nVõtsin valjad ma vajasta,\npäitsed pääva tõusuteelta.\nTuli mull vastu kuukene,\nvõtsin kuulta ma kuuluta:\n„Tere kuuda, kulda-meessa,\njuhata mull’ karjat-lehma\nja ka raudjat ratsukesta!”\nKuu kuldane kuulutas:\nhobu hulgub heinamaala.”\nMina jälle otsimaie.\nVõtsin uuest päitsed pihku,\nvaljad kaenla kaeluspidi,\nläksin mõne sammukesta,\npea paari kümmenda.\nHobu vastu hirnumaie.\n„Kus sa olid, mu hobune –\neks sina olnud orassel,\ntantsind talu tataressa,\nHobu vastu vaidlemaie:\n„Ei mina olnud orassel,\nei mina tantsind tataressa,\nei rünnand suvirügida –\nmetsas mõnda heina sõin,\nmis mul magus maitsimaies\nega pahas panemaies.”\nViisi kirjutasid üles P. Kurg ja hr. Bruus (EÜS II 19 (65) < Rõngu khk, 1905), tekst: Mihkel Rebane (H, Jõgever 2, 15/17 (674 (2) < Rõngu khk, Schloss-Ringen [Suure-Rõngu] m, Piiri t – Mihkel Käärik, 1888).\n1. TULDA LEIVÄ TUIMA' RAVVA' (San)\nTULDA LEIVÄ TUIMA’ RAVVA’,\nk´ibõnida k´ülmä’ k´ivi’,\nutsu lei Urvastõ nurmõn,\nsavvu Sangastõ saarõn.\nAi-tui-tui-tui, tukka mõtsa,\npääle pimme paiu mõtsa!\nSääl ma raie rattapuida,\noma k´ülä velle vehmeriida,\ntõsõ talu taadõ taoslaudu.\nTul´l´i susi soomikusta,\nlag´a k´äppä laanikusta,\nk´is´k´ minu k´ir´ju, lahk´ minu laug´i,\nüä’ är´jä’ mull mõlõmba’.\nikkõ-õn esä manu.\n„Raie ma, raie rattapuida,\nüä’ är´jä’ mull mõlõmba’.”\n„Ärä ikku, pojakõnõ!\nlas mu poolik (?Poolo- härja nimi) poja saa,\nlas mu kar´jas (Kirjas?) kandma saa,\nsis saad kirja, sis saad laugi,\nüä’ är´jä’ mõlõmba’!”\nViisi kirjutas üles A.A. Borenius-Lähteenkorva (ERV 1 (2) < Sangaste khk,1877) (SKS, Lähteenkorva, 303), teksti Gustav Seen (H III 9, 885/6 (9) < Sangaste khk, Sangaste v, 1890).\nENNE OLIN HÄRRA POISSI,\ntaga Riia tallipoissi.\nKündsin üles härra põllu,\nristi rästi härra põllu,\najasin adra kivi taha,\npiitsa visksin padrikusse.\nHunt tuli soovikusta,\nkisksid minu kirju härja,\nlõhksid minu laugu härja,\nmurdsid maha mustikese.\nLäksin kodu kaebama,\nkaebama ja nutema.\nKes sääl kodu vastu tuli?\nIsa kodu vastu tuli.\n„Mis sina nutad, memme poega?\n„Kündsin üles härra põllu,\nristi-rästi härra põllu,\nmurdsid maha mustikese.”\nLäksid ära kui maa mürises,\nmaa mürises ja taevas põrises,\npilved lõivad pillerkaari,\nkuu kukkus kummuli.\nViis: Emilie Birkenbaum (45 a) (EÜS V 157 (106) < Otepää khk, Ilmjärve v – A. Kiiss, 1908), tekst: Johan Jänes (55 a) (E 56415 (48) < Otepää khk, Palupera v, Tõnise t – E. Grünberg, 1925).\nHollandi sulane. Härjad murtud\nOLLI MINA ORJAN OTTEPÄN,\nkäisi karjan Kammian,\nSoomemaal olli sulasen.\nKünni üles härra nurme,\nristi-rästi Riia nurme;\naie mina adra kivi taade,\ntsusksi piidsa peendreeda,\nlassi härga laaneessa.\nTuli susi Soomeesta,\nlaia käppa laaneesta:\nkiskus minu kirju härja,\nmurdis minu musta härja,\nlahkus minu laugi härja.\nLätsi mina kodu ikkeenna,\nKes mull kodun vasta tulli?\nEsa kodun vasta tulli.\n„Mis sa ikket, kallis poega?\n„Miks ei ikke, taadikene! –\nlahkus minu laugi härja.”\n„Ära ikke, kallis poega,\nmull om kodun kolmi ruuna,\nesi istu hiiru sälga,\npoja pane paadi sälga,\nkubia säe kul’luste sälga.\nLase kui maa mürises,\nlase kui taivas jõrises,\nlase et kuu käi kummali,\npilve lööva pillakaari!”\nViis: Kusta Ilves (67 a) (EÜS V 149 (61) < Otepää khk, Vastse-Otepää v – A. Kiiss, 1908), teksti kirjutas üles Otto Grosschmidt (H IV 4, 647 (2) ja H IV 4, 648 (3) < Otepää khk, 1887).\nLÄKSIN METSA KÜNDAMAIE,\nkuuma päeva paisteenna,\noodi ma toitu toodavat –\nnäe_es toitu toodavat!\nVilisti ma vinti metsast,\nparmo pajo põõsaasta –\npist ta Kirju kindsu pääle,\npugalile puusa pääle.\nKiri läks metsa kiieldes,\npugal perra pukkaten.\nJätsin sahka saisamaie,\nise manu magamaie,\nikke otsa hingamaie.\nViis: P. Kurg (EÜS III 34 (11) < Rõngu khk, Aakre v, Pühaste k – P. Kurg ja hr. Bruus, 1906), tekst: Mihkel Rebane (H, Jõgever 2, 15 (673 (1)) < Rõngu khk, Schloss-Ringen [Suure-Rõngu] m, Piiri t – Mihkel Kaerick (Käärik), 1888).\n1. OL'LI MUL KOLMI VELLEKEISTA (Puh)\nOL’LI MUL KOLMI VELLEKEISTA:\nüte saadi marjasmaale,\ntõise saadi karjasmaale,\nkolmanda saadi kalale.\nÜits tul’li velle marjasmaalta,\ntõine tul’li velle karjasmaalta,\nkolmat ei tullu kalalta.\nTei ma päise pätsikese,\nTul’li mul vasta vana meesi.\n„Tere, tere, vana meesi!\nKas sa näijet minu velle\njõe pääle jõudevat,\nmere pääle sõudevat,\nvähjä västär täl peona,\nkala västär kaindleen?”\n„Jah mina nägi – ei konele!”\nLätsi jälle tüki teeda,\ntüki teeda, marja maada.\nTul’li tähte, täisi meesi.\n„Tere, tähte, täisi meesi!\ntüki teeda marja maada,\ntüki silda ma siletsi.\nTul’li kuu, kuldkübärä.\n„Tere, kuu, kuldkübärä!\n„Jah mina nägi – ei kõnele!”\ntüki teeda, marja maada,\nTul’li päivä päältä pilve.\n„Tere päiva päältä pilve!\njõe pääle jõudevata,\nmere pääle sõudevata,\n„Jah mina nägi ja kõnele:\nveli sul vette upunessa,\name jäi täl alla vii,\nküpär jäi vii külile.”\nKübärät ikse kümme aastat,\nvelle ennäst elu aja.\nViis: Mari Pehka (58 a) EÜS V 550 (6) < Puhja khk – M. Pehka, 1908), tekst: Eeva Vihand (78 a) (EÜS VI 793/6 (59) < Puhja khk, Kavilda v – E. Eisenschmidt, 1909).\nOLLI MULL KOLMI VENNAKESTA:\nühe saatsin karjamaale,\ntõise saatsin marjamaale,\nTulli kodu karjamaalta –\nkarja pullike eessa,\ntulli kodu marjamaalta –\nei tulnud kalamerelta.\nLaksin venda otsimaie,\notsin orud, otsin mäed,\notsin orud otsatumad,\notsin mäed määratumad.\nKes mul vasta või tulesse?\nTulli vasta päivakene.\nMina päiva teretama:\n„Tere, päiva, pealta ilma,\nkas sa nägid meie venda\nmere pääle või minema,\njõe pääle jõudevada?”\n„Ei ma näinud teie venda\nmere pääle ei mineva,\njõe pääle jõudevada.”\nLäksin jälle tükki teeda.\nTulli vasta kuukene.\nMina kuuta teretama:\n„Tere, kuu, kumer kübara!\nLäksin jälle tükki teeda,\ntükki teeda pallu maada.\nTulli vasta tähekene.\nMina tähte teretama:\n„Tere, tähti, täisi meesi,\n„Jah, ma nägin teie venda,\njõe pääle jõudevada –\nluise lootsiku nõnasse,\npuise purju keskeelle.\nEi tule ta enamb tagasi.”\nKuu mina nutsin venna kuube,\npäeva nutsin venna pärga,\naasta venna ameta,\nViisi kirjutas üles Eduard Kärp (65 a) (ERA II 186, 429 (1) < Rannu khk ja v, Sangla k < Neemisküla, Kärba talu, 1938), teksti H. Raag (H II 30, 346/7 (24) < Rannu khk, 1889).\nOLLI MUL KOLMI VENNAKESTA,\nkolmi kui ua-ivada,\nkaits kui herne-kaunakesta.\nÜte panni marjamaale,\ntõse panni karjamaale,\nkolmanda saatse kalale.\nTulli velle marjamaalta,\ntõine velle karjamaalta,\nei tulnud kolmandat kalalta.\nPanni_s sõle sõudemaie,\nlehe laia lendamaie:\n„Sõua sõlge, lenna lehte!”\nEsi ma kõndse tüki teeda,\ntüki teeda, marka maada,\nküünär kullasta mägeda.\nMis mul vasta tullenessi?\nNäie Tähe tõsemise (tõusmise),\nnaksi Tähega kõnelema,\nnaksi Tähelta küsimä:\n„Tere, Tähte, poisikene!\nKas sa nägit minu velle?”\nKostis Tähte kurval meelel,\nkurval meelel, leinä keelel:\n„Es ma’s näe, ei kah ütle!”\n„Sõua sõlge, lenna lehte!\nNäie Kuu tõsemise (tõusmise),\nnaksi Kuuga ma kõnelema,\nnaksi Kuulta ma küsimä:\n„Tere, Kuuda, vana meesi,\nKostis (koste) Kuuda kurval meelel,\nNäie Päivä tõsemise (tõusmise),\nnaksi Päiväga kõnelema,\nnaksi Päivälta küsimä:\n„Tere, Päivä, noori meesi!\nKostis Päivä kurval meelel,\n„Jah, ma näie, jah ma ütle:\nvesi võtse vellekese,\nPärli jäivä pääle vetta,\nsaapa jäiva saare pääle,\nsärgi saare veere pääle,\nkübära jäi keriku teele.”\n(oli leinü ? asendasin leinä )\nViis: Peeter Treial (62 a) (EÜS V 148 (53) < Otepää khk, Neeruti v – A. Kiiss, 1908), teksti kirjutas üles Villem Vaher (H II 31, 176/7 (1) < Otepää, 1889).\nmuile (sa) annit muida tööda,\nsulasella suurda tööda,\nmulle annid ani oida,\nani oida, kana kaitsta,\nkana karja kaitseda.\nAie ma ani ojalle,\nkeeruti kana kesälle.\nTuli kotkas, kurja lindu,\nahka lindu aavikust,\naie mu ani ojalta.\nkeeruti kana kesälta.\nLätsi ma kodu ikkennä,\nMemme minulta küsima:\n„Mis sina ikked, poiga noori?”\n„Mes ma ike, memmekene –\ntee mull päevas pätsikene,\nkates kuus tee kakukene!\nma lään ani otsimaie,\nlaagrikesta (?) (kana) nõudemaie!”\n„Mine sinna mõisaessa,\nkos om risti riida peal,\ntiputedu aia teiba!”\nLätsi sinna mõisaessa,\nkos oli risti riida pääl,\ntiputedu aia teiba.\nValati (ootsin) mina, valati,\nkos mull ase andanessa?\nAse mull anti ahju ette,\npenki panti paiste-ella –\nsääl mull linik liikunessa,\nmis mull sääl sis süüa anti?\nToodi oma ani liha.\nmis mull sääl sis juua anti?\nAnti oma laagri verda.\nPitsiti ma liha peosse,\nkääni vere käissenesse,\nviisi kodu ema kätte.\nViis Mari Sonn (50 a) (EÜS VI 728 (61) < Puhja khk, Konguta v – M. Pehka, 1909), tekst: Kadri Helgilt (sünd. 1850) (ERA II 86, 239 (20) < Puhja – H. Tera, 1933), täiendatud (H I 3, 540 (10) ja H I 3, 538 (4) < Puhja khk – D. Sell, 1888).\nTeine viis: Kadri Sütt (75 a) (EÜS VI 726 (50) < Puhja khk – M. Pehka, 1909).\nHaned kadunud. Suur tamm. Venna kirvehaav\nmuile annid muida tööda,\nsulastele suurta tööda –\nmulle annid halba tööda:\nmulle annid ani hoita,\nani hoita, kanad kaitsa.\nAi ma ani vesile,\nkanad kulla kastele.\nTuli tuulta muialt maalta,\nai mu ani vesilta,\nkanad kulla kastelta,\nLätsin ani otsimaie.\nVastu tulli kümme kündjad,\nÜheksa tuli äestajad,\nsada saadu rookijad,\ntuhat tükki korjajat.\nVõtti kündjal kõnelda,\näestajal heita häälta:\n„Kas te näite minnu ani?”\nEi se kündija kõnele,\näestaja ei heita häälte.\nVõtsin kündjal kübara,\näestajal hääh hobuse,\nsaadu rookije sadula –\njoba kündja kõneles,\näestaja heitis häälta:\n„Mänäs olli teie ani?”\nhõbe nõtsiga mõlema!”\n„Mine Mõõlo mõisehe,\nsääl su ane tapetakse.”\nLätsi Mõõlo mõisehe,\nvaatin mina vaatin,\nmes mull süvve andanes –\nanti oma ani liha;\nmes mull juvva andanes –\nanti oma ani verda.\nPistsin liha peosse,\nkäänin vere käisesse.\nViisin ma liha kodusse,\nmes säält välja kasvanesse –\nvälja kasvi suure tamme,\nsuure tamme, pikka oksa.\nTamm taht taivasta laota,\npikka oksa pilved pildu.\nVõtsen vellele kõnelda:\n„Velle hella poisikene,\nihu kirves kirju-varsi.\nsiis mine tamme raiumaie!”\nVeli läts tamme raiumaie,\nragus käe, raius jala,\nragus kümme külle luuta,\nragus katski kaala luuta,\nveri karas versta maata.\nLätsin velle vaatamaie,\ntei ma kolme kookikista:\nüte tei sialihasta,\nkolmas piima päälistesta.\n„Söö sa sia lihani,\npista piima päälistesta!”\nVeli vasto kostimaie:\n„Söö esi sa sea lihani,\nkae esi kanamunani,\npista piima päälisteni. –\nKui ma johu koolemaie,\ntee mulle tinane kirstu,\nraiu mulle rahane risti,\npõdraluust tee põõnake,\nsikka sarvest tee sagara.\nÄrä mo vii reella,\nega vii ratastella –\nratta kurje raputama,\nregi kurja riputama.\nVii mu viie sõrmene,\nkanna katten käela,\nsiis pane mulda mu hingamaie.”\nViis: Mihkel Käärd (51 a) (EÜS V 143 (31) Kambja khk, Kammeri v – A. Kiiss, 1908), tekstHurda kogust (H III 21, 544/7 (7) < Kambja – S. J…?, 1894).\nmuile annid muuda tööda,\nsulasile suurta tööda;\nmulle annid alba tööda –\nannid mulle ani’ oita,\nani’ oita, kana kaitsa.\nAije ani ma vesile,\nlasi kana laineile.\nTul´l´i augas´ alta vie,\nmudakurvits alta mua,\nvei ani mull vesista,\nlask´ kana laineista.\nAi ma ulli otsima,\nnõrka velle nõudema –\nes saa ullil otsitus,\nnõrgal vellel nõvvetus.\nLätsi esi otsima,\nesi nõssi nõudema.\nSai ma Tooni nurme pääle,\nnäi kümme kündijät,\nsäidse ägli äestäjät.\nSis ma küsse kündijalt,\nääle lausi äestäjäle –\nes no kündija kõnele,\näestäja äält es lausu.\nVõti kündijal kübärä,\naestäjäl ää obese,\nsis no kündijä kõneli,\näestäjä ääle lausi:\n„Mine omma mõisijade –\nmiä sulle süvvä andas,\ntuo om sino ani liha,\nmiä sulle juvva andas,\ntuo om sino kana veri!”\nViisi kirjutas üles J. Tamm (H II 59, 818 (13) < Sangaste khk, 1909), tekst: Mari Kirschbaum (Jukatsi Mari, u 35 a) (H II 5, 370/2 (7) < Sangaste khk – Joosep Hurt, 1877).\nkanad kulla kastele\ntuhat tukki korjajat.\nLätsi Mõõlo mõisehe.\nragus kümme külle-luuta,\nragus katski kaala-luuta,\nÄrä vii mo reella,\nEÜS V 143 (31) ja H III 21, 544/7 (7) < Kambja\nmuile andis muuda tööda,\nmulle andis anid hoita,\nanid oita, kanad kaitsa.\nAa’si ma ani vesile,\nkeeruti kana kesäle,\nesi mina lätsi kõrtsusseni;\nsääl ma jõien suutäis viina,\nsuutäis viina, tõine „piiva”.\nJäi ma veidi joobenussa,\nheitsin purjus puhkamaie.\nPandse pää pakku pääle,\nkaala katte kannu pääle,\nnii ma jäi marjake magama.\nSis tulli kulli kuusikusta,\nhalva lindu aavikusta,\naeas mu ani vesilta,\nkeerutas kana kesälta.\nLäksin ma anni otsimaie,\nJoosin, joosin, kargsin, kargsin,\njoosin ma üle jõgede,\nkargasin üle kallaste.\nKes mulle joostes vasta tulli?\nTulli mul vasta kündija.\n„Kündija, mu ella venna,\nnägid sa minu anisi,\nkuulsid sa minu kanasi?\n„Es no_s näe, es no_s kuule!”\nTulli mul vasta äestaja.\n„Äestaja, mo ella venna,\nnägid mo armsaid anisi,\nkuulsid mo kallid kanasi?”\nVõtsin kündijalt kübärä,\näestajalt hüvä hobese –\nküppär mass kümme küläda,\nsadul mass sada taluda,\nhobu mass otepä liina. –\nSiis see kündija kõneles,\näestaja vasta kostis:\n„Mine sina Rõuge mõisaesse –\nsääl sinu anid tappetasse,\nsääl sinu kanad kakkutasse!\nViis: Kusta Ilves (67 a) (EÜS V 150 (62) < Otepää khk, Vastse-Otepää v, Loku t – A. Kiiss, 1908), teksti kirjutas üles J. Illak (H II 31, 287/9 (1) < Otepää khk, (1889).\nKÕNDSEN TEEDA, KÕNDSEN MAADA,\nkõndsen ümbre mere äärta,\nlassi lainetel vajuda.\nKes säält merest vastu tulli?\nVaskineiu vastu tulli.\n“Tere, tere, neiukene,\ntere, neiu noorekene!\nKas sina võtad mulle tulla,\nmulle tulla, muile minna?”\n“Ei mina võta sulle tulla,\nsulle tulla, muile minna:\nsul om kotun kurja ämma,\nkurja ämma, kurja õe.”\nHõbeneiu vastu tulli.\nKuldaneiu vastu tulli.\n“Küll mina võtan sulle tulla,\nsul om kotun hääda ämma,\nhääda ämma, hääda õe.”\nLaulnud Ain Park (65 a) (EÜS VI 210 (91) ja EÜS VI, 358/60 (46) < Sangaste khk, Keeni v, Keeni m – A. Kiiss (viis, 1909), A. Mõttus ja J. Sossi ( sõnad, 1911).\nLÄTSI MERI MA MINEMÄ,\npikä purju pilluma.\nOdot, meri, peä, vesi –\nlas ma kae kodo poole,\neidä silmi ellä poole:\nkes sääl koton kõndines,\ntare iene tandsines?\nIse (isa) iks koton kõndines,\ntare iene tandsines.\nosta minno orjuvasta,\npästä päivista kurjosta!”\n„Ming’s ma osta, ming’s ma pästä?”\n„Sul om kolmi ruunakeista –\nüts no anna sa minole,\ntõne tõlgule toota (tõota),\nkolmas jääs sull enele.”\n„Ei või anda, ei tõota!”\nLätsi meri (mari?) ma minemä,\nImä iks koton kõndines,\n„Sul om kolmi lehmakeista –\nLätsi meri ma minemä\nVeli koton kõndines,\n„Sul om kolmi ärjäkeista –\nSõsar koton kõndines,\n„Sul om kolmi sõlekeista –\nViis: Karl Vill (80 a) (RKM II 225, 591 (1) < Sangaste khk, Korijärve k, Kuritsa-Veski t – H. Tampere, 1967), tekst: Kadri Veemees (umb 70 a) (H II 5, 568/9 (248) < Sangaste khk – Joosep Hurt, 1877).\nNAKSI MERI MA MINEMÄ,\npikä purju’ pillumaia.\n„Piä, meri, saisa, vesi –\neidä sil´mi ellä poole:\ntare iene tandsines?”\nIse koton kõndines,\nosta minno, pästä minno,\nosta minno orjusesta,\n„Minkas ma osta, minkas pästä,\nminkas osta orjusest,\npästä päivista kurjosta?”\n„Sul om koton kolmi ruuna –\nüts´ sa anna minule,\nkolmas jääs sul enele.”\nIme koton kõndines,\n„Sul om koton kolmi lehma –\n„Ei või anda, ei tõota! –\nolet viidu, viidä aiga,\nolet tuodu, tunne ello,\nolet saadu, saisa paigan!”\nViis: Ain Park (65 a) (EÜS VI 210 (91) < Sangaste khk, Keeni v, Keeni m – A. Kiiss, 1909), tekst: Kadri Lõokene (75 a) (H II 5, 506/8 (157) < Sangaste khk – Joosep Hurt, 1877).


Paikre sorteerimisjaam, asukohaga Pärnu linn, Raba 39 on avatud E-R 8.00- 18.00; L 10.00-14.00; P 10.00-12.00\nPaikre prügila, asukohaga Põlendmaa, Paikuse vald on avatud E-R 07-19.00; L 08.00-18.00; P 13.00-16.00\nPaikre prügilasse ja sorteerimisjaama saab TASUTA tuua komplektset elektroonikat (n: külmik, teler, pesumasin, pliit) ja väike kodumasinaid (n: mikrolaineahi, veekeetja, röster, tolmuimeja, triikraud).\nMida teha vana madratsi ja mööbliga?\nKasutuskõlbmatud olmejäätmed sh. madratsid, mööbel ja riideesemed tuleb tuua Paikre prügimäele, vastuvõtuhinnaga 93,00 eur/tonn.\nRemondi käigus tekkis ehitussoga (töödeldud puit, vill, kipsi jäägid jms). Kuhu need panna?\nEhitus- ja lammutuspraht suuremats kogustes saab tuua Paikre prügilasse vastuvõtu hinnaga 78,12 EUR/tonn, Raba sorteerimisjaama väiksemas mahus hinnaga 106,10 EUR/tonn.\nBiolagunevad jäätmeid ei tohi panna segaolmejäätmete konteinerisse. Biolagunevaid aia- ja haljastus ning toidujäätmeid võtavad aastaringselt vastu Paikre prügila ja sorteerimisjaam ning need suunatakse edasi kompostimisele.\nBiolagunevate jäätmete vastuvõtt:\n– aia- ja haljastusjäätmed Paikre prügilas on hinnaga 36,00 EUR/tonn.\n– aia- ja haljastusjäätmed Paikre sorteerimisjaamas on hinnaga 48,00 EUR/tonn.\n– köögi- ja sööklajäätmed Paikre prügilas on hinnaga 74,40 EUR/tonn.\nVana eterniit ehk asbest on ohtlik jääde ning see tuleb tuua Paikre prügilasse. Asbesti vastuvõtu hind on 81,00 EUR/t0nn.\nKas võtate vastu ka autorehve?\nVanarehvide vastuvõtt on tasuline. Sõiduauto rehvid on hinnaga 360 eur/tonn ning traktori rehvid 420 eur/tonn. Lõplik hind kujuneb vastavalt kaalule.\nKas võtate vastu ka aknaklaase?\nJah, aknaklaasi saab tuua nii Paikre prügilasse Põlendmaal, kui ka Paikre sorteerimisjaama Raba 39 Pärnu linn. Ilma raamideta aknaklaasi vastuvõtt prügilas on 26,78 eur/tonn. NB! Siia alla ei kuulu peeglid ega autoklaasid.


FlowerPoweri peadisainer Heiti Põder tegi maalinäituse | Buduaar\nFlowerPoweri peadisainer Heiti Põder tegi maalinäituse\nHeiti Põder on FlowerPoweri peadisainer, kes alustas\nlilleseade õpinguid 1993. aastal. Heiti töötab projektipõhiselt\nlilleseade- ja ruumikujundusprojektidega peamiselt Eestis ning koostöös\nTatjana Tridvornovaga ka Soomes, Venemaal, Prantsusmaal, Monacos ja\nSaksamaal. Eelmisel nädalal avas ta aga maalinäituse. Vaatame mida\nräägib Heiti oma tööst ning maalinäituest Buduaarile!\nHeiti Põder on FlowerPoweri peadisainer, kes alustas lilleseade õpinguid 1993.\naastal. Heiti töötab projektipõhiselt lilleseade- ja ruumikujundusprojektidega\npeamiselt Eestis ning koostöös Tatjana Tridvornovaga ka Soomes, Venemaal,\nPrantsusmaal, Monacos ja Saksamaal. Eelmisel nädalal avas ta aga maalinäituse. Vaatame mida räägib Heiti oma tööst ning maalinäituest Buduaarile!\nKust tuli näituse idee/inspiratsioon?\nInspireerinud on mind alati elu ise. Loodus. Inimesed. Valgus. Vahet ei ole kas sa oled tisler, ruumikujundaja, lilleseadja või maalikunstnik. Kui sul on olemas ruumiline taju ja oskus ja enesekindlus värve kokku sobitada, siis ongi kõik loomise aluseks olemas. Nii olen ka kodus enda jooniste järgi lasknud teha diivani ja kapid, uksed, lühtri, söögilauale mustri jne. Jõuludeks kinkisin endale keraamikapõletusahju, et endale üks mõnus serviis voolida ja siis oma voli järgi värvida. Olla ise, on minu jaoks tähtis. Kui jumal on Isa ja mina olen jumala poeg, siis tuleb enda seest see valgusallikas üles leida. Maalides kaob täielikult ajataju, vahest on juhtunud, et enda arust maalisin vaid tunni ja pärast tuleb välja et tegin\nseda 6 tundi.\nIdee teha oma maalinäitus tuli ikka sõprade ärgitusest, kes külas käies olid üllatunud, et ma peale lilleseade-ruumikujunduse ka maalida oskan. Eks ta alguses oli rohkem huumoriga sünnipäeva peoraames mõeldud aga nüüd jah, ongi sellest saanud päris näitus päris galeriis. Põhitöö, kui hobi saab tööks nimetada, on ikka endiselt ruumikujundamine terviklikult- olgu siis lilledega või ilma.\nKaua Petersonis näitus on avatud?\nKuigi mitmed tööd on juba müüdud, jäävad nad näituse lõpuni ülesse. Ehk siis veebruari keskpaigani.\nKas maale näeb ka mujal?\nMa elan Tallinna kõige, kõige lahedamas kesklinna linnajaos Uuemaailmas. Siin toimub kogu aeg midagi, tänavafestival oli suve tippsündmus, sügisel olid puulehtedesse hüppamise võislused, talvel elektrikapi kino. Meil tehti just Väike- Ameerika tänavale mahekauba pood ja uuemaailma inimeste kohtumispaik, lisaks ökotoodete ja käsitöö müügile tehakse friigi filmiõhtuid ja iga kuu maalinäituseid, pärast Petersoni galeriid rändavad allesjäänud ja juba uued pildid sinna. Suveks kutsuti ka Uku ja Kertu Kuudi eestvedamisel Saaremaale ühisnäitust tegema teiste noorte kunstnikega, mis paistab juba ette väga vahva tulevat. Pildid jõuavad peatselt ka minu kodulehele www.flowerpower.ee .\n/Küsitles: Jana Lehtla/


Aserbaidžaani Vabariigi välisministeerium väljendab sügavat muret hiljutiste Armeenia provokatsioonide intensiivistumise üle, mille eesmärk on kahjustada Viini ja Peterburi kohtumiste läbirääkimisi ja jõupingutusi Armeenia-Aserbaidžaani Mägi-Karabahhi konflikti rahumeelseks lahendamiseks ning konflikti laiendamine. Käesolevaga konstateerib ministeerium järgmist:\nArmeenia relvajõudude luure-õõnestav grupp pani toime järgmise provokatiivse teo rikkudes 29. detsembril 2016 Armeenia ja Azerbaidžaani riigipiiri. Antud provokatiivne tegu Armeenia relvajõudude luure-õõnestava grupi poolt suruti maha kaotustega. Aserbaidžaani relvajõudude sõjaväelane Chingiz Gurbanov hukkus rünnakut ennetades ning tema laip viidi Armeenia poolele.\nEsialgu eitas Armeenia pool Aserbaidžaani sõjaväelase laiba nede käes olemist. Hiljem seevastu üritas Armeenia pool vastutuse varjamise ja rahvusvahelise üldsuse eksitamisega esitada olukorda kui Armeenia riigipiiri rikkumist. Vastupidiselt moraalsetele ja eetilistele normidele ning inimväärtustele kasutas Armeenia pool räpast propagandat ning väärinformatisooni jagades tapetud Aserbaidžaani sõjaväelase pilte sotsiaalmeedias.\nArmeenia provokatsiooni tulemusena aprillis puhkenud lahingute käigus tapetud Aserbaidžaani sõjaväelaste laipadel registreeriti arvukaid märke piinamisest. Ka nende fotosid jagati Armeenia poolt meedias ja sotsiaalvõrgustikes. Paar aastat tagasi varjati Armeenia poolt ka tapetud Aserbaidžaani sõjaväelase Mubariz Ibrahimovi laipa ning sellel pandi toime vandalismiakte. Alles pärast püsivat rahvusvahelist survet tagastati tema laip paar kuud hiljem Aserbaidžaanile.\nRahvusvahelist humanitaarõigust ignoreerides jätkab Armeenia Vabariik süsteemset vandalismiaktide kordasaatmise poliitikat lahingukäigus hukkunud sõjaväelaste laipadel ning tehes laipade tagastamise poliitiliste spekulatsioonide objektiks. Loodame, et rahvusvaheliste humanitaarorganisatsioonide, eriti Rahvusvahelise Punase Risti poolt, tuginedes kaastunde ja humanismi põhimõtetele, tehakse vajalikud ja kiireloomulised sammud, et kindlustada Chingiz Gurbanovi keha tagasitoomine Aserbaidžaani.\nKasutades ära oma võimu seoses eelpool nimetatud küsimusega, moonutas Kollektiivse Julgeoleku Lepingu Organisatsiooni peasekretär Nikolai Bordyuzha juhtumi olemust, väites, et see juhtus Armeenia territooriumil. Peale selle, viidates okupeeritud aladel ebaseaduslikult kehtestatud režiimile kui „Mägi-Karabahhi Vabariigile“, üritas ta panna kahtluse alla Aserbaidžaani territoriaalse terviklikkuse, suveräänsuse ning rahvusvaheliselt tunnustatud piirid.\nSee vastutustundetu avaldus CSTO peasekretäri poolt kahjustab Armeenia-Aserbaidžaani Mägi-Karabahhi konflikti lahendamiseks peetavaid läbirääkimisi OSCE Minski rühma kaasesimeeste vahendusel, samuti on see vastuolus aluspõhimõtetega suhtluses teiste organisatsiooni liikmesriikidega, mis toetavad Aserbaidžaani territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust. N.Bordyuzha on ka varem teinud sääraseid kallutatud avaldusi.\nArmeenia katsed tuua relvakonflikti otse Armeenia-Aserbaidžaani piirile ning kaasata konflikti CSTO, väärtarvitades poliitikuid nagu N.Bordyuzha, kel on eriline suhtumine ja sümpaatia Armeenia suhtes, põhjustavad poliitilise olukorra eskaleerumist regioonis ning kujutavad tõsist ohtu piirkondlikule stabiilsusele ja julgeolekule.\nMe lükkame tagasi selle vastutustundetu avalduse N.Bordyuzha poolt ning ootame õiget hinnangut teiste organisatsiooni liikmete.\nAserbaidžaani Vabariik on korduvalt kinnitanud, et Armeenia agressiooni jätkumine Aserbaidžaani vastu ning Armeenia relvajõudude illegaalne viibimine Aserbaidžaani okupeeritud aladel on peamiseks konflikti eskaleerumise ja intsidentide põhjuseks konfliktipiirkonnas ning peamine takistus konflikti poliitilisel lahendamisel.\nAserbaidžaani Vabariik kutsub rahvusvahelist üldsust üles nõudma rahu Armeenialt ning nõudma ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaste resolutsioonide rakendamist.


Aastaring lillepeenras: november 2017\nOtsata märg ja sügisene.\nPostitaja: isehakanud lillekasvataja kell 19:39 2 kommentaari:\nAhju loomine koos väikese sürpiisiga\nNojah. Selline ta siis välja nägi see tuttuus moodulahi:\n... ja tagantpoolt selline:\nJa järgmisel fotol ongi viimistlustööd alanud. Puuduv vaheseinajupike on loodud ja esimesed võlts-ilukivid paika pandud:\nAlguses mees tahtis osta ilukive aga tuli välja, et neid meie kandis ei müüdagi. Noh ja siis ta saagis mõned meie vanad tellised pooleks. Taaskasutus missugune ja sa vaata vaid, kui lahedad nad on seest!\nPraeguseks on ahi täitsa valmis:\nVot jah, selline ta siis tuli.\nSürpriis on aga hoopis teisest kandist - minu Lõuna-Prantsusmaalt korjatud seemnest tulnud taim hakkas õitsema. Selline omapärane õieke.\nPostitaja: isehakanud lillekasvataja kell 19:32 5 kommentaari:\nSee remont ei lõpe ka iial ehk tants ümber aurukatla ja kassi kõrvad\nMõned nädalad tagasi saabus meie majja ometi kauaoodetud ahi. Nüüd käib selle aurukatla ümber paras tants. Nimelt mõtlesime tsipa raha kokku hoida, et mees krohvib ise ahju ja lisab proua nõudmise järgi ilukive.\nNojah. Ahi on nüüd olemas. Augud ahju kõrval on kah minemas. Ahjuga oleme rahul, tõmbab hästi ja isegi peotäiest pilbasteste põletamisest võttis seina soojaks.\nPilti praegu ei lisa. Pole nimelt kindel, et millist sodihunnikut toas pildistama peaks, et jääks tõeliselt illustreeriv pilt.\nAga ega ma ei jorise. Vaatepilt on praegusega juba päris ilus. Ja tuba on soe. See on peamine. Ja õhtuti saab telku asemel põlevat tuld vahtida. Huvitav, miks on see vaatepilt nii hüpnootiline? Et muudkui vahid ja nagu polegi ühtegi kiiret tööd, põhjakõrbevat putru või tolmuimemist vajavaid riiuleid, muudest kodustest surimuridest rääkimata.\nPS.: kassil läheb hästi. Kurgualuse ravisime terveks. Täna kaalusime - see paks kass kaalub mul nüüd juba 6,3 kilo. Aijeerum, mõnele mõjub haige olemine paksuks tegevalt. Kilo on selle aja jooksul juurde võetud. Aga kõrvade ravi läheb ikka edasi. Seal on ikka mingi jamps sees.\nPostitaja: isehakanud lillekasvataja kell 18:20 1 kommentaar:\nSee remont ei lõpe ka iial ehk tants ümber aurukat...


Seente candida - haigus pika perspektiiviga, Candida ja liigeste poletiku\nAga ikkagi normaalne, mitte konsolideerida inimmeditsiiniga, ta on saanud sellise taotluse, kui ta tuleb õppida midagi haigus. Seente ökoloogiliseks funktsiooniks on ennekõike orgaanilise materjali ümbertöötlemine.\nPärmseene vohamine ja mis kandidoosi puhul menüüsse ei sobi Kandidoosi puhul ei sobi menüüsse piima- ja nisutooted Foto: depositphotos. Integratiivne terviseterapeut ja toitumisnõustaja Liis Orav räägib lähemalt oportunistlikust pärmseenest Candida albicansmis elab inimese seedetrakti normaalses mikroflooras.\nPikemalt kuuleb Liis Oravat rääkimas tervisest ja toitumisest täna kell 20 ja kordusena pühapäeval kell 14 Raadio 2 saates "Hallo, Kosmos! Pärmseene vohamise kõige tavapärasem põhjustaja Candida albicans on oportunistlik pärmseenmis elab inimese seedetrakti normaalses mikroflooras.\nVastupidiselt üldlevinud Candida ja liigeste poletiku ei ole pärmseene vohamisega hädas vaid naised, see on järjest sagedasem kaebus ka meestel ja lastel.\nCandida albicans kuulub Candida ja liigeste poletiku loomulikku soolefloorasse, kus tal on mängida oma tähtis biokeemiline roll. Seeneravi eesmärgiks ei ole seega pärmseene elimineerimine, vaid n-ö taltsutamine. Candida on ka raskmetallidest põhjustatud mürgistuse sage kaasnähtus ning suures koguses kurnavad mõlemad tugevalt immuunsüsteemi.\nMida pidurdamatult pärmseen kehas vallatleda saab, seda ülbemaks muutub ka tema iseloom.\nNormaalse mikrofloora tagasihoidlikust osast saab võimukas ja pahaloomuline fungaal, mis kasvatab endale alla seeneniidistiku mütseeli ning hakkab selle abil ahnelt uusi territooriume vallutama. Takistamatult tegutsedes surub seen end järjest laiemale ja ülespoole ning võib vallutada ka peensoole, söögitoru ja suuõõne.\nPärmseene vohamine loob muu hulgas soodsa pinnase peavalude, liigese- ja põiepõletike, nahaprobleemide ning mittealkohoolse rasvmaksa tekkeks.\nCandida vohamine võib väljenduda kroonilise väsimuse, apaatia, ärevushäire, kontsentratsiooni- ja koordinatsiooniprobleemidena, millel esmapilgul ei tundu kandidoosiga midagi ühist olevat. Pärmseene toodetav mürkaine gliotoksiin kaitseb teda ennast ning on kesknärvisüsteemi kahjustava toimega. Uuringud on näidanud, et seoses alkoholiühendite tootmisega võib raseduse ajal vohav pärmseen tekitada fetaalset loote alkohoolset sündroomi.\nPärmseene ülekasv ning kõrge neurotoksilise atseetaldehüüdi tase on ka sagedane autismispektri häirete kaasnähtus.\nPärmseene ülekasvu kõige klassikalisemateks ilminguteks peetakse valusat kurku, halba hingeõhku, valusaid villikesi ja haavu põskede siseküljel, valge katuga kaetud keelt, Candida ja liigeste poletiku suus, valget tükilist voolust, suguelundite punetust-paistetust ning valu urineerimisel.\nKoduselt kasutatakse kandidoosi diagnoosimiseks candida süljetesti, mis seisneb veega täidetud klaasi sülitatud sülje vaatlemises.\nTegelikkuses võib sülje koostis ja raskus muutuda väga erinevatel põhjustel ning peegeldada muu hulgas ka toidutalumatust, allergiaid, tarbitud piimatooteid, hommikust veepuudust kehas dehüdratsiooniparasiite, viirushaigusi jne.\nSülje viskoossust võib mõjutada isegi ilma külmenemine.\nSeega ei anna candida süljetest kindlasti alust diagnoosi panemiseks, küll aga väikese vihje edasiseks uurimiseks. Seente ökoloogiliseks funktsiooniks on ennekõike orgaanilise materjali ümbertöötlemine.\nPärmseene vohamine kahjustab peensoole hattusid, mille abil omastatakse toitaineid.\nNeist "kaotatud lahingutest" tulenevalt võib aeg-ajalt kohata arstide ja patsientide arvamust, nagu oleks pärmseene vohamine midagi, millega tulebki elama õppida.\nMiski ei saaks olla tõest kaugemal! Kõige sagedamini olen candida ülekasvuga hädas inimestelt kuulnud kaebusi söömise järel tekkiva madala energiataseme, suhkrusõltuvuse, ärevuse, soolevaevuste ja vooluste kohta. Meeste puhul on candida ülekasvu sagedaseks kaebuseks peenisele tekkiv ärritus. Nagu eeldada võibki, langevad inimesed pärmseene võimutsemise ohvriks sageli pärast antibiootikumikuuri ja pikaajalist vaimset stressi.\nHoolimata vaevuste tõsidusest, kannab pikaajaline pingutus vilja, ehkki selleks on vaja tõsist pühendumist ja rangetest reeglitest kinnipidamist. Olen tähele pannud, et kummalisel kombel annavad mehed siinkohal oma totaalse pühendumisega naistele sageli silmad ette.\nPärmseene alistamist kergendab teadmine, et seen ei toitu ainult suhkrust, vaid kõigist kiirelt veresuhkrut tõstvatest süsivesikutest kartul, riis, mais, pastatooted, magusad Repo liigeste ravimis organismis varmalt glükoosiks muudetakse. Samuti naudib kontrolli alt väljunud pärmseen immuunsust langetavate kemikaalide, pestitsiidide, raskmetallide, parasiitide, patogeensete bakterite ning kiirgusreostuse turvalist lähedust.\nSeenevastaseid protokolle ja toitumissoovitusi leidub seinast seina ning on enam kui kindel, et igaühe raviprotokoll on erinev sõltuvalt probleemi tõsidusest, kestvusest, keskkondlikest faktoritest, stressitasemest ja immuunsüsteemi seisundist. Pärmseenevastases sõjas peab kindlasti arvestama ka sellega, et kõikide suhkrute ka puuviljade ja mee menüüst väljajätmine teeb apla pärmseene algul tõeliselt tigedaks.\nIlma võitluseta see võimas organism kindlasti alla ei anna. Nii ehk teisiti tuleb ravi kestel igaks juhuks valmis olla ka Herxheimeri reaktsiooniks — reeglina läheb algul pisut halvemaks ja alles siis paremaks.\nLõppude lõpuks on teie eesmärk ju keha tasakaalu taastamisel toetada, mitte järjekordsete immuunsust kompromiteerivate ühenditega üle ujutada.\nEriti kiivalt tuleks vältida neurotoksilisi maitsetugevdajaid naatriumglutamaati jmsasovärve ning suhkruasendajaid aspartaami, atsesulfaami sukraloosi, tsüklamaati jms. Pärmseen toodab juba niigi hulgaliselt kesknärvisüsteemi mõjutavaid metaboolseid saasteaineid atseetaldehüüdi, gliotoksiini jt. Te vajate tervenemiseks puhast, värsket ja toitainerikast toitu!\nRavimtaimed - isc.ee\nLauaäädikat sisaldavad toidud: ketšup, sinep, poekastmed, sojakaste, marineeritud toidud. Poolfabrikaadid, paljud valmistoidud ning friteeritud road sisaldavad sageli viletsaid rasvu, mis kahjustavad rakumembraanide terviklikkust.\nHoiduge transrasvadest hooikalt eemale, need raskendavad seedimist ning on põletikku tekitava toimega! Puuviljad on reeglina suhkrurikkad välja arvatud sidrun, avokaado, greipfruut, õun Granny Smith.\nSeente candida - haigus pika perspektiiviga Aga ikkagi normaalne, mitte konsolideerida inimmeditsiiniga, ta on saanud sellise taotluse, kui ta tuleb õppida midagi haigus.\nNende tarbimist tuleks kandidoosiga võitlemise perioodil kõvasti piirata. Hoiduda tuleks seenespoore sisaldada võivatest arahhisist ehk maapähklitest, India pähklitest ja pistaatsiatest!\nKa melon on hallitusele võrdlemisi aldis. Alkohol ja muud stimulandid nikotiin mõjuvad kudedele hapestavalt ning muudavad pärmseene elu tõeliselt elamisväärseks. Alkoholi tarbimine toob kaasa veresuhkrukorratuse ja mürgised ainevahetusjäägid ning suurendab maksa koormust.\nSuitsetamisega jõuab kehasse rohkem kui erinevat mürkainet, muu hulgas immuunsust nõrgestavaid raskmetalle kaadmium, arseen, plii ja kantserogeenseid aineid formaliin, benseen, ammoniaak. Mida pärmseene vohamise puhul ette võtta, kuidas oma eluviisi ja menüüd korrigeerida - sellest loe pikemalt ja põhjalikumalt raamatust "Toida oma tervist", kust leiad selleks puhuks ka palju häid praktilisi nõuandeid.


Bakalaureus Sri Lanka - Bakalaureuse programmid Sri Lanka 2017/2018\nLeia infot bakalaureuse õpinguvõimaluste kohta Sri Lanka. Säästa aega ja võta ülikoolidega Sri Lankaotse ühendust!\nBakalaureus Sri Lanka - parimad bakalaureuse programmid Sri Lanka!\nBakalaureus Sri Lanka. Kui otsid infot bakalaureuse programmide kohta Sri Lanka, siis alusta siit! Kogu info ülikoolide kohta Sri Lanka!\nKõik (26) Bakalaureusekraadid (1) Teadusbakalaureus (24) Ärijuhtimine (1)\nülikoolis Täisajaga õpe 4 aastat July 2018 Sri Lanka Columbus\nBakalaureus Sri Lanka - Bakalaureuse programmid. Bio-tehnoloogia on väga interdistsiplinaarsed teemaks, hõlmates bioloogiateadusi, tootmistehnika ja tehnoloogia. Ulatus ja kohaldamise suhtes on mitmekesised, ulatudes sünteesimiseks geneetiliselt muundatud toidu, pouakindlate põllukultuuride põllumajandusteaduste vallas; koetehnoloogiat, ravimi kavandamisel meditsiini valdkonnas ja ka sellistes valdkondades nagu bioinformaatika ja vees elav süsteemid. Pealegi, teema hõlmab ka uuringud avaliku poliitika planeerimise, nagu geneetiliselt muundatud toidu ja eetilised probleemid sellega, rikkumine põllukultuuri / geeni, et muuta need haigustele vastupidavaid ja embrüonaalsete tüvirakkude tehnoloogia hoolitseb. Mitmekülgsus objekt on arusaam, kuidas elusorganismid töötada mikroskoopiline tase ja leida abinõud / lahendus teha elusolendid töötada nii, et me ootame. Erinevalt teistest inseneri teemasid, Bio-tehnoloogia tegeleb õmblemine Elussüsteemide, mille tulemused võivad kujuneda Armollinen või pahaloomuline. Ulatus Sest arengumaa nagu India, põllumajanduses sõltub regulaarselt mussoonvihmad hea saagikuse. Mis globaalne soojenemine, see on ennustanud, et vihmasadu mustrid võivad olla ettearvamatu. Et olla sõltub füüsilistest tegur, mis aitab hea on põllumajanduse tootlikkus oht, mis ei ole väärt. Selle asemel, põllukultuuride saab teha kohandatavad ekstreemsete ilmastikuolude nagu pouakindlate seemned, niiskuse säilitamise põllukultuuride; kõik need võivad olla võimalik abiga Bio-tehnoloogia. Pealegi, pestitsiidide kasutamine võib ka koondatud, kui kahjurite vastupidavad seemned saab arendada. Samamoodi meditsiinilise areenil, geeniteraapia võib aidata inimestel vähendada riski vältida pärilike haiguste. Tüviraku tehnoloogia on üks olulisemaid tulemusi biotehnoloogia ja molekulaarbioloogia. Mis laiem teema, seal on tugev potentsiaal töövõimalused Corporate / valitsuse organisatsioonide teadus- ja tootmine tasandil. Teema hoiab arenevad aja jooksul, mis on tugevam hoog õpilast minna kõrghariduse. Tööhõive võimaluste Ettevõtete ja avaliku sektori teadus- ja arendustegevuse organisatsioonid värvata biotehnoloogia personali heas numbrid. Kuna tööandjate... [-]\nLink to and share "Bakalaureus Sri Lanka - Bakalaureuse programmid Sri Lanka 2017/2018"


reede 22. november 2019\nRiigisekretär kuulutab välja avaliku konkursi Kultuuriministeeriumi kunstide asekantsleri ametikoha täitmiseks.\nKunstide asekantsler juhib kultuuripoliitika kujundamist ja elluviimist etenduskunstide, kirjanduse ja kirjastustegevuse, kujutava ja rakenduskunsti, loomemajanduse, arhitektuuri- ja disaini-, audiovisuaal- ja meedia- ning muusikavaldkonnas.\nAsekantsleri lähiaastate olulisemad väljakutsed on strateegiadokumentide, sealhulgas Kultuuripoliitika põhialused aastani 2030 koostamise eestvedamine, osalemine ja elluviimine ning EL struktuuritoetuste 2021-2027 perioodi ettevalmistamine oma vastutusvaldkonnas.\n2. vähemalt 3-aastane juhtimiskogemus;\n3. inglise keele oskus vähemalt tasemel B2;\n4. kompetentsid vastavalt avaliku teenistuse tippjuhtide kompetentsimudelile (vt https://riigikantselei.ee/et/tippjuhtide-kompetentsimudel).\nEelistatakse kandidaati, kellel on:\n1. kõrgharidus valdkonnaga seotud erialal ning praktiline töökogemus kultuurivaldkonnas;\n2. strateegilise planeerimise kogemus;\n3. valdkondadevaheliste projektide juhtimise/koordineerimise kogemus.\nAmetikohale asumise aeg on 2020. a kevadel.\nKandidaadil palutakse esitada:\n- elulookirjeldus, soovitavalt europassi CV vormil, http://europass.cedefop.europa.eu/et/documents/curriculum-vitae;\n- essee teemal "Asekantsler kunstide valdkonna eestvedajana ja poliitikakujundajana. Võimalused ja väljakutsed". Essee pikkus kuni 2 lehekülge.\nDokumendid palutakse esitada hiljemalt 9.12.2019. a tippjuhtide valikukomisjonile aadressil Rahukohtu 3, 15161 Tallinn, märgusõnaga "KULTUURIMINISTEERIUMI ASEKANTSLERI KONKURSS" või digitaalselt allkirjastatuna elektronposti aadressil tippjuhid@riigikantselei.ee.\nVali teater Ajateater Banaanikala Projektiteater Cabaret Rhizome Eesti Draamateater Eesti Improteater Eesti Tantsuagentuur Emajõe Suveteater / Karlova Teater Endla Teater ERM Teater Estonia Fine 5 Tantsuteater Forum Cinemas Ilmarine Improteater IMPEERIUM Kanuti Gildi SAAL Kellerteater Kell Kümme Kinoteater Kuressaare Teater Miksteater Must Kast NUKU Oma Lava Paide Teater Piip ja Tuut Teater POINT Polygon Teater Prem Productions R.A.A.A.M Raadioteater Rakvere Teater Saueaugu Teatritalu Sõltumatu Tantsu Lava Taarka Pärimusteater Tallinna Kammerteater Tallinna Linnateater Tallinna Tantsuteater Tammsaare Teater Tartu Üliõpilasteater Tartu Uus Teater Teater KELM Teatribuss Teatrihoov Teoteater Theatrum Tuuleveski Ugala Teater Vaba Lava Vana Baskini Teater Vanemuine Varius VAT Teater Vene Teater Viljandi Nukuteater Von Krahli Teater Vali aeg 7 päeva 30 päeva november 2019 detsember 2019 jaanuar 2020 veebruar 2020 märts 2020 aprill 2020 mai 2020


Ülemiste Citys sai valmis uus 470-kohaline parkimismaja | Õhtuleht\ncity24.ee, 16. veebruar 2018, 12:28\nViiekorruselises hoones on kokku 12000m² pinda ning seal jagub kohti 470 autole. Technopolis Ülemiste AS investeeris parkimismaja ehitusse 4,2 miljonit eurot.\nAutovabal päeval on Tallinnas ühissõidukid kõigile tasuta (3)\nNOËP vallutab Euroopat: Pariisi ja Berliini kontserdid on välja müüdud!\n5. juuni 2018, 15:53\nKõrv peale! NOËP avaldas oma esimese lühialbumi (3)\nLõõtsa parkimismaja avati võimsa katusepeoga, kus astus üles Eesti elektroonilise tantsumuusika staar NOËP ehk Andres Kõpper.\n"Lõõtsa parkimismaja valmimisega oleme sammu lähemal plaanile muuta Ülemiste City seest autovabaks, rohelisemaks ja mugavamaks jalakäijatele ning suunata enamiku autoliiklust linnaku välisperimeetrile," kinnitas Technopolis Ülemiste ASi juhatuse esimees Gert Jostov.\n"Uus parkimismaja asub linnaku lennujaamapoolses küljes, kuhu pääseb kõige kiiremini Lennujaama tänava ning uue Lõõtsa läbimurde kaudu," selgitas Jostov. "Ka see on osa eelpool mainitud plaanist - lisaks uutele parkimiskohtadele investeerime paralleelselt teede ja ühenduste loomisse, mis võimaldavad läheneda linnakule paremini erinevatest külgedest. Sellega vähendame liikluskoormust seni peamise ligipääsuteena kasutatud Suur-Sõjamäe tänaval ning linnaku sisetänavatel."\n"Ülemiste City on parkimise korraldamisega eeskujuks kõikidele teistele linnaosadele, sest ilma parkimismajadeta hõivaksid autod üle mõistuse suure osa linnaku pindalast. Jätkame hea meelega ka tulevikus Tallinna kaasaegsema linnaosa arengusse panustamist," sõnas Nordecon Betoon OÜ juhatuse esimees Mait Rõõmusaar.\nÜlemiste Citys töötab täna ca 8000 inimest ning uute büroohoonete valmimisega lisandub sel aastal linnakusse veel ligi 2000 töökohta.\nLõõtsa parkimismaja ehitati paralleelselt uue Lõõtsa tn 12 büroohoonega ning avati mõned kuud enne selle valmimist, et teha juba ennetavalt ruumi uutele parkijatele. Lisaks võiks unikaalse asukohaga parkimismaja olla atraktiivne lennujaama minejatele.\nLoe lisaks: Ülemiste Citys sai valmis uus 470-kohaline parkimismaja


Juhatuse liige tegutseb aktiivselt 3-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta II kvartalis kokku käivet 29 056 €.\nKAGU EXPRESS OÜ: Tegevuslugu 27.06.2021\nKAGU EXPRESS OÜ alustas peaaegu 23 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, A. L. ja M. L. , seda juhtima hakkasid. A. L.l selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus ja Marge Lusbo alles alustas ettevõtlusega. KAGU EXPRESS OÜ valdkond on puidu ja ehitusmaterjalide vahendamine. Samas valdkonnas (EMTAK 46131) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga...\nRÄPINA VALD, RÄPINA LINN, AIA TN 12C KÜ: Tegevuslugu 28.05.2021\nRÄPINA VALD, RÄPINA LINN, AIA TN 12C KÜ alustas peaaegu 4 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, V. K. , A. A. ja A. L. , seda juhtima hakkasid. V. K.l oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 21 aastat, A. A.l kogemus puudus ja A. L.l 19 aastat. RÄPINA VALD, RÄPINA LINN, AIA TN 12C KÜ valdkond on...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 2 931 €, tööjõumaksud 1 358 € ja maksustatav käive 29 056 €.\nTelefon (+372) 5127999\nTelefon (+372) 5201977\nKAGU EXPRESS OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nRÄPINA VALD, RÄPINA LINN, AIA TN 12C KÜ Juhatuse liige Logi sisse\n02.05.2019 - .... RÄPINA VALD, RÄPINA LINN, AIA TN 12C KÜ juhatuse liige\n29.07.1998 - .... KAGU EXPRESS OÜ juhatuse liige


- Moodusid ja suurused suguelundite liikmete meestel\nMoodusid ja suurused suguelundite liikmete meestel. Kehaosa, mis asub päraku ja suguelundite vahel\nPeenise elujõudu soodustavad veresooni laiendavad toitained, kuna nad võimaldavad verel vabalt voolata ning toidavad rakke veresoonte seinas. Nad ei öelnud midagi valesti, vaid pahameelt. Pooldajad JELQ väidavad, et see võib ilmneda nähtavaid tulemusi ühe kuu jooksul praktikas. Mõju see meetod on seotud reaktsioon organi regulaarne mehaaniline mõju ja venitatakse probleemideta.\nTeiseks, teaduslikult on tõestatud, et suur rasva mees liige põhjustab orgasmi kiiremini ja tagab maksimaalse rõõm seksi ajal. Kolmandaks iga naine tahab olla tugev ja võimas mees, kuid see ei saa pilti koos väikese peenise. Vastavalt levinud arvamusele, mehed saavad lisada 2 tolli Suurenda maitsetaimede liige peenise pikkuse ja suurendada peenise ümbermõõt koos jelqing kasutamise.\nJELQ on sarnane masturbatsioon ja töötab, suurendades verevarustus peenis. Pooldajad JELQ väidavad, et see võib ilmneda nähtavaid tulemusi ühe kuu jooksul praktikas. Testosteroon mängib lahutamatu osa selles, kuna see seondub retseptoritega lihastes ise, siis töötab parandada keemilisi signaale, mille tulemuseks on valgusünteesi. Mida rohkem vaba testosterooni keha, seda tõhusam see protsess muutub.\nPaljud kulturistid täiendada sünteetilise testosterooni suurendada nende vaba hormoonide taset. Põhjus, mis mõned inimesed arvavad, et peenisepump aitab peenist suurendada, peitub verevoolu stimuleerivas vaakumis, mille tulemusena peenisesse jõuab rohkem verd ja see tundub olevat. Kõige väiksem juurdekasv oli 2,6 cm ja suurim 3,8 cm. Richards leiab, et iga organ, mida kasutatakse vähe, tõmbub Mees kreem suurendada liige. See kehtib ka mehe peenise kohta.\nKindlasti on tal õigus, sest mitmete Aafrika hõimude. See on eksklusiivne loodustoode, mis võimaldab teil peenise suurust suurendada cm võrra ja muuta selle paksust vaid mõne nädalaga. Seda toodet kasutades saate oma seksuaalelu täielikult muuta, vabaneda kompleksidest ja alaväärsustundest, samuti normaliseerida hormonaalset tasakaalu ja vabaneda erektsioonihäiretest. Urogenitaalsüsteemi aktiivne mõju võimaldab kaitsta eesnääret. See on see, mida Mees Extra pill pakub alates saanud minna.\nVeri, mis voolab peenise on see, mis võimaldab teil saada super kõva erektsioon.\nKuna mehed vananevad või kui neil on isegi väike peenise häire, nende peenise ei saa täielikult raske. Ma ei usu, et enamik inimesi ei jõua, et ešelon, kus nende täielik erektsioon. On olemas mitmeid viise, kuidas suurendada meeste peenise organ ilma kirurgilise sekkumise ja abiga folk.\nLisaks kolossaalne tulemusi on võimalik. Väikese peenise probleemi suudab lahendada Titan Gel. Paljud mehed eelistavad tõestatud geeli Titan Gel. Väga tuntud vanasõna, et naistel käib armastus kõrvade kaudu, tuli ühe nutika mehe suust. Muidugi meeldib igale daamile saada komplimente ja kiidusõnu. Aga see vanasõna leiutati juba ammu ja ajad on muutunud. Muidagi töötab vanasõna kogu aeg, aga mõned mehed peaksid töötama.\nKas on võimalik laiendada oma peenist kasutades spetsiaalselt Peenise suurus — peenise omadused, sealhulgas selle pikkus ja paksus rahulikus olekus ja erektsioonis. Peenise suurus Moodusid ja suurused suguelundite liikmete meestel oluline normaalse seksuaalelu säilitamiseks ja inimese enda kasulikkuse tundmiseks. Uriini ja reproduktiivse suutlikkuse funktsioonist ei mõjuta peenise suurus reeglina. Samal ajal kipuvad paljud mehed oma suguelundite suurust alahinnata ja kasutavad tihtipeale tegevust.\nMan Pride geeli kasutamine mõjutab tõsiselt suguvõimet, parandab peenise vereringet, toetab erektsioonide säilimist pikka aega ja preparaadi regulaarne kasutamine võib isegi suurendada peenise pikkust ja perimeetrit.\nSee on äärmiselt efektiivne tõhusus, mis on kaasaegse retseptiga ja mida peaksid kasutama mehed, mis muul viisil ei aita ja kes soovivad endiselt nautida suurt seksi.\nNormaalne liikme suurus normaalne on õhem peenis, ja kuna tõmmatud kude on sageli vähem võimet saavutada ja säilitada erektsiooni Käesoleva seadustiku saab ka viia Suurem liige liige vereringe peenise võib viia märkimisväärseid väljakutseid mis on rakkude kahju Kasvu Kirurgiline protseduur Kirurgiline ravi oluline faas pluss kallis ühe tähtsam, võimalik põhjus märkimisväärseid probleeme haiguse.\nSee tava, mis on kasutatud sajandeid võimaldab meestel suurendada oma peenise mõõtme lihtsalt hõõrudes ja tõmmates peenise.\nKui see meetod tegelikult töötas, enamik mehi oleks palju suurem peenis võrreldes nad teevad. Guy, et võtate arvesse Jelqing vaja osta Penomet kuna see on toode, mis on tõestatud, et toimida ja ka ei ole lihtsalt kaasata masturbating jelqing. Eriti ajastul, XXI sajandi alguses, kui suurendada peenise suurus on mitte ainult võimalik, vaid isegi väga lihtne. Eriti, kui meil on olemas usaldusväärne täiendada dieedi Penirium. See unikaalne valem, mis ühendab usaldusväärseid võimalusi tuntud juba aastaid koos kaasaegsete meetodite disain ja tootmine.\nLämmastikoksiid on oluline suurendada vereringet oma peenise. See lõdvestab ja laiendab oma kapillaaride, parandades verevarustust oma keha. Tõstes lämmastikoksiidi kraadi veres, Male Extra suurendab vereringet oma peenise ja hapniku transporti rakkudesse, mis pakub sulle tugeva erektsiooni, mis jääb raskem kauem, samuti vastupidavus intensiivseks samuti rõõmustav sex istungil.\nAga et seksuaalelu sobiks mõlemad abikaasad, on oluline mitte ainult regulaarselt armatseda, vaid ka tagada selle kvaliteet.\nPaljud naised väidavad, et oluline ei ole suurus meeste peenise ja oskus teda kasutada, kuid tegelikult on see absoluutselt. Vahetult pärast lapse sündi koos põie exstrophy arutleda uuringumeetodid, kestus operatsioonieelne ettevalmistus, milline on kirurgia, luustiku veojõukontroll, ja operatsioonijärgne hooldus.\nSee lisaks aitab teil suurendada Moodusid ja suurused suguelundite liikmete meestel tõhusust tuba ja nautida oma partneri kauem aega, lubades teil vältida enneaegset climaxing. See peenise suurendamise pillid on parim valik, kui otsite pillid, mis suurendavad teie erektsioon kvaliteetne. Soovitatav on kasutada toidulisandit vähemalt 3 kuud, et saada täielikku toimet. Voodi valimisel peaksite eelistama mugavaid ja funktsionaalseid mudeleid koos sahtlitega, mis on ette nähtud vajaliku voodipesu hoidmiseks.\nSuuremõõtmeliste voodilaudade asemel on Mis rohi suumi liige parem kasutada riiulit, mida saab paigutada voodi pea mõlemale küljele. Magamistuba disaini tuleks välja töötada, mis põhineb tema konfiguratsiooni, nii et kui see on ristkülikukujuline, on võimalik.\nSeega on see operatsioon tavaliselt ette nähtud vaid väikese suurusega peenise, tavaliselt alla 4 cm peenise juhtudel. Vaadake, kuidas seda tüüpi operatsioon tehakse ja kuidas taastumine toimub. Peenise täitmine See on üks hiljutisemaid meetodeid, mis aitavad suurendada peenise ümbermõõtu 1 2 cm-ni, samal ajal kui pehme naha alla hilauroonhape süstitakse.\nEs befindet sich 45 km westlich von Chania und 15 km östlich von Rethymno, nur. See aitab suurendada oma libiido, vastupidavus, ja annab sulle hea tõuke testosterooni samal ajal. See toimib suurepäraselt koostoime Tribulus terrestris tagada suurem meessuguhormoonid.\nHeledad värvid visuaalselt suurendada ruumi, muuta see "õhu" ja õrn. Nouveau: tujukas vormid mööbel; maitsekas sisekujundus, dekoratsioonid; kuldamine ja muud läikiva pinna; lahjendamise helge, erksad värvid.\nEt mitte rikkuda üldpilti, saal on oluline valida õige mööbel, põrandakatted ja arvestama mitmete teiste nüansid.\nKõik need stiilid valges saalis vaatame erinevad. Versioon 1.\nEntdecken Sie Kreta von seiner authentischen Seite bei dieser ganztägigen Bustour zu den traditionellen Dörfern der Insel. Kehren Sie zurück in den Schoß der. See on koostatud koos kõigi looduslike koostisosadega, mis on ohutu ja tõhusad.\nMillised on Penirumi puudused? Enamik kasutajatest ei saa selle lisa kohta teada, kuna ametlik veebisait. Valisin SizeGenetics kuna see on vaid üks usaldusväärne peenise laienemise seadmed turule. Nad on tegelikult tegutsenud 16 aastat ja selle aja jooksul on nad tegelikult heaks kiitnud raviarstid. Ja kuna tõmmatud kude on sageli vähem võimet saavutada ja säilitada erektsiooni, puudused on õhem peenise See meetod saab ka põhjus langetamine ringlusse suunas peenise see saab tõsine küsimusi sh Moodusid ja suurused suguelundite liikmete meestel kahju Laienemine protseduurid protseduurid suur samm pluss kallis ühe Lisaks võib põhjustada raske probleeme haigus saab põhjus.\nPeenise elujõudu soodustavad veresooni laiendavad toitained, kuna nad võimaldavad verel vabalt voolata ning toidavad rakke veresoonte seinas. Sellised toitained on näiteks parajas. Pole mingi saladus, et valdav enamik mehi on rahulolematud oma peenise suurusega, kuid ometi vaid väga väike osa võtab selles valdkonnas midagi ette.


Välikiik Parma, hall hind | kaup24.ee\nKauba ID: 2814544\nToote kirjeldus: Välikiik Parma, hall\nKompaktset ja praktilist mööblit on lihtne tõsta ja teisaldada. Mõnikord saab seda ka kokku panna, vabastades veelgi rohkem ruumi. Sel põhjusel on võimalik luua minimalistlik ja ergonoomiline keskkond, kus jätkub ruumi ka teistele disaini lahendustele ja mugavaks läbikäimiseks. Teisisõnu, Välikiik Parma, hall sobitub kergesti loodavasse keskkonda ja ei sega viimase hetke otsuseid.\nSelle materjali pikisuunalised niidid on paksemad, kuid haruldasemad kui koelõngal, seetõttu võib pealispinnal näha üsna märgatavaid värvi segunemisi, mis näevad välja kui lõiked. See annab nendele toodetele juurde unikaalsust. Lisaks peidab selline kirju muster paremini mustust, seega on Välikiik Parma, hall praktiline valik.\nÜldine informatsioon tootest: Välikiik Parma, hall\nSoovitame osta koos: Välikiik Parma, hall\nTagasiside tootele: Välikiik Parma, hall\nKüsimused ja vastused toote kohta: Välikiik Parma, hall


Uudised - Naiste esiliiga detsembri mängijaks tõusis Pärnu Spordikooli liider Elena Sutt\nElena Sutt. Foto: Pärnu Spordikool\nPärnu Spordikool teenis detsembris võidu ja ühepunktilise kaotuse. 178 cm pikkune Elena Sutt kandis liidrikoormat.\n“Meid on naiskonnas vähe ja mul tuleb teha kõike nii rünnakul kui ka kaitses,” ütles Pärnu ühisgümnaasiumi 12. klassi õpilane Sutt.\n3. detsembril kaotas Pärnu Spordikool kodusaalis BC Elva CHK/Tartu Ülikooli naiskonnale 65:66, Sutt panustas ligi 36 minuti jooksul 28 punkti ja 10 lauapalli ning tema efektiivsusarv oli 37.\n7. detsembril alistas Pärnu Spordikool kodus Tallinna Spordiakadeemia Kalevi 69:50, Sutt panustas ligi 36 minuti jooksul 15 punkti, 6 lauapalli, 6 resultatiivset söötu ja 5 vaheltlõiget ning tema efektiivsusarv oli 26.\nKa uue aasta esimeses kohtumises, esmaspäeval Kambja spordihoones tegi Sutt sisuka etteaste. Tema 24 punktist Luunja korvpallinaiskonna alistamiseks aga ei piisanud, võõrustajad võitsid 62:58. Võitjate kasuks tõid Kadri Uiga 16 ja Kristin Tamberg 15 punkti.\nSutti keskmised statistilised näitajad kaheksas kohtumises on 19 punkti, 3,6 lauapalli ja 2,4 resultatiivset söötu.\nPeatreener Katrin Kalliti taktikepi all mängiv Pärnu Spordikool alustas hooaega kodus ülekaaluka 96:59 võiduga Keila Korvpallikooli üle. Seejärel kaotati kodus turniiri soosikule Audentese Spordiklubile 66:85. Novembris alistuti võõrsil 61:71 G4S Noorteliiga esindusele ning võideti kodus Rapla Korvpallikool 93:56 ja võõrsil TalTech BS/Altius 97:57. Turniiritabelisse kanti ka loobumisvõit 20:0 BC Stari üle.\n“Meil on olnud edukas hooaja algus ja võimalus tõusta turniiritabelis kõrgemale,” lausus Sutt, kes veab ka Pärnu Spordikooli võistkonda U19 Eesti meistrivõistlustel. Kuurortlinna järelkasv asub Audentese Spordiklubi/Siili PK järel kolme võidu ja kaotusega teisel kohal. Sutt on visanud keskmiselt 23,3 punkti mängus.\nAUDENTESE SPORDIKLUBI HOIAB LIIDRIKOHTA\nEesti karikavõistluste finaalis TalTech/NORDAID-i naiskonnale alla jäänud Audentese Spordiklubi püsib võidukursil. Möödunud pühapäeval alistasid peatreener Reet Rausbergi hoolealused kodusaalis Luunja korvpallinaiskonna 82:69.\nEsiliiga novembrikuu mängijaks valitud Ellen Anett Põldmaa panustas võidu heaks peaaegu kolmikduubli: 19 punkti, 10 lauapalli, 9 resultatiivset söötu ja 5 vaheltlõiget. Trine Kasemägi kogus 19 punkti ja 11 lauapalli. Kaotajate kasuks tõid Kristin Tamberg 19 punkti ning Kadri Türk 16 punkti ja 8 lauapalli.\nÜheksanda võidu tulemusega 89:62 teenisid Audentese Spordiklubi korvpallurid kolmapäeval kodusaalis Keila Korvpallikooli üle. Võitjaid vedas Eliise Pajumets, kellel jäi kolmikduublist veidi vajaka – 24 punkti, 10 vaheltlõiget, 8 resultatiivset söötu ja 5 lauapalli.\nPeatreener Rausbergi sõnul tegutses Pajumets kaitses agressiivselt, mis pani tema suurele osale aluse. “Oli jookse-viska mäng, ka nooremad võistkonnaliikmed said palju eduelamust,” ütles juhendaja.\nPõldmaa kontosse kanti 15 punkti, 7 lauapalli, 5 resultatiivset söötu ja 4 vaheltlõiget, Kasemägi toetas 11 lauapalliga. Teist mängu järjest asendas positiivse koroonaproovi tõttu isolatsioonis viibivat Kati Rausbergi algviisikus Elisabeth Mailian Matsina.\nKeila korvpalluritest tõusid esile Anni Sild 18 punkti ja Kaili Tammeveski 12 lauapalliga.\nNeljapäeval võõrustab turniiritabelis teisel kohal asuv G4S Noorteliiga korvpallinaiskonda OSK/VESIIR. Kaheksanda võidu tulemusega 68:60 teenisid peatreener Marko Parkoneni hoolealused detsembris Rapla Korvpallikooli üle. Võitjate heaks panustas Keandra Koorits 20 punkti ja 11 lauapalli, kaotajate edukaim oli Katariina Tamm 22 punkti ja 6 lauapalliga.\nKorvpallinaiskond OSK/VESIIR sai viienda võidu 60:57 Luunja esinduse üle. Võitjate skooritegemine jagunes ühe mängija vahel enam-vähem ühtlaselt.\nLuunja korvpallinaiskond teenis detsembris võõrsil 60:44 võidu Keila Korvpallikooli üle.\nKolmandast kuni seitsmenda kohani käib tasavägine konkurents.\nAudentese Spordiklubi naiskond Eesti karikavõistluste finaalis koos peatreener Reet Rausbergiga. Foto: Siim Semiskar


Printsess Victoria on lapseootel? | NordenBladet.ee\n12 Dec, 2010 by Margis Valdek\nJuba kihlumisest saadik on printsess Victoria ja prints Daniel rääkinud sellest, et unistavad pere loomisest. “Meile mõlemale meeldivad kohutavalt lapsed ja on selge, et suurimaks unistuseks on luua pere,” ütles Victoria möödunud kevadel. Nüüd näib, et paari unistusest on saamas tõelisus. Niipea kui printsess näitas end beezhis drapeeritud galakleidis Nobeli preemia jagamisel Kontserdimajas, muutus kuumaks teemaks Victoria ja Danieli peatne lapsevanema staatus. Kleidi lõige tõi esile rinnapartii, kuid oli väga lai kõhu ümbert nagu varjaks seda.\nPiduliku õhtusöögi ajal sai suure tähelepanu osaliseks ka printsessi joogivalik. Otsesaates võisid televaatajad näha, kuidas printsess Victoria ütles “ei” kui talle veini juurde taheti valada ning kuidas tema ees seisev veiniklaas nägi välja nagu poleks ta seda puutunudki.\nAjaleht Expressen palus spetsialisti kommentaaari arst Åsa Vilbäck‘ilt, kes on tuntuks saanud rootsi teleprogrammis “Dr. Åsa” ja kes ise alles mõned päevad tagasi väikese tütre ilmale tõi. Åsa on kindel, et kroonprintsess ootab last: “Jah, ta on rase.”\nprints Danielprintsess Victoria


Venelannast olümpiavõitja kritiseeris suusatajate otsust Krimmi treenima minna - Delfi Sport\nVenelannast olümpiavõitja kritiseeris suusatajate otsust Krimmi treenima minna\nVenemaa koondise peatreeneri Juri Borodavko hoolealuste hulka kuulub ka Aleksandr Bolshunov.\nVenemaa murdmaasuusakoondis alustab uue hooaja eelset ettevalmistust 15. mail Krimmi poolsaarel, mis 2014. aastal Venemaa poolt okupeeriti. Otsus pälvis lääneriikide halvakspanu, nüüd on esimene kriitik sõna võtnud ka Venemaal.\nNii murdmaa- kui ka laskesuusatamises olümpiavõitjaks tulnud Anfissa Reztsova leiab, et murdmaakoondise peatreeneri Juri Borodavko plaan on vale.\n"Miks oli Borodavkol vaja treeninglaager Krimmi viia? Meil on ka muid kohti. Kogunemised peaksid toimuma seal, kus varem. Ta eksib. Vabandust, aga ma ei saa aru, miks Borodavko praegu seal laagri teeb," ütles aastatel 1988-1994 kolmel korral olümpiavõitjaks tulnud Reztsova väljaandele Sport-Express.\nBorodavko põhjendas oma otsust nii: "Värske mereõhk, kirsid ja maasikad tulevad suusatajatele kasuks. Usun, et kõik minu sportlased reisivad Krimmi kohale."\nVenelaste otsus tekitanud terava vastukaja näiteks Norras. Ajal, mil Venemaa ja Valgevene väed peavad juba kolmandat kuud üle Ukraina sõda, tundub venelaste otsus treenida just Krimmis poliitilise käiguna.