Eksklusiivne: Cheer Jerry Harris karantiinimatil ja kuumad Cheeto-praetud hapukurgid\nJared Siski/Getty Images\nAriana Grande laseb oma allkirja ilule alla vaadata: gravitatsiooni trotsiv hobusesaba on täiuslikult juuksepritsitud; täiuslikult vilksatatud kassisilm; ja pikad, lopsakad ripsmed. Jõudsime tema meigikunstniku Daniel Chinchillaga otsima kõiki tema saladusi viimase loomiseks (okei, ka sellepärast, et ta ütles meile, et on väsinud kassisilmsete näpunäidete andmisest-puudutav). Ükskõik, kas olete ripsmete ripsmete pühendunu või soovite lihtsalt oma igapäevast ripsmetušši rutiinile Ari-inspireeritud värskendust pakkuda, leiate palju asjatundlikke näpunäiteid. Jätkake kerimist, et teada saada, kuidas saada pikemaid ripsmeid nagu Ariana Grande!\nÕppige oma ripsmetušši tehnikat\nMACHaute ja naughty ripsmetušš$24\nPaksude ripsmete võti, mis jäävad terveks päevaks lokki? Tšintšilja ütleb, et kõik sõltub tehnikast. Esimese asjana rullib ta ripsmeid, juhendades oma kliente Vaata maha otse ettepoole, et vältida kogemata silmalau pigistamist. (Lokirullide osas vannub ta Shu Uemura kultusele Ripsmete koolutaja, 20 dollarit ja Kevyn Aucoini ripsmekoolutaja, 20 dollarit.)\nSeejärel kandke ripsmetušš, oodake üks kuni kaks minutit, kuni valem kuivab, kõverdage uuesti... seejärel kandke teine kiht ripsmetušši. Jah, tõesti. Võti, et vältida kokkukleepumist? Iga sammu jaoks õige ripsmetuši valimine. "Mulle meeldib tavaliselt kõigepealt kergem, loomulikum ripsmetušš, näiteks Maybelline Suurepärane ripsme (6 dollarit), ütleb ta. "Sa tahad enne volüümi suurendamist veenduda, et ripsmed on tõesti lokkis." Teise ripsmetuši puhul ütleb ta, et proovige tihendavat ripsmetušši, nagu MAC -il Haute and Naughty (24 dollarit), mida ta enda sõnul Grande peal pidevalt kasutab: „Talle meeldib teha täis, täis ripsmeid ja see ripsmetušš on hea, kui sulle meeldib palju volüümi!”\nLisage nurga ripsmed\nKui me küsisime Chinchillalt tema näpunäiteid neile, kellel on sirged ripsmed, ütleb ta, et kahjuks ei saa te liiga palju teha, et need välja keerata. Saate aga võlts koolutage, lisades lihtsalt mõned üksikud ripsmed silma välisnurkadesse. "Lisan sel viisil individuaalseid ripsmeid, et anda silmale loomulik välimus," ütleb ta. "Stressi asemel lisage lihtsalt natuke nurgaripsmeid!"\nLõika ripsmed pooleks\nIgaüks, kes on proovinud ripsmete ribasid, võib kinnitada, et neid pole kõige lihtsam peale kanda. Tšintšilja ütleb, et käsib oma klientidel neid pooleks lõigata. "Kõigepealt mõõtke riba, et veenduda, kas see sobib teie silmaga," ütleb ta. "Kui teil on vaja seda lõigata, lõigake see alati väljastpoolt. Te ei soovi lühikest osa ära lõigata, sest see võtab ära põletusmõju. ” Kui olete ripsme oma silmale sobivaks lõiganud, ütleb ta kõigepealt asetage välimine pool.\nTšintšilja ütleb, et kandke ribale õhuke ripsmeliim (ta vannub Duo poolt Ripsmete liim, 9 dollarit), oodake 20 sekundit, kuni see kleepub, seejärel kandke see otse silma. "Sõltuvalt sellest, kui pikk on teie silm, võib see olla kõik, mida vajate, või võite rakendada sisemist poolt," ütleb ta. "See kõik puudutab ripsmete riba kohandamist oma silma jaoks. Naiste suurim probleem on püüda panna ripsmeid, mis ei sobi nende silmale. See on nagu prooviks hea välja näha teksades, mis on teie jaoks liiga suured - see ei õnnestu! ”\nValige õige ripsme\nTarteTarteist Pro julmusevabad ripsmed$12\nNii et olete ripsmete osas helitugevus - arusaadav! Kuid ärge hakake leidma kõige paksemat ribaripsme. Tšintšilja ütleb, et ülimahulisi ribaripsmeid on kõige raskem peale kanda. "Bänd ei ole nii paindlik ja see ei sobi teile lihtsalt silma," ütleb ta. Selle asemel soovitab ta valida loomulikuma välimusega ripsme ja seejärel pärast ripsmetušiga kandmist volüümi suurendada-või isegi kihistades kahte loomuliku välimusega ripsmeid üksteise peale. "Hankige kaks paari õhukesi ja asetage need üksteise peale, selle asemel, et minna hullumeelsetele," ütleb ta, vandudes, et see on tööstuse saladus. "Ardell teeb suurepäraseid ripsmeid - need on väga paindlikud ja riba on tõesti õhuke."\nSuudleI Envy Trio Medium 30 Trio Lashes$17\nÜksikute ripsmete pealekandmine võib olla vaevarikas - sellepärast ütleb Chinchilla, et proovige selle asemel ripsmeid. "Kissil on need ripsmed, mida ma just hakkasin kasutama, see on neli kuni kuus ripsmet inimese kohta," ütleb ta. "See annab sama efekti kui üksikud ripsmed, kuid palju kiiremini." Nende rakendamiseks ütleb ta, et lihtsaim viis on lihtsalt asetage kaks või kolm kobarat silma välisnurka, et näha laienev pilk à la Marilyn Monroe - nagu kassisilm ilma vooder. Viimane näpunäide üksikute ripsmete jaoks: Veenduge, et ripsmete liim oleks tõesti kleepuv enne nende ripsmepiirile asetamist. Kui ei, siis libisevad nad üle kogu koha. Ja alati alustage alati välisnurgast ja liikuge sissepoole.\nVältida ripsmetušši määrdumist\nVarjukilbidOriginaal lauvärvi meigikilbid$5\nAlumiste ripsmete puhul ütleb Chinchilla, et võti on oma ripsmetušši võltsimine ühelt küljelt teisele, mitte selle asemel, et oma ülemiste ripsmetega läbi harjata. Ja selleks, et teie ripsmetušš ei satuks kõikjale, proovige Shadow Shieldsi (10 dollarit): „Hoiate seda ripsmete all ja katte ripsmetuššiga, seejärel eemaldate - nagu midagi ei juhtuks! Te ei saa ripsmetušši kuhugi peale ripsmete. " (Seda nippi saate proovida ka visiitkaardiga, alternatiivina ise.)\n30 Tüdruku poolt heaks kiidetud lühikesed allahindlused peentele juustele September 9, 2021\n15 parimat 2021 kreemjat põsepuna September 9, 2021\nLord Jonesi Tamara Melloni kõrge CBD valemiga Stiletto kreemi ülevaade September 9, 2021


Säästukaupluste omanik sõidab Ferrariga - Eesti Ekspress\nSäästukaupluste omanik sõidab Ferrariga\nEestis hoogsalt laienev T-Marketi poekett kuulub Leedu kahele kõige rikkamale perele, kes ajavad äri väga jõulises stiilis.\nMEES VARJUST: Kuigi VP Marketi boss Nerijus Numavi?ius oma Ferrariga laiata ei armasta, võib teda siiski aeg-ajalt Leedu seltskonnaajakirjanduse veergudel kohata. Ajaleht Respublka\nKevadel 2001 soetasid Leedu suurärimehed riigi esimesed uhiuued Ferrari sõiduautod. Punased kuradid olid mudelisarjast 360 Modena. 400 hj mootor, vormel-ühega enamvähem samasugune käigukast, tippkiirus 295 km/h. Hind tollase kursi järgi koos lisadega (leedulased tellisid ka lisad) 2,7 miljonit krooni.\nÜhe masina ostis kohalik ehitusmagnaat, teise tema hea sõber Nerijus Numavi?ius (37). Numavi?ius on Leedus väga väljapaistev tegelane, sest ta asutas koos sõpradega VP Marketi poeketi. See firma valitseb Leedu ja Läti kaubandusturgu ning tahab tuleval aastal jõuda kolme suurema tegija sekka ka Eestis.\nEesti vallutamist alustas ettevõte kaubamärgi T-Market all. T selles nimes ei tulene ingliskeelset sõnast trash ehk tegemist ei ole saastamarketiga, vaid leedukeelsest sõnast taupa, mis tähendab säästmist.\nEsimesed seitse T-Marketit juba töötavad. Tänavu avatakse veel kuus. Tuleval aastal kasvab poodide arv neljakümneni, kusjuures lisanduvad Maxima-nimelised suuremad poed.\nVP Marketi peadirektor Ignas Staškevi?ius ütleb Ekspressile, et välistatud pole ka mõne Eesti keti ost, sest mõned neist sobivad ideaalselt VP Marketi plaanidesse. Võimalike ostuobjektidena nimetas ta Selverit ning ärimeeste Jüri Vipsi ja Oleg Grossi poekette.\n"Ja kui on hea meeskond Tallinnas, pole raske avada ka mõnda kauplust Helsingis," lisas Staškevi?ius.\nStaškevi?ius on harjunud pressiga suhtlema. Seevastu tema sõber, Ferrari ostnud Nerijus Numavi?ius hoiab end varju. Aastavahetusel Baltimaade jõukamate inimeste edetabeli koostanud Baltic Times märgib, et Numavi?ius on andnud vaid ühe olulise usutluse ning sooritanud benjihüppe Vilniuse teletornist.\nNimetatud pingereas jagasid VP Marketi omanikud (Numavi?iuse pere kolm venda ning kolm venda Marcinkievi?iused) ülebaltilises arvestuses 3.-4. positsiooni ja Leedu esikohta. Nende varaks hindas leht enam kui kolm miljardit krooni.\nÜks mu Leedu tuttav räägib, et mõnikord esineb Numavi?ius siiski stiili- ja seltskonnakülgedel (eriti kui tema poole pöörduvad naisajakirjanikud) ja nii võib Kroonika tüüpi väljaannetest näha, missugune näitsik ärimehe käevangus kõnnib ning mis sorti masinat ta parasjagu tarvitab.\nSuurettevõtja Ferrari kujunes aga Leedus naljanumbriks. Pool aastat pärast kõmu tekitanud ostu kuulutas Leedu suuruselt teine poekett IKI ostjate seas välja tarbijamängu, mille peaauhinnaks oli täpselt samasugune Ferrari.\nSelle võitis keskealine naine, kellel puudus juhiluba. Ta pani masina müüki. Ostjaks osutus Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsiooni juht Urmas Sõõrumaa. Sõõrumaa viis auto läände, sest Eestis on "iga põõsa taga korravalvurid, aga üheksakümnega on sellise autoga pentsik sõita".\nTagatipuks teatas roosa ärileht Verslo Zinios, et leedukate Ferraride ostu kiirustas tagant teadmine, et 2002. hakkab kehtima luksuskaupade aktsiis. Numavi?iuse Ferrarist sai seetõttu VP Marketi tööauto, sest see võimaldas riigilt käibemaksu tagasi küsida.\n"VP Marketi vennad olid esimeste seas, kes taipasid Leedus, kuidas saab seadustega raha teha," räägib allikas Vilniusest. "90ndate keskel võtsid nad tööle puudega inimesi, sest sellised ettevõtted said maksusoodustusi. Paari aasta eest aga müüs nende kinnisvarafirma NDX Development kaupluste hooned mittetulundusühingule, mida juhtis ühe suuraktsionäri abikaasa, ja ühing põrgatas needsamad majad edasi VP Marketile. See liigutus võimaldas maksudena säästa 76 miljonit litti (ehk üle 340 miljoni krooni). Rahandusministeerium oli tulivihane, kuid teha polnud midagi: kõik oli täiesti seaduslik."\nMullukevadise eurereferendumi ajal näitas VP Grupp selgelt, kellel on Leedus tegelik mõjuvõim. Rahvast kutsusid valima minema Leedu poliitiline ladvik, katoliku kirik, superstaaridest korvpallurid. Esimese päeva õhtuks oli aga jaoskondadesse jõudnud alla viiendiku valijatest.\nJärgmise käigu tegi VP Market. Ignas Staškevi?ius teatas, et tema firma annab valimisjaoskonnas igale valijale rohelise talongi, mis lubab samal õhtul osta keti kauplustest vaid ühe sendi (4,5 Eesti senti!) eest pudeli õlut, pooleteistliitrise limonaadi, 600grammise paki pesupulbrit või tahvli šokolaadi.\nVP Market kuulutas oma sõnumit teise valimispäeva hommikul. Valimisaktiivsus tõusis kolm korda. Leedu pääses Euroliitu ning VP Marketi poed täitusid õhtul ostjatega ääreni.\nLoomulikult oli see ettevõttele hea reklaam: VP Market päästis Leedu poliitikute aastatepikkuse töö. Kui sama firma avas mõned kuud hiljem Riias endises VEFi tehases hiiglasliku Hyper-Maxima poe, lendas seda vaatama ka tänulik (praegu juba eks-) president Rolandas Paksas.\nPregu naudib VP Market oma jõupositsiooni. Talle kuulub 35 protsendine turuosa Leedus ja mitte keegi ei julge firmaga tülli minna. Seda tõestab hästi suvehaku lahing Leedu suurima õlletootjaga Svyturys-Utenos. VP Marketi peadirektor Ignas Staškevi?ius teatas ootamatult, et "meie allikate kohaselt püüdis õlletehase juht Tomas Kucinskas moodustada VP Marketi vastast liitu, kuhu oleksid kuulunud kauba tootjad, poliitika ja massimeedia." Vastuseks lõpetas VP Market Svyturys-Utenose õlle müügi oma kauplustes.\nÕlletehas omakorda uskus, et VP Market valmistub välismaise õlle massiliseks importimiseks. Poed hakkasidki müüma Tšehhi õlut vaid ühe liti ehk 4,6 Eesti krooni eest.\nKucinskas katkestas puhkuse ja tõttas rahu sobitama. VP Market ei kuulanud teda. Svyturys-Utenose müük taastus alles pärast kolme nädala pikkust pausi ja pärast seda, kui VP mehi oli käinud mangumas õlletehase omanikfirma BBH tegevjuht Christian Ramm-Schmidt. Õlletehas pidi hinnas ja tarnetingimustes natuke alla andma. "Intriigipunuja" Kucinskas töötab nüüd Ukrainas.\nPärast õllesõda peatas poekett Marloboro ja teiste Philip Morrise kontserni sigarettide müügi, sest tahtis saada õigust osta toodangut otse tehasest, mitte hulgifirma kaudu. Enne õllesõda käis aga nn šokolaadisõda Kraft Foodsiga jne.\n"Meil on alati tarnijatega probleeme," ütleb Staškevi?ius. "See on meie igapäevane elu. Kui seda poleks, siis oleks see signaal tarbijatele. Alati räägitakse, et VP Market on halb. Aga kõik suured tarnijad teevad meiega koostööd. Ja tarbijad võidavad, sest hinnad on odavamad."\nKa lätlased tõstsid kisa, kui VP Market nende turule tuli. Kett tõi riiki sisse Leedu odavaid toidukaupu ja nood hakkasid Läti farmereid oma koduturult välja sööma. Kui Läti põllumajandusminister Martin Roze rääkis mullu suvel ühes telešõus, et peaks korraldama Leedu odava kauba vastase boikoti, hääletas stuudiopublik, et nemad järgmisel päeval VP Marketi poodidesse ei lähe.\nTegelikult olid aga Läti tarbijad rõõmsad. Ärileht Biznes i Baltija võrdles Riia esimese Maxima avamise ajal tekkinud järjekordi Lenini mausoleumi juures vonkleva sabaga.\nEestisse tulles teatasid VP Marketi tegelased ajalehtede reklaamitoimetustes, et tahavad saada 70 protsendi suurust allahindlust. See oli enneolematu nõudmine. Aga mõned lehed andsid järele.\n"See on nende stiil. Nad ütlevad, et meie oma tingimustes ei tagane. Kui tahad meie raha, siis võta, kui ei soovi, läheme mujale," räägib üks allikas.\nLätis ei tahtnud firma lehekuulutuste eest maksta, kuid suutis ühe lehe ära rääkida, nii et too avaldas mitu reklaami tasuta. Mispeale suurkonkurent Rimi vaatas, et VP Market teeb reklaami ja ostis endale lehepinda, makstes niimoodi kinni nii enda kuulutused kui ka VP Marketi omad.\nEesti kaubatootjad tõstsid lärmi, kui nägid VP Marketi nõudmisi. Pooled lepingupunktidest rääkisid trahvinõuetest. VP Market tahtis ka, et kui mõni konkurent müüb sama kaupa odavamalt, peab tootja hinna alla laskma, et VP Market konkurentsis püsiks.\nEnam kui 17 000 inimesele tööd andev VP Market sündis üsna juhuslikult. 1992. aastal hakkasid üheskoos äri ajama Žilvinas Marcinkievi?ius (37), tema noorem vend Gintaras Marcinkievi?ius (35), Nerijus Numavi?ius ja Ignas Staškevi?ius (34). Kõik neli õppisid Vilniuse ülikoolis meditsiini.\nHiljem liitusid nendega esimestena nimetatute vennad Vladas Numavi?ius (30), Julius Numavi?ius (31) ja Mindaugas Marcinkievi?ius (33). Kampa võeti ka kohalikel autorallidel kaardilugejana kaasa kihutav Renatas Vaitkevi?ius (42), kellest sai apteegiketi juht; ja grupis turvaküsimuste eest vastutav Mindaugas Bagdonavi?ius (34). Kokku moodustavad need üheksa meest ärilises mõttes Leedu võimsaima löögirusika.\nMehed ostsid kokku privatiseerimistšekke (väikesed inimesed rõõmustasid, kui said need rahaks vahetada), erastasid tšekkide eest väiksemaid riigiettevõtteid, saneerisid nad ära ja müüsid kasuga välisinvestoritele.\nKõige võimsam tehing oli Leedu suhkruvabrikute aktsiate kokkuostmine tuhandete väikeaktsionäride käest ja ühtse paketina edasimüük Taani kompaniile Danisco. Vilniuses ringlesid jutud, et VP mehed teenisid selle pealt 100 miljonit litti ehk 450 miljonit krooni.\nEttevõtete ülesostmise tuhinas jäi meestele pihku ka üks nõukogudeaegne kauplus Vilniuses. Ärimehed tahtsid seda maha müüa, kuid ei leidnud ostjat ja märkasid ühel heal päeval, et tegemist on väga hea äriga. Peagi sigines juurde teine kauplus, siis kolmas ja neljas...\nEsialgu olid poed eraldi majandusüksused. Kuid tasapisi sai neist kett. Keskne juhtimine võimaldab tellida korraga rohkem kaupa, mis annab hinnaalandust ning hoiab kulud madalal.\nÜks tulutoov nõks veel: VP Market lubas tarnijatele, et maksab kauba eest alles kolme kuu pärast. Tegelikult müüs firma aga kauba läbi sageli vaid ühe kuuga. See tähendas, et mehed said kauplusetäie kaupade raha tasuta kaheks kuuks enda kätte ehk nad ei pidanud investeerimiseks vajalike summade hankimiseks alati käsi pikal pankurite juurde tõttama.\nVaba raha kulus uute poodide avamiseks. VP Market ujutas maa kauplustega üle nagu tammi tagant valla pääsenud tulvavesi. Kaheksa aasta eest oli VP Marketil 18 poodi. Nelja aasta eest 101. Praegu 277. Tänavu on avatud uus kauplus iga nelja päeva tagant.\nTöötajad võetakse tihti tööle minimaalpalkadega. Sellele lisandub läbimüügist sõltuv lisapalk. Isegi laomehe teenistus sõltub sellest, kui palju kaupa ta jõuab ümber laadida. Ja kui poes pole näiteks mõnd kaupa müügil, rakendub vastupidine skeem: kaupluse juhataja kaotab osa palgast.\nPoekett on vaid üks osa VP Grupist, kuhu kuulub kümmekond firmat alates mobiilsideoperaatorist ja lõpetades ehitusfirmaga. Viimane suurem ost oli Leedu lääneosa elektrivõrgu erastamine enne jõule. Tseremoonia juurde käis jumala poole pöördumine: samamoodi õnnistatakse kiriklikult sisse iga VP Marketi pood.\nTehingut rahastas viie panga konsortsium eesotsas Hansapangaga. Möödus veidike aega ja Hansapanga Leedu peadirektorist Darius Nedzinskasest sai elektrivõrgu tegevjuht. "Ta osteti meilt üle. Pank ei saanud maksta sama palju nagu VP Grupp. Seal pakuti talle väikest osalust," tunnistas tookord Ekspressile üks Hansapanga tippjuhtidest.\nSedasama elektrivõrku tahtis osta ka Leedu rikkuselt kolmas mees, Töösturite Konföderatsiooni juht Bronyslovas Lubys. Talle kuulub väetisetehas, mis tarbib palju elektrienergiat. Nüüd kardab Lubys, et peab ostma elektrit VP meeste võrgu kaudu ja senised soodsad hinnakokkulepped ei pea enam vett. Ta nõudis "korruptiivse" elektriseaduse muutmist.\nLubys soovib, et tema firmad saaksid osta elektrit otse tootjalt ehk tahab teha sedasama, mida VP Market teeb oma kaubatarnijatega. Aga ta ei saa. Mis on lubatud Jupiterile, pole lubatud härjale.\nMeil oli ühetoaline korter ja kolm last\nVP Marketi juhataja ja üks omanikke Ignas Staškevi?ius tunnistab, et veetis lapsepõlve kitsikuses ja hakkas seetõttu meditsiiniõpingute kõrvalt äriga tegelema.\nMitu korda olete maratoni jooksnud?\nMa ei ole elukutseline jooksja. Nädala pärast saab Amsterdamis kolmeteistkümnes kord.\nMiks jooksete maratone?\nSee on eeskätt mu hobi. Alustasin jooksmisega neli aastat tagasi, siis läbisin esimese täispika maratoni. Enne seda jooksin lühemaid distantse: poolmaratone, 10 km jne.\nMa naudin maratone. See ei ole ainult tüüpiline füüsiline tegevus, vaid ka oma isiksuse piiride tunnetamine. Ta annab sulle muljeid, annab motivatsiooni ja korda, annab naudingut.\nKas olete maratonidest õppinud midagi äri jaoks?\nPead olema tugev?\nJah, pead olema kõva, et joosta maratoni ja olema kõva, et teha äri. Maratoni joostes avastan asju, mis panevad n.ö kella helisema. Kogen asju, mida ei saa kontoris kogeda.\nVõistlen iga kord vaid iseenda ja oma sõbraga. Püüan lüüa oma nõrkusi. Ja lõpetada sõbrast eespool.\nOlete õppinud arstiks. Miks hakkasite hoopis äri tegema?\nSel ajal oli mul väga kindel põhjus. Mu vanemad olid ja on üsnagi tagasihoidlikud inimesed. Isa oli ülikoolis professor. Talle ei makstud sel ajal hästi. Meil oli peres kolm last. Elasime tavalises mitmekorruselises kortermajas. Ükskord oli meil isegi ühetoaline korter ja meid oli kolm last. See tähendab, et mul ei olnud eriti jõukas lapsepõlv. Tahtsin paremat elamist.\nKui oli võimalus teha oma kaasüliõpilastest sõpradega äri, ühinesin rõõmsalt nendega.\nLeian, et arstiharidus on ärimehele väga kohane, sest ta nõuab kohustustest kinnipidamist, nõuab head mõtlemist: pead olema võimeline leidma sideme põhjuse ja tulemuse vahel, pead tundma inimesi ja olema võimeline nendega suhtlema erineval viisil.\nKui vajan äris mingit väga spetsiifilist teadmist, siis pöördun spetsialisti poole. Kui vajan finantsteadmisi (mida mul napib), siis on mul finantsnõunikud ja rahandusjuhid kompaniis. Kui vajan doktorit, siis lähen samuti spetsialisti juurde.\nNii et juhina olen justkui mingit sorti vabakutseline, kes lõi omaenda põhimõtted.\nKas tunnete Eesti vendi Linnamäesid? Nad on samuti arstiks õppinud ja lõid oma veterinaarist sõbraga ettevõtte, mis erastas Eestis tehaseid ning müüs neid edasi välismaalastele. Nende viimane suur projekt oli apteegikett Apotheka.\nMa ei tunne neid. Aga see tõestab, et meditsiiniharidus on tõesti üks hea asi.\nMis oli teie kõige esimene äri?\nSee ei olnud jaekaubandus. Ühinesin kaubandusprojektiga vormiliselt alles kolm aastat tagasi. Enne seda olin aktsionär ja juhatuse liige, kuid vastutasin hoopis teiste investeeringute ja tehingute eest.\nIlmselt oli mu esimene äri erastamisvautšerite vahendamine ja müük.\nKuulsin, et teenisite suhkruvabrikute erastamise ja müügiga 100 miljonit litti ehk 450 miljonit Eesti krooni.\nMe ei löönud kunagi kokku, kui palju me täpselt selle tehinguga teenisime. Müüsime oma osaluse 1998. aastal 33 miljoni dollari eest Daniscole. Ostuhinna ja müügihinna vahe oli tõesti väga suur.\nKuid me investeerisime vabrikutesse ka oma kapitali. Juhtisime neid kolm aastat. Põllumajandusinimesed teavad, mis asi on suhkrupeet. See on väga riskantne, sest töötled suhkrupeeti vaid kolm kuud aastas, aga pead müüma suhkrut terve aasta jooksul, siis maksma suhkrupeedi eest makse jms. Turul oli tollal veel palju salakaupa. Välismaised suurkompaniid tahtsid suhkruturgu üle võtta. See ei olnud kerge projekt.\n[Teie pakutud] lõplik number ei ole päris õige, kuid jah, see oli väga kasulik äri.\nOlete tagasihoidlikust perest. Vennad Numavi?iused pärinevad Panevežyse lähedalt, vennad Marcinkievi?iused riigi lõunaosast. Elik provintsist. See tähendab, et kui te alustasite äri, polnud teil mingit poliitilist kaitseinglit.\nEi. Muidugi arvasid inimesed alguses, et me kasutame mõne poliitiku kapitali või poliitilise grupi toetust. Kuid see polnud tõsi.\nMarcinkievi?iused tulid väikesest linnast. Nende ema oli arst, psühhiaater. Vennad Numavi?iused tulid Panevežysest. Kaks neist olid väga noored, nad käisid alles keskkoolis, kui me äriga alustasime.\nKa ülejäänud kaks aktsionäri tulid n.ö kõrvalt.\nTegelikult on isegi raske ette kujutada, mis sorti poliitilist kaitset me vajanuksime. Ükski poliitik poleks olnud võimeline vedama sellist kompaniid nagu meie oma.\nMiks on teie grupp nii edukas?\nÜks ja väga oluline põhjus on, et me oleme endiselt koos. Meie vahel ei ole riide. See on paljuski meie presidendi Nerijus Numavi?iuse teene. Ta suudab gruppi kontrollida ja tõhusalt tööle panna ning samas tunnevad inimesed end mugavalt.\nTeine põhjus on meie aktsionäride tahe. Näiteks 1998. aastal, kui me müüsime suhkruvabrikud ja me olime finantsiliselt heal järjel, oli meil kindel soov investeerida jaekaubandusse.\nJa lõpuks on meil tahe töötada. Lihtsalt töötada. Teha vigu, neid parandada, midagi saavutada.\nKui tihti te kõik üheksa kokku saate?\nMitte väga tihti. Ütleme, et üle kolme kuu. Kuid me kohtume väiksemate gruppidena. Tähistame mõnd aastapäeva või reisime koos. Näiteks käisin ühe venna Marcinkievi?iusega Kilimandžaarol. Me kohtume, kuid mitte alati kõik üheksa.\nMeil Eestis oli ka üks kuulus üheksameheline grupp. Nemad lõid Hansapanga.\nHansapank on erakordne lugu. Indrek Neivelt on Balti äris erakordne tegelane.\nTegelikult on kahju, et Hansapank müüdi rootslastele.\nKa teie võite oma ettevõtted välismaalastele müüa.\nMuidugi ei saa sellist võimalust salata, sest see on äri. Me oleme ettevõtjad, mitte moraalilugejad.\nÜtlesin, et rootslastele müügist on kahju, sest nemad viisid teie ideed ellu, tõid Hansapanga Baltikumi.\nMa näen kohalike ettevõtete potentsiaali mitmel alal. Võtame näiteks bensiini jaemüügi. Miks valitseb sellel turul Statoil? Miks Balti inimesed ei loonud ise sellist firmat? Ka teistel aladel saanuks kohalikud rohkem ära teha.\nMõned ärimehed ütlevad, et VP Market on liiga jõuline. Teil oli nn kohvisõda, õllesõda, sigaretisõda. Nüüd on teil arusaamatused suurärimees Bronislovas Lubysega. Te olete liiga tugevad.\nSee pole õige. Me peame olema ratsionaalsed ja vastu panema.\nKui räägime õllesõjast, siis kes võitles kellega? Ühel pool oli õllefirma Carlsberg-Newcastle, multimiljardiline äri, mida ei ole sobiv võrrelda VP Marketiga. Siis oli riid Philip Morrisega. Samuti mitmemaine kompanii, number üks tubakabränd. Siis oli riid Palmolive-Colgate'iga. Jälle mitmemaine kompanii ja kohalik jaemüüja. Siis Kraft-Jacobs jt juhtumid. Mis jõust me räägime? Me ei ole liiga jõulised nende kompaniide suhtes.\nJa VP Marketil ei ole probleeme Lubysega.\nAga VP Grupil on.\nMeil on ühe enampakkumise tagajärjed. VP Grupp võitis selle enampakkumise ja Lubyse Achema kaotas. Aga me anname ikka reklaame Lubyse ajalehte ja raadiojaama. Usun, et saame sellest üle.\nLubys ostis seni elektrit otse Ignalina tuumajaamast. Nüüd peab ta ostma teie võrgu kaudu.\nSee ei ole päris nii. Ta ostab ka praegu elektrit otse kõrgepingevõrgust, mis tähendab praktiliselt Ignalinat.\nNüüd lähen küll oma kompetentsist välja, kuid minu teada tahtis Lubys, et ka teised kompaniid Achema grupist saaksid osta samamoodi. Meie poisid olid selle vastu.\nMiks räägib VP Market oma käibest, kuid mitte kunagi kasumist ja rahavoogudest?\nSeepärast, et meil on selline tava. Meil on Leedus ka selliseid kaubandusfirmasid, kes ei avalikusta isegi oma käibe suurust ja oma kaupluste arvu.\nMinu arust on tegemist avalike andmetega. Teie bilanss, kasumiaruanne jne.\nMe ei ole börsil noteeritud ettevõte.\nMe ei pea seda tegema. Ning paljud jaefirmad on veel konfidentsiaalsemad kui meie. Võtame näiteks Lidli, kes Leedusse tuleb.\nTeiseks korraldame oma asju ümber. Oleme koondanud ärid ühte juriidilisse kehasse, kuid selle konsolideeritud bilanss Balti tasemel ei ole veel valmis.\nTegelikult sõltub see [avalikustamise otsus] meie aktsionäridest. Kui kõik aktsionärid ütlevad, et oleme valmis avalikustama, teen seda rõõmuga.\nLeedu majandusjõud VP Grupp\n· Asutatud 1992\n· Tuntuim ettevõte poekett VP Market, mis tegutseb Leedus, Lätis ja Eestis. Läbimüük ületas mullu miljardi euro piiri\n· Eurofarmaatsia - apteegivõrk Leedus, Lätis ja Poolas\n· Delano – pitsarestoranide võrk Leedus ja Lätis\n· Vakaru skirstomieji tinklai – Leedu lääneosa elektri jaotusvõrk, 650 000 tarbijat.\n· Vilniaus Akropolis – kaubanduskeskuste ehitamine ja arendamine. Esialgu Leedus, laieneb Lätti.\n· Eurocom – telefoniside\n· VP Reklama – Leedu suurim reklaamiagentuur\n· VP Sauga - turvateenused\n· DB VP Draudimas – kindlustusmaakler\n· Rudalita – autoparklate operaator\n· FMI Naugvilda – finantsmaakler\n· Grupp kaalub laienemist ka Bulgaariasse, Rumeeniasse, Tšehhisse, Ukrainasse ja Venemaale.\n· Firmad kuuluvad holdingkompaniile Eurovalda, mille omanikud on üheksa eraisikut, s.h Leedu kaks rikkaimat peret\nEestlased magasid oma šansid maha\nViru Keskuse juht Ants Vasar teatas paari nädala eest Äripäeva konverentsil, et tal on kahju, sest Selver oli juba siis tõsine tegija, kui VP Market oma tegevust alustas. Selver loobus Riia ja Vilniuse turule minekust.\nSelver kuulub Tallinna Kaubamajale, kel puudus tollal selge tuumikomanik. Suurinvestor ilmus alles 90ndate lõpus, kui suurärimees Jüri Käo koos oma sõpradega müüs maha Norma ja paigutas saadud raha kaubamaja aktsiatesse.\nLäti turg oli sel ajal veel vallutamata, kuid Selver ei jõudnud ka sinna, sest Käo punt vajas raha hoopis Eesti Raudtee erastamiseks.\nKäo firmas kaubandust juhtiv Andres Järving ütles Ekspressile, et Poolas läheb VP Marketil raskeks ja ka Eestisse tulles ei ole midagi head ees ootamas. Selver on aga tema sõnul valinud konservatiivse taktika: „Meil on raha alles. Arvame, et meie asukohad on küllaltki head. Me ei lähe discounter'ite ja põllul olevate hüpermarketite konkurentsi.“\nAnalüütikud arvavad, et VP Marketi kõige loogilisem samm kiireks laienemiseks Eestis on just Selveri ülesostmine.


päikesetoit: august 2010\nToortoidus kasutatakse palju lihtsalt hapukapsast, kimchit ja igat võimalikku varianti fermenteeritud aedvilju. Internetist leidsin eesti keeles sellist juttu:\nLühidalt on kimchi hapendatud, fermenteeritud juurviljad. Kimchit toodetakse talveks hunnikutes valmis ning süüakse. Vanemal ajal oli tegemist vaesema rahva söögiga riisikõrvaseks. Täna on tegemist olulisima Korea söögikultuuri osaga ning maitseandjaga.\nKõige kuulsam kimchi on Hiina kapsa kimchi. Tegemist on klassikalise kimchiga. See on tšillis, küüslaugus, seesamis ja kohalikes maitseainetes marineeritud/hapendatud kapsaga, mis annab peale kolmenädalast valmimist igale toidule imelise meki ja olemuse. Vanasti valmistas iga perekond omale umbes 250 kilo kimchit. Täna on see number vajunud sinna 40 kilo kanti, kuid siiski. Kimchit tehakse kõigest: kapsast, valgest redisest, kurgist, apteegitillist, kaalikast, sibulatest jne. Põhilised kaks ainest on aga Hiina kapsas ja valge redis. Esimene märge kimchi kohta pärineb Goreyo dünastia aegadest esimese aastatuhande vahetusest. Juba toona oli ühe olulisema toiduga, mida söödi liha puudumisel koos riisi ja muude viljadega. Kimchit pannakse ka suppidesse, padadesse ning eelroogadesse. Kimchi sai aga oma tänase olemuse ja nägemuse alles 16 sajandil, mil Koreasse, nagu kogu ülejäänud Aasiasse jõudis tšillipipar. Jaapanist tulnud Hideyoshi rünnakute ajal 16. sajandi lõpus jõudis siis tšilli Koreasse ning tungis inimeste eludesse ja jäi pidama tugevamalt kui pori sametile.\nKimchi tegemisel on olulised kastmed ning segud, millesse põhitooraine mässitakse/uputatakse/leotatakse/ keeratakse. Ning enamus neist sisaldavad tšillit, seesamiõli ning küüslauku. Tihti ka mereandide leent, varasemalt hapendatud pisikesi krevette või kuivatatud anšooviseid. Kimchi tegemine võtab aega umbes 3 nädalat ning on säilimise- ja söömiskõlblik umbes neli kuud.\nAni Phyo raamatustRaw food essential järgmised retseptid. Selline otsene allikas, kuna autor ise Korea päritolu ja märgib, et konsulteerib Korea traditsiooniliste toitude osas alati ema ja tädiga (tädi elab Koreas). Mulle meeldib, et siin raamatus on antud eraldi kimchi kastme retsept. Kastme teed valmis ja valad aedviljadele peale - siis kui parasjagu vaja on.\nAlustamegi kastmest ja küüslaugupastast\nIdeaalis oleks kastme ja üldse kimche valmistamiseks kasutada Korea tšillihelbeid. Kui neid ei ole saada võib asendada punase paprika helvestega. Pange tähele, et mitte tavalise tšilliga vaid just paprikaga. Ju on Korea tšilli mahedam. Ei ole proovinud, ei tea.\n1 tass Korea tšilli helbeid\n4 spl küüslaugupastat\n2 tl värsket ingverit (läbi küüslaugupressi pigistatud)\n2 spl agaavi siirupi (mett)\nKõik koostiosad salatikaussi ja kummist spaatliga hoolikalt läbi segada. Hoida hästi suletavas klaaspurgis. Säilivusaeg külmikus 2 kuud.\nOn vürtsikam kui lihtsalt küüslaugupressiga purustatud küüslauk. Küüslauguküüned koorida ja purustada blenderis kuni on täiesti kreemjas. Hoida hästi suletavas klaaspurgis ja külmikus. Seisab 2-3 kuud, läheb seistes tumedamaks ja lõhnalt-maitselt tugevamaks.\nEdasi peaksid tulema fermenteeritud aedvilja retseptid. Aga nendega läheb nüüd aega, ma pean kõigepealt valmis tegema.\nPostitaja: päikesetoit kell 22:53 Kommentaare ei ole:\nPähklipiima jäägist - kui pähklipiim kurnatud, jääb paks mass üle. Saab teha sellist kreemi: 1 tassist pähklitest tehtud pähklipiim. Ma ei mõõtnud, mis kurnamismassi väljatulek on, umbes üks tass ikka. Sellele lisasin kolm banaani ja jaanikuna pulbrit. Kloppisin tavalises köögikombainis vahule, hiljem lisasin veidi rosinaid.\nTuli selline paks kreem. Lastele meeldis.\nPostitaja: päikesetoit kell 22:59 Kommentaare ei ole:\nPäevalille kollased õielehed on väga hea maheda maitsega.\nJa üks ilus söödav taldrik saialille, kõrvitsaõie, mungalille, kurgirohu õitega. Kaunistuseks lauale-kasulikuks kehale-iluks silmale\nHeinermann mahlaentsüklopeediast kokkuvõtvalt:\nKurgimahl - toidab hästi nahka, loputab organismi. Putukahammustustele - mesilasetorkele näiteks püreestatud kurgimähis. Mürgiste taimede lööbe ja päikesepõletuse korral.\nSipelkate ja tarakanide korral: leotada kurgikoori 1 tund mahlas, kuivatada 200c ahjus. Purustada koos paari loorberilehega, pulber panna kappi.\nMul ei ole seda raamatut käepärast, ma ei mäleta kas kurgikoori tuleb leotada omas mahlas või mõnes teises. Kui kellelgi on riiulis, kirjutage kommentaaridesse juurde.\nKurgi või kabatšoki mahl on mahe-mahe ja tasub juua vee asemel. Elus orgaaniline, vastuvõetav aedvilja mahl meie kehale suurepärane.\nSelline armas joonistabel internetist. Peaks olema lihtsalt tõlgitav. Koos on soovitav tarbida toiduaineid, mis on ainult otseselt kokku puutuvates ringides. Täiesti eraldi ringides st eraldi söögikorrana on:\n*arbuusi mahl, nisuorase mahl, rejuvelac, vesi;\n*puuviljad (hapud, keskmised, magusad).\nKoos ühe toidukorra ajal on rohelised ja madala tärklisesisaldusega aedviljad, idud, tärkliserikkad aedviljad, fermenteeritud tooted (hapukapsas), õlirikkad valgud (avokaado, soja)\nPildile klõpsates peaks suuremana lahti võtma.\nPostitaja: päikesetoit kell 22:57 Kommentaare ei ole:


Keel on küll arenenud ja kodus saan enamused asjad räägitud. Okei, vahest jookseb väga juhe kokku ja kuidagi ei saa seletatud, umbes paar korda on nii olnud. Kõvasti aitaksid kaasa inglise keele tunnid. Koolis saan küll käia inglise keele tunnis, kuid see on nagu Eestis eesti keele kui emakeele tund eksole. Ma ei saa aru, kuidas nad ei saa aru, et mul pole sellest abi, või siis saavad, aga paremat võimalust pole?. Hetkel on see seal nagu kirjanduse tund ka pigem ning nad õpivad eksamiks. Oleks, et nad teeksid harjutusi grammatikaga vähemalt või midagi. Kõige rohkem tunnengi puudust kõige tavalisemast inglise keele tunnist, saaks grammatikat õppida, see teeks mind enesekindlamaks rääkimisel. Tegelesin selle küsimusega ja nüüd võtan vähemalt mõned tunnid skype vahendusel Eestist, kuigi jah jälle see on kuuuluuuu. Kohalik organisatsioon pidi mulle ka kohaliku õpetaja ostima, aga ma olen väga kahtlev selles, mida nemad leiavad. Pere ütles, et siis vist nad peavad mu õpetaja juurde kohale ka viima, et see arvatavasti kuskil lähedal pole, nii et ma hetkel olen selles endiselt väga kahtlev. Lisaks pidi see vist ka veel tasuline olema. Eestist skype vahendusel oleks ikka kergem teha. Ma saan jutust enam-vähem aru, kuigi jah on palju-palju võõraid sõnu ja võõrastega on raske rääkida. Tundub kogu aeg, et keel ei arene üldse ja kuidagi uskumatu tundub, et kunagi saan vabalt suhelda. Järele mõeldes on mu keel siin ikkagi arenenud ja sõnavara on suurem, kui mõelda milline ma algul olin. Olen palju-palju sõnu õppinud kasutades Ankit. Kirjutan sinna sõnad üles ja siis vabal hetkel saab korrata. Need on nagu sõnakaardid telefonis ja väga abiks mulle olnud.\nProbleem on mul lausete koostamisega ja kardan rääkida natuke. Võõrad ei saa minust nii hästi aru nagu host pere, nendega pole mul probleemi rääkida ja ma ei pelga eksida, tähendab ma eksin koguaeg ja ma saan sellest pärast ütlemist tihti ise aru. Tegelikult on keel arenenud selles mõttes hästi, et mis vaja saan räägitud, kui vaja otsin lihtsalt vajalikud sõnad valmis. Siin õppides jääb kõik õpitu mitu korda paremini meelde, sest saan kohe seda praktiseerida. Eestis aga õppisin ja tihti sain viie kätte, aga oli mul siis sellest kasu?\nPean tunnistama, et koolis oma klassivendadega ma üldse ei räägi, vastan ainult lühidalt. Nad ajavad tihti igasugu jama ka, nii et ma lihtsalt olen nagu appi mis lasteaed. Pean ikka hakkama nendega suhtlema ka, sest ega mul sõpru, kui selliseid pole.\nAusalt öeldes olen rahul siin. Ma ei saa aru miks ma enne siia tulekut kartsin ja kurb olin? Ega ma väga ju ei uksunud, et ma läehengi, arvan, et oleksin suutnud veel lennukil ka ümber pöörata, aga ega seal ma väga midagi aru ei saanud mis edasi saama hakkab. Olen harjunud tihti kodust ära olema, nii siis mitte kodus olemine tundus tavaline. Tänu sellele ma arvan, et läks mul kohanemine ka hästi. Ja kui mu inglise keel oleks hea olnud siis ma ka ei oleks siin ning sellest oleks mul kahju vist, sest see aasta annab nii palju võimalusi näha ja õppida ning elu huvitavamaks teha. Nii et ma täiega soovitan mine ka sina. Esimeseks sammuks kõigest täida ankeet ja mine vestlusele ja see ei kohusta sind millekski veel. Sul on võimalus rääkida temaga ja esitada küsimusi. Mind arendas juba iga protsess, mida ma läbisin siia tulles. Enne vestlust olin ma ikka päris närvis, hetkel tundub see väga kerge samm olevat. Nii et klick siia.\nMis siis veel. Mõned erinevused, näiteks kodudes on külm, mul 18,5C, okei ma olen sellega ära harjunud, aga mul Eestis on kodus 22-24C. Siin ma vajan ainult kampsuneid, kõik mu õhukesed riided, mis kaasa võtsin on jama. Muidu on õues ka sügisel kuskil 15-19 C, nii et minul on mõnus. Kui peret kodus pole panevad nad toas temp.-i 15 C peale. :))) Ka koolis on külm, uksed on igal pool lahti, garderoobi pole, oleme õue riietega sees. Mina olen koolis tihti jopega või võtan selle hiljem alles ära. Okei jälle harjub ära. Kodus on veel imelik, et köögis pole õhupuhastit, suht norm, et elamine on vingu täis, kui süüa tehakse. Ma ei tea kuidas teistel kodudes on, igatahes nende tütre kodus ka polnud õhupuhastit. Võib-olla teistel on. Need ridaelamu majad on nagu meil tavalised kortermajad. Teises ridaelamu otsas on boksidel suured väljaulatuvad elutoa aknad. Nii, et mul mingi villa koduks pole. Üks asi mida ma veel ei mõista on nende liiklus. Kes kurat käsksi ehitada nii pisikesed teed? Miks ei või teha laiem tee, et autod üksteisest normaalselt mööda saaksid. Teedel on teatud aja tagant sellised laiemad möödasõidu kohad. Või kui ei ole siis üks auto lihtsalt tagurdab, kuni tee läheb kuskil laiemaks. Osad teed ongi nii kitsad, et mingi valemiga mööda ei pääse ja tee ümber on tavaliselt hekk ka. Kiirtee ka, olen mitu korda sõitnud Cardiffist Abergavennysse kiirteed mööda. See tee on küll nagu kiirtee, aga ega seal kiiresti liikuda ei saa. See on ka imelik, et autod üle tee ei lase minna inimestel. Pead passima nagu loll ja ootama seda printsi valgel hobusel.\nInimesed siin on ikka väga sõbralikud. Omavahel lihtsalt öeldakse ma armastan sind või nii. Aga ikkagi ei tulda nii palju ligi ja rääkima. Aga kui näiteks Eestis kõnnid ja keegi tuleb vastu, siis inimesed nagu vaatavad üksteisest mööda, aga siin naeratatakse vähemalt. Ikka inimesed on sõbralikud ja teretavad viisakalt. Imelik tunne on kui nad siin kogu aeg ütlevad nii hellitavalt, me räägime Eestis teistmoodi. Nii palju hellitavaid sõnu, näiteks poes öeldakse lovely või mitu korda on öeldud mulle beib.. Ma nagu eeee ma tulin lihtsalt piima ostma eskole. Või kui koolis öeldakse brilliant või fabulous, ma nagu eee lihtsalt hea või hästi tehtud pigem. Üldse ei saa aru millal keegi kuri või rõõmus on või mida ta üldse mõtleb. Tean küll sõna, aga pole kindel kas nad ütlevad nii. Eks ma pean harjuma sellega kuidas nemad suhtlevad.\nKoolis saan juba paremini aru, olen proovinud enamused uued sõnad pähe õppida. Tavaliselt hommikul on tunnid ja pärastlõunal treening. Koolis olen olnud tihti segaduses, aga tänu sellele siis võtsin julguse kokku ja saatis klassikaaslasele sõbrakutse facabooki ja see on mu elu päästnud siin. Ma peaks ikkagi rohkem klassikaaslastega rääkima ja teiste inimestega ka. Sellega olen rahul, et iga päev saab koolis trenni teha, aga me mängime põhiliselt saalis jalgpalli. Ka mängud toimuvad saalis. Klubi trennid on ühe korra nädalas ja üks mäng nädalas. Ma ei mõista, kuidas nad nii hästi mängida saavad, kui treenivad ühe korra??? Okei tegelikult paljud elavad kuskil kaugemal, nii et siis on arusaadavam miks nii. Treeneri esmamuljest olen ka üle saanud, tundub tegelikult väga hea treener olevat. Trennid on alati läbimõeldud ja kõik mängijad oskavad hästi mängida. Pühapäeval (8.10.17) oli Welsh cup ja ma ei tea miks, aga mind ei kutsutud sinna. See oli natuke imelik, ma ei arva, et ma nii halb ka nüüd oleks. Eelmisel pühapäeval sain 35 minutit mängida, kaotasime 5:0, aga see tiim oli ülikooli tiim ja treenib rohkem koos ning oli päris hea. Ma olin väga õnnelik, et mängida sain. Viimases mängus ma mängu ei saanud, aga me võitsime suurema skooriliselt.\nHetkel mulle tundub, et see kool on siin ikka Eestiga võrreldes jamam, okei tegelt ma ei tea ka. Minul igatahes need klassivennad tikusvad niisama suht. Kui öeldakse, et midagi on valmis vaja teha, siis mina teen ka. See on ju norm kui kodus teen, aga nad vist pole harjunud kodus midagi tegema. Ega ma ka kodus midagi ülemäära pingutanud pole. Igatahes jah, nad väga tööhuvilised pole. Ja no sixth formis on ka nii palju vaba aega ja vabu tunde. Aga ma olen väga õnnelik, et sporti õpin, sest see huvitab mind tõesti. Ma ei tahaks õppida seda mida Silvana, ma ei tahaks neid teste teha ja ma ei saaks midagi aru. Peale kauba on mul oma klass, teistel sixth formis seda pole, tunnis on nad lihtsalt nendega koos, kes ka sama aine valisid (iga õpilane valib 5 ainet). Aga siin vist tuleb mu elu kõige tihedam kooliaasta, ehk ma olen iga päev koolis, ma ei tea mis põhjusel ma siit puududa saaks. Ainult kui haige olen.\nAsjad mida mina koolis õpin:\nLeadership in Sportinstruct\nMis ma vahepal veel teinud olen?\nOlen koolis käinud ja õppinud põhimõtteliselt. Vahepeal olen kurb. Kooli buss jõuab Brymwary enamasti õigel ajal, nii et me ei pea Silvanaga pool tundi passima (kui ei jõua, siis passime tavaliselt isegi rohkem, sest see järgmine buss hilineb alati) ja saame kohe järgmisele bussile minna, mis meid koju viib. Aga tee peal on teeremont ja vahest on ummikud, või buss hakkab hiljem sõitma, siis jääb ta ikka hiljaks. Näiteks see reedel (13.10) olin ma väga kuri, sest nii palju nõmedaid asju juhtus (buss ootas mind ja siis veel Silvyt kooli bussi parklas) ja tänu sellel jõudis meie buss hiljem Brywary, nii et ma oleksin pidanud ootama või võtma teise bussifirma bussi, aga ma pole vaimustatud maksma oma niigi kallile 4 nädala kaardile juurde. Nii et ma kõndisin koju 4,5 km. See on kiirem kui oodata bussi ja see tegi mu tuju ka paremaks. Kuigi mingi rõve ilm oli, nagu sadas mingit asja alla, aga ei sadanud ka ja siis autotee servas oli nii rõve kõndida.\nVeel vahepeal külastasime Cardiff City staadionit, see on kõige ilusam staadion mida ma näinud olen, kõik oli seest väga kena. Riietusruumis olid seina peal mängudest taastumise kavad ja joogid mida iga mängija peale ja enne ja treeningu ajal jooma peab ning tema higistamise tase. Muru oli ikka omaette klass. Kooli poistega oleme Cardiffis kaks korda mängimas käinud. Millalgi peaks turniir ka hakkama, ehk peaksime igal nädalal kellegagi mängima futsali.\nKäisime Cardiffis teiste vahetusõpilastega kohtumas. Algul käisime poes ja no hinnad on siin poole odavamad üldiselt, ausalt. Jah tulge UK-sse shoppama! Aga noh pärast läks suht jamaks, mulle lihtsalt meeldib päevas palju teha mitte niisama tiksuda. Jäime rongist ka maha. Ma ei arvestanud, et õiget perrooni on raske leida ja Silvi pidi endale pileti kuskilt sebima, sest ta ei ostnud edasi-tagasi piletit, ma ei saanud aru miks. Igatahes väga kiire oli ja ta ostis pileti Newporti. Sellel polnudki tähtsust, saime selle piletiga rongijaama sisse ja rongis keegi ei küsinud piletit. Rongis inimesed laulsid ja rong oli täis ja rong oli väike. Igatsesin armsat Elronit koos Eesti inimestega :DD. Igatahes me ei osanud kuskile minna seal rongijaamas, meil oli aega 3 minutit, aga kelleltki polnud küsida. Iga rong võis meie rong olla. Lõpuks leidsime kellegi ja saime enam-vähem teada kust meie rong läheb ja siis jäime järgmist rongi ootama. Muidugi me ei teadnud millal meie peatus on. Teadsime peatuse nime küll, aga kust ma tean millal see on? Kõlaritest vist öeldi peatusi, aga ega ma neid ei kuulnud, lärmi oli palju. Lõpuks vaatasime millal me saabuma peakisme ja selle järgi üritasime olla valmis maha minema.\nVeel käisime ühe Saksa poisiga Abergavenny lähedal asuval mäel, umbes tund kõndisime üles. Päris raske oli, sest see oli järsk. Tõesti ilus oli, see loodus siin on nii ilus ja teistsugune. Tipus läks väga külmaks, ma lõpus reaalselt lõdisesin juba. Alla tulek oli võib-olla isegi raskem, see ei võtud füüsiliselt nii läbi, aga reitel oli ikka koormus suur, et end kinni hoida maa küljes. Järgmisel päeval ja ka ülejärgmisel olid jalad päris valusad.\nVeel nädalavahetustel oleme külastanud ühte Castlit ja Bristolit Inglismaal. See linn meenutas mulle Tartut sest seal oli jõgi, sellepärast, ma arvan. Üldse oli ilus linn, seinamaalinguid oli palju ja linn oli päikeselisem, mitte nagu Wales. Ja nüüd viimati käisime Road tripil, nagu pere ütles :Dd. Tiksusime suht niisama erinevates linnades ja käisime poodides ning kohvi joomas. Ja ma ostsin endale Walesi lippudega jumpsuiti. Kodus oli mul tegelikult sellega isegi palav. Aga see suht lahe. Vaatasime veel seda ilusat loodust, mis siin on. Tõesti on sellega vedanud, elame rahvuspargi kõrval ja siin nii ilus, nad kogu aeg sõidavad meie jaoks läbi ilusate kohtade. Ja need teed läbi mägeda on nii ilusad ja igal pool on lambad:Ddd.\nMõned pildid (see piltide panek võtab mult terve igaviku, ma ei tea kas ma olen loll või see on programm loll) aga nautige:\nWale cake. -tegemist on rahvustoiduga, meenutab kuiva paksu pannkooki.\nPerega ringi sõitmas Walesi linnade vahel.\nMina olen Walesi draakon ja Silvy lammas.\nMeie Walesi jumpsuidid\nWalesi rahvuslill nartsiss. Pere ütles, et pean seda rugby mängul kandma.\nBristolis mingil laeval\nPildid mäest, kus me koos Bastiga käsisime.\nKui ma veel ei teadnud kui raske see mäkke minek on.\nCardiff City staadion\nKodutiimi riietusruum ja mu klassi jorsid :DD\nMängueelne pressikonverents with Anna\nMu klassivennad kutsuvad minna Annaks ja mitte nagu Anna vaid Aaaaana\nSurma pingil raudselt\nPildid ühest jalatuskäigust koos host perega. Ma üldse ei viitsinud minna, aga seal oli tõesti ilus.\nTavaline mäepealne tee.\nLõpetuseks Cardiff Met - Abergavenny FC mängu pilt\nVabandage mu keeleoskust, ma pole eesti keele tunnis kaua käinud :))) Loodan, et teile meeldis ja kui mingeid ideid on millest veel kirjutada või tagasisidet anda, siis jään ootama.


Eesti Päevaleht: Karl Sander Kase\nKarl Sander Kase: mõelge, kui erakondade rahastamise üle otsustaksid vaid Toobali-sugused? 92\nMilline oli teie reaktsioon, kui poliitik, kellel on kolm last, tegi ettepaneku paljulapseliste perede toetuste kehtestamiseks?\nKarl Sander Kase: presidendi kõne aitas kinnistada keskmise eestlase arusaama tööst parlamendis 58\nKarl Sander Kase: ärge võtke noortelt valikuvabadust 48\nOleme jõudnud murdepunkti, kus meid tänapäeva toonud põhimõtted heidetakse miskipärast kõrvale.\nIsamaa noor reforminoorele: ära kuula enda pensionikontost pimestatud monarhe! 162\nIsamaa noortejuht: Hellrand, kes hüüdis natsi 210\nIsamaa poliitik vastuseks LHV juhile: lõpetage silmamoondustrikid ja jonn pensioniraha pärast 83\nLHV pensionifondide juhi Andres Viisemann sõnavõtt sunniviisile kogumispensioni kaitseks näitab, et tänase pensionisüsteemi kaitsjad on heitnud kergekäeliselt kõrvale sisulise arutelu ja unustanud lastetoa. Mõistliku ja konstruktiivse arutelu asemel pillutakse mahlakaid võrdlusi ja epiteete lootuses...\nIsamaa noorteühenduse aseesimees: hoopis praegune pensionisüsteem on praak 10\nOma kriitikas Isamaa reformiettepaneku kohta toob Villu Zirnask („Isamaa pensioniplaan on praak”, EPL 5.11) esile, et 40% uusi kogumispensioniga liitujaid jätab oma pensionifondi valiku juhuse hooleks. Ainuüksi see arv näitab, et Isamaa ettepanekut muuta II pensionisammas vabatahtlikuks tuleb toetad...\nNoor isamaalane: Liisa Oviir peaks ERJK esimehe kohalt tagasi astuma 52\nNoorpoliitik: kuidas reformida riiki, kui barrikaadidele tõttavad poliitikud hakkavad rääkima politseinike ja õpetajate koondamisest? 52\nIRL-i noorteorganisatsiooni juht vastab Kaarel Tarandile: noortekogud pole mingi erakondade "paheline kõrvalsaadus" 25\nKarl Sander Kase: Veider on lugeda, kuidas varem maailma moodsaimat piiri lubanud reformierakondlased nüüd „toredusest“ loobumist nõuavad 228\nKarl Sander Kase: iga kergekäeliselt antud töökoht välistööjõule on kaotatud töökoht eestimaalasele 125\nIRLi noorpoliitik küsib: kuidas saab kaaluda linnaosavanemaks inimest, kelle esimene reaktsioon teisitimõtlejate ohjeldamiseks on neile „peksa anda“? 68\nLugu sellest, kuidas Alina Tublist võib saada Pirita linnaosavanem, paneb kindlasti paljusid kukalt kratsima. Kuidas saab sellele ametikohale kaaluda inimest, kelle esimene reaktsioon teisitimõtlejate ohjeldamiseks on neile „peksa anda“?


Üleskutse Tartus elavatele ´inglise liiga vaatajatele [Arhiiv] - Soccerneti foorum\nSoccerneti foorum > MITMESUGUST > Üldine jalgpall > Üleskutse Tartus elavatele ´inglise liiga vaatajatele\nView Full Version : Üleskutse Tartus elavatele ´inglise liiga vaatajatele\nEi teadnud päris kuhu seda teemat üles riputada aga on selline probleem .\nKevadel hakkas tele2 kaabel tv näitama valikkanalina sellist toredat asja nagu\nNTV + Futbol - Põhimõtteliselt ainus võimalus Satelliiti mitte omavatele tartlastele Inglise Liigat ja ka teisi Euroopa liigasid vaadata ( sest siinsed pubid pole kahjuks selles asjas aktiivsust üles näidanud) .\nNüüd on aga Tele 2 selle kanali asendanud mingi mõttetu DSF iga ( mõttetu saksa spordikanal ,mis ei näita isegi mitte Bundesligat ) ja ajavad jora , et Ntv +Futbol on valikkanal ja neil on õigus seda vahetada . Seega teeks ettepaneku ,et need jalkafännid , kes vähegi viitsivad ( tõenäoliselt need ,kes ise ka nimetetud firma kliendid on ) näeks veidi vaeva ja helistaks Antud asjas Tele 2 ( number on 12012 )\nJa sooviks NTV+Futboli tagasi . Samuti võiks teha vastavaid ettpanekuid tele 2 leheküljel . Ma arvan et ,piisava surve korral paneksid nad jalgpalli programmi tagasi , igastahes asi on üritamist väärt ,sest hooaeg on varsti algamas .\nMa kujutan ette, et ka mujal elavad vutifännid võiksid helistada. Mina näiteks võiks küll. Mida rohkem, seda uhkem.\nOtse loomulikult. Lähen kohe Tele2 koduleheküljele ja sõiman neid natuke;)\nJah Vandersellil on kindlasti õigus - mida rohkem seda uhkem , seega kõik kes viitsivad helistage tele 2 te või jätke nende lehele teade\nOlen ise ka Tele2 klient Tartus ja pean ütlema, et olen järjekordselt Tele2-es pettunud. Varem oli mingi dekoodri jama, ok, kannatasin ära. Kuid see on juba sigadus. NTV futbol oli ainuke kanal, kust võis iga hetk midagi huvitavad vaadata. Mispärast nad üldse selle ära võtsid? DSF-ist tuleb poole päevani aeroobikat ja siis veel teleturgu ja vahel on golf ka. Väga tore spordikanal.:deemon:\nKohe helistan neile ka ja sõiman näo täis. Meil on juba saadetud.\nJa muideks pole Tartus ka muud firmat, kellelt paketti tellida. Starman pidi ka üsna jama olema.:viha:\naga starmanil on vähemalt ntv futbol\nJah aga samas ei ole eriti tore, kui sa arveid Starmanilt kätte ei saa ning pärast viivist maksad. Aga kui Tele2 tõesti nii jätkab ja NTV futboli tagasi ei pane, siis peab tõesti Starmani peale mõtlema, kuna neil on hind ka soodsam ja kanaleid rohkem.\nHiljemalt 1. septembriks on tagasi:)\nJah seda öeldi mulle ka - võimalik ,et ka Liiga alguseks , kuid poldud kindlad .Seal mingi tegelane ütles ,et boss vist unustas Inglise Liiga ära - a mina ei saa ikka aru miks sellist jura nagu DSF oli üldse vaja programmi panna .\nMäletan isegi seda ilusat aega, kui sai Tartus NTV Futboli vaadata. Nüüd Tallinnas ja tele2 kohe mitte seda ei paku. Valikuvõimalust ka ei ole, sest targad onud jagasid ammu-ammu kablafirmadele osa Tallinnat laiali. :viha:\nSeega, kui Tallinnas elavatest inimeselastest on keegi samas seisus, siis võiks ju samuti proovida tele2 pisut sügada.\nTallinnas näitas Tele2 NTV Futboli ainult MM\_'i ajal, selle lõppedes võeti ka kanal maha. Minu järelepärimistele ei osanud umbkeelne teenindajatädi miskit korralikku vastata.\nVõib-olla hõiskan enne õhtut, kuid vähemalt minu televusserdis Annelinnas hakkas tänasest taas NTV Futboli näitama. Juhuuu!\nAsja teeb naljakaks aga tõik, et hetkel näidatakse sealt korvpalli MMi :D\nNäitab jah õudselt tore - tont teab , miks just see kanal venelastele korvpalli vahendab , aga igastahes homme kell 18.00 on seal selline maiuspala nagu Chelsea versus Arsenal :D\nNäitab jah õudselt tore - tont teab , miks just see kanal venelastele korvpalli vahendab , aga igastahes homme kell 18.00 on seal selline maiuspala nagu Chelsea versus Arsenal :D Kas tegu on tele2 kaabli või millegi muuga?\nGreenday, tegu on ikka jah Tele2 kaabliga. Kusjuures soovitan sul kui ka haigust põdeval inimesel kaabel hankida, sest see toob karmilt vutti kätte. Igatahes kõrvalmõjudena ilmnevad unetud ööd, raskendatud ainepunktide saamine ning harjumus vene keeles mängu kommenteerima hakata ;)\nsiis nii, et Starman keeras Tln-s NTV Futboli kinni. Hinnad muudkui t6usvat& klientidele ei saa asja kalliks ajada .Natuke isegi arusaadav, aga siis v6iks nad spordi eraldi paketti panna, vaatajaid ehk kindlasti oleks. Vene paketti ilma jalgpallita pole mul mingit m6tet hoida\nlahe küll, et ülikoolilinnas ntv+futbol\_'i ära ei kaotatud, aga samas targematele-teadjamatele meestele selline küsimus, et kas see tartus edastatav tele 2-e pakett on ainult annelinnas elavatele inimestele, kuskilt olen nagu midagi sellelaadset kuulnud, ja et kas minul kui tähtverelasel oleks ka tele 2-e pakett endale hankida?\nHelista Tele 2-te ja küsi järgi!;)\nlahe küll, et ülikoolilinnas ntv+futbol\_'i ära ei kaotatud, aga samas targematele-teadjamatele meestele selline küsimus, et kas see tartus edastatav tele 2-e pakett on ainult annelinnas elavatele inimestele, kuskilt olen nagu midagi sellelaadset kuulnud, ja et kas minul kui tähtverelasel oleks ka tele 2-e pakett endale hankida? http://www.editorial.tele2.ee/index.phtml?t2page=kaabeltv_leviala&page=tele2_kaa beltv_tartu\nSelle lehe allotsas on need aadressid, kus on võrk sees. Aga huvitav et ntv futboli sellel lehel paketis ei sisaldu?\nTallinnas kadus mõned päevad tagasi Tele 2-st NTV futbol ära :( . Uurin veel klienditeenindusest, kas on lootust tagasi saada.\nEdit: Klienditeenindus: ei ole ega lähiajal ei tule ka :kurb4:\nStarmanil ka (nagu ka eespool mainitud). Ilmselt seotud NTV+ Futballilt kauareklaamitud lepingute uuendamisega ja hinnatõusuga. Mu kurja pöördumise peale sain ebaleva vastuse, et ilmselt niipea ikkagi lemmikkanalit tagasi loota pole :(\nkusjuures, greenday, ma tean, et ntv+futbol\_'i ei ole seal nimekirjas sees, kuid kuulub siiski paketti :) vaatasin need aadressid, kus tele 2-e võimalik tellida ning pean kahetusega tõdema, et nii minul kui ka sinul see võimalus kahjuks puudub.. ja mu mälu ei petnudki mind: see kaabelpakett paistab tõesti rohkem annelinlaste värk olevat...kahjuks :(\nTean seda oma röömuks isegi, et hetkel näitavad, käin tihti mavericki juures mänge vaatamas.\nKui ma ei eksi ,siis Tartus pole ka avalikke kohti(ma mõtlen kõrtse ja pubisid),\nkus jalkat näidatakse. Manhattanis on vist Eurosport, kuid see näitab vaid CL\nmänge,liigamänge pole kusagil võimalik vaadata.Olukord on üksjagu absurdne,\nsest samal ajal tekib juurde kõiksugu joomakohti. Ju nad pole jalkasõbrast kliendist\nSee probleem meil tõesti Tartus eksisteerib. Mõnus nostalgia tuleb peale, kui meenutan Nimeta pubi, kus praegu asub Nelja Koopa pubi. Seal näitas tihti Premiere League\_'i ja CL kohtumisi, oh jaa, olid ajad. Manhattanit ei saa küll ses suhtes spordipubiks nimetada, kuna spordikanalitest on minu teada saadaval vaid Eurosport. Ja Eurosport EI NÄITA Champions League\_'i mängu, harva on näidanud otseülekandena UEFA cupi kohtumisi. Liigamängudeks ideaalne kanal on ikkagi seesama NTV Futbol, kus nädalavahetusel kraami kätte saab. Kellel foorumlastest Manhattanis käpp sees, võiks teavitada neid sellisest kanalist.\nTähendab, mitte et ma nüüd väga detailselt teaks.... aga mina käisin üle kahe (vöi oli see kolme) aasta korra Tartus onju (ausöna ma enam ei tee) ja önnetsus mul näha tolles Manhattanis liigamängu Arsenali ja Leedsi vahel.\nLihtsalt tuleb küsida! Mina küsisin ja lahked inimesed nimetatud pubis panid kanali peale, kus nägi vägagi jalgpalli. Enne näitas küll miskeid multikaid, mis kahtlemata on ka vaatamist väärt aga KÜSIGE inimesed. Julgemalt noored :-)\nTeil pole enam mõtet Starmaniga(või mõne muu kaabel tv ettevõttega) lepingut teha kuna alates 16.10.2002 lõpetati tänu NTV politiikale NTV Futboli edastamine Baltikumis.\nKüsisin teiste taevakanalite kohta,mis edastaksid jalkat kuid vastust pole saanud ja ega vast saa kah. Seega kui isegi Manhattanis näitas mängu,kaldun arvama et enam mitte...eks see NTV oli ju rahata,kuid teised channelid nõuavad eeki/vaatajakaarti.Vot nii..\nKõik Smuthi juurde!\nNii vahemärkusena olgu öeldud, et siis kui ma Manhattanis futti vaatasin oli see vägagi inglise keelne... Kui NTV Futbol näitab inglise keelse jutuga futti, siis küll jah :myts7:\n...samas vöite muidugi Smuti juurde ka minna!\nViimati näidati Manhattanis Inglise liigat siis, kui Kanal 2 ülekandeid tegi. Selle ingliskeelse kommentaari kohta ei oska küll midagi öelda:kratsti: Võib-olla ainult seda, et Yheksa käis nimetas, mitte manis.\nEksole... nüüd ma veel ei tea ka kus ma käisin :sega5: ... ja millal ma käisin\nYheksa käis Tartus (loe Manhattanis) 28.09.2002 ja vaatas Leeds-Arsenal mängu (mille Arsenal 1:4 vöitis). Ning päriskindlasti oli see inglise keelne... Ning päriskindlasti ei olnud see Kanal2 vöi TV1 vöi TV3.\nKus asub(s) Tartus Nimeta... pole mul halliaimugi ja ega vist väga ei huvita ka :myts7:\nKusjuures, kunagi oli tõesti Manhattanil satikuppel kui ma ei eksi, kuid nüüd pole seda enam aastaid olnud, ju oligi yheksa viimast mängu seal nägemas :)\nJa minu juurde kõik ei mahu, kuigi kui tahtmist on - siis päris sõimama ka kohe ei hakka ning kuulan ikka ära ning äkki lubangi :)\noh-jah, minul on jälle seoses martin smutovi ja tema telekakastiga seoses selline hea äriidee, tõsi..eks ta veidi kuri ole, aga see-eest rahalises mõttes tulus :) nimelt võiks smutt asutada pubi, noh, nagu päris pubi kohe, aga põrandaaluse, et miskiseid makse maksta tuleks :)\nkuna martini televiiskorikast on suur ja lai, on sealt võimalus vaadata igasuguseid huvitavaid mänge, millest tavainimene ainult unistada võib, eksole :) .. siis siuke värk, et reklaamiks asja internetis või kuskil.. et sissepääs oleks nagu miski 10 eek-i, ütleme..ja see, kes õllet soovib..siis miski 30 eeku :) või odavam..25, ütleme ;)\nja kui arvestada, et jalgpallinädalaid inglismaal on umbes-täpselt 38 + veel miski 15 cl-i mänguvooru koos uefa cup\_'iga..iga kord kohal keskmiselt 5 inimest.. sissesaamismaks... tjah, kokku teeniks miski 2000-4000 kroooni..aastaga, finantsarvutused võivad valed olla..matemaatika pole kunagi tugevaim külg olnud :)\nnot bad! kui smutt kunagi minu finantsplaani rakendama hakkab, siis tahaks nagu miskit autoritasu võimidagisiukest :)\nah-jaa..olen ka erinevate nimevariantide peale mõelnud, et kas siis \_"martin smutov pub\_" või \_"smutipubi\_".. \_"at smutov\_'s\_" maybe :)?\nartur palus mul ka öelda, et see on väga hea mõte :D\nVaata sihuke värk on, et oma ühes eelmises postituses mainisid sa muuhulgas, et sa käisid Tartus 2-3 aastat tagasi. Ja siis tõepoolest ei näidatud manis ingliskeelset vutti. Võib-olla, et nüüd näidatakse. Kui näidatakse, siis on see väga tore, kuigi jah, mina elan selles piirkonnas kus tele2 oma ntv+ futboliga nähtav on. Aga vahel on ikka mõnusam kõrtsus jalgpalli vaadata.\nNimeta pakkumine oli ka inspireeritud sellest \_"2-3 aastat tagasi\_" sõnakõlksust. Siis oli see (nimeta ma mõtlen, mitte sõnakõlks)veel olemas, enam ei ole.:(\nKas raibert Tele2 edastab endiselt NTV+Futboli? Kui jah,siis olen tartlaste pääle jummala kade...Starman,nagu ma juba ennist mainisin, ei saa(mitte ei taha) seda enam näidata....\nSmutt,kui teed pubi ,siis olen nõus partneriks (ärilises mõttes:)) hakkama!\nKuni tänaseni nautisin veel Tele2 kliendina NTV Futboli hüvesid, kuid nüüd on jälle see nõme DSF tagasi maailma parima kanali asemel:(\nKuni tänaseni nautisin veel Tele2 kliendina NTV Futboli hüvesid, kuid nüüd on jälle see nõme DSF tagasi maailma parima kanali asemel:( Masendav, läksin täna üle saja aasta sõprade poole Meistrite Liigat vaatama ja minu suureks ebaüllatusesk NTV futbooli enam polnud. Milline ajastus!\nMasendav, läksin täna üle saja aasta sõprade poole Meistrite Liigat vaatama ja minu suureks ebaüllatusesk NTV futbooli enam polnud. Milline ajastus!\nPead oma sõpru paremini valima :P\nahjaaa... btw, paar s6na ka \_"smutipubi\_" kohta... kuiv6rd olen selle pubi eelk2ija (hetkel ajavormiks kestev olevik:)) yks aktiivsemaid kliente, siis v6tan endale 6iguse m2rkida, et isegi kui kehtestada 10-kroonine sissep22sutasu v6i 30-kroonine v2ljap22sutasu, j22b kogu yritus k6igest hoolimata ikkagi miinustessse... tjah. kirjutasin meelega h2sti segaselt, et keegi essugi aru ei saaks...\noojaa, mina proovin nüüd enda noore mõistusega aifi juttu eesti keelde tõlkida :) ..eks näib, mis asjast välja tuleb. niisiis on aiFo smuti poo kestvas olevikus..noh, istub seal praegu arvutitaga ja kirjutab.. see on siis kestev olevik, ja miinustesse jääks üritus lihtsalt sellepärast, et smutt on hea inimene! :) noh, pakub õllet ja ema tehtud õunakooki mõnikord ja võileibu..vot sellepärast\nvot mina jõudsin sellisele arusaamale ;) head aega teile.\nSee teema ei puuduta ainult tartus elavaid inglise liiga vaatajaid. Ise elan Tallinnas, kuid olen Tartust pärit.\nKäin väga tihti nädalavahetustel Tartus ja küsimus kuskohas ma siis Inglise liigat saan vaadata tõuseb ikka esile.\nTähendab, NTV Futboli kadumisega muutus jalgpallivaatamisolukord Tartus ikka kaunis kehvaks, et praktiliselt mitte kuskilt enam midagi otse live\_'is ei tule. Siitkohalt ka küsimus, et äkki keegi teab, et kas Tartus on sel pühapäeval, 10. novembril vaadata Juventuse ja Milani vahelist Itaalia liiga kohtumist? Päris jama oleks, kui see mäng nägemata jääks.\nTont seda teab , igatahes on jalgpalli osas Tartu pubid lihtsalt masendavad:(\nSiitkohalt ka küsimus, et äkki keegi teab, et kas Tartus on sel pühapäeval, 10. novembril vaadata Juventuse ja Milani vahelist Itaalia liiga kohtumist? Päris jama oleks, kui see mäng nägemata jääks.\nPole aimugi, kust küll sellist mängu näha saaks :oih: :kaval: :õnnelik:\nTekkalt oleks jummal lahe,kui riputaks siia kõikide progressiivsete pubide-klubide-jne kohtade nimed ja aadressid,kus saaks erinevaid mänge jälgida. Kunagi ei või sa teada kus linnas parajasti maabud!!!\nTartu list on selles mõttes lühike: minu juures (kui mul piisavalt hea tuju on, et kedagi kutsuda või lubada) :)\nvõimalik vaadata praktiliselt kõiki põhilisi jalgpalliliigasid :P\nvõib süüa saada ning kohvi kah\noleneb täiega omaniku suvast ja plaanidest\nEesti koondise mängude jaoks (nt. Saudi-Araabia) jääb ruumi veits väheks\nVot siis nii :õnnelik:\nTallinnas siis sai enda jaoks uus koht avastatud.Nimelt, käisime Buldogi Pubis Arsenali suurepärast võitu vaatamas. Õlle on 25 ja pärast mängu hakkas ka miski bänd kitarri tinistama...kuid kurivaimud ei tahtnud soovilugu mängida,milleks oli loomulikult Atomic Kitteni hetke hittlugu...Igastahes hea et kohti juurde tuleb...ja eriti veel kodule lähemale..kuigi Nõmmelt saaks ka kelguga koju sõita...:)\nJuhtusin eile ühes juhuslikus kohas Tartus telekat vaatama ja mis ma nägin - NTV futbol! Minu teada seal kohas satelliiti pole. Kas keegi teab, kas see on Tele2-s tagasi? Või kuskil mujal?\nOle pai ja ütle, mis see juhuslik koht Tartus on. Siis saaksin kohe järgi uurida, milles asi. Isiklikult nägin veel eila varasema NTV Futboli kanalilt DSF-i :(\nFI-s külas olles ühe inimese juures sain suure üllatuse osaliseks. Tüübil oli kodus 10kond kanalit millest üks oli itaalia keelne kanal, kust parajasti käis mingisugune minujaoks tundmatute meeskondade mäng. Kindlasti ei olnud see serie-a, ei usu ka et see võis olla serie-b. Kanali nime minu sõber ei teadnud.\nReality check! Kas Tartus on mõni pubi, mis näitab inglise liigat? Ja rahvuskoondiste mänge?\nManhattanis on võimalik inglise liigat näha küll, käisin Arsenali - Manku ja Newcastle - Manku mänge vaatamas. Probleem on selles, et liigat seal siiski regulaarselt näha ei saa, sest neil on saksa kanal Premiere Sport, mis inglise liigamänge näitab üsna juhuslikult.\nKui hästi läheb ja ma oma ülemuse suudan pehmeks rääkida siis hakkab võibolla üks pubi näitama Tartus nii Inglise liigat kui ka Hispaania ja Itaalia. Aga samas oleks hea ka see, kui te aitate sellele kaasa ja annate oma nägemuse et mis võiks olla ja mis kanalite pealt üldse midagi näeb.\nOotan siis vastukaja siin samas teemas.\nOotan siis vastukaja siin samas teemas.Oi see oleks väga malla! Siin foorumis on olnud mingid teemad, kus teadjamehed kirjutasid, mis satikanalitelt erinevaid liigasid näeb... vot siin see teema on - http://foorum.soccernet.ee/read.php?TID=692\nInglise liigat saab näha muidugi Sky Spordi pealt, samas osad teadjamehed on väitnud, et Sky digital paketti pole eestis üldse võimalik vaadata. Igatahes Tallinna \_"Nimetas\_" on minu teada just Sky Sport.\nVõtaks siis uuesti vana teema üles, sest ise ka nüüd Tartu kodanik. Ise küll veel pole seda värki veel eriti uurinud, aga küsimus, kas on olukord muutunud? Näitab siin mõnes pubis vutti (no Inglise liigat ikka põhiliselt või siis mõningaid muid liigasid, kus eesti poisid pallivad)?? Kaabel-TV-st ei ole minu puhul kahjuks abi...:kurb8:\nTere tulemast Tartusse! Samas ei saa sind miski positiivsega üllatada, sest olukord Tartu pubimaastikul pole just kõige vutisõbralikum. Aga mis meil siis on:\n1) Manhattan - tõepoolest tegemist on spordipubiga, kus interjöör vastav, televussereid pea igas nurgas ning kesvamärjuke suht soodne. Mis aga on puudu, on kvaliteetne spordikanalite valik. Pubi omab küll ma-ei-tea-mitut kanalit, kuid ainukeseks arvestatavaks võib pidada Saksa kanalit Premiere Sport, mille pealt siis näitab Bundesliga mänge, Champions League\_'i ja vist ka UEFA karikat. Ja see on ka kahjuks kõik... Lisaks on häirivaks asjaoluks pubi töötajate teadmatus kanalite suhtes, nad ei tea, kust mida spordihuvilisele võiks tulla.\n2) Ristiisa pubi - asukoht norm ning noh, suht korralik koht. Pubi on investeerinud vaid ühte telekasse. Samas kahtlustan seda, et pubi omab ühte paremat kanalite valikut Tartus. Pean tunnistama, et pole kordagi küsima läinud, kuid mäletan, et vähemalt kevadel näitas seal NTV Futboli. Ja see kanal on ju igati asjalik.. Probleem antud pubis aga selles, et seal mängib telekas hääletult ning on äärmiselt kahtlane, kas vutifännidele sellises kohas vastu tullakse. Igal juhul, Efafan, mine küsi järgi ja anna sellest ka foorumis teada!\n3) Kõikvõimalikud ülejäänud kohad näitavad vaid Eesti kanaleid (parandagu keegi mind, kui keegi teab mõnda eelnevatega konkureerivat kohta).\nSelline siis kiire ülevaade Tartu vutipubi turust. Kui mõni Abramovich siia teemasse ära eksib, siis oleks mul nii mõnigi äriplaan välja pakkuda. ;)


Hiie-Liin: "Do it for yourself!": April 2016\nPosted by Hiie-Liin at 9:45 AM 2 comments:\nOngi jälle pühapäev ja juba üks nädal taaskord igapäevases rütmis. Olen vist ikka oma "reisimulli" sees veel - energiat on palju ja tore on olla. Terve nädala olengi sisuliselt rääkinud oma reisimuljeid ja degusteerinud erinevaid tooteid. Roccas trennis käies venisid treeningud ka nii pikale või tulid jube suured puhkepausid, sest ikka oli vaja jälle jutustada kellegagi. Aga tore - reisidest mulle rääkida meeldib ja tundub, et Jaapan on natuke võõras ja põnevustpakkuv riik ning seetõttu on huvi suurem.\nTrenni koha pealt on natuke keerulisem, sest üsna "sült" on olla. Muidu nagu energiat on, aga nii kui trenni lähen, tunnen, et kehas pole kuidagi jõudu ja powerit. Alustasingi natuke vaiksemalt ja kergemate raskustega. Kolmapäevaks olid jalad nagu puupakud all. Ikkagi pole sellist minekut - vaim ja keha ei tee koostööd. Ostsin uuesti BCAA ka - see aitab mind ikka üsna palju. Seekord võtsin samalt tootjalt natuke teistsuguse vahelduseks - vaatame, kas mõjub ka. Muidu olen pikalt tarbinud jäätee- või õunamaitselist Self BCAA Mybodyst. Mõlemad on super head - soovitan kindlasti.\nLisaks on uus lemmiktoode Alma maitsestamata kreeka jogurt. Mõnusalt kreemjas ning ka koostiselt päris heade näitajatega. Tore, et tuleb ikka uusi asju. Vaatasin eile, et poelettidel on ka päris mitmeid uusi jäätiseid...minu lemmikud ju! Kui nüüd soojad ilmad tulevad, siis ei saa vist ikka näppe eemal hoida. Aga pildil siis kreeka jogurt, natuke piima, uus müsli, banaan, maasikad, maapähklivõi ja kaneel.\nPosted by Hiie-Liin at 12:39 PM 2 comments:\nLabels: Hommikusöök, Jõusaal, Retseptid, Soovitus, Tervislik, Toitumine, Trenn, Trenninädal\nMaitse oli super - kindlasti proovige! Kana asemel võib kasutada näiteks ka krevette või kala.\nServeerimisel panin veel peale natuke seemnesegu (kõrvitsa-, päevalille - ja seedermänniseemned).\nPosted by Hiie-Liin at 11:42 AM 1 comment:\nPosted by Hiie-Liin at 6:03 AM 3 comments:\nPosted by Hiie-Liin at 5:56 AM 4 comments:\nPosted by Hiie-Liin at 8:55 AM 1 comment:\nPosted by Hiie-Liin at 9:04 AM No comments:\nPosted by Hiie-Liin at 8:06 AM 5 comments:


Aus töö aastast 2009\nMeie naudime uisutamist ja soovime, et ka teie tunneksite rõõmu igast uisusammust. Kui uisu rattad veerevad vabalt ja vaikselt, on kõik korras, aga kui rattad jäävad paari pöörde pealt seisma ja/või teevad veeredes ebameeldivat häält, oleks vaja midagi ette võtta.\nMeie kogenud mehaanikud leiavad lahenduse sinu uisumurele olenemata sinu uisu margist või vanusest. Kuidas aru saada, et uisud vajavad järgmist hooldust? Jälgi rataste sisemise serva kulumist, kui see on märgatavalt rohkem kulunud, tuleb rattaid ringi tõsta. Kui laagrid teevad metalset sahinat, tuleb neid puhastada ja õlitada.\nUutel uiskudel jälgi rataste kulumist ja tule vajadusel rattaid ringi tõstma. Uued laagrid vajavad puhastamist ja määrimist üldjuhul alates teisest hooldusest. Anname uisunõu ja aitame valida uusi rattaid ja laagreid.\nHOOLDUS uute rataste paigaldamisel 23.00€\nHOOLDUS uute laagrite paigaldamisel 22.00€\nHOOLDUS uute rataste ja laagrite paigaldamisel 20.00€\nHOOLDUS rullsuuskadele 10.00€\nÜLEKEERATUD PEAGA POLDI VÄLJAPUURIMINE 4.00€\nklambrite, piduriklotsi jne remont/vahetus 20.00€ /h\nHooldustööde hinnad ei sisalda varuosade hinda.\nRulluiskude täishooldus sisaldab\nUisu puhastamist Puhastan uisusaapa, raami ja rattad tolmust, lapi ning suruõhuga.\nLaagrite avamist Eemaldan jäädavalt laagrikatte ühelt poolt. Avatud pool jääb edaspidi ratta sisse.\nLaagrite pesu Laagrid loputan bensiinis/pigieemaldusvahendis ja seejärel puhastan suruõhuga, ja nii 2-3 tsüklit.\nLaagrite määrimist Laagrite määrimiseks kasutan laagriõli.\nRataste ümbertõstmist Rataste ümberpaigutamine tagab paremad sõiduomadused ja rataste ühtlasema kulumise.\nKruvide kontrolli Pingutan raami-, piduri- ja klambritekruvid.\nVeerediagnostika Kui peale hoodust on näha, et rattad endiselt ei käi vabalt ringi, selgitan diagnostika abil välja, milles on viga ja pakun lahendusi vea parandamiseks.\nSagedasti esineva vead\nPuksi mõõt on alla normi. Aitab pukside vahetus parajate vastu.\nRattal on laagripesad viltu valatud. Aitab rataste vahetus sirgete vastu.\nRaamil on poldiaugud nihkes või laagripadjad ei ole paralleelsed. Aitab raamide vahetus sirgete vastu.\nEraldiseisvad laagripadjad väänavad laagrid viltu. Aitab puksi vahetus ja laagripatjade asendamine seibidega.\nPlastraam käib vastu laagreid. Aitab seibide paigaldamine laagri ja raami vahele.\nLaagril on liiga väike külglõtk. Aitab laagrite vahetus suurema külglõtkuga laagri vastu.\nÜhepoolse poldi keere ei ole tsentris. Aitab poldi vahetus korraliku poldi vastu.\nPuhke 6, Tallinn\nHoolduse aeg kokkuleppel\nCreated by Theme by BlackTie.co - modified


Mart Soidro | Naeratav Eesti ja murdunud käeluud | Õhtuleht\nMart Soidro | Naeratav Eesti ja murdunud käeluud (9)\nMart Soidro, literaat, 2. mai 2019, 18:17\nKaks nädalat tagasi pidas peaministrikandidaat Jüri Ratas riigikogus kõne valitsuse moodustamisest. Ratas meenutas Lennart Meri 1993. aasta uusaastakõnet ja kinnitas, et nii nagu toonane riigipea, unistab ka tema naeratavast Eestist.\nEks vahepealsete aastatega ole palju vett merre voolanud, sõnade kunagine tähenduski on oluliselt muutunud. Kus lõpeb naeratamine ja algab irvitamine? Jüri Ratase teine valitsus andis esmaspäeval riigikogu ees ametivande ja see sündmus kirjutatakse kindlasti suurte tähtedega meie ajalooannaalidesse. Õpetliku näitena järeltulevatele põlvedele, kuidas ei tohi ametisse astuda.\nJuba alguses kiskus kõik kiiva. Riigikogu esimees Henn Põlluaas oli käskinud Valgest saalist ära koristada Euroopa Liidu lipud, siis saabus morn president sugugi mitte „tavapärases vormirõivais“. Seejärel lisasid isa ja poeg näitemängule veidi vürtsi ja näitasid pärast ametivandele allakirjutamist Ruuben Kaalepi demonstratsioonesinemiselt tuttavat, kuid kahetiselt mõistetavat „hea tuju märki“. Vanem Helme ühe käega, noorem kahega.\nSelleks ajaks oli informeeritum osa vaatajaskonnast kursis tund aega varem lahvatanud koduvägivallaskandaaliga. Arutasime pärast sõprade seltsis, mida öelda taheti. Jõudsime oma rikutuses järeldusele, et vanem ja mõõdukam pidas silmas ühte, noorem ja tegusam kahte käeluud. Kui ametivande andmise järg jõudis väliskaubandus- ja IT-ministri Marti Kuusikuni, sai Kersti Kaljulaidil mõõt täis ja ta lahkus presidendiloožist. Naasis saali, kui välisminister Urmas Reinsalu viimasena vandetekstile alla kirjutas ja käsi laiutas.\nBurlesk oli lõppenud.\nSama päeva hommikul oli Marti Kuusik veel väge ja võimu täis. Reporteri küsimuse peale, mis siis õigupoolest juhtus, vastas tulevane minister üleolevalt ja uulitsapoisi kombel: „Karin Kuusikul on kõik ... suuorgan olemas. Ta saab rääkida.“ (Delfi, 30.04.2019)\nNojaa, selleks ajaks polnud kriminaalasja veel algatatud, õhtuses „Ringvaates“ oli vastne minister hoopis vaguram. Kui ma ei eksi, siis rääkis isegi pereväärtustest. Aga džinn oli pudelist juba välja lastud ja oli vaid aja küsimus, millal jõutakse asjaosaliste aastataguste kõnede ja mobiilisõnumiteni. Siis selgunuks tõde. Soovin, nii nagu siseminister Mart Helmegi, õiguskaitseorganitele edu tõe väljaselgitamisel!\nInimlikult on mul muidugi kahju, et Marti Kuusik oli minister vaid 29 tundi. Jõudis korra töötajatega kohtuda ja ehk isegi plaane pidada. Siis saabuski aeg asjade pakkimiseks, sest mastaapne nõiajaht ei võimaldanud ministril volbrini välja venitada. Aga pole halba ilma heata – Kuusikule makstakse välja palk 1,5 tööpäeva eest ja see on 374,5 eurot. Lisaks ka esindustasu 74,9 eurot (maksuvaba).\nKired lõõmavad edasi. Meie vastne siseminister on marus ja lubas Kuusiku kurbmängu ajendil hakata taastama põhiseaduslikku korda. Mart Helme meelepaha on ju inimlikult mõistetav. Kui oled kütnud oma valijaid ja lõpuks ka ennast üles süvariigi ja EKRE-vastaste infooperatsioonide mütoloogiaga, kaob pind jalge alt ning hakkadki ennast tundma sedavõrd mõjuvõimsa mehena (senjöör on ta ju ammuilma!), kes õpetab riigipead, kuidas elada.\nLähenevaid Euroopa Parlamendi valimisi silmas pidades on Helme retoorika mõeldud eelkõige tema valijatele. Kuidas saakski muud moodi nende pettumust leevendada? Tunnistada pärast esimesi triibulisi, et oleme papist poisid? Ei tule kõne allagi!\nNiipalju ehk veel selle teema lõpetuseks, et valitsuses on mitu ministrit, kes seadsid – tõsi, diplomaatilisemal moel – peaministri dilemma ette: kas lahkub Marti Kuusik või lahkuvad nemad.\nNii et lõpp hea, kõik hea.\nSotsiaalmeedias on hakatud võrdlema Jüri Ratase teist valitsust Johannes Varese valitsusega (1940). Nojaa, ka tollasesse rahvavalitsusse kuulus terve hulk haritud ja intelligentseid inimesi, meenutagem siinkohal peaministri asetäitjat Hans Kruusi, haridusminister Johannes Semperit või välisminister Nigol Andreseni. Nad läksid ju valitsusse siiras usus, et suudavad hullema ära hoida. Aga seda aega ma ei mäleta, nii et ei oska kaasa rääkida.\nKüll aga mäletan Bruno Sauli „valitsust“, õigemini tollast EKP Keskkomiteed, kus ideoloogiasekretäriks oli Rein Ristlaan. 32 aastat on möödas fosforiidikevadest, kuid mälestus kurjast ja ropu suuga inimesest on visa kaduma. Tegime sel kuulsusrikkal kevadel praeguse kaitseministri Jüri Luigega Eesti Raadios „Tudengisõna“ ning ideoloogiasekretär oli pärast ülikooli fosforiidikoosoleku saadet marus. Kas ta nägi meis põhiseadusliku korra õõnestajaid või mitte, igatahes kordussaade eetrisse ei jõudnudki.\nMart Helme on Rein Ristlaane kõrval leebus ise, tema kriitika meie kirjanike aadressil on morsipidu võrreldes sellega, mida Rein Ristlaan Marie Underi kohta „suuorgani kaudu“ kuuldavale tõi. Kõige grotesksem selle kurva loo juures on aga see, et Rein Ristlaan lõpetas oma töömehekarjääri Eesti NSV usuasjade volinikuna...\nKokkuvõtteks. Ärgem võtkem Mart Helme kõiki ärplemisi ülemäära tõsiselt. Katsugem mõista, et 69aastane mees on alles esimest korda ministriametis. Pealegi võib tuhin süvariigiga võidelda pärast Euroopa Parlamendi valimisi jahtuda. Siseministeerium kinkis talle juba esimesel päeval soojad sussid, nii et kõik eeldused selleks on olemas.\nno 3. mai 2019, 14:36\njärgmine kirjatsura ärkas ja süüdimatult jätkab puude alla ladumist...Kas ring täis ei hakka juba saama?Üks lõpetab, järgmine alustab...\n" 3. mai 2019, 09:57\nKuule mart. Kui neil naistevastasevägivalla mtü-del on õigus, siis neid va vägivallatsejaid on käinud presidendiga kätlemas ballil ikka sadu kui mitt...


Tiia Toomet (koostaja) Unustatud mänguasjad. Vapper sõdur Peeter Pons, kuldpaberist kingadega tantsijatar ja teised Eesti keeles ilmunud lastelugusid 20. sajandi algupoolelt, Tänapäev 2005 | vanaraamat.ee\nTiia Toomet (koostaja), Unustatud mänguasjad. Vapper sõdur Peeter Pons, kuldpaberist kingadega tantsijatar ja teised Eesti keeles ilmunud lastelugusid 20. sajandi algupoolelt, 2005 Tänapäev\nTartu Mänguasjamuuseumi, Eesti Lastekirjanduse Teabekeskuse ning kirjastuse Tänapäev ühisprojekt, kus mänguasjamuuseumi huvitavamate eksponaatide fotode kõrval leiavad avaldamist sama aja lastejutud, nii originaalid kui tõlketeosed. Raamatus on Irma Truupõllu, Julius Oro, Jüri Parijõe, Marta Sillaotsa, aga ka Hans Christian Anderseni, Karin Michaelise jpt lastekirjanikke jutte mänguasjadest, mängimisest, lapsepõlvest. Selle raamatuga püütakse luua omalaadset sidet eri põlvkondade vahel, kus tänased lapsed õpiksid paremini tundma eelmiste põlvede lugemisvara ning ka mänguasjamaailma. Lisaks äratundmisrõõm vanematele põlvkondadele.\nRaamatu autoriks on Tiia Toomet (koostaja) kasutatud raamatud pealkirjaga Unustatud mänguasjad. Vapper sõdur Peeter Pons, kuldpaberist kingadega tantsijatar ja teised Eesti keeles ilmunud lastelugusid 20. sajandi algupoolelt on raamat kirjastuselt Tänapäev aastast 2005\nmille on kirjutanud Tiia Toomet (koostaja) antud 2005 aasta raamat Unustatud mänguasjad. Vapper sõdur Peeter Pons, kuldpaberist kingadega tantsijatar ja teised Eesti keeles ilmunud lastelugusid 20. sajandi algupoolelt on Tiia Toomet (koostaja) oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Tiia Toomet (koostaja), Unustatud mänguasjad. Vapper sõdur Peeter Pons, kuldpaberist kingadega tantsijatar ja teised Eesti keeles ilmunud lastelugusid 20. sajandi algupoolelt vanaraamat.ee raamatupood Tiia Toomet (koostaja), Unustatud mänguasjad. Vapper sõdur Peeter Pons, kuldpaberist kingadega tantsijatar ja teised Eesti keeles ilmunud lastelugusid 20. sajandi algupoolelt\nRaamat "Unustatud mänguasjad. Vapper sõdur Peeter Pons, kuldpaberist kingadega tantsijatar ja teised Eesti keeles ilmunud lastelugusid 20. sajandi algupoolelt",\nTiia Toomet, Lapikirja ja lastekirja, Kunst, 1984, hind: 2,00 eurot\nTiia Toomet, Kodused asjad, Eesti raamat, 1987, hind: 4,00 eurot\nTiia Toomet, Kuidas panna nööpe. Lugusid väikestele poistele ja tüdrukutele, Eesti Raamat, 1979, hind: 3,50 eurot


Nõuanded puitfassaadide värvimiseks - bauhof.ee\nhttps://www.bauhof.ee/et/nouanded-puitfassaadide-varvimiseks 4374929 Nõuanded puitfassaadide värvimiseks https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/p/u/puitfassaadide_varvimine_330x330_v2.jpg 0.00 EUR InStock /Meistriklubi /Meistriklubi/Välitööd Nii mõnigi perekond on plaaninud sellesse suvesse maja ehituse või remondi ning fassaadi värvimise. Kuna tegemist on suure ettevõtmisega, nõuab see tavalisest pikemat ja põhjalikku planeerimist ning kalkuleerimist. Nii mõnigi perekond on plaaninud sellesse suvesse maja ehituse või remondi ning fassaadi värvimise. Kuna tegemist on suure ettevõtmisega, nõuab see tavalisest pikemat ja põhjalikku planeerimist ning kalkuleerimist. Kuidas valida värvitoodet? Maja fassaad peab igal aastal hakkama saama nii karmi talvise külma kui kuuma suvepäikesega, lõputu vihma ning lugematu arvu külmumiste ja sulamistega. Seepärast on eriti oluline, et fassaadivärv on UV-kindel, külmumiskindel, samaaegselt nii vetthülgav kui veearu läbilaskev, mis tuleb majast seestpoolt. Fassaadivärv peab olema ka tugev, kuna nii vihma, lume kui tuulega ringi lendav tolm ja liiv mõjutavad fassaadi füüsiliselt. Lisaks ka elanike enda füüsiline mõju nagu jalgrattad, pallid, aiatööriistade toetamine vastu majaseina jne. Sobivaima puitfassaadivärvi valimine sõltub aluspinna karedusastmest ehk sellest, kas tegemist on saetud, peensaetud või hoopis hööveldatud lauaga. Siledale hööveldatud lauale jääb mustus kehvemini külge. Karedamatele laudadele nakkub mustus paremini, aga samuti ka värv. Kui tegemist on saetud lauaga, siis on soovitatav kasutada head kaitset pakkuvat nö "klassikalist" puiduvärvi. Oluline on silmas pidada, et värv oleks ka piisavalt elastne. Teadupärast on puit nö. elav materjal ja seega pidevas muutumises - mängib niiskuse ning temperatuuri toimel. Elastne värvikile liigub koos puiduga, ei pragune ega rebene. Vivacolori puitfassaadivärv Villa Akva on võitnud paljude usalduse just oma kvaliteedi ja pikaaegse vastupidavuse tõttu. Hööveldatud sileda laua puhul on soovitatav valida väga hea nakkevõimega spetsiaalne värv, millel on samas õhuke värvikilekiht, et kaunis puidutekstuur jääks aimatav. Selleks sobib hästi Vivacolori puidukaitsevärv Villa Ultima. Parima tulemuse annab põhjalik ettevalmistus Igaüks teab, et parima tulemuse annab alati ja igas asjas põhjalik ettevalmistus. Sama kehtib ka puitfassaadide värvimise puhul. Mille osas silmad lahti hoida? Kui seinal on hallitust või sammalt, siis tuleb see kindlasti enne töödega alustamist korralikult eemaldada. Lahtine sammal ja hallitus tuleb eemaldada mehaaniliselt kraapimise teel. Seejärel tuleb pinda põhjalikult pesta spetsiaalse hallitusvastase ainega , milleks sobib näiteks Tikkurila Homeenpoisto. Maja ülevärvimisel on soovitav varem värvitud pinnad eelnevalt korralikult mustusest puhastada ja võimalusel kergelt üle lihvida. Eemaldada tuleb kogu lahtine värv, välja vahetada pehkinud lauad. Valmis tuleb vaadata ka sobivad töövahendid. Puidu värvimisel on parem kasutada pintsleid, mitte rulle. Vesialuseliste toodete puhul on parimaks valikuks sünteetiliste või kombineeritud harjastega ja lahustipõhiste toodete puhul naturaalharjastega pintsel. Fassaadipintslid on üldiselt suured ja mahukad (100 või 120 mm laiusega) - nendega sujub töö mugavalt ja kiiresti. Ärge unustage pintslit puhkepausile minnes kilesse pakkida ja peale tööde lõppu puhastamast. Kvaliteetset pintslit saab kasutada korduvalt. Mugavamaks värvimiseks kasuta pikendusvart. Uue fassaadi puhul on soovitatav laudise puidukaitsevahendiga immutamine ja/või kruntvärviga töötlemine ning esimese kihi värvimine teha enne laudise seina paigaldamist. Põhjus on selles, et puit liigub mõnevõrra enne, kui saavutab seinal lõpliku asendi. Laudisele, mis värviti pärast seinale paigaldamist, võivad ajaga ilmuda värviga katmata (ja kaitsmata) triibud. Kindlasti tuleb teine värvikiht laudisele kanda pärast selle seinale paigutamist, sest paigaldamise käigus võivad lauad määrduda või vigastada saada. Lisaks tuleb enne viimast värvikihti ka naelapead roostetriipude tekkimise vältimiseks üle käia spetsiaalse metallikruntvärviga. Naturaalset, veel värvimata puitlaudist tasub kindlasti töödelda puiduimmutusvahendiga, kuna imbudes sügavale puitu kaitseb ta laudist seestpoolt sinetuse, hallituse, pehkimise ja muude sarnaste puidukahjustuste vastu. Kindlasti tuleb erilise tähelepanuga töödelda laua otsad. Vivacolori värvitu puiduimmutusaine Kolorex Protekt annab fassaadile kindla kaitse bioloogiliste kahjustuste eest, mis võivad tekkida näiteks värvikihi mehhaanilisel vigastamisel. Nipid puitfassaadi värvimiseks Värvimistööde teostamise ajal on oluline roll ilmal. Ilm peab olema kuiv, temperatuur peab olema vähemalt 5 kraadi. Otsene päike raskendab värvimist, kuna värv kuivab liialt kiiresti. Fassaadi laudis peab olema kuiv – seal ei tohiks olla kastet ega vihmapiisku. Hea, kui on olnud vähemalt 2-3 päeva kuiva ilma. Värvida on soovitatav päikese liikumise suunas ning päikese eest ära. Enne värvima asumist kata kinni need osad, mida sa ei soovi värvida ning millede puhastamine on ebamugav ja aeganõudev. Nagu näiteks akende ja uste raamid, aknalauad, fassaadil olevad detailid. Enne värvima asumist sega värv hoolikalt läbi. Värvimise mugavuse poolest võib värvi valada suurest purgist väiksemasse. Puitlaudist on soovitatav värvida pintsliga. Pintsliga värvides surutakse värv pragudesse ning saetud laudise puhul puidukiudude alla. Tööprotsessi kiirendamiseks võib värvi kanda esmalt rulliga pinnale ning seejärel kohe üle pintseldada pintsliga. Jälgi, et värv saaks korralikult puitu hõõrutud ning et värviga oleksid kaetud ka augud, praod, laudise vahed jne. Fassaadi lauad värvitakse 2-3 laua kaupa kogu laua pikkuse ulatuses, et ei tekiks ülemineku rante. Tihti on fassaadilaudis teist tooni kui räästad ja piirdeliistud. Siin peab jälgima, et tööde järjekord oleks selline, et ei rikuks juba värvitud pindasid. Esimeses järjekorras värvitakse tuulekast (räästalaudis), siis seina põhiosa. Kui seina värvides satub värvi ka nt piirdeliistudele, siis pole sellest suurt midagi, sest need värvitakse uuesti üle. Kui fassaadilaudis värvitud, siis värvitakse nurgapiirdeliistud, akna ja ukse piirdeliistud. Piirdeliistude värvimisel ole ettevaatlik, et värv ei satuks juba värvitud seinale. Hea on kasutada spetsiaalset kaitsekilet, kattepappi või jäigemat plaati. Kui värvi ikkagi satub seinale, siis pühi see koheselt ära ning vajadusel tupsuta need kohad uuesti üle seinavärviga. add-to-cart 0 % 0 https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/p/u/puitfassaadide_varvimine_1070x240_v2.jpg\nMaja fassaad peab igal aastal hakkama saama nii karmi talvise külma kui kuuma suvepäikesega, lõputu vihma ning lugematu arvu külmumiste ja sulamistega. Seepärast on eriti oluline, et fassaadivärv on UV-kindel, külmumiskindel, samaaegselt nii vetthülgav kui veearu läbilaskev, mis tuleb majast seestpoolt. Fassaadivärv peab olema ka tugev, kuna nii vihma, lume kui tuulega ringi lendav tolm ja liiv mõjutavad fassaadi füüsiliselt. Lisaks ka elanike enda füüsiline mõju nagu jalgrattad, pallid, aiatööriistade toetamine vastu majaseina jne.\nKui tegemist on saetud lauaga, siis on soovitatav kasutada head kaitset pakkuvat nö "klassikalist" puiduvärvi. Oluline on silmas pidada, et värv oleks ka piisavalt elastne. Teadupärast on puit nö. elav materjal ja seega pidevas muutumises - mängib niiskuse ning temperatuuri toimel. Elastne värvikile liigub koos puiduga, ei pragune ega rebene. Vivacolori puitfassaadivärv Villa Akva on võitnud paljude usalduse just oma kvaliteedi ja pikaaegse vastupidavuse tõttu.\nIgaüks teab, et parima tulemuse annab alati ja igas asjas põhjalik ettevalmistus. Sama kehtib ka puitfassaadide värvimise puhul. Mille osas silmad lahti hoida? Kui seinal on hallitust või sammalt, siis tuleb see kindlasti enne töödega alustamist korralikult eemaldada. Lahtine sammal ja hallitus tuleb eemaldada mehaaniliselt kraapimise teel. Seejärel tuleb pinda põhjalikult pesta spetsiaalse hallitusvastase ainega , milleks sobib näiteks Tikkurila Homeenpoisto.\nValmis tuleb vaadata ka sobivad töövahendid. Puidu värvimisel on parem kasutada pintsleid, mitte rulle. Vesialuseliste toodete puhul on parimaks valikuks sünteetiliste või kombineeritud harjastega ja lahustipõhiste toodete puhul naturaalharjastega pintsel. Fassaadipintslid on üldiselt suured ja mahukad (100 või 120 mm laiusega) - nendega sujub töö mugavalt ja kiiresti. Ärge unustage pintslit puhkepausile minnes kilesse pakkida ja peale tööde lõppu puhastamast. Kvaliteetset pintslit saab kasutada korduvalt. Mugavamaks värvimiseks kasuta pikendusvart.\nNaturaalset, veel värvimata puitlaudist tasub kindlasti töödelda puiduimmutusvahendiga, kuna imbudes sügavale puitu kaitseb ta laudist seestpoolt sinetuse, hallituse, pehkimise ja muude sarnaste puidukahjustuste vastu. Kindlasti tuleb erilise tähelepanuga töödelda laua otsad. Vivacolori värvitu puiduimmutusaine Kolorex Protekt annab fassaadile kindla kaitse bioloogiliste kahjustuste eest, mis võivad tekkida näiteks värvikihi mehhaanilisel vigastamisel.\nVärvimistööde teostamise ajal on oluline roll ilmal. Ilm peab olema kuiv, temperatuur peab olema vähemalt 5 kraadi. Otsene päike raskendab värvimist, kuna värv kuivab liialt kiiresti.\nFassaadi laudis peab olema kuiv – seal ei tohiks olla kastet ega vihmapiisku. Hea, kui on olnud vähemalt 2-3 päeva kuiva ilma.\nVärvida on soovitatav päikese liikumise suunas ning päikese eest ära.\nEnne värvima asumist kata kinni need osad, mida sa ei soovi värvida ning millede puhastamine on ebamugav ja aeganõudev. Nagu näiteks akende ja uste raamid, aknalauad, fassaadil olevad detailid.\nEnne värvima asumist sega värv hoolikalt läbi. Värvimise mugavuse poolest võib värvi valada suurest purgist väiksemasse.\nPuitlaudist on soovitatav värvida pintsliga. Pintsliga värvides surutakse värv pragudesse ning saetud laudise puhul puidukiudude alla.\nTööprotsessi kiirendamiseks võib värvi kanda esmalt rulliga pinnale ning seejärel kohe üle pintseldada pintsliga. Jälgi, et värv saaks korralikult puitu hõõrutud ning et värviga oleksid kaetud ka augud, praod, laudise vahed jne.\nFassaadi lauad värvitakse 2-3 laua kaupa kogu laua pikkuse ulatuses, et ei tekiks ülemineku rante.\nTihti on fassaadilaudis teist tooni kui räästad ja piirdeliistud. Siin peab jälgima, et tööde järjekord oleks selline, et ei rikuks juba värvitud pindasid.\nEsimeses järjekorras värvitakse tuulekast (räästalaudis), siis seina põhiosa. Kui seina värvides satub värvi ka nt piirdeliistudele, siis pole sellest suurt midagi, sest need värvitakse uuesti üle.\nKui fassaadilaudis värvitud, siis värvitakse nurgapiirdeliistud, akna ja ukse piirdeliistud. Piirdeliistude värvimisel ole ettevaatlik, et värv ei satuks juba värvitud seinale. Hea on kasutada spetsiaalset kaitsekilet, kattepappi või jäigemat plaati. Kui värvi ikkagi satub seinale, siis pühi see koheselt ära ning vajadusel tupsuta need kohad uuesti üle seinavärviga.\nNõUANDED PUITFASSAADIDE VäRVIMISEKS on lisatud ostukorvi


Selle kevade ägedaim võimalus! – JUULIUSE BLOGI\nmai 17, 2021 mai 15, 2021 kirkemarialepik\nSelle kevade ägedaim võimalus!\nAlanud on kandideerimine otsustuskogudesse. Tule, hakka tudengiesindajaks! Kõigil Tehnikaülikooli tudengitel on võimalik kandideerida üliõpilaskonna esindajaks ja viia tudengite hääl otsustajateni. Haara võimalusest kinni ja kandideeri, et tudengite hääl ei kõlaks kui hüüdja hääl kõrbes, vaid sel oleks tõeline jõud taga! Siin on Sinu võimalus soovitud muutused ellu viia.\nMillega tegeletakse otsustuskogus? Nagu nimigi ütleb, erinevate otsuste vastu võtmisega. Seega saad otsustuskogusse kuuludes tähtsate otsuste juures oma sõna sekka öelda ja protsesse suunata. Õpetlik ja arendav kogemus on garanteeritud.\nTudengiesindajad valitakse esinduskogu korralisel koosolekul 1. juunil. Sel kevadel valitakse järgmised tudengiesindajad:\n○ TalTech senatisse – 4 esindajat\n○ EÜL üldkoosolekule – 6 esindajat\nTalTech senatis arutatakse ülikooli õppetegevuse ning teadus- ja arendusküsimuste üle. Sinna kuuluvad rektor, prorektorid, dekaanid ja üliõpilaste esindajad. Vaata senati koosseisu siit: https://taltech.ee/senat\nEÜL ehk Eesti Üliõpilaskondade Liit on üliõpilaste katusorganisatsioon, mis seisab tudengite huvide ja õiguste eest. EÜL üldkoosolek on liidu kõrgeim otsustuskogu, mis suunab liidu eesmärke, strateegiat ja muud. Lisainfot EÜLi tegemiste kohta leiad siit: https://eyl.ee/eul-2/\nKandideerimiseks esita avaldus ja motivatsioonikiri 24. maiks kella 16:00-ks digitaalselt allkirjastatuna info@tipikas.ee. Lisainfot saab küsida samal meiliaadressil.\nHaara võimalusest kinni ja kandideeri!\nPrevious Esinduskogu eesistujaks valiti Mia Peterson\nNext ÜE sari: Emili


Psühhiaater: vanemad peaksid jõulukinke ostes vaatama last kui tulnukat teiselt planeedilt - Kirev elu - Elu24\n12. detsember 2018, 13:01\nPsühhiaater: vanemad peaksid jõulukinke ostes vaatama last kui tulnukat teiselt planeedilt\nTüdruk ja jõulukingid. Pilt on illustreeriv\nLaste õiguste kaitsega tegelev mittetulunudusorganisatsioon Plan International tegi Soomes uuringu, milles esitas lastele tehtavate jõulukinkide teemal küsimusi 500 täiskasvanule.\nIlmnes, et hoolimata 21. sajandi võrdõiguslikkusest, saab enamik lapsi jõulukinke vastavalt oma soole, mitte neile ei kingita unisex ehk mõlemale soole sobivaid kinke, teatab iltalehti.fi.\nKuusk ja jõulukingid. Pilt on illustreeriv\nUuringu kohaselt saavad tüdrukud «jõuluvanalt» nukke ja pehmeid mänguloomi, samas poistele tehtavate kingituste seas domineerivad mõtlemist ja liikumist nõudvad mänguasjad.\nSamuti on erinevus poistele ja tüdrukutele kingitavate raamatute puhul. Pooled poistest saavad lastele mõeldud teatmeteoseid ja seiklusjutte, tüdrukutele kingitakse enam muinasjuturaamatuid. Vaid kolmandik tüdrukutest saab raamatuid, mida tavaliselt seostatakse poistega.\nPoiss raamatut lugemas. Pilt on illustreeriv\n«Raamatud aitavad lastel vaimselt areneda ja selle tõttu on tähtis, et nad ei loeks vaid ühes žanris raamatuid, vaid et nende lugemisvalik oleks lai,» sõnas Plan International Suomi esindaja Mari Luosujärvi.\nTa lisas, et lastele tehtavate jõulukinkide puhul võib olla ka erandeid.\nKüsitluste kohaselt on 80 protsenti meestest teoreetiliselt nõus ostma tüdrukule mänguauto, kuid kui päris ostmiseks läheb, siis soovib seda teha vaid 6 protsenti.\nMeestes 15 protsenti arvas, et poisile võib kinkida printsessi teemalise karnevalikostüümi.\n«Uuring näitas, et Soome ühiskonnas on soorollid seni üsna jäigad. See, mis sobib meestele ja poistele, on üsna kindlalt ja kitsalt reguleeritud. Mis puudutab naisi ja tüdrukuid, siis nende puhul on mänguruumi rohkem,» selgitas sotsiaaluurija.\nSoome lastepsühhiaater Jukka Mäkelä sõnul ei ole ta selle uuringu tulemustes üllatunud. Tema sõnul ei ole selle taga vaid täiskasvanute arusaam soorollidest ja ostukäitumine.\n«Selle taga on ka laste enda soovid ning see, kas ollakse intro- või ekstravert. Meile, inimestele on bioloogiliselt sisse kodeeritud, kas oleme väljapoole suundujad, kes on enamjaolt mehed või siis sissepoole olijad, kes on enamjaolt naised. Liigina oleme ühiskondlikud ja meil kehtib tööjaotus. Oleme mõnes mõttes ikka kütid ja korilased, küttimine on väljapoole suunatud tegevus, korilus ja nõrgemate eest hoolitsemine aga sissepoole suunatud,» selgitas lastepsühhiaater.\nVäike tüdruk pehmete mänguloomadega\nMäkelä sõnul peaksiv vanemad lastele kinke ostes arvestama, millised on lapsed oma iseloomult. On lapsi, kellele meeldivad traditsioonilised soorollid, kuid on ka tüdrukuid, kellel on tehnilist taipu ja neile meeldivad autod ning poisid, kes tahavad vahel printsessiriideid kanda.\n«Ei peaks arvama, et praegusel ajal huvituvad kõik tüdrukud autodest ja suur osa poisse nukkudest. Kuna piirid on laiemad, siis on kõigil võimalus katsetada, mis neile meeldib ja sobib,» nentis ekspert.\nVanemad peaksid küsima lastelt, mis lastele meeldib ja huvi pakub ning selle põhjalt langetama kingiotsuse, mitte aga enda sissejuurdunud arusaama järgi.\n«Vanemad peaksid oma lastesse suhtuma kui tulnukatesse teiselt planeedilt. Tundmatusse olendisse, kes alles õpib sellel planeedil elama ja kes katsetab, mis talle meeldib ja mis mitte. Kui last kasvatatakse julgeks ja avatuks, kes ei karda uut, siis on sellel ühiskonnale positiivne mõju. Seni aga on meie ühiskonnas üsna palju juurdunut, mida ei ole soolise võrdõiguslikkuse eest võitlemine veel kaotanud,» lisas Mäkelä.\nUuringu kohaselt ostab 37 protsenti täiskasvanutest tüdrukutele nukke ja käsitöötarbeid, 36 protsenti muinasjuturaamatuid ja 54 protsenti pehmeid mänguloomi.\n43 protsenti täiskasvanutest ostab poistele Legosid, 41 protsenti mänguautosid ja 55 protsenti erinevaid raamatuid. Raamatute seas 26 protsenti olid faktidega või populaarteadusliku sisuga raamatud.\nVäike poiss mänguautoga. Pilt on illustreeriv\nUuringus osales 500 soomlasest vanemat, kes on viimase aasta jooksul ostnud kinke alla 12-aastasele lapsele.


Alyona Stadnik • 23. august 2011 kell 15:46\nPõhimõtteliselt võib Balti ühtsusest tänaseks küll rääkida kui ainult müütilisest soovist, mis kunagi võiks tekkida, nentis riigikogulane Aivar Riisalu.\nRiisalul ei tulnud meelde ühtegi head näidet Balti riikide koostööst alates aastast 1989.\n"Ühtsust ei ole tekkinud ei poliitilisel tasandil ega veel vähem majanduslikult. Kõik need Eesti ettevõtted, mis üritasid muutuda üle-baltilisemaks, on suures osas pidanud sellest loobuma," kommenteeris Riisalu.\nRiisalu rääkis ka oma kogemusest, kui ta kunagi Alexela Oiliga seotud oli, siis laiendasid nad ettevõtet teistesse Balti riikidesse. "Tänaseks on see kõik lõppenud. Üksikud ettevõtted on Lätis ja Leedus olnud edukad ning üksikud Läti ja Leedu ettevõtted on täna Eestis olemas," tõdes ta.\n"Rääkides sellest, et meie regioonil on ühine saatus, ühised välistunnusjooned nii poliitiliselt, kui ka majanduslikult ning rahvuslikult, siis kahjuks ei ole me suutnud ühtset turgu ega majandusruumi kuidagi tekitada," märkis Riisalu.\nTa lisas, et pangandusruum läbi Swedbanki on ka läbi kukkunud, sest ühed laristasid rohkem kui teised. "Ühine on meil veel ainult väljaränne. Leedus on vist kõige rohkem inimesi ära läinud ning Lätist ja Eestist ka," sõnas Riisalu.\nRiigikogu riigikaitsekomisjoni aseesimees Riisalu käis hiljuti Leedus Balti riikide ühisel riigikaitsekomisjoni kokkusaamisel. "Isegi riigikaitselises plaanis on Läti ja Leedu läinud täitsa teist teed, loobunud ajateenistusest. Leedu on seda vist küll taastamas, aga Läti ei suuda ka seda enam," märkis Riisalu.\nTema sõnul on riigikaitse iseolemiseks põhilisemaid komponente. "Pluss see, et valuutasüsteem, mis on Eestis europõhine ja progressiivne;" rääkis Riisalu. Seega Eesti on läinud Põhjala teed ja Läti ning Leedu on läinud kummalist teed.\n"Mul on seda kurb öelda, aga ma ei näe varianti, et need kolm riiki saaksid veel kunagi toimima selliselt nagu meil see unistuses oli," tõdes Riisalu.\nTänane Äripäeva juhtkiri räägib sellest, et Läti, Leedu ja Eesti koostöö takerdub. Muret teeb see, et koostöö riikide vahel ei ole sujunud. Näiteks ühine tuumajaam on ikka veel ehitamata. Äripäev küsis täna päevaküsimusena, milline on hea näide Balti riikide koostööst.