Hotellid orientiiri The SSE Hydro kontserdimaja lähedal | Hotels.com\nHotellid orientiiri The SSE Hydro kontserdimaja läheduses\nThe SSE Hydro kontserdimaja hotellid – Glasgow\nGlasgow – veel vaatamisväärsusi\nfoto: Angela Newlands\nGlasgow GreenGlasgow Green (asukoht – East End) on populaarne jalutus- ja puhkeala vabas õhus. Meie reisisõpradele meeldivad ka siinsed muuseumid ja kunstigaleriid. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna. Armastad pikemaid jalutuskäike? Selleks sobivad hästi People's Palace and Winter Gardens (palee ja aiad) ja Doulton Fountain (purskkaev), mis asuvad samas lähedal.\nfoto: Chris Atkin\nLoch Lomond & the Trossachs National ParkVaatamisväärsustest olgu mainitud kas või kesklinnapiirkonnast 33 km kaugusel asuv Loch Lomond & the Trossachs National Park, mils sobib hästi fotodele jäädvustamiseks.\nfoto: Richard Sharman\nŠoti näituse- ja konverentsikeskusGlasgow Westend on piirkond, kus viibides väärib vaatamist näiteks Šoti näituse- ja konverentsikeskus. Meie reisisõpradele meeldivad ka siinsed muuseumid ja kunstigaleriid. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna.\nGeorge Square (väljak)Kohalikest monumentidest väärib vaatamist George Square (väljak) (asukoht – Glasgow südalinn). Kultuurisõpru paeluvad ümbruskonnas kindlasti kunstigaleriid ja muuseumid. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna.\nHampden Park (staadion)Hampden Park (staadion) on publikumagnet vaid 4,1 km kaugusel kesklinnast, kus alati toimub midagi huvitavat. Meie reisisõpradele meeldivad ka siinsed muuseumid ja kunstigaleriid. Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna. Kui Hampden Park (staadion) sulle meeldib, siis võivad samas lähedal asuvad The SSE Hydro kontserdimaja ja Celtic Park (jalgpallistaadion) samuti sulle huvi pakkuda.\nBarrowland BallroomTuntud etenduspaikadest väärib kahtlemata mainimist Barrowland Ballroom (asukoht – East End). Kohalikud poed ja söögikohad võimaldavad sisustada terve laisa pärastlõuna. Lähemas ümbruses on teisigi etenduspaiku, näiteks The SSE Hydro kontserdimaja, Kuninglik Kontserdisaal ja O2 Academy Glasgow kontserdimaja.\nThe SSE Hydro kontserdimaja – rohkem teavet\nKus on The SSE Hydro kontserdimaja?\nPiirkond – Glasgow Westend. See on sõbraliku atmosfääriga piirkond, kus külastajaid ootavad ka elava muusika üritused ja muuseumid. Kes tahavad ümbruskonnas asuvate huviväärsustega põhjalikumalt tutvuda, neil tasub üle vaadata ka Kunstigalerii ja muuseum ja George Square (väljak).\nThe SSE Hydro kontserdimaja ja lähikond. Kus ööbida?\nMeie valikust leiad 246 hotelli lähiümbruses, vähem kui 2 km kaugusel. Meie klientide hulgas populaarsemad on järgnevad:\n• 4 tärni hotell • tasuta wifi • restoran • baar • mugavad voodid\n• 3,5 tärni hotell • tasuta wifi • restoran • treeningsaal • ümbrus sobib jalgsi liikumiseks\n• 4 tärni hotell • tasuta wifi • restoran • 2 baari/sohvabaari • ümbrus sobib jalgsi liikumiseks\nThe SSE Hydro kontserdimaja ja lähiümbrus. Vaatamisväärsused ja ajaviide\n• Glasgow' ülikool\n• Kings Theatre (teater Glasgows)\n• O2 Academy Glasgow kontserdimaja


KÕIK KLASSIKALISED ARSTID, KES PRAEGU VOOGEDASTAVAD TASUTA - TV\nKõik klassikalised arstid, kes praegu voogedastavad tasuta\nPluto TV voogesitab nüüd USAs klassikalist Doctor Who'i ja näitab kõiki seriaale William Hartnellist Sylvester McCoyni.\nPange need helikruvikeerajad krundiks ja valmistage ette TARDIS, kuna USA publikul on nüüd juurdepääs sadadele klassikatundidele Arst, kes seiklused. Aurutamisteenus Pluuto teler teatas just BBC-ga sõlmitud tehingust, et eetrisse tuua Ameerika publikule mõeldud saate üle 200 osa. Näib, et see sisaldab kõiki (endiselt olemasolevaid) Arst, kes seeria William Hartnelli 1963. aasta debüüdist rollis kuni Sylvester McCoyni, kelle seiklused hõlmasid 1989. aastal.\nKüll on siiski mingi haak. Viacomi Pluto TV ei toimi traditsioonilise voogesitusteenusena nagu Netflix, Amazon Prime Video või Hulu. Selle asemel võtab see vihjeid ringhäälingu televisioonist, see tähendab, et sisu on plaanis voogesitada a pühendunud Arst, kes kanal reklaamipausidega. See tähendab, et kui soovite vaadata klassikalist Tom Bakeri seriaali The Morbius Brain, peate selle vaatamisel üles otsima ja kindlasti sel hetkel häälestuma. See, et peate seda tegema 2019. aastal, on veidi anakronistlik, kuid ma arvan, et te ei saa tasuta vastu vaielda.\nBBC on hiljuti näidanud, et on klassikaõiguste osas mõnevõrra paindlik Arst, kes seriaalid, kusjuures 2018. aasta ekraanil kuvatakse Twitchis seitsme nädala jooksul kogu klassikaline sari. Näib, et tehing Pluto TV-ga sarnaneb siiski sündikatsiooniga ja sisaldab järjestikust seriaalide valikut, mitte etendust Hartnellist McCoyni korduvalt läbi jooksma.\nKõik see ütles, kui see on USA Arst, kes taaselustamisfänni esimene kokkupuude saate juurtega võib neile olla vastik üllatus. Levitatava televisiooni tootmisstandardid on alates 60ndatest, 70ndatest ja 80ndatest kaugele jõudnud, mis tähendab, et peate leppima eriefektidega, mis on: ütleme siis, armastavalt käsitööna .\nAndke sellele aga veidi aega ja publik avastab, et sellel on põhjust Arst, kes on teleajaloo üks pikimaid saateid. Köieliste eriefektide alla on maetud mõned tõeliselt suurepärased ulme- ja fantaasiaseiklused, kusjuures iga doktori kehastus toob lauale midagi ainulaadset ja kiiduväärt (noh, võib-olla välja arvatud kuues doktor).\nmillest võõrad lähtuvad


KALURIKÜLAD ASTUURIAS - HISPAANIA 2020\nAstuuria see on täiuslik kombinatsioon kultuurist, loodusest ja gastronoomiast. Muidugi, kui selle kauni Hispaania autonoomse kogukonna jaoks on midagi silma paista, on selle maastikud just sellised, kus on võimalik leida selliseid tähelepanuväärseid kohti nagu Picos de Europa rahvuspark.\nTeine Astuuria suurepärane vaatamisväärsus on selle 18 linna meremehed, mis nende vanalinnas pakuvad kogu kalurikülade veetlust, aga ka restoranid ja siidrimajad mereandide köögi, kaunite promenaadide, uskumatute sadamate ja muidugi hingematvate randade ja kaljudega. Täna näitame teile Astuuria rannikulinnu. Kas liitute meiega?\nBustio on vana Jacobéni kalurilinn ja peaaegu mägine, sest sealt saate tunda Picos de Europa tippe. Teid üllatab nende üksluine ja ilus suudmeala, selle lähedal asuvad rannad ja kauge linn.\nCandás kaluriküla on oma märgilise identiteedi säilitanud läbi sajandite Kantaabria, mis on eriti ilmne mõnes erakonnas.\nCastropol on kuulus linn, millel on huvitav kiiver ajalooline, milles paistavad silma nii tsiviil- kui ka religioosne arhitektuur. Muidugi peame esile tooma vaated, mis saadakse ülalt.\nCudillero on maaliline kaluriküla, mis asub mäe küljel. Nad üllatavad oma maju ripatsid erksates värvides. Oluline on märkida, et see pakub vaatepunkti marsruuti.\nPaljud peavad Figuerast Eo pärliks. Ja me räägime väikesest ja Flirty sadam, mis pakub päikest, valgust ja palju võimalusi veespordiks.\nAstuuria üks tuntumaid linnu on Lastres, mis on kuulus oma suurepäraste omaduste poolest gastronoomia kala ja mereannid, selle ainulaadne ilu ja väsimatu kalapüük.\nJätkame ringkäiku Astuuria kalurikülades Llanes - linnas, mis viib käsitsi Cordillera del Cuera ja Picos de Europa poole. Muidugi, nende suurejooneline rannad.\nLuanco on Cabo Peñasele lähim rannikulinn. See pakub kauneid randu, kauge linna ja a kirik mis läheb peaaegu Kantaabria merre.\nKui pidada valgeimaks linnaks kogu Astuuria rannikut, pakub Luarca muljetavaldavat maastikku, eriti rannikust tuletorn ja vaatetornist.\nNavia linnal on tohutu, vägev ja võimas suudmeala, milles erinev sport mereline. Tegelikult tähistatakse siin Hispaanias ühte kuulsamat Swimi laskumist.\nOrtiguera on järsk ja merre suubuvatele nõlvadele riputatud linn, mis pakub ületamatu panoraam ookeaniline. Selle tuletornid ja kabel paistavad silma.\nPuerto de Vega on olnud ja on kunstnike jaoks võimas inspiratsiooniallikas. Ja mitte ainult selle ilusa pärast ümbrus, kuid India aedade villade, nende paleemajade, tüüpiliste Astuuria häärberite jaoks ...\nRibadesella on atraktiivne villa, mis on kuulus oma majutuse poolest eelajalooline Tito Bustillo koobas ja see on Sella rahvusvahelise põlvnemise eesmärk.\nSan Esteban de Pravia on ka linn, mis on alati tähelepanu pälvinud kunstnikud. Lisaks tahame esile tõsta selle kosmopoliitset õhku.\nPaljud peavad San Juan de la Arena linna parimate paradiisiks angerjas maailmast. Lisaks jõeäärsele promenaadile ja sadamatele paistab silma lisaks Los Quebrantose rannale.\nÜks Astuuria tuntumaid linnu on Tapia de Casariego, mis avaldab oma muljet sadam ja selle meresõidumajad, lisaks terrasside, restoranide ja kõrtside õhkkond.\nViavélez on linn, mis pakub rahu, head kööki ja palju kirjandus ja mõnus kalasadam.\nLõpuks peame rääkima Tazonest - ainsa iseloomuga Astuuria sadamast keiserlik. Armastad vanade kalurimajade naabrusi ja elavaid restorane.\nSoovitatav artikkel: Astuuria kaheksa parimat randa\nAstuuria, rannik, linnad


Vastuvõetud tekstid - Uus hoog Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegiale - Neljapäev, 17. juuni 2010\nMenetlus : 2009/2107(INI)\nDokumendi valik : A7-0150/2010\nUus hoog Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegiale\nEuroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta resolutsioon Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegiale uue hoo andmise kohta (2009/2107(INI))\n– võttes arvesse komisjoni 5. augusti 2009. aasta määrust (EÜ) nr 710/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) seoses mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmise üksikasjalike eeskirjade kehtestamisega(1);\n– võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 708/2007 võõrliikide ja piirkonnast puuduvate liikide kasutamise kohta vesiviljeluses (KOM(2009)0541);\n– võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2009. aasta määrust (EÜ) nr 257/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004 seoses kalandus- ja vesiviljelussektorile antavast abist teatamiseks kasutatava lisateabelehega(2);\n– võttes arvesse komisjoni 19. märtsi 2009. aasta määrust (EÜ) nr 248/2009, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 104/2000 üksikasjalikud rakenduseeskirjad tootjaorganisatsioonide tunnustamist käsitlevate teatiste, hindade kindlaksmääramise ja sekkumise kohta kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse raames (uuesti sõnastatud)(3);\n– võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta(4) ja komisjoni 12. detsembri 2008. aasta otsust 2008/946/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade karantiininõuetega(5);\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta(7);\n– võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta(8);\n– võttes arvesse komisjoni 24. märtsi 2010. aasta määrust (EL) nr 271/2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses Euroopa Liidu mahepõllumajandusliku tootmise logoga(9);\n– võttes arvesse komisjoni 12. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1251/2008, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ seoses vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete turuleviimise tingimuste ja sertifitseerimisnõuetega ja ühendusse importimisega ning millega sätestatakse vektorliikide loetelu(10);\n– võttes arvesse komisjoni teatisi „Suunised seoses integreeritud lähenemisviisiga merenduspoliitikas: integreeritud merendusalase juhtimise ja sidusrühmadega konsulteerimise parimate tavade toetamine” (KOM(2008)0395), „Mereala ruumilise planeerimise suunised: ühiste põhimõtete saavutamine Euroopa Liidus” (KOM(2008)0791) ja „Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika rahvusvahelise mõõtme laiendamine” (KOM(2009)0536) ning hiljutist Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika eduaruannet (KOM(2009)0540);\n– võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 2008. aasta teadusaruandeid ja arvamusi ELis kasvatatava kuue peamise kalaliigi heaolu kohta ning Euroopa Toiduohutusameti 2009. aasta teaduslikke arvamusi kaheksa kasvatatava kalaliigi heaolu kohta tapahetkel;\n– võttes arvesse oma 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni(11) ühise kalanduspoliitika reformi käsitleva rohelise raamatu kohta (KOM(2009)0163);\n– võttes arvesse oma 4. detsembri 2008. aasta resolutsiooni Euroopa kormoranide asurkondade majandamise kava koostamise kohta(12);\n– võttes arvesse oma 2. septembri 2008. aasta resolutsiooni kalanduse ja vesiviljeluse kohta seoses Euroopa rannikualade integreeritud majandamisega(13);\n– võttes arvesse oma 31. jaanuari 2008. aasta seisukohta õigusloomega seotud resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liikmesriikide vesiviljelust käsitleva statistika esitamise kohta(14);\n– võttes arvesse oma 12. detsembri 2007. aasta resolutsiooni kalandus- ja akvakultuuritoodete sektori turu ühise korralduse kohta(15);\n– võttes arvesse oma 7. septembri 2006. aasta resolutsiooni arutelu algatamise kohta ühenduse seisukoha suhtes, mis käsitleb ühenduse ökomärgise süsteemi kalandustoodetele(16);\n– võttes arvesse oma 16. jaanuari 2003. aasta resolutsiooni(17) vesiviljeluse kohta Euroopa Liidus: olevik ja tulevik;\n– võttes arvesse suuniseid riigiabi kontrollimiseks kalandus- ja vesiviljelussektoris(18) ja nende suuniste heakskiitmist liikmesriikide poolt(19);\n– võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja oma 7. mai 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi uue rolli ja uute kohustuste kohta Lissaboni lepingu rakendamisel(20);\n– võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vesiviljeluse allkomisjoni neljanda istungjärgu aruannet(21);\n– võttes arvesse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni vastutustundliku kalapüügi juhendit(22);\n– võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A7-0150/2010),\nA. arvestades, et praegu ei ole ühenduse tasandil konkreetset ja ühtlustatud õiguslikku raamistikku vesiviljelussektori jaoks; arvestades, et selle asemel reguleeritakse nimetatud sektorit paljude eri valdkondade (keskkond, rahvatervis jne) ühenduse õigusnormidega ja liikmesriikide õigusnormidega, mis võivad ka liikmesriigiti oluliselt erineda, tekitades lisaks diskrimineerimisele ja turu moonutamisele sektori ettevõtjate jaoks segadust;\nB. arvestades, et sellega seoses oleks komisjonil kõige asjakohasem teha ettepanek võtta vastu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad vesiviljelussektorile ning tagatakse seeläbi vajalik õiguslik selgus;\nC. arvestades, et vesiviljelussektor on potentsiaalselt kõrgtehnoloogiline ning mahukate struktuuri- ja teadusinvesteeringutega uuenduslik majandussektor pikaajalise tegevuse ja finantsplaneerimisega, milleks on seega vaja õiguskindlust ning selgeid ja stabiilseid õiguslikke raamistikke;\nD. arvestades, et vesiviljelussektor puutub otseselt kokku meie ühiskonna jaoks esmatähtsate teemadega, nagu keskkond, linnaplaneerimine ja regionaalareng, rahvatervis ja tarbijakaitse; arvestades, et seetõttu väga oluline arvestada sektori huve ja tagada selle õiglane kohtlemine;\nE. arvestades, et kõik vesiviljeluse vormid peavad olema säästvad ja sotsiaalselt õiglased, seega ei tohi ökosüsteeme kahjustada looduslike ainete ega inimeste toodetud ainete, nagu biolagundamatute kemikaalide ja süsinikdioksiidi kontsentratsiooni suurendamisega, ega ka füüsilise häirimisega;\nF. arvestades, et komisjoni 19. septembri 2002. aasta teatis (KOM(2002)0511) on osutunud selgelt ebapiisavaks selleks, et motiveerida liikmesriike hoogustama ühenduse vesiviljelussektori arendamist, samas kui viimasel kümnendil on see sektor kogu maailmas tugevalt kasvanud, nagu ka nõudlus kalatoodete, nii püütud kui ka kasvatatud kala järele, ning oluliselt on kasvanud nende toodete import kolmandatest riikidest;\nG. arvestades, et EL on kalandus- ja vesiviljelustoodete importija ning et nõudlus nende toodete järele suureneb nii ülemaailmselt (maailma kasvava elanikkonna tõttu) kui ka ühenduse tasandil, sest ELiga on juba liitunud ja liituvad riigid, kus nõudluse kasv on isegi veel suurem, ning samuti seepärast, et tarbimisharjumused muutuvad tervislikumate toiduainete tarbimise suunas;\nH. arvestades samuti vajadust usaldusväärse vesiviljelustoodete sertifitseerimissüsteemi järele;\nI. arvestades, et ühenduse vesiviljelussektori säästev areng võib kalatoodete näol anda suure panuse toiduga varustamise tagamisse ja aidata seeläbi vähendada survet looduslikele liikidele, mitmekesistades kala- ja vesiviljelustoodete pakkumist, ning et sellel on oluline roll toiduainetega kindlustatuse, majandustegevuse ja tööhõive seisukohast, eriti maapiirkondades ja rannikualadel;\nJ. arvestades, et EL peaks seetõttu andma säästvale vesiviljelussektorile ja selle arendamisele ühenduse tasandil suurema strateegilise tähtsuse, suunates sellesse vajalikku rahalist toetust ning arvestades, et vesiviljelustegevuseks vajalik kõrgetehnoloogia nõuab ettevõtetelt nende suurusest olenemata sageli märkimisväärseid investeeringuid;\nK. arvestades, et kuna vesiviljelussektori arendamine on niivõrd tähtis, peaks komisjon kindlasti eraldama osa Euroopa Kalandusfondist konkreetselt selleks otstarbeks; arvestades, et vastavad vahendid peavad olema piisavalt paindlikud ja tõhusad, et tagada sektori areng, sh teadusuuringud;\nL. arvestades suurt nõudmist tehnoloogiaalaste uuringute ja uuenduste järele, mis on vajalikud vesiviljeluse konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse tagamiseks ja sektori ettevõtjate edukaks tegutsemiseks, kuid mis on sageli paljudele selle sektori ettevõtjatele, nii VKEdele kui ka suurettevõtetele kättesaamatud;\nM. arvestades, et tõhus säästva vesiviljeluse poliitika peaks olema struktureeritud nii, et sellega edendataks kõikide antud tegevusalaga seotud sektorite kooskõlastatud osavõttu ning et nad saaksid sellest ka kasu;\nN. arvestades, et määruste (EÜ) nr 834/2007, 889/2008 ja 710/2009 rakendamise kaudu EL juba juurutab mahepõllundus- ja -vesiviljelustoodete toetamise poliitikat, mis tähendab pöördepunkti Euroopa säästva vesiviljelussektori jaoks, mis on seotud tihedalt kõnealuste toodete suurema väärtustamisega, et muuta need konkurentsivõimelisemaks ja pakkuda paremat tarbijakaitset ning rohkem teavet ja valikuvabadust tarbijatele;\nO. arvestades, et vesiviljeluse säästva arengu soodustamisel nii ühenduse kui ka liikmesriikide poliitikas tuleb arvesse võtta erinevaid olusid vesiviljelustoodete (merekalad, mageveekalad, karploomad, koorikloomad, merevetikad ja okasnahksed) tootmisel ning võetavad meetmed peavad olema turustruktuuride ja konkurentsi ning asjaomaste probleemidega hästi kohandatud;\nP. arvestades, et vesiviljeluse säästvaks arenguks vastuvõetud meetmed peavad teatavatel juhtudel võtma arvesse vajadust vähendada kalade kasvanduses pidamise asustustihedusest või transportimisest tingitud stressi miinimumini, püüdma leida vähem julmi tapameetodeid ning hoolitsema kalade heaolu eest üldiselt;\nQ. arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 13 viidatakse kaladele kui aistimisvõimelistele olenditele ning sätestatakse, et liit ja liikmesriigid peavad oma kalanduspoliitika rakendamisel pöörama täit tähelepanu loomade heaolu nõuetele;\nR. arvestades, et kõnealuse sektori ettevõtjad paljudes Euroopa Liidu liikmesriikides on koormatud olemasolevast õigusraamistikust tulenevate bürokraatlike takistuste ja halduskoormusega, mis piiravad nende ettevõtete tootlikkust ja konkurentsivõimet ning heidutavad märkimisväärselt investoreid;\nS. arvestades, et paljude kasvatatavate kalaliikide looduslik toit on kala ning enamik kalakasvandusi kasutab sööta, mis koosneb osaliselt kalajahust ja kalaõlist;\nT. arvestades, et samal ajal puudub paljudes Euroopa Liidu liikmesriikides riiklik või piirkondlik maakasutuse eriplaneering, mis reguleeriks kasvanduste asutamist sisemaa-, ranniku- ja merealadele ning määratleks selgelt vesiviljelusel põhinevate kasvanduste asutamiseks lubatud alad, kus välditakse võimalikke huvide konflikte keskkonnakaitsepoliitika ja teiste majandussektoritega, näiteks turismi-, põllumajandus- või rannalähedase püügi sektoriga;\nU. arvestades, et säästva vesiviljeluse arendamise poliitika saab olla kooskõlas Natura 2000 alasid käsitleva poliitikaga ja saab nende haldamisele – kui ala looduskaitse-eesmärgid seda võimaldavad – ja asjaomase elanikkonna heaolule ka positiivselt kaasa aidata, kui selles nähakse ette traditsiooniline karploomakasvatus või sobiva suurusega vesiviljelusrajatised, mille jaoks puudub alternatiivne asukoht ning mis on vastavuses ühenduse keskkonnamõju hindamise eeskirjadega ja elupaikade kaitse sätetega;\nV. arvestades, et ühenduse toodetele pakuvad tänapäeval suurt konkurentsi tooted, mis on pärit kolmandatest riikidest (eriti Türgist, Tšiilist, Vietnamist ja Hiinast), kus ettevõtted on võimelised tootma oluliselt madalamate tegevuskuludega, sest neile ei kehti samad õiguspiirangud ja sama ranged keskkonna- ja fütosanitaarstandardid, ning neil on madalad palgad (sotsiaalne dumping), mis avaldavad täiendavat survet ühenduse vesiviljelussektorile, mõjutavad toidu kvaliteeti ja asetavad ohtu tarbijate tervise;\nW. arvestades, et vesiviljelusel on väiksem keskkonnamõju kui teistel primaarsektoritel ning vesiviljelustooted on seetõttu säästvamad; arvestades, et osa Euroopa ühiskonnast ei tea seda asjaolu ning neil võib seetõttu tekkida nimetatud toodete suhtes põhjendamatu eelarvamus;\nX. arvestades, et kormoranide hävitustöö tõttu valitseb paljudes piirkondades oht, et traditsioonilisemad ja looduslikumad kalakasvandused kaovad,\n1. tervitab komisjoni algatust esitada eespool viidatud teatis KOM(2009)0162 eesmärgiga pöörata vesiviljelussektoris suuremat tähelepanu säästvale arengule, pidades silmas oodatavat õigusaktide ümberkorraldamist, mis vastaks paremini sektori vajadustele ja selle probleemidele, et muuta kõnealune sektor tugevaks maailma tasandil;\n2. juhib tähelepanu, et alates Lissaboni lepingu jõustumisest ei ole Euroopa Parlament kalandussektori puhul enam nõuandev organ ning saab kaasseadusandjaks ka vesiviljelussektoris;\n3. on seisukohal, et vesiviljelussektori iga õiguslik reform tuleb lisada sobival viisil ja täiendavalt käimasoleva ühise kalanduspoliitika reformi protsessi;\n4. märgib, et Euroopa Parlament on juba varem juhtinud tähelepanu sellele, et on vaja sisukamaid, sidusamaid ja läbipaistvamaid õigusakte vesiviljeluse kohta;\n5. väljendab arvamust, et tugev säästev vesiviljelussektor võiks kiirendada liikmesriikide paljude äärealade, rannikualade ja maapiirkondade arengut ning aidata kaasa kohaliku tootmise arengule, millega kaasneb märkimisväärne kasu tarbijatele kvaliteetsete, tervislike ja säästvalt toodetud toiduainete näol;\n6. on seisukohal, et ühenduse vesiviljeluse konkurentsivõimet tuleks tugevdada teadusuuringute ja tehnoloogilise arengu jõulise, aktiivse, sihipärase ja pideva toetamisega, mis on vajalik eeldus säästva, ajakohase, tõhusa, majanduslikult otstarbeka ja keskkonnahoidliku vesiviljeluse arendamiseks; juhib ka tähelepanu asjaolule, et teadusuuringute võrgustikud, paljude erialade esindajatest koosnevad uurimisrühmad, tehnoloogiasiire ja koordineerimine selle sektori ja teadlaste vahel tehnoloogiaplatvormide kaudu on väga vajalikud selleks, et tagada teadus- ja arendustegevusse tehtud investeeringute tasuvus;\n7. tunneb heameelt Euroopa vesiviljeluse tehnoloogia- ja innovatsiooniplatvormi loomise üle, võttes arvesse seda, et eesootavatele probleemidele reageerimiseks on vesiviljelust vaja toetada põhjalike teadusuuringute ja innovatsiooniga;\n8. on seisukohal, et Euroopa säästva vesiviljelussektori edu sõltub otsustaval määral soodsama ettevõtluskeskkonna loomisest riigi ja kohalikul tasandil, ning kutsub seega liikmesriike viivitamatult üles oma tööd selles suunas kiirendama, samuti edendama kogemuste vahetamist ja parimate tavade alase teabe vahetamist ühenduse tasandil;\n9. rõhutab, et bürokraatia vähendamine edendab sektorisse investeerimist, ning peab tingimata vajalikuks, et liikmesriigid lihtsustaksid tihedas koostöös kohalike asutustega viivitamata haldusmenetlusi ja kehtestaksid uutesse vesiviljeluspaikadesse kasvanduste asutamise taotluste jaoks selge ja standardiseeritud lubade väljastamise korra;\n10. on seisukohal, et ühenduse säästva ja mahevesiviljeluse sektor suudab tarbijaid varustada tervislikuks ja tasakaalustatud toitumiseks vajalike kvaliteetsete toiduainetega;\n11. on seisukohal, et vesiviljelussüsteemid, mis kahandavad looduslikke kalavarusid või reostavad rannikuvett, tuleb lugeda mittesäästvaks, ning et Euroopa vesiviljeluses tuleks pidada esmatähtsaks taimtoidulisi ning lihasööjaid liike, mis suudavad jõudsalt kasvada ka vähema kalajahu ja -õli tarbimisega;\n12. rõhutab, et vesiviljeluse laiendamiseks Euroopas peab see sektor pidevalt arenema, et vähendada nn söödategurit – looduslikult püütud kalade valgu osatähtsust söödas; juhib tähelepanu asjaolule, et looduslikud kalavarud, mis sobivad sööda tootmiseks, on piiratud, ning paljudel juhtudel on tegemist ülepüügiga, mistõttu peaks vesiviljeluse arendamisel rohkem tähelepanu pöörama taimtoidulistele ja kalatoidulistele liikidele, mis võimaldab nn söödategurit edaspidi oluliselt vähendada;\n13. peab kiireloomuliseks ja tingimata vajalikuks kehtestada ühenduse vesiviljelustoodetele ranged ja läbipaistvad kvaliteedi ja jälgitavuse kriteeriumid ning neid kriteeriume tugevdada, parandada kalade sööta ning kehtestada ja tugevdada kvaliteetsete vesiviljelustoodete ja mahevesiviljeluse toodete märgistamise kriteeriume;\n14. on seisukohal, et vesiviljelustoodete ökomärgise peamine eesmärk on edendada vee-elusressursside keskkonnasõbralikku kasutamist säästva arengu kontekstis, mis võtaks arvesse keskkonna-, majandus- ja sotsiaalaspekte vastutustundliku kalapüügi juhendi(23) ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni tulevaste suuniste põhimõtete järgimisel;\n15. kutsub komisjoni üles juurutama kalandus- ja vesiviljelustoodetele Euroopa ökomärgistuse programmi, mis oleks kooskõlas ühenduse ökomärgistuse nõuetega; rõhutab, et ökomärgistus annab Euroopa vesiviljelustoodetele konkurentsieelise ning tagab läbipaistvuse turul, kus erasertifikaatide rohkus võib tarbijaid segadusse ajada;\n16. kutsub komisjoni üles võtma meetmeid tagamaks, et vesiviljelusettevõtete tihedus ei mõjutaks looduslike populatsioonide, mereökosüsteemide ja üldise bioloogilise mitmekesisuse loomulikku seisundit või elujõulisust;\n17. peab rahalist toetust kaitsealuste loomade põhjustatud kahjude hüvitamiseks säästva, kaasaegse ja tõhusa vesiviljelussektori arengu oluliseks eeltingimuseks;\n18. on seisukohal, et kuigi ühenduse õigusaktid käsitlevad selliseid ühiseid aspekte nagu keskkonnamõju hindamine, vete kasutamine ja kaitse või toote jälgitavus, ei tohiks ükski kavandatav ühenduse õigusakt olla üldise või diferentseerimata lähenemisviisiga;\n19. tuletab meelde, et vaja on liidu kindlameelsemat pühendumist, et toetada säästvasse vesiviljelussektorisse tehtavaid investeeringuid ühenduse kalandusfondi täiendavate rahaliste vahendite kaudu, eelistades parimaid keskkonnatavasid; juhib tähelepanu asjaolule, et vesiviljelusega seotud tegevuste rahastamine peaks edaspidi olema siiski võimalik ainult sel juhul, kui rakendatakse tõhusalt keskkonnamõju hindamise direktiivi(24), tagamaks, et rahastatud projektid ei vii keskkonnaseisundi halvenemise või looduslike kala- ja karbivarude vähenemiseni;\n20. rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse austamine tuleks kehtestada ELi vesiviljeluspoliitika põhiprintsiibiks nii koduvete piires kui ka seoses vesiviljelusstrateegia rahvusvahelise mõõtmega, nii et kalakasvatust toetataks ainult seal, kus on tegemist kohalike või juba kodunenud liikidega; nõuab teaduslikku riskianalüüsi kõikide sissetoodud võõrliikide suhtes ning meetmeid, mis hõlmaksid kahjulike liikide seiret;\n21. tuletab meelde, et traditsiooniline karbikasvatus koos muu vesiviljelussektoriga tuleks lisada ühisesse kalanduspoliitikasse, et tagada majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnaalane jätkusuutlikkus ning kindlustada nendele sektoritele mittediskrimineerival moel Euroopa rahalise toetuse kättesaadavus;\n22. peab tingimata vajalikuks, et võetaks vajalikud meetmed selleks, et kõik kolmandatest riikidest Euroopa Liitu tarbimiseks või töötlemiseks imporditavad tooted vastaksid täielikult samadele rahvatervise- ja toiduohutusstandarditele mis ühenduses kehtivad, ning et selleks toimuksid tõhusad üksikasjalikud kontrollid asjaomastes asutustes, seadmata siiski uusi tõkkeid kaubandusele ja soodustades parimate tavade alast teabevahetust arengumaadega;\n23. rõhutab, et vesiviljelust tuleks käsitleda täiendusena püügisektorile, eriti turu varustamise ja tööhõive seisukohast;\nÕigus-, haldus- ja finantsraamistik\n24. palub komisjonil esitada lähemas tulevikus ettepanek võtta vastu määrus, mis konsolideerib ühes tekstis kõik vesiviljelussektorit reguleerivad ühenduse õigusnormid, ning edendada koordineerimist selle valdkonna eest vastutavate peadirektoraatide vahel;\n25. palub komisjonil määrata kõnealuses määruses eri tüüpi toodetele spetsiaalsed Euroopa sertifitseerimiskriteeriumid ja põhistandardid, millele peavad vastama kõik ühenduse vesiviljelusettevõtted, ning sätted keskkonnamõju kriteeriumide maksimaalseks ühtlustamiseks ühenduse tasandil, et hoida ära liikmesriikide vahelise konkurentsi moonutamist, kuid delegeerides samas subsidiaarsuse põhimõttel vastutuse nende rakendamise etapi ja ettevõtete tegevuse kontrollimise eest liikmesriikide pädevatele asutustele, näiteks keskkonnamõju, veevarude kasutamise, tootmisüksustes kasvatatavate kalade, karp- ja koorikloomade toitmise, toote jälgitavuse ja märgistamise, kalade tervise ja heaolu jms näitajad;\n26. on seisukohal, et vesiviljelussektor peaks olema piisava kontrolli ja seire all ning see peaks katma suuremat hulka merega seotud tegevusi, nagu meretransport, mereturism, avamere tuulepargid, kalapüük jne;\n27. palub komisjonil tagada, et liikmesriigid võtaksid kohustuse ametlikult dokumenteerida ja kokku koguda nende territooriumidel kehtivad keskkonna- ja turismialased õigusnormid ja võtta nende piirkondade puhul, mille kohta piirangud ei kehti, vastu maakasutuse planeeringud, mis on hädavajalikud mere- ja rannikualade ning sisevete majandamiseks, nii et oleks võimalik koostada vesiviljeluse valdkondlikud kavad, milles on selgesti määratletud selle sektori ettevõtete rajamiseks sobilikud piirkonnad;\n28. kutsub liikmesriike üles tegutsema merealade kasutamise planeeringu ja rannikualade tervikliku majandamise nimel, vastavalt ELi uues merenduspoliitikas sätestatule ja kooskõlas keskkonnamõju hindamisega, mis hõlmaks kõiki kõnealuse sektori eri tüüpe, nagu karploomakasvatus, rannalähedane vesiviljelus, avamere ja magevee vesiviljelus, ning püüdma vähendada säästva vesiviljeluse valdkonnas tegevuse alustamiseks vajalike lubade ja soodustuste saamisel praegu esinevaid bürokraatlikke takistusi, milleks võib olla vajalik luua ühtne kontaktpunkt, kuhu on koondatud kõik ettevõtjatelt nõutavad haldustoimingud; kutsub liikmesriike üles koostama pikaajalisi strateegilisi kavasid selle tegevuse säästva arengu kindlustamiseks ning palub komisjonil esitada ettepanekud kõikide meetmete kohta, mis on vajalikud sektori konkurentsivõime parandamiseks, võttes arvesse iga liikmesriigi eripärasid;\n29. avaldab lootust, et tulevane Euroopa Kalandusfond näeks reformitud ühise kalanduspoliitika toetuseks ette konkreetsed eelarveread vesiviljeluse säästva arendamise jaoks ja sektorisse investeerimise toetuseks, järgides parimaid keskkonnatavasid ning edendades majandustegevust ja tööhõivet, pöörates erilist tähelepanu tehnoloogiliselt uuenduslike ja väiksema keskkonnamõjuga ettevõtete (näiteks veepuhastussüsteemid, mis võimaldavad kõrvaldada jäätmeid ja saasteaineid), kalade tervist ning heaolu ja säästva vesiviljeluse viise arvestavate kasvanduste asutamisele;\n30. avaldab lootust, et asjaomastes fondides võetakse nõuetekohaselt arvesse vajadust toetada rahaliselt sektori ettevõtteid, eeskätt VKEsid ja pereettevõtteid, lähtudes nende panusest rannikuala sotsiaal-majanduslikku arengusse ja erilise rõhuga ääre- ning piirialadele;\n31. toetab liikmesriikide tegevust litsentsimenetluste lihtsustamisel, mis soodustab ligipääsu uutele aladele ja lihtsustab pikaajalist ligipääsu kasutuselolevatele aladele, eriti neile, kus tegutsevad VKEd ja pereettevõtted;\n32. rõhutab ühtlasi vajadust tagada suurem rahaline toetus teadusuuringutele, innovatsioonile ja tehnosiirdele säästva ja mahevesiviljeluse ning avamere ja magevee vesiviljeluse valdkonnas, samuti ettevõtetele, mis kavatsevad minna tavapäraselt tootmiselt osaliselt või täielikult üle mahetootmisele, poliitikameetmete abil, mis hõlmavad kõiki olulise tähtsusega sektoreid alates kalatoodetega varustamisest kuni nende väärtustamise ja reklaamimiseni turul, integreerides paremini need aspektid struktuurifondidega ja ühenduse programmidega ettenähtud teemavaldkondadesse;\n33. nõuab tungivalt, et komisjon annaks vesiviljelussektori käsutusse tõelise vahendi majanduskriisi juhtimiseks ja kehtestaks tugisüsteemid bioloogiliste loodusõnnetuste puhuks (näiteks mürgiste vetikate õitsemine), inimeste põhjustatud õnnetuste puhuks (näiteks tankerid Erika ja Prestige) ja äärmuslike ilmastikutingimuste puhuks (tsüklonid, üleujutused jne);\n34. palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada kohalike liikide katsekasvatamist, tervete kalade tootmise tehnoloogiaid ja jõupingutusi tulla toime vesiviljeluses esinevate haigustega ühenduse vesiviljeluse toodete mitmekesistamiseks, et pakkuda kvaliteetseid ja kõrge lisandväärtusega tooteid, edendades nende liikide ja vastavate tootmismeetodite alaseid teadusuuringuid ja parimate tavade vahetamist, võimaldamaks vesiviljelustoote paremat konkurentsipositsiooni teiste uuenduslike toidukaupade suhtes;\n35. rõhutab, et on vaja võtta meetmeid, tagamaks jõgedes haruldasemaks muutuvate liikide varude täiendamine, pidades silmas eeskätt tavapäraseid siirdekalu, mis on kohaliku elanikkonna jaoks olulise majandusliku tähtsusega (tuur, euroopa aloosa, lõhe jne), ja teatud mereliike, ning juhib komisjoni ja liikmesriikide tähelepanu vajadusele tagada selliste algatuste rakendamise jaoks piisavad rahalised vahendid;\n36. palub komisjonil võtta arvesse suundumust avamere vesiviljelusettevõtete arendamisele kui võimalikku lahendust ruumiprobleemile Euroopa rannikutel, samuti võtta arvesse raskeid keskkonna- ja kliimatingimusi, milles seda liiki vesiviljelusega tegeletakse;\n37. palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada asjakohane kutseõpe vesiviljeluse valdkonnas, edendada selle sektori konkurentsivõimet ja julgustada kalandusvaldkonna ettevõtjate võimalikku ümberõpet veekeskkonna alternatiivseks majandamiseks, aidates sellega ühtlasi luua kindlaid töökohti noortele maapiirkondades, rannikualadel ja äärepoolsetes piirkondades ning eriti neis piirkondades, mis sõltuvad suurel määral kalandusest ja vesiviljelusest;\n38. kutsub liikmesriike üles kaaluma vesiviljelustoodete müügiedendamisele spetsialiseerunud organisatsioonide loomist; kutsub ühtlasi komisjoni üles laiendama ühise turukorralduse eeskirju säästvale vesiviljelussektorile ning samuti toetama ja stimuleerima müügiedendusmeetmeid nii ühenduses kui ka välisturgudel;\nKvaliteedipoliitika ja tarbijakaitse\n39. on seisukohal, et vesiviljeluse säästvas arengus ei saa kõrvale jätta üliranget kvaliteedipoliitikat, keskkonnasõbralikke tootmismeetodeid ja loomade heaolu (vesiviljelusvarude transport, tapmisviisid ja eluskala müük), rangeid tervishoiustandardeid ning kõrgetasemelist tarbijakaitset;\n40. kutsub seega komisjoni üles looma lisaks mahevesiviljeluse toodete kvaliteedimärgile ka vesiviljelustoodete ühenduse kvaliteedimärgi, töötades välja range korra kooskõlas ühenduse kvaliteet- ja mahetootmise põhimõtetega, mis tagavad tarbijale tootmissüsteemi usaldusväärsuse ning vesiviljelustoodete kontrolli ja täieliku jälgitavuse; julgustab komisjoni kaaluma juba olemasolevate märgistamisstruktuuride kasutamist kvaliteetsete mahevesiviljelustoodete jaoks;\n41. on seisukohal, et kalasööda koostisosade, sealhulgas merest pärinevate koostisosade vastutustundlik tootmine on vesiviljeluse jätkusuutlikkuse eeltingimus;\n42. kutsub seetõttu komisjoni üles korraldama ja edendama tihedas koostöös liikmesriikidega institutsioonide teavituskampaaniaid vesiviljelustoodete, sealhulgas mahevesiviljelustoodete reklaamimiseks;\n43. kinnitab oma 4. detsembri 2008. aasta resolutsioonis(25) Euroopa kormoranide asurkondade majandamise kava koostamise kohta juba esitatud seisukohti, tuletades meelde, et kormoranide ja teiste röövlindude poolt vesiviljelusettevõtetele tekitatud kahju vähendamine on nende ettevõtete tootmiskulude ja seega püsimajäämise ning konkurentsivõime seisukohalt olulisimaid tegureid; juhib tähelepanu vajadusele hinnata kormoranide ja teiste röövlindude poolt vesiviljelusettevõtetele tekitatud kahju ning kavandada selles valdkonnas parandusmeetmeid;\n44. kutsub komisjoni üles võtma meetmeid, mida nõutakse parlamendi 4. detsembri 2008. aasta resolutsioonis, eeskätt kormoranide asurkondade üleeuroopalise majandamise kava rakendamise osas ja teaduslike andmete kogumise osas kormoranide asurkondade kohta; kutsub komisjoni üles esitama selles valdkonnas ulatusliku mõjuga õigusaktide ettepanekuid;\n45. palub komisjonil tihedas koostöös liikmesriikidega, ja võttes arvesse erinevaid geograafilisi ning kliimatingimusi, kasutatavaid tootmistehnoloogiaid ja kasvatatavate liikide eripära, teha ettepanek kasvanduses kasvatatavate kalade heaolu käsitlevate konkreetsete kriteeriumide kohta, näiteks kalade kasvanduses pidamise suurim asustustihedus, eri liiki kasvandustes söödaks kasutatavate taimsete ja loomsete valkude kogused, mille puhul võetakse arvesse konkreetsete liikide kasvatamisega seotud spetsiifilisi tegureid, kasvanduses peetavate kalaliikide toitumisnõudeid, nende elutsükli järke ja keskkonnatingimusi, ning edendada transpordiviise ja tapameetodeid, mis vähendavad maksimaalsel määral stressiallikaid, ja nõuetekohast veevahetust kasvanduse paakides, et tagada kasvatatavate kalaliikide heaolu; tõdeb, et pikaajaline eesmärk peab olema kõikide kalaliikide puhul võimaluse korral loomsete valkude asendamine taimsetega, võttes arvesse nende toitumisvajadusi, ning et peamiseks prioriteediks peaksid olema strateegilised uuringud esmatähtsate koostisosade asendamise küsimuses, arvestades et asendamatute toitainete ja nende alternatiivsete tootmisvõimaluste (näiteks mikrovetikatest ja pärmist) teaduslikud uuringud aitaksid pikemas perspektiivis vähendada vajadust kalajahu järele;\n46. kutsub komisjoni üles laiendama nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2005 (mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal)(26) reguleerimisala, et piirata kalade kaugvedu, edendades sellega kohalike inkubaatorite kasutamist ja kalade tapmist kalakasvanduste läheduses;\n47. kutsub komisjoni üles tagama, et kalasööda jaoks kasutatavate toorainete hankimine toimuks keskkonda kahjustamata ega mõjutaks negatiivselt ökosüsteeme, millest neid kogutakse;\n48. kutsub komisjoni üles tagama, et ei kasutataks tapaeelseid protseduure, mille Euroopa Toiduohutusamet on tunnistanud kalade heaolu kahjustavaks; niisugused tapameetodid, nagu lämbumine jäämassis, mille puhul Euroopa Toiduohutusameti sõnul on kala enne surma pikka aega teadvusel, tuleks keelustada;\n49. nõuab tungivalt, et komisjon esitaks konkreetsed tehnilised suunised jätkusuutliku kalasööda sertifitseerimise kohta;\n50. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama ühenduse õigusaktide range kohaldamine kolmandatest riikidest imporditavate vesiviljelustoodete (sh sööda ja söödatooraine) kogu tarneahela puhul;\n51. kutsub komisjoni üles uurima vahetult tootmismeetodeid väljaspool Euroopa Liitu asuvates kalakasvandustes ning teatama mis tahes terviseriskidest;\n52. rõhutab vajadust tagada, et veekeskkonnast saadud toiduained, mis on ELis toodetud või ELi imporditud, vastaksid kõrgetele keskkonnakaitse, tarbija tervise ja ohutuse standarditele;\n53. palub komisjonil tagada, et vesiviljeluses kasutatavate ennetuse ja raviga seotud farmaatsiatoodete suhtes kohaldataks vastastikuse tunnustamise ja kaupade vaba liikumise põhimõtet, edendada vastastikuseid kalanduskokkuleppeid kolmandate riikidega, kellel on kõrgetasemelised oskusteadmised, ning edendada parimate tavade kasutuselevõttu teistes riikides ja rahvusvahelistes organites;\n54. kinnitab süstemaatiliste kontrollide vajadust siseturule sisenemise kohtades ja peamistes impordikeskustes, et anda tarbijatele täielik tagatis, et kolmandatest riikidest imporditud vesiviljelustooted läbivad süstemaatiliselt range kvaliteedikontrolli ja vastavad seega täielikult ühenduse hügieeni- ja rahvatervise standarditele;\n55. kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama neid põhimõtteid nii WTOs kui ka kõigis asjaomastes institutsioonides;\n56. palub komisjonil edendada ühenduse ja arengumaade koostöö poliitika raames toetusmeetmeid ja sihipärase koolituse meetmeid, mis aitavad edendada jätkusuutlikku vesiviljelust ja tõsta nende riikide vesiviljeluse tootjate teadlikkust kvaliteedipoliitikast ja kõrgematest tootmisstandarditest, eelkõige keskkonna- ja hügieeninäitajate ning selle tööstusharu sotsiaalsete standardite osas;\n57. palub komisjonil esitada aruanne vesiviljelussektori keskkonna- ja sotsiaalsete standardite kohta väljaspool ELi ning uurida võimalusi parandada tarbijate teavitamist;\n58. kutsub komisjoni üles alustama mõju hindamist, et selgitada välja ühenduse kaubanduslepingute võimalik mõju vesiviljelussektorile;\n59. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.\n(1) ELT L 204, 6.8.2009, lk 15.\n(2) ELT L 81, 27.3.2009, lk 15.\n(3) ELT L 79, 25.3.2009, lk 7.\n(5) ELT L 337, 16.12.2008, lk 94.\n(7) ELT L 27, 31.1.2010, lk 1.\n(9) ELT L 84, 31.3.2010, lk 19.\n(10) ELT L 337, 16.12.2008, lk 41.\n(11) Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2010)0039.\n(12) ELT C 21 E, 28.1.2010, lk 11.\n(13) ELT C 295 E, 4.12.2009, lk 1.\n(14) ELT C 68 E, 21.3.2009, lk 39.\n(15) ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 271.\n(16) ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 233.\n(17) ELT C 38 E, 12.2.2004, lk 318.\n(18) ELT C 84, 3.4.2008, lk 10.\n(19) ELT C 115, 20.5.2009, lk 15.\n(20) Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0373.\n(21) Puerto Varase (Tšiili) kohtumine 6.–10. oktoobril 2008, http://www.fao.org/fishery/nems/36393/en\n(22) FAO toimimisjuhend, mis võeti vastu 31. oktoobril 1995.\n(23) Vastu võetud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonis 31. oktoobril 1995.\n(24) Direktiiv 85/337/EMÜ (EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40), mida on muudetud direktiividega 97/11/EÜ ja 2003/35/EÜ (keskkonnamõju hindamise direktiiv).\n(25) Euroopa Parlamendi 4. detsembri 2008. aasta resolutsioon Euroopa kormoranide asurkondade majandamise kava koostamise kohta nende suureneva mõju vähendamiseks kalavarudele, kalandusele ja vesiviljelusele (Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0583).\n(26) ELT L 3, 5.1.2005, lk 1.


YouTube'i guru Cameron Manwaring: “Ettevõtted peaksid keskenduma sisu jagamisele.” | Digigeenius\nYouTube’i guru Cameron Manwaring: “Ettevõtted peaksid keskenduma sisu jagamisele.”\nForbes 30 Under 30. Aidanud kaasa Oscari võidule. Töötanud nii Cristiano Ronaldo, Turkish Airlines’i, Pizza Hut’i, Sony, Pepsi kui ka YouTube’iga. Need on vaid mõned saavutustest, mis kuuluvad mehele, kes töötab selle nimel, et mõista, miks inimesed sotsiaalmeedias asju jagavad. Saage tuttavaks – see on Cameron Manwaring.\nCameron on enda sõnul praegu pensionil, et asjade üle järele mõelda. “Ma töötan alati mitme projekti kallal korraga. Minu kõige hiljutisem töö oli kinnisvara valdkonna tegutsemisviiside ümberkujundamine,” räägib Cameron. Viimased kolm aastat on ta tegutsenud globaalsete brändide konsultandina. Hetkel arendab ja jälgib ta Lähis-Idas erinevaid strateegilisi projekte, alates kinnisvarast kuni hariduse, tervishoiu ning turismini.\nVestlesime veidi Cameroniga tema karjäärist, kõige harilikemast vigadest, mida ettevõtted teevad oma turundusstrateegiates ja muidugi ka Youtube’st.\nKuidas see kõik sinu jaoks alguse sai? Milline sinu esimene ettevõte välja nägi?\nKõige esimene ettevõte, mida ma mäletan, tegeles heakorratöödega. See hõlmas rohimist, põõsaste trimmimist, muru niitmist jne. Probleem seisnes selles, et ma olin sellel ajal vaid viieaastane ja ei olnud piisavalt pikk, et muruniidukit käsitleda, kuna selle käepide oli kõrgemal kui minu pea. Seega palkasin ma naabripoisi, kes oli minust kaks korda suurem ja võimeline muruniidukit kasutama. Sellega teenisin umbes 100 dollarit lihtsalt ukselt uksele koputamisega.\nForbes 30 under 30, Oscari võitmine jne – mida sa isiklikult pead oma karjääri suurimateks saavutusteks?\nNeed on kõik välised asjad, mille üle ma olen ka kindlasti uhke. Aga rohkem olen ma uhke oma võime üle probleemidega hakkama saada ja lahendusi välja mõelda. Mulle öeldi korduvalt, et see viis, kuidas ma asju tegin, ei ole viis kuidas asju tehakse turundus- ja reklaamimaailmas. Ma otsustasin neid kommentaare ignoreerida ja jätkata sellega, mille töötamisse ma isiklikult uskusin. Ja see töötas imeliselt.\nVaatame suuremat pilti: mis sa arvad, millised on suurimad vead, mida ettevõtted oma turunduses teevad?\nNad teevad asju liiga turvaliselt. Igal ettevõttel on vajab pidevat arengut ja ümberkohanemist erinevate olukordadega. Sama käib ka turunduse ja reklaami kohta. Kui inimestel on võimalus reklaami edasi kerida, siis nad seda ka teevad. Seega peame me lõpetama reklaamide tegemise ja hakkama eelarvet muutma, et mõista, kuidas midagi tagasi anda nendele inimestele, kelleni me üritame jõuda.\nPaljude inimeste jaoks tundub väga oluline oma toodetud sisule “meeldimiste” kogumine, aga millele nad selle asemel peaks keskenduma?\nKeskenduda tuleks jagamisele. Sa võid “meeldimisi” osta, sa võid engagement’i osta ja sa võid isegi subscriber’eid osta. Ainus asi, mida aga osta ei saa? Jagamist. Jagamisele mitte süvenemine on üks suurim viga, mida ma näen, kui inimesed üritavad turundada oma ettevõtet või iseennast. Jagamine on ainus viis, et muuta tarbijate olemust.\nMe elame väga üleküllastunud maailmas. Tänu internetile on meil nüüd rohkem informatsiooni kui kunagi varem. Enamik inimesi koormab kogu see maht, millega nad üle ujutatakse, ning see võib nõuda palju, et sellest mürast läbi murda. Seega otsustasin ma oma oskuseid koondada ja kasutada neid ühe konkreetse niši heaks: YouTube.\nKui ma aus olen, siis oleksin võinud sama hästi asutada ka reklaamiagentuuri. Kuid ma olen arvamusel, et enamus inimesi suudavad keskenduda ja tõesti meelde jätta sind vaid ühe asja kaudu. Ja tollel ajal valisin ma strateegiliselt selleks asjaks YouTube.\nKuidas teha kindlaks, et YouTube on õige kanal sinu äri jaoks?\nSellele on raske vastata ja tavaliselt veedan ma konkreetse ettevõttega selleks enamuse päevast, et nende äri olemust mõista. Üleüldiselt tahaksin ma hoiatada, et see ei ole õige igale ettevõttele ning osad peaksid jääma traditsioonilistema viiside juurde, et kliendini jõuda. Kuid ettevõtete jaoks on alati kasulik mõista, kuidas luua midagi, mis on inimeste jaoks piisavalt väärtuslik, et nad jagavad seda omavahel rääkides. Ainus erinevus 100 aastat tagasi millegi suusõnalise leviku ja tänapäevase suusõnalise leviku vahel on see, et meil on nii palju lisaplatvorme, mis lubavad meil kommunikeeruda rohkemate inimestega kui kunagi varem.\nMis on videote tegemise juures tõeliselt oluline?\nKõige olulisem asi on luua väärtust. Väärtus tuleb igasugusel kujul ja moel ja selle õppimine, kuidas identifitseerida ja luua väärtust, mis kannustab inimesi loomulikul moel jagama on see, mis mind motiveerib.\nSa oled töötanud Ronaldoga – milline oli see projekt ja mida sa tegid?\nMeiega võeti ühendust Ronaldo tiimi poolt, et me aitaks välja anda kõrvaklappide brändi Roc by Ronaldo partnerluses Ronaldo ja Monsteriga, ning saada läbi selle ka brändi kaasomanikeks. Minu ülesanne oli välja mõelda idee ja olla video režissöör. Päev enne võtteid reisisime me Hispaaniasse ja järgmisel hommikul lõime midagi maagilist.\nÜleüldiselt oli see video kiireimini kasvav brändivideo, mis kunagi Facebookis välja antud on. See kogus ainult 24 tunni vältel üle 40 miljoni orgaanilise vaatamise. See viis ka järgneva aasta jooksu toote globaalse levitamiseni üle 8000 erinevas jaemüügipunktis.\nMa tean, et sa armastad reisimist. Kuidas see sinu töös peegeldub ja mis veel sind inspireerib?\nMa tõesti armastan reisimist. Senini olen ma käinud rohkem kui kuuekümnes erinevas riigis. Ma armastan inimeste tegevuste mõistmist ja kellegi igapäevaste otsuste taga olevate motiveerivate faktorite kohta õppimist. Reisimine lubab mul sageli koguda unikaalseid perspektiive, mis panevad mind kahtlema viisides, kuidas asju alati tehtud on.\nsTARTUp Day’l räägid sa teemal “Kuidas asju internetis populaarseks muuta?” Kas sa saaksid selle kohta veidi vihjeid anda?\nMa õpetan inimestele kuidas infost üleküllastunud maailmas pinnal püsida. Ükskõik mille alustamine tänasel päeval võib olla internetti ülekoormav, kuna inimesi, kes teevad sarnast asja, on väga palju. Ma räägin sellest, mis on kõige olulisem, et olla märgatud ja õpetan põhimõtteid, mida on terve oma ülejäänud elu võimalik kasutada. Platvormid muutuvad. Inimesed mitte.\nMida sa oled Eestist kuulnud? Kas on midagi, mida sa eriliselt ootad?\nMa olen ainult häid asju kuulnud. Ma veetsin just eelmisel aastal kaks nädalat Lätis ja õppisin tööriistadega puitkarkassi ja puitmaja ehitamist. Ma olen veetnud aega Soomes, Rootsis ja Norras. Seega on aeg jõuda ka Eestisse!\nCameron Manwaring astub 23.-25. jaanuaril sTARTUp Day 2019 lavale, rääkides sellest, kuidas asju internetis populaarseks muuta.\nMärksõnad: idufirma, youtube


Carinola Puhkemajad ja majutuskohad - Campania, Itaalia | Airbnb\nPuhkemajad asukohas Carinola\nParima hinnanguga puhkemajad asukohas Carinola\nVilla AphroditeSuurepärane asukoht Napoli (40 km) ja Pozzuoli lähedal. Mõlemad linnad on parvlaevaga ühendatud Ischia, Procida ja Capriga. Gaeta laht on ainult 30 minutit autoga. Maja, täiesti sõltumatu, on 50 m ² suur ja on ainulaadne vaade mere ees, ja tohutu aed Vahemere taimestik. Maja on hästi valgustatud ja mugav, stiilne viimistlus. Samuti on võimalik jõuda rannale, mis on majast 500 m kaugusel. See on saadaval ka suur solaarium.\nPopulaarsed mugavused linna Carinola puhkemajades\nMuud toredad puhkemajad asukohas Carinola\nLiammare - Interjöör 1\nMajutuskoht Angela Cristina\nKatusekorter iidses talumajas\nMugav privaatne korter\nEraldi korter 2 km kaugusel merest ja Domizianast. Korteril on köök, diivanvoodi, 1 kahekohaline magamistuba ja 50-ruutmeetrine terrass.


CTR vähenemine - Sevenline internetiturundus\nby Priit Kallas · October 19, 2007\nTegin ühe täiesti mitteteadusliku uuringu. Mitteteadsulikkus avaldub peamiselt selles, et tegemist on vaid ühe uuritava objektiga. Statistilises mõttes on andmeid piisavalt.\nMul on Netist käepärast ligikaudu 1000 päeva ühe küllaltki sihitud banneri statistikat (tegemist ei ole otsingupõhise reklaamiga). Tahtsin teada saada, kuidas on aastatega keskmine CTR muutunud. Tulemused on järgmised:\n2005 aasta CTR 1,37%\n2006 aasta CTR 1,29%\n2007 aasta CTR 1,27%\nEhk siis 2007. aastal on CTR 7,3 protsenti madalam, kui 2005. aatal ja 1,9 protsenti madalam kui 2006. aastal. Neti paneb reklaami näitates kasutajale küpsise ja annab oma statistikas ka küpsiste arvu. See number peaks ligikaudu näitama inimeste arvu kes neid „Nägemisi“ tekitasid. Sealt tuli välja selline statistika:\n2005 aasta CTR 4,82%\n2006 aasta CTR 4,38%\n2007 aasta CTR 4,02%\nSiin on 2007. ja 2005. aasta vahel märgata päris suurt erinevust CTR on peaaegu kuuendiku võrra madalam, kuid aastate kaupa on langus toimunud ühtlasemalt, kui Näitamiste statistikas. Kui nüüd vaadata mitu nägemist on üks küpsis teinud, siis on ka siin näha vähenemist ehk üks inimene on vaadanud keskmiselt vähem lehti. See tähendab, esmapilgul, et inimesed leiavad otsitava kiiremini.\n2005 aasta 3,57\n2006 aasta 3,45\n2007 aasta 3,23\nÜldiselt tundub, et mingit drastilist allakäiku klikkimisprotsendis ei ole. Arvestada tuleb sellega, et tegemist on pea kolme aasta jooksul samas kohas seisnud, sama ettevõtte, sõnumiga ja väikest langust numbrites võib pigem põhjendada sellega, et mõned „küpsised“ vaatasid, et „Ma olen seal vist juba klikkinud.“\nby Priit Kallas · Published May 19, 2006\nReklaamis ei saa kunagi unustada seda, et tuntud firma/toote reklaami jälgitakse/loetakse/vaadatakse/klikitakse vähem.\nEhk siis kui sinu toodud näites oli firma või toote tuntus 2005. aastal väiksem kui täna, siis CTR väike vähenemine võib tegelikult näidata ka edasiminekut reklaami tõhususes, seda siis, kui firma või toote tuntus on suurenenud rohkem kui see 7,3 vms %.\nOctober 21, 2007 at 13:33\nJah, ma olen nõus selle mõttega ning tundub, et inimesed klikivad suhteliselt rõõmsalt olenemata üha suurenevast reklaami mahust…\nei tasu muidugi unustada, et antud juhul on tegemist ühe bänneri statistika analüüsiga…\nNext story Eesmärgid ja statistika\nPrevious story Google Analytics uuendused


Mida suve poole, seda koormavamaks võib muutuda Eesti-Vene suhete ebameeldiv taak\nKui T.H. Ilves oli veel alles Saksamaal töötav analüütik, hakkas teda huvitama väljend vergangenheitsbewältigung. See mõiste tähendab kellegi püüet oma probleemse minevikuga siiralt ja võimalikult objektiivselt toime tulla. Seda eriti, kui mingi periood su rahva elus on olnud räpane. Viis, kuidas just sakslased on endale tuhka pähe raputanud oma II MS aegsete pattude pärast, on midagi üpris erakordset inimkonna ajaloos.\nMaailmale on Ränioru kõrvale vaja ka Samblaorgu\nMe raadame oma metsi, veame välja palki nagu arengumaad, jahvatame metsa graanuliteks ja veame Taanimaale kütteks, tahame hakata Hiinale tselluloosi keetma, topime metsa põlevkivikateldesse ja kutsume kõike seda väärindamiseks, sedastab Peeter Laurits Vikerraadio 3. jaanuari päevakommentaaris.\n“My Fair Lady” ehk seniste vabariigi presidentide plussidest ja miinustest\nTänane lugu tuleb jälle popurrii ehk päevakajalisest katkenditest kokkuliidetud kirjatükk.\nEnne aastavahetust käis vikatimees paraku jälle pagulaseesti kodude ustel koputamas. Ma pole ilmselt ainus, kes jääb sügavalt mõtteisse, kui saabuvad järjekordsed sõnumid lahkunud teekonnakaaslastest.\nUue aasta ennustamiskunst\nUus aasta on see, millelt alati loodetakse, et ta toob midagi head. Nii on aastalõpu kõige müüdavamad raamatud Eestis kõiksugu astroloogilised ennustusraamatud ja horoskoobid. Nii on see alati olnud ja püsib ka edasi, sest elus saavad püsida vaid need inimesed, kes loodavad tulevikult head.\nPublished: January 12 2020\nKlounaad Toompeal. Ühe meile hästi olulise riigikese elluastumisest aastal 1920. Ja jõulumõtteid ka!\nSõnaraamat selgitab: klounaad on “tsirkusenumber klounidega”. Ülekantud tähenduses öeldakse-kirjutatakse klounaad aga siis, kui jutt käib veiderdamisest-tembutamisest. Mul oli äsja põhjust kirjutada ühele suurele uudisteagentuurile, et Eesti valitsus võib lähitundidel koost laguneda tänu siseminister Mart Helme kas kehvasti või isegi provokatiivselt valitud sõnadele seoses sellega, et Soome sai endale hiljuti noorevõitu peaministri Sanna Marini näol, kes paistab silma oma küllaltki radikaalse vasakpoolsuse poolest.\nPublished: December 26 2019\nMured muredeks, aga igasse ellu peab ka veidi päikest paistma\n“Eesti elu” pole selle 30 aasta kestel, mil ma siin elanud olen, kunagi päris maha rahunenud, ega ka paika loksunud. Ennustasin juba alguses, et kulub vähemalt 30-40 aastat, enne kui taandub okupatsioonist tingitud mahajäämus ning siinsed eluolud lääneriikide omadega ühtlustuvad. Oli ka selge, et teravate nurkade ärasilumiseks kulub palju aega. Ka see ei tulnud eriti suure üllatusena, et kuna Vene hegemoonia siin kaua kestnud oli, siis tagasiminek lääneliku asjaajamise juurde ei tarvitsenud kõikides küsimustes valutult juurduda ega kulgeda. Neid püüdeid muutis veelgi komplitseeritumaks see, et lääs (õigemini küll Lääs suure algustähega) on vahepeal ise igasuguseid lainetusi kogeda saanud.\nRaamatukogud on eestluse aidad\nViimase ajal on tulnud mitmeid uudiseid Eesti raamatukogude kohta, küll plaanitakse kinni panna vanglaraamatukogu, küll üritatakse kooliraamatukogu ruumidesse mahutada innovaatilisemaid tegevusi, valdade liitmine on viinud mitmete väikeste raamatukogude sulgemise mõttele.\nRiigikogu määras “Benedict Arnoldi” NATO Parlamentaalse Assamblee Eesti delegatsiooni juhiks\nVärskeim statistika näitab, et alkoholi tarbimine Eestis on langenud viimase kümne aasta madalaimale tasemele, nagu selgub Eesti Konjunktuuriinstituudi uuringust. Hinnatakse, et alkoholitarbimine on ka praegusel tasemel (iga täiskasvanud elaniku kohta keskmiselt 10,1 liitrit absoluutalkoholi aastas) endiselt liialt kõrge ning tervisekahjustusi tekitav, kuid trend ise on tervitatav.\nKas president või hoopis kärnerist kits? Euroopa võiks aga silmaarsti juurde rutata\nPõliskeeled ja eesti keel\nMüts maha väärt mehe Kalju Mätiku mälestuseks\nMaapagu 75 ehk mida rohkem asjad muutuvad, seda enam jäävad mõned samaks\nKus asub Eestimaal introvertide kaitseala?\nVäliseesti teemadest kodumaises meedias augustikuu vältel\nEestimaa on meie kätes, Eestimaa on meie kätes...\nEtteaimamatust vulkaanist nimega Putin


Vooremaa Haldusreform käib juba täie hooga\nHaldusreform käib juba täie hooga\nSeni, kuni poliitikud alles valmistuvad riigikogus tulevase haldusreformi seaduse üksikasjade üle vaidlemiseks, on valdade ühinemiskõnelused ammu alanud. Mitte ühes, kahes või kolmes kohas, vaid rahandusministeeriumi andmetel oli kohalike volikogude poolt veebruari lõpu seisuga tehtud naabritele juba vähemalt 59 ametlikku ettepanekut ühinemisläbirääkimiste alustamiseks.\nValmisolek muutusteks on küps\nKokku hõlmavad need ettepanekud enam kui kolm neljandikku kõigist Eesti valdadest ja linnadest, kaasa arvatud isegi Tartu ja Pärnu linn. Kõigist neist läbirääkimistest ei pruugi muidugi lõpuks asja saada. Aga valmisolek alustada on igatahes suur. See näitab, et olukord muutuseks on päris küps, mis pole ka ime, arvestades, kui kaua on avalikkuses haldusreformi vajalikkusest juttu olnud.\nSiinkohal võib tsiteerida riigikontrolli kirjalikku arvamust haldusreformi seaduse kooskõlastusringilt: “Riigikontrolli arvates ei ole küsimust, kas Eestis tuleks moodustada senisest võimekamad, oma ülesannetega hästi hakkamasaavad omavalitsused, mille suurus arvestaks inimeste praeguse mobiilsuse juures võimalust kaasa rääkida omavalitsuse peamiste teenuste kujundamisel ja püüaks tasakaalustada kõigi kohalike omavalitsuste konkurentsivõimet. Riigikontrolli arvates on avalikkus, poliitikud, ka omavalitsusjuhid ning valitsus sellise haldusreformi vajalikkuse küsimuses nüüdseks saavutanud konsensuslikkusele lähedase seisukoha.”\nPaari üksiku erandiga lähtuvad kõik tehtud ühinemisettepanekud sellest, et tuleb saavutada vähemalt 5000 elanikuga omavalitsuse moodustumine. Paljud ettepanekutest on oluliselt suurema ambitsiooniga. Seega võib väita, et ekspertkomisjoni poolt erinevaid argumente kaaludes välja pakutud ja seaduseelnõusse sisse kirjutatud tulevase omavalitsuse elanike arvu miinimumpiir on kohtadel juba üldiselt ja küllalt valutult omaks võetud. Pole vast vale öelda, et inimestel on kujunenud teatud õigustatud ootus, et viimastel kuudel avalikult välja öeldud reformi põhialuseid enam oluliselt ühele või teisele poole ei liigutataks.\nKogemust, mida üldistada\nMeil on praegu ajalooline võimalus mitte ammuoodatud haldusreform lihtsalt mingil kujul ära teha, vaid saada see tehtud nii, et tõepoolest kõik või peaaegu kõik vajalikud ühinemised toimuvad piirkondades kohapeal algatatuna ja läbi räägituna. Just sel viisil, nagu see kohapeal kokku lepitakse ja kõige õigem tundub, ilma liigse riigipoolse sekkumiseta. Keskvalitsus annab eelkõige üldise raami, esitades miinimumnõuded, nõustades ja toetades.\nEestis on juba olemas hulk edukaid valdade-linnade ühinemiste näiteid, viimati kolme Saaremaa valla ühinemine Lääne-Saare vallaks või näiteks Lääne-Nigula, Viljandi valla jt ühinemised 2013 või ka mitmed oluliselt pikema ajaloo ja kogemusega ühisvallad. Kogemust, mida üldistada, juba on. Lisaks muidugi ka teiste riikide teadmised samasugustest protsessidest. Eesti ei ole siin ju mingi erand oma naabrite seas. Üks kindel soovitus kõigile ühinemise ettevalmistajatele: tehke tutvumisvisiit mõnda juba ühinenud omavalitsusse, et oma silmaga üle vaadata ja oma kõrvaga kuulda, kuidas neil siis tegelikult läinud on ning mida nende kogemusest üle võtta.\nSenistes väikestes omavalitsustes on paratamatult väga suur nn valmisoleku- ja juhtimiskulu, mistõttu, nagu uuringud näitavad, on seal töötajate arv 1000 elaniku kohta vähemalt kaks korda suurem kui 5000 elanikuga omavalitsustel. Valitsemiskuludest vabanevad vahendid on ühinemise järel võimalik suunata mõne põhiteenuse osutamisse – haridusse, sotsiaalsesse kaitsesse, ettevõtluse arendamisse, kultuurivaldkonda, taristusse jne.\nKõike ei saa aastateks detailideni kokku leppida\nVäikevallas täidab iga töötaja keskeltläbi viit-kuut ülesannet (mõnel juhul rohkemgi). Üle 5000 elanikuga omavalitsuses väheneb erinevate valdkondade arv töötaja kohta kahele-kolmele, mis annab võimaluse keskendumiseks ehk reaalse erialase kompetentsi tekkimiseks. Seejuures, tulenevalt mastaabiefektist, ei saa väike vald maksta oma töötajale sama suurt palka, samade ülesannetega töötajate kuupalga vahe on uuringute järgi 1,3-1,5kordne. Seega annab ühinemine võimaluse palgata hea spetsialist, kellele maksta konkurentsivõimelist palka. Ka on võimalik täita vajalikke ametikohti, mida väikevaldades varem ei olnudki. Seega on vallaelanikul, kel on mingi oluline mure, ka hoopis reaalsem võimalus saada asjatundlikku nõu ja abi.\nÜks eluline konkreetne näide Märjamaa vallast. Pärast ühinemist vähenesid probleemid kooli- ja lasteaiakohtade saamisel, sest kadus ära vastastikune arvlemine ning lapsed said minna lähimasse lasteaeda või gümnaasiumi (varem puudus valdadel osaliselt rahastamise kokkulepe) ning ühtlustusid muusika- ja kunstikooli õppetasud kõigile ühisvalla lastele.\nTähtis on samas mõista, et haldusreform iseenesest ei sulge ega ava ühtegi kooli, lasteaeda ega raamatukogu. Need on kohaliku omavalitsemise küsimused, mida kaaluvad ja otsustavad kohalikud inimesed ise volikogude liikmetena, valla- või linnajuhtidena ja nende valijatena, olgu siis omavalitsus natuke suurem või väiksem. Suurt rolli omab seejuures kogukondade endi aktiivsus oma huvide sõnastamisel ja kaitsmisel nii ühinemisläbirääkimistel ja ühinemislepingu sõlmimisel kui pärast ühinemist. Külaliikumine Kodukant on korduvalt välja toonud, et ühinenud valdades elavneb külade ja kogukondade tegevus enamasti märgatavalt.\nHaldusreform on suuresti ka eneseusalduse küsimus. Kõike ei ole võimalik detailideni aastateks ette kokku leppida, kõike ei saa lahendada seaduse tasemel. Tugev ühinenud omavalitsus tähendab kohalikele inimestele ja kogukondadele mitte ainult uusi suuremaid võimalusi, vaid ka vastutust, et täita loodav uus raamistik kohapeal parima võimaliku sisuga.\nSULEV VALNER, rahandusministeeriumi regionaalhalduse osakonna nõunik


Ash-Shabāb – Vikipeedia\nAsh-Shabāb (araabia keeles الشباب, 'noored') on Somaalia paljurahvuselise sõjalise rühmituse (araabia keeles حركة الشباب المجاهدين; Ḩarakat ash-Shabāb al-Mujāhidīn, lühend HSM; somaali keeles Xarakada Mujaahidiinta Alshabaab, 'Mudžahiidide Noorte Liikumine') lühem nimetus. Tekkis katusorganisatsiooni Islami õiguse liidu (Ittihād al-mahākim al-islāmiyya) äärmusliku noorteliikumisena 2006. aasta lõpus. Tegutsevad suuremates linnades ja kontrollivad kahte piirkonda Somaalia lõunaosas (seal on kehtestatud šariaat).\nSomaalia poliitiline olukord 12.10.2014\nAlates aastast 2009 püüti Ash-Shabābi edutult liita Al-Qaidaga, sest nad keeldusid tapmast muslimeid. Alles pärast Osama bin Ladeni surma õnnestus Ayman az̧-Z̧awāhirīl (Aiman aẓ-Ẓawāhirī) 2012. aastal muuta Ash-Shabāb Al-Qaida rahvusvahelise võrgustiku osaks.\n2014. aastal hinnati Ash-Shabābi vägede suuruseks 7000–9000 võitlejat. Nende juhtidel on Afganistani ja Iraagi sõja kogemused. Struktuur on detsentraliseeritud. 2014. aastast juhib rühmitust Ahmad Umar (Abu Ubaidah).\nSomaallased ei kasuta enesetapupomme. Seda teevad sealsed Iraani, Egiptuse ja Liibüa islamistlikud džihadistid. Enamik Ash-Shabābi välisvõitlejatest pärineb Jeemenist, Sudaanist, Afganistanist, Saudi Araabiast, Pakistanist ja Bangladeshist. Aastal 2010 oli nende arv 200–300 sõdurit, kellele lisandus 1000 välissomaallast ja ka mõne tõrjutud rahvusvähemuse esindajaid. Pärast 2012. aastat koosneb rühmitus 25% ulatuses Keenia võitlejatest. Ka Keenia ja Tansaania muslimite alad on värbamispiirkondadeks. Ash-Shabābi rühmitused paiknevad ka mõnes eespool nimetatud riigis.\nMI5 2010. aasta teadete järgi olid USA ja Ühendkuningriigi elanikud käinud Somaalias väljaõppel. Inglismaal võib olla ka rühmituse salajane esindus.\nAustraalia, Kanada, Uus-Meremaa (10.02.2010), Norra, USA, Araabia Ühendemiraadid, Ühendkuningriik ja Singapur on Ash-Shabābi ametlikult tunnistanud terroriorganisatsiooniks.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ash-Shabāb&oldid=5261587"\nLehekülje viimane muutmine: 1. aprill 2019, 08:54


Hazard: teatud Itaalia treenerite käe all ei saa jalgpalli nautida - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nHazard: teatud Itaalia treenerite käe all ei saa jalgpalli nautida (0)\n15. JAANUAR 2020, 16:28 HISPAANIA\nSuvel Real Madridiga liitunud ääreründaja Eden Hazard (29) vihjas läbi lillede, et ei nautinud eelmises klubis Chelseas viimaseid hooaegu.\nChelseast 2012. aastast esindanud Hazard veetis Londonis kokku seitse hooaega ja jõudis selle ajaga mängida Roberto Di Matteo, Rafael Benitezi, Jose Mourinho, Guus Hiddinki, Antonio Conte ja Maurizio Sarri käe all. Just viimast kahte ei meenuta belglane üleliia hea sõnaga, kuigi Contega võideti meistritiitel ja Sarri juhendamisel pani Hazard kokku oma individuaalselt parima hooaja.\n"Treeningul tegutseme alati palliga ... liikumist ja minimänge jätkub," kiitis Hazard Sport Magazine'ile esmalt Madridis poole aastaga kogetut. "Kui tegemist tuleb teha Itaalia treeneritega, on rõõmu vähem. Nad on ranged ja üksluised, naudingut saab ainult võitmisest. Pärast kolme aastat Itaalia treeneritega oli tore jälle treenimisest mõnu tunda."\nÜhtlasi avaldas Hazard, et ei suhelnud enne liitumist Reali peatreeneri Zinedine Zidane'iga palju, kuid esmane kontakt tekkis juba 2016. aasta EM-i aegu. "Ta helistas ja ütles, et oleks tore, kui ma liituksin," meenutas Hazard. "Kui Zidane ise helistab, on asi tõsine!"\nTutvus Hispaania jalgpalliga ei ole Hazardi jaoks üleliia rõõmustavalt alanud: traumad on teda korduvalt kõrvaltvaatajaks sundinud, 13 mängust on kirjas vaid üks värav.\nHazard oma tagasihoidlikust vormist: olen enesekriitiline ja ootan endalt palju (0)


Autovahetuslaen: 3 elulist näidet, mille puhul seda kasutada saab | Autogeenius\nAutovahetuslaen: 3 elulist näidet, mille puhul seda kasutada saab\n16. mai 2019 kell&nbsp15:51\nKäesoleval kevadel hakkasid auto24 ja Inbank pakkuma Eestis uudset autovahetuslaenu, mis annab autoostjale võimaluse uue sõiduki soetada juba ajal, mil olemasolev auto on veel müügis.\nKõige lihtsam on selle toote olemust ja eeliseid selgitada eluliste näidete varal:\nKui soovid osta uuemat kasutatud autot\nAllanil on praegu 2007. aasta Audi A6 Avant Quattro 3,0TDI, mille ta paneb müüki hinnaga 6200 eurot. Talle jääb silma kaks aastat uuem, mudeliuuenduse läbi teinud A6 Allroad Quattro 3,0, mille täna saaks kätte 8990 euroga.\nKuna keskmiselt on kasutatud autod müügis 1,2-2,5 kuud, peab Allan lootma heale õnnele, et temal läheb vana auto müügiga kiiresti, et mitte uuest autost ilma jääda.\nTeiseks võimaluseks on panna oma auto soodushinnaga kiirmüüki ja kaotada seetõttu rahaliselt. Mõlemal juhul on Allanil ka risk jääda ilma soovitud uuest autost.\nAlternatiiviks on autovahetuslaen, millega saab finantseerida auto ostu kuni 10 000 euro väärtuses 3-kuulisel perioodil. Allan võidab oma auto müümiseks 3 kuud ning saab pärast tehingut laenusumma täies mahus tagastada.\nSoovid tasuda uue auto liisimisel sissemakse\nEle sõidukiks on Honda CR-V 2,0 R4, mille läbisõit on ligi 100 000 km. Järelturul oleks auto hind umbes 15 000 eurot. Lisaks on Elel üleval järgmise aastani kehtiv liising 2000 euro suuruse jäägiga.\nTa on mõnda aega mõelnud, et sooviks pisut uuemat sõidukit ning leidiski auto24-st 2017. aasta CR-V. Kui see 20% suuruse sissemaksuga liisingusse võtta, tähendaks see 4800 euro suurust väljaminekut.\nSelleks, et veel kehtiva tehasegarantiiga autost mitte ilma jääda, tahaks Ele auto kohe uude liisingusse võtta, aga sissemaksu jaoks tal kohe vahendeid pole.\nKuna Honda järelturg on väga aktiivne ning senine auto õnnestub müüa tõenäoliselt 1-2 kuuga, siis on üheks lahenduseks autovahetuslaen, mille abil uue liisingu sissemakset finantseerida.\nSoovid tasuda vana auto jääkväärtuse\nTimo sõidab särtsaka 2014. aasta Mini Cooper S-iga ja lootis, et see lahe ja ajatu auto võiks talle jääda 3-4 aastaks. Kuid elu on teinud korrektuure ja viimase aastaga on Timo pere saanud täiendust uue ilmakodaniku ning saksa lambakoerast majavalvuri näol. Seega peaks Timo leidma mahukama sõiduvahendi.\nTimole jääb silma senisest autost uuem Volvo XC70. Volvo ostmiseks soovib Timo panna senise Mini müüki hinnaga 22 000, millest liisingujääki arvestades jääks endale 19 000.\nMinide järelturg ei ole aga just kõige kiirem, mistõttu Timo tahaks oma auto liisingfirmalt välja osta ja seejärel juba rahulikult omal käel müüa. Seejärel saaks ta XC70 uude liisingusse võtta. Ka Timo üheks valikuvõimaluseks on jäägi eest tasumiseks võtta autovahetuslaen, mille saab kolme kuu pärast täismahus tagastada.\nLoe täpsemalt, millised on autovahetuslaenu tingimused.\nInbank AS-i poolt pakutava autovahetuslaenu krediidikulukuse määr on 33,43% aastas järgmistel näidistingimustel: laenusumma 5 000 EUR, laenuperiood 3 kuud, fikseeritud intressimäär 15%, lepingutasu 190 EUR, krediidi kogusumma ja tagasimaksete summa 5 406,65 EUR. Enne otsuse tegemist tutvu põhjalikult lepingu tingimustega ja vajadusel pea nõu asjatundjaga.\nMärksõnad: auto24, autovahetuslaen, inbank


HEKK piibud | Golden Brown\nKoostöö HEKK piibumeistritega jätkub ning nüüd on võimalik meie poest leida rohkem infot erinevate HEKK mudelite kohta. Valikus on Active, Hexagon kui ka Deluxe variandid. Igat piipu on võimalik isikupärastada erinevate graveeringutega.\nRohkem infot piipude kohta leiab siit või siit.\nMis on HEKKPIPE?\nLihtne ning turvaline uue generatsiooni vesipiip HEKKPIPE on 100% Eesti käsitöötoode. Unikaalse väljanägemisega piibu valmistamisel on kasutatud puitu, roostevaba terast ning nahka. Stiilne välimus ja turvaline lock-on süsteem teevad HEKKPIPE vesipiibust tõelise tähelepanumagneti!\nHEKKPIPE on kaasaskantav vesipiip, mis on käsitsi valmistatud ja loodud kestma. Toote saladus peitub maagilises roostevabast terasest koonuses, mis hoiab kuuma söe turvaliselt kaetud ja piibu ümber kukkumise korral püsib põlev süsi koonuses ning selle üles tõstmisel on toode endiselt töökorras. Samuti annab selline lahendus võimaluse piipu kõikjal kaasas kanda.\n← Koostöö HEKK piibumeistritega\nGolden Brown on ametlik D’AINCOURT konjakite maaletooja →


Eksami konspekt | Informaatika - Arvutid i - Tallinna Tehnikaülikool\nEksami konspekt (0)\nPILET 1 TRIGERID Triger on mäluelement, mis säilitab 1 biti infot. Trigeril on 2 stabiilset olekut, mis vastavad loogikalülitustele 0 ja 1. Trigeri olek vastab tema väljundsignaali väärtusele mingil ajahetkel. Sõltuvalt sisendsignaalist olek kas säilib või muutub vastupidiseks. Väljundeid on üldjuhul 2 QjaQ. Kasutatakse mäluelementidena registrites , loendurites jne. Informatsiooni salvestusviisi järgi jagunevad kaheks: asünkroonsed  infot salvestatakse vahetult sisendisse antud signaalidega sünkroonsed  võimalik vaid sünkroimpulsi( clock ) olemasolul . Sünkroniseerimine  kui trigeriga on ühendatud lubav sisend , mille kõrgel väärtusel(1) loetakse sisse uued sisendid ja toimuvad üleminekud, madalal olekul (0) on triger passiivne ja säilitab oma endise oleku. Sõltuvalt tööpõhimõttest ja ehitusest jagunevad trigerid: ühetaktiline  puuduseks see, et ei võimalda samaaegselt infot vastu võtta ja edastada kahetak line  masterslave, kokku ühendatud 2 trigerit, et sünkroniseerimsel nulli haaramist elmineerida, siseviivitusega, slave lülitub esimesel taktil, master järgneval. Kasutatakse nt. skeemides, kus on vaja saada tagasisidet, nt. mälu vaatamine. Tööpõhimõtte järgi jaotatakse trigerid ka: RS (resetset)  seadesisendiga triger, keelatud on anda mõlemasse sisendisse korraga signaal 1, sest siis muutuksid väljundsignaalid määramatuks. 00=Q(t1), 01=1, 10=0, 11= T (toggle)  loendussisendiga, iga järgmine impulss muudab oleku vastupidiseks. 0=Q(t1), 1=Q t 1 D (delay)  andmesisendiga, säilitab niikaua eelmise väärtuse kuni clock sisendisse tuleb 1. Sõltub D väärtusest. Saab säilitada lühiajalist infot. 0=Q(t1), 10=0, 11=1. JK (jumpkey)  universaalsisendiga, nagu RS, aga pole keelatud kombinatsiooni 11. 11 korral muudab oleku vastupidiseks. 00=Q(t1), 01=0, 10=1, 11=Q t 1 .\nKONVEIER PROTSESSORIS JA MÄLUS Käsu täitmise protsessoris võib jagada teatud sõltumatuteks etappideks .Näiteks neljaks etapiks: 1) IF Instruction Fetch (Käsu laadimine ) + Instruction Decode 2) OF Operand Fetch (Operandi laadimine) 3) OE Operand Execute (Operatsioni täitmine ALUs) 4) OS Operand Store (Resutaadi salvestamine ) Kui käske täita ilma konveirita, siis töötaks iga etapi täitmisel vaid 20% riistvarast ning ülejäänud ei teeks midagi, sest protsessor suudab korraga teha igast käsust ühte. Iga käsu täitmiseks kuluks 4 takti . Selleks, et käskude täitmise efektiivsust tõsta kasutataksegi konveierit, mille on arvutitehnikasse toonud RISC (Reduced instruction set computing) ideoloogia. Konveier võimaldab käskude paralleelset täitmist. Näiteks kui esimene käsk on läbinud esimese etapi ja jõudnud teise, siis saab alustada juba teise käsu esimese etapi täitmist jne. Konveier ei suurenda käskude täitmise kiirust, kuid tänu paralleelsusele täidetakse neid keskmiselt ajaühikus rohkem. Protsessor on nii ka pidevalt koormatud. Analoogiline on konveieri töö ka tootmises. Probleemiks on aga siirdekäsud, sest IF teostatakse parajasti käsu jaoks, mida kavas polegi. Tekib nn ,,mull". Viivitusega siire seisneb selles, et kuna uue käsu aadressi arvutamine toimub OE ajal, täidetakse järgnev käsk täielikult enne kui siirdekäsu aadressile minnakse, kaotatakse ainult 1 takt. Andmete sõltuvuse korral tekib samuti ,,mull". Probleemi lahendab andmete otsene edastus .\nSUVAPÖÖRDUSMÄLUD Random access memory (RAM)  suvapöördusmälu (iga sõna poole pöördumine nõuab samapalju aega sõltumata tema asukohast mälus). Põhiliigiks on pooljuhtmälud, mis koosnevad trigeritest või muudest mäluelementidest. Sõltuvad toitepingest ja jagunevad kahte liiki: staatilised  koosneb trigeritest vm positiivse tagasisidega elementidest. Andmed hävivad toite kadumisel. Kasutatakse protsessoris töötsüklite ajal vajaminevate andmete säilitamiseks. Chip , millel aadressisisend, data väljund ning ChipSelect, OutputEnabled ning Read/Write väljundid. Kuna staatilises mälus säilib salvestatud informatsioon ka pärast mälust lugemist, püsides seal toitepinge olemasolu korral kui tahes kaua, siis nimetatakse niisugust mälu staatiliseks. Andmesõna pikkuseks on tavaliselt 8, 16, 32 jne bitti . dünaamilised  Dünaamilises muutmälus säilib info MOSFETtransistori paisu mahtuvuse elektrilaenguna. Tavaliselt säilib see laeng lekkevoolu tõttu väga lühikest aega. Seepärast tuleb info säilitamiseks laengut perioodiliselt näiteks iga 2 ms järel uuendada (regenereerida).Koosneb mälumaatriksist, milles küljes rea aadressi ning veeru aadressi puhvrid . RowAddressSelect ning ColumnAddressSelect sisendid, R/W sisend. Andmed tuleb mingi aja jooksul refreshida, vastasel juhul imbub laeng transistoritest välja ja andmed hävivad. Liigid: FastPageMode DRAM  mälus järjestikku paiknevad andmed paiknevad mälumaatriksi aktiveeritud rea järjestikustes veergudes. ExtendedDataOutput DRAM  väljundis olev puhver lubab alustada uut pöördumist enne eelmise lõppu. Synchronous DRAM  jaguneb mitmeks pangaks, milledes saab iseseisvalt infot refreshida, sünkroonne süsteemi kellaga, genereerib ise järjestikused aadressid . Rambus DRAM  multibank DRAM + liideslülitus, edastab infot nii ees kui tagafrondist, kiire. Content Adressable Memory, CAM  assotsiatiivmälu. Double Data Rate DRAM  edastab infot nii esi kui tagafrondist.SIMM 72 klemmi , DIMM 168 klemmi. Dünaamiliste muutmälude eeliseks on väike hind ja võimsustarve. Neid saab valmistada väga suure integratsiooniastmega, mis võimaldab toota suure mälumahuga kiipe . Seepärast ehitatakse arvutite ja mikroprotsessorsüsteemide suuremad mäluseadmed tavaliselt dünaamilistest mälukiipidest. Kõigi muutmälude üheks oluliseks puuduseks on salvestise hävinemine toitepinge väljalülitumisel. Selle puuduse vältimiseks kasutatakse avariitoidet ( katkematu toite allikaid) ning muid mäluseadmeid, kus informatsioon säilib teatud aja ka ilma toitepingeta. PILET 2\nLOENDURID Loenduriteks nimetatakse impulsside loendamiseks ette nähtud loogikalülitust. Loendureid kasutatakse nii automaatikaseadmetes kui ka arvutustehnikas. Sisse tulevad impulsid. Väljundiks 0,1 kombinatsioonid. Erinevate väljundkombinatsioonide arvu nimetatakse mooduliks  väljundi väärtus, mille korral alustab jälle algusest. Realiseeritud trigeritel, mille otseväljundist läheb läbi Enabled signaaliga konjuktsiooni väärtus järgmise järgu sisendisse. Kui kõik eelmised järgud = 1, peab antud järk ümber lülituma. Jagunevad: sünkroonne loendur  ümberlülitumine toimub samaaegselt v. paralleelselt. Ümberlülitumisaeg on kogu aeg samasugune . Kasutatakse arvutites andmetöötluses. asünkroonne loendur  ümberlülitusaeg pole samasugune. Uue kombinatsiooni ilmumine sõltub sellest, missugusele üleminek toimub. Kasutatakse indikatsiooni seadmetes ja sagedusjagajates. Kahendloendur  on järjestikulised kahendkoodid. Kümnendloendur  järjestikuskoodid on 09 ja moodul on 10. See tähendab , et loenduril on 10 erinevat kombinatsiooni, millega ta vastab sissetulevale impulsijadale. Suvalise mooduliga e. grey koodiga loendurid  kõik järgnevad koodid on naaberkoodid. g= QI+ QI +1 Suvalise mooduliga e. naaberkoodid on koodid, mis erinevad teineteisest ainult ühe kahendjärgu poolest. Gray koodi puhul lülitub korraga ümber ainult 1 triger. Reversiivne loendur  Loendur, mis loendab nii pos kui ka neg suunas. Loendussuuna muutmine sõltub sellest, kas ülekandeks kasutatakse trigeri otsest või inverteeritud signaali. Ringloendur  Loendur, mis on moodustatud nihkeregistrist, kui selle väljund ühendada sisendiga. ADRESSEERIMISE VIISID otsene adresseerimine  operandid vahetult järgnevatel mäluaadressidel vahetu adresseerimine  operandide aadressid sõltumatud ning antakse eraldi aadressiga kas registermälus või põhimälus kaudne adresseerimine  käsukoodis on aadressi aadress, operandide vahetamise võimalus CPUde vahel autoinkrementne adresseerimine  pinumälust lugemiseks (pop), aadress saadakse registermälust, sellele lisatakse operandi mõõt ja tulemus läheb pinumälu järgmisesse aadressi autodekrementne adresseerimine  registrist lühike aadress, mille järgi pinumälust operandid (aadressist lahutatakse op. mõõt) ja resultaat pinusse segmenteerimine  kk + aadress segmendis, kui kõik andmed on ühes mälusegmendis, segmentidevaheline liikumine käsuloenduri abil indekseerimisega adresseerimine  aadressibaas & indeks + nihe > kui palju peab edasi liikuma, leidmaks operande, indeksiregister (selles pikk aadress) baseerimisega adresseerimine  käsukoodiga antakse ainult nihe, aadressibaas asub baasiregistris baseerimise ning indekseerimisega adresseerimine  nii indeksi kui baasiregistrid suhteline adresseerimine  käsukoodiga antakse nihe KUVARID CRT (Cathode Ray Tube ) Kuvar, mille pilt tekitatakse kineskoobi ekraanile samuti nagu tavalises televiisoris . Kineskoop kujutab endast suurt klaasist vaakumlampi, mille ekraani siseküljele on kantud kolme värvi luminofoorist (punane, roheline ja sinine) koosnevad punktid. Kineskoobi kaelaosas asub elektronkahur, millest väljuv elektronkiir paneb luminofoori helendama. Kallutuspoolide abil pannakse elektronkiir ekraani pinda mööda ridahaaval ülalt alla liikuma ja kui üks kaader on ekraanile joonistatud (kiir on alla välja jõudnud), algab protsess otsast peale. Kujundi moodustamine: kallutusmähisega mõjustatult tekitab elektronkiir ekraanile siksakilise mustri, mille eri punktides kiire intensiivsuse erinevused (videomälust saadud koodide järgi) tekitavad inimsilma jaoks illusiooni ekraanil olevast reaalse maailma peegeldusest. Videomälu: Dot clock annab aadressigeneraatorisse impulsi, viimane saadab aadressi videomällu (realiseeritud tavaliselt kahepordiliste nihkeregistrite baasil), mis samal ajal vahetab infot (aadresse ja datat) CPUga. Videomälu tühjendab oma nihkeregistri crtväljundisse, kus see läbib DAC ja jõuab monitori . LCD ( Liquid Crystal Display ) Nad on kergemad ja vajavad palju vähem toiteenergiat kui tavalised katoodkiiretoruga kuvarid. Kahe elektroodi vahel asub vedelkristall, mis teatud pinge andmisel polariseerib valgust (90kraadi). Tagant langeb ekraanile polariseerimata valgus, mis läbib filtri , mis hoolitseb veelkord polarisatsiooni nullistamise eest, siis läbib valgus LC kihi, mis kas polariseerib selle või mitte, olenevalt elektroodide pingest. Vedekristallist teisel pool asub 90 kraadi polariseeriv filter , mille läbib ainult polariseeritud valgus. Jagunevad: Passiivne maatriks  passiivsel maatriksil toimub ridade ja veergude juhtimine ridade kaupa. Teatud aja möödudes on vaja kujund uuesti joonistada. Probleemiks on naaber pixelite läbikostmine s.t. naabrid mõjutavad üksteist. Aktiivmaatrikskuvar LCD  Parima tulemuse saab TFT ( Thin Film Transistor ) kuvaris (üks LCD alaliik ) kus käsutatakse aktiivset maatriksit. Siin on analoogiliselt DRAMle iga pixeli juures suure mahtuvusega transistor mis teatud ajaks säilitab pixeli oleku. Tegemist on transistoridega mis on realiseeritud LCD maatriksil. Probleem on selles, et neid kilel realiseeritavaid transistore on värvi kuvaril kolm korda pikselite arv. Tehnoloogiliselt tähendab teatud arvu defektsete transistoride olemasolu, et kogu paneel on kõlbmatu. See teeb aga TFT kuvarid suhteliselt kalliks. Pildi kvaliteet on neil väga hea. Tihti on LCD kuvarite puuduseks aeglus , ebaselge kujund ja vajalik täpne vaatenurk. Tehnoloogia areng on muidugi neid puudusi oluliselt parandanud. Suurimaks energia tarbiaks on paneeli taga olev valgustus . Värviline kujund saadakse kolme värvi: punane, roheline ja sinine liitmisel. Valides summeeritavaid värve erineva intensiivsusega on meil võimalik saada ka erinevaid värve. Selline summeerimine kehtib monitoril kus on aktiivne valguse (värvide ) allikas ja taust on must. Plasmakuvar  pilt tekitatakse ioniseeritud keskkonna (plasma) elektrilise mõjutamisega. Elektroluminesentskuvar  pilt genereeritakse gaaslahendust kasutades. PILET 3 DEKOODER Dekooder on loogikalülitus, mis teeb kindlaks, milline kood sisendis on ja milline sisend on aktiivne. Dekooder tunneb ära vastava kahendkoodi ja aktiveerib sellele vastava väljundi. Sisendis njärguline kood, väljundis 2 järguline kood. Koosneb AND elementidest. Dekoodriga saab kahendkoodi muundada koodiks, millega aktiveerida mälupesa, juhtida segmentindikaatorit, konverteerida bindec, jne. Kaskaadlülitus  kõrgema taseme dekooder aktiveerib madalama taseme dekoodrid, need omakorda väljundid, etc.\nKÄSUFORMAADID  0,1,2,3 JA 1,5 AADRESSIGA ARVUTID 3 aadressiga arvuti  käsukood + I operandi pikk aadress + II o. pikk aadress + resultaadi pikk aadress, A=B+C 2 aadressiga arvuti  kk + I operandi pikk aadress (resultaat läheb sinna) + II operandi pikk aadress, B=B+C 1,5 aadressiga arvuti  kk + I operandi pikk aadress + resultaadi lühike aadress(registriaadress) 1 aadressiga arvuti  kk + I operandi aadress, 1 operand asub mälus, teine operand ning resultaat samal akumulaatorregistri (Ac) aadressil Käsusüsteem: andmeedastuskäsud  MOV, LOAD , STORE aritmeetikaloogika käsud  AND, OR, SUB, MUL siirete käsud JMP, CALL , RET pinumälu, I/Oseadmete, CPU juhtimise käsud  PUSH , POP, IN, OUT, NOP\nANDMEVAHETUSE JUHTIMINE: SÜSTEEMID KATKESTUSEGA JA ILMA, PRIORITEEDID Passiivne andmevahetus  I/O seadmete prioriteetide probleem lahendatakse korrapäraselt mux'de kaudu. Seadme käest loetakse olekusõna ning järjestatakse andmevahetuseks (polling) Staatiline vs dünaamiline prioriteetide jaotamine. Katkestustega süsteem  katkestus = pöördumine alamprogrammi poole. CPU lõpetab poolelioleva käsu, PC ( process count) & PSW (process status word) pinumällu. PCsse AP I käsk. Polling + Interrupt  programne katkestuste lahendamine Daisy chain  prioriteedid paika pandud riistvaraliselt (jäigalt) füüsilise asetusega Interrupt controller  olekuregistris oleva juhtsõnaga saab prioriteete juhtida\nAndmevahetus otsepöördusreziimis  Direct Memory Access request data transfer (peripeheral) > request DMA cycle (DMA controller) > grant DMA cycle (CPU) > grant data transfer (DMA controller) > transfer data (peripeheral) DMA tsükli ajal on CPU olekus HALT. Cycle stealing  DMA controller & CPU teevad siinitsüklid vaheldumisi. PILET 4 SUMMAATOR : JÄRJESTIK, PARALLEEL JA KIIRE ÜLEKANNE Summaatoriks nim. arvuti loogikalülitust, mis on ette nähtud arvkoodide aritmeetiliseks summeerimiseks. Mitmejärgulise kahendarvu summaator koosneb mitmest ühejärgulisest summaatorist. Arvu summeerimisel tuleb lisaks kahe summeeritava arvu vastavatele järkudele liita nendega ka nooremate järkude summeerimisel tekkinud ülekanne. Seega on ühejärgulisel summaatoril kolm sisendit ning 2 väljundit. (kaks sisendit ja kolm väljundit?) Poolsummaator ei arvesta liitmisel eelmisest järgust tulenevat ülekannet. Kasutades kahte poolsummaatorit, on alati saadav üks täissummaator. Täissummaator arvestab liitmisel eelmisest järgust tulenevat ülekannet Jada ülekandega e. järjestikülekandega summaatoris moodustatakse väljundsignaal arvukohtade järjestikku summeerimisega, alates kõige nooremast (parempoolsest) kuni kõige vanema ehk vasakpoolsemani välja. Arvukoha summeerimiseks ja ülekande moodustamiseks kulub teatud aeg, mida ülekande seisukohalt võib vaadelda hilistumisena. Kuna ülekanne toimub järjestikku, siis aeglustab see summaatori tööd. Suure kohtade arvu korral on koguhilistumine võrdne hilistumise summaga üksikutes kohtades. Rööpülekandega e. paralleelülekandega summaatorid töötavad palju kiiremini kui jadaülekandega summaatorid. Mitmekohalise kahendarvu summeerimisel moodustatakse ülekanne korraga kõigi kohtade jaoks. Seetõttu ei kulu ülekandeks lisaaega ning summaator töötab kiiremini kui jadaülekande korral. Kiire ülekandega summaatorid nende puhul on rakendatud rööpülekannde põhimõtet kombineeritult koos jadaülekandega. Ülekanded on moodustatud kõigi kohtade jaoks korraga. OPTILISED MÄLUSEADMED Kõige levinumad optilised mäluseadmed on kindlasti CD ja DVD seadmed . Nii CD kui DVD ehitus meenutab vinüülplaati andmed kirjutatakse meediale spiraalina. Andmete kirjutamiseks ja lugemiseks kasutatakse laserit. Optilised mäluseadmed on aeglasemad, kui kõvaketas, seda eelkõige selle pärast, et CD ja DVD seadme lugemispea on oluliselt suurem kui kõvaketta lugemispea. Teiseks on kõvaketta ketaste pöörlemiskiirus suurem, kui CD ja DVD meediate pöörlemiskiirus lugemisseadmes. CD (Compact Disk ) loodi 1980'ndatel aastate alguses Sony ja Philipsi koostöös digitaalse helikandjana. Standartne CD mahutab 74 minutit heli või 650 MB andmeid. Tavaliselt toodetakse enamik muusika ja tarkvara plaatidest suurte tiraazide puhul tööstuslikult. CD kirjutaja abil saab plaatidele kirjutada iga arvutikasutaja . CDR on meedia, kuhu saab kirjutada ühe korra ja CDRW on meedia, mis on korduvkirjutatav. DVD ( Digital Video Disk või Digital Versatile Disc) loodi algselt kõrgekvaliteedilise helikandjana, kuid täna kasutatakse DVD plaate peamiselt videode levitamiseks. Standartne ühekihiline ja ühepoolne DVD meedia mahutab 4,38 GB infot, videolevis on kasutusel peamiselt kahekihilised DVD plaadid , mille mahutatavus on 7,92 GB. ANALOOG JA DIGITAAL INFO. ANALOOG LIIDES (DAC,ADC) Lained (võnked) ja elektromagnetväljad on analoogkujul, st. nad on sujuvate võngete pidevad signaalid. Lained vees, helid, valgus, elektromagnetism ja praktiliselt ka kõik muu, millega puutume kokku looduses, on analoogkujul. Samuti ka elektrivool . Kõige moodsamad elektroonikakomponendid on digitaalsed, mis tähendab, et kogu töödeldav informatsioon on esitatud numbrite abil. Digitaalelektroonika väljendab kõiki väärtuse muutusi diskreetsete sammude mitte sujuvate võngetega. Digitaalanaloog konverter  muudab kahendkoodis signaali pidevaks analoogsignaaliks. Paralleelkujul ülekantava signaali jaoks näiteks pingete summaator, mille abil saab määrata, kui mitu 'ühte' on antud signaalis. Või siis analoogimine, milles igas järgus paiknevale ühele antakse kindel pingenivoo (teistest suhteliselt erinev) ning pingete summeerimisega on võimalik määrata mistahes kood. Analoogdigitaal muundur: analoogsignaal lastakse läbi mitme erineva takistusega dioodi. Vastavalt sellele, kui mitu dioodi on jõudnud diskreetimisel pingenivoole '1', leitakse koodimuunduris kahendkood. Pingete analüsaator. Temperatuuriandur: Termopaar + ADC.. vastavalt termovoolu tugevusele. Luksmeeter: pingeallikas + fotodiood + ADC .. vastavalt dioodi takistuse suurenemisele. Spidomeeter : pöörlemisteljele on hulknurgakujuliselt paigutatud piesokristallid, nende deformatsiooni tõttu tekkinud elektriväli mõõdetakse ning läbi komparaatori leitakse selle väärtus.\nPILET 5 VÕRDLUSSKEEM Võrdluskeem ehk komparaator , näitab operantide suuruse suhte. Võrdleb sisendisse tulevaid operande ning teeb kindlaks, kas esimeses sisendis olev operand on suurem (Great), võrdne (Equal) või väiksem (Less) kui teises olev, aktiveerides vastava väljundi. arv A on a1a0, arv B on b1b0, ,kui A B, siis G=1 ,kui L=G=0, siis A=B KÄSUFORMAADID  0,1,2,3 JA 1,5 AADRESSIGA ARVUTID 3 aadressiga arvuti\nSiin on kõik aasata 2010 eksamipiletite vastused konspektina.\narvutid 1 , eksam , konspekt , trigerid , printerid\nkahendloendur, ringloendur, plasmakuvar, elektroluminesentskuvar, kaskaadlülitus, sümmeetriline, kahendlo oendur, simm


Messi avameelses intervjuus: Neymar tahtis Barcelonasse naasta, mul puudub info klubi pingutuste kohta - Sport\nMessi avameelses intervjuus: Neymar tahtis Barcelonasse naasta, mul puudub info klubi pingutuste kohta\nLionel Messi ja Neymar on head sõbrad ning sooviksid taas ühes klubis mängida.Foto: ELSA, AFP/Scanpix\nFC Barcelona jalgpalliklubi tähtmängija Lionel Messi andis avameelse intervjuu seoses Neymari suvise üleminekusaagaga. Messi tunnistas väljaandele Diario Sport, et brasiillane soovis kangesti Barcelonasse naasta. Üleminekust aga asja ei saanud ning Neymar jätkab karjääri PSG ridades.\n„Kas sa arvad, et Barcelona tegi enda poolt kõik võimaliku Neymari naasmiseks? Ma ei tea seda. Ma tõesti ei tea, kas kõik sai tehtud. Mul ei olnud läbirääkimiste kohta väga palju infot,“ tunnistas Messi.\n„Ma ei tea, mida juhatus tegi või lubas. Tean ainult enda eravestlust Neymariga. Ta rääkis sündmuste käigust ning lisas, et soovib kangesti Barcelonasse naasta,“ avaldas Messi.\n„Mulle oleks Neymari taasliitumine väga meeldinud. Saan aru, et osad inimesed olid selle ülemineku vastu. See on ka normaalne, kui võtta arvesse, mis juhtus ja kuidas ta klubist lahkus,“ lisas argentiinlane.\nNeymar liikus Barcelonast PSG-sse 2017. aasta suvel. Pariisi suurklubi maksis ründaja eest maailmarekordilised 222 miljonit eurot. Hiljem hakkasid Neymar ja Barcelona kulutama kohtuuksi, et paika panna kohtustused seoses brasiillasele lubatud lojaalsusboonustega.\n⚡ Messi dio una entrevista para Diario @sport y habló sobre su continuación en el Barcelona y lo que piensa sobre lo que pasó con Neymar este verano 💥 https://t.co/34P3oelAxn\nValus löök Arsenalile: ründetähte ootab vigastuspaus\nPSG peatreener ei imestaks, kui klubi fännid Neymari välja vilistavad