SJ paljaste mineraalide kaalulangus VANANEMISVASTANE ÄRI: NOORUS IGA HINNA EEST?\nSJ paljaste mineraalide kaalulangus, Lümfisõlmede metastaasid - Leukeemia May\nVähem invasiivsel ravitaktikal, mida on rakendatud esimestel elutundidel ja -päevadel, on oluline seos laste suremuse ja vastsündinuea haigestumuse vähenemisega ning sellel on positiivne mõju laste hilisemale tervisele ja arengule. Ornishi uuringutele leiti, et mida enam inimene oma elu positiivses suunas muutis ehk siis pidas kinni neist eelpool mainitud neljast punktist , seda pikemad olid telomeerid. Sümptomid Kuidas tuvastada pankreatiiti koertel?\nKõige sagedamini diagnoositakse lümfisõlmede metastaasid varem kui pahaloomuline kasvaja, mis esmakordselt ilmnes. Millises etapis nad ilmuvad? Primaarse kasvaja olemasolu, milles elundid ja süsteemid ütlevad metastaase Lümfisõlmedes esinevad lapse kahjustused on alati põhjustatud kehas pahaloomulise kasvaja arenemisest, mille rakud levivad lümfis.\nMetastaaside kõige tavalisemad põhjused on antud juhul orgaanilised struktuurid, mida me hiljem arutame. Metastaasid kaela lümfisõlmedes.\nLühidalt lümfisüsteemi omaduste ja toimimise kohta\nSuur lümfikompleks paikneb kaelapiirkonnas, kus kasvajad paiknevad kõri, orofaründi, keele, söögitoru ja kilpnäärme metastaasiga. Harva on patoloogia põhjused kopsude ja kõhu organite sarkoom või kartsinoom. Sekundaarse kahjustuse tulemusena muudavad emakakaela lümfisõlmed nende struktuuri, suurust ja kontuure.\nMetastaasid inguinaalsetes lümfisõlmedes. Omapärane barjäär on koondunud kubeme piirkonda, mis kaitseb ja tapab patogeenset taimestikku, mis on tunginud limaskesta peritoneumi ja vaagna elunditest, samuti alajäsemetest.\nMõnikord tekivad siin primaarsed lümfoomid - lümfoidse aparaadi kiindumine madala immuunsuse ja sellega seotud kõrvaltoimete tõttu. Kui metastaasid tungivad limaskesta lümfisõlmedesse, suurenevad need ilma nähtavate sümptomite ja valuta. Metastaatiliste kahjustuste allikad selles kehapiirkonnas on Hodgkini lümfoom, rektaalne vähk, vähk reproduktiivsüsteemis - munasarjad, emakas ja emakakael naistel ja eesnäärme meeste melanoom.\nMõjutatud lümfisõlmed muudetakse ümmargusteks tihenditeks, mida iseloomustab madal liikuvus. Kõrvale sekundaarse pahaloomulise protsessiga kaasneb sageli pikaajaline palavik ja tugev higistamine, progresseeruv nõrkus ja keha kadu. Metastaasid retroperitoneaalsetes lümfisõlmedes.\nRadiograafia ei võimalda näärmepõletikku kindlaks teha, kuid seda meetodit saab kasutada sarnase kliinilise pildiga haiguste välistamiseks.\nRetroperitoneaalsete lümfisõlmede kahjustus esineb tavaliselt neerude, seedetrakti organite ja munandite süütel meestel. Klassikalised patoloogilised tunnused on sel juhul kõhuvalu, kõrge palavik ja lahtised väljaheited.\nVANANEMISVASTANE ÄRI: NOORUS IGA HINNA EEST? – Elustiilimeditsiin\nKoerte pankreatiidi sümptomid ja ravi - Tüübid\nPahaloomulise protsessi progresseerumisest tingitud retroperitoneaalsete lümfisõlmede kasv põhjustab selgroo nimmelihaste ja närvijuurte kokkusurumist ning seetõttu on haiguse täiendavad sümptomid tugevad seljavalud. Metastaasid limaskesta lümfisõlmedesse.\nNad pärinevad melanoomidest ja ülemise jäseme sarkoomidest, pagasirakust ja rinnavähist. Oncoprocess'i olemasolu südamelihase lümfisõlmedes määratakse uuringu käigus - need on ebatavaliselt suurenenud. Patoloogia sümptomid võivad olla väsimuse tunnused ja kalduvus sagedastele ägedatele hingamisteede viirusinfektsioonidele. Paraaortaalsed metastaasid. Me räägime metastaasidest lümfisõlmedesse, mis asuvad SJ paljaste mineraalide kaalulangus selgroo aordi ääres.\nLooking your age is not. Kuid oma vanusele vastav väljanägemine ei ole.\nOncocell tungib neisse käärsoole, reproduktiivsüsteemi, neerude ja neerupealiste kasvajatega. Onkoloogid usuvad, et kui metastaasid on määratud paraaortide lümfisõlmedes, siis räägime haiguse viimasest, terminaalsest staadiumist.\nMetastaasid kõhuõõne lümfisõlmedes. Kõhuõõne sekundaarsed fookused tekivad vähirakkude leviku tõttu vaagnaelunditest ja seedimist, nagu näiteks mao, kaksteistsõrmiksoole jne kartsinoom.\nLümfisõlmede lüüasaamine selles piirkonnas viib nende patoloogilise kasvuni 10 või enam sentimeetrit, mida saab tuvastada ultraheli või MRI abil. Metastaasid supraclavikulaarsetes lümfisõlmedes. Supraclavikulaarses tsoonis mõjutavad lümfisõlmed seedetraktis ja kopsudes asuvaid onkogeenseid saite, harvem kaela ja pea anatoomilistest struktuuridest.\nNäiteks maovähi korral paiknevad tütar kasvajad supraclavikulaarsetes lümfisõlmedes vasakul, kõhukelme kasvajate ja retroperitoneaalse ruumi kasvajad, metastaasid on paremal. Metastaasid mediastinaalsetesse lümfisõlmedesse. Esikülg-rindkere ja hilar-lümfisõlmed kuuluvad mediastinum-tsooni.\nReeglina levivad nende vähirakud sellistest esmastest allikatest nagu kilpnääre, söögitoru, neerude hüpernefroom, rinnavähk ja melanosarkoom. Isegi väikesed kasvajad põhjustavad sageli mediastiini ulatuslikku metastaasi. Patoloogilise protsessiga kaasnevad sellised sümptomid nagu kaela turse, hingamisprobleemid, kähe või täielik hääle puudumine, ülakeha veenide laienemine ja turse, hüpertermiline sündroom.\nMetastaatilise kasvaja erinevus esmastest kasvajatest Metastaasid tähendavad, et kehas olev vähk areneb ja räägime pahaloomulise protsessi viimastest etappidest.\nMiks metastaasid arenevad lümfisõlmedes\nHistoloogilise struktuuri kohaselt peaksid nii ema kui ka tütre kasvajad olema sarnased, kuid praktikas selgub, et sekundaarsete kasvajate puhul väheneb rakkude diferentseerumine miinimumväärtustele. See tähendab, et metastaasid arenevad kiiremini ja käituvad oma põhiomaduste poolest agressiivsemalt kui algne onkoloogiline protsess. Diagnostika Kui tekib kahtlus metastaatilise lümfisõlmede kahjustuse suhtes, on oluline läbi viia uurimine nii kiiresti kui võimalik.\nAsukoha lähedase asukoha ja ligipääsetavuse korral viiakse kohe läbi biopsia - kavandatav kott on puhastatud ja mikroskoobi sisu saadetakse laborisse histoloogiliseks analüüsiks.\nKui sõlmed asuvad kehas sügaval, siis biopsia asemel kasutavad nad instrumentaalseid uurimismeetodeid - ultraheli diagnoosi, SJ paljaste mineraalide kaalulangus ja CT-d.\nOnkoloogid määravad kindlaks mitmed lümfisõlmede kahjustuse määra iseloomustavad kriteeriumid. Mõelge neid tabelisse. Välise uurimise ajal saab muutusi määrata ainult supraclavikulaarsete, küünarluu- emakakaela- ja kaelapiirkonna lümfisõlmedes.\nMuudel juhtudel kasutatakse spetsiaalset varustust. Kaasaegsetes kliinikutes kasutati positronemissiooni tomograafiat või PET-i meetodit. See võimaldab täpselt SJ paljaste mineraalide kaalulangus pahaloomulise protsessi tekkimist keha ligipääsmatumates piirkondades või veidi suurenenud lümfisõlmedes, st metastaaside alguses.\nRavi Metastaatilise protsessi kontrollimine lümfisõlmedes põhineb tütartuumorite, keemiaravi ja kiirguse kirurgilisel eemaldamisel.\nLoetletud meetodid määratakse individuaalselt, võttes arvesse onkoloogilise protsessi etappi ja pahaloomulise kahjustuse tüüpi. Kirurgiline ravi.\nKirurgia viiakse läbi kahjustatud lümfisõlmedel koos primaarse tuumori samaaegse ekstsisiooniga. Resektsiooniprotsessis eemaldatakse kogu piirkondlike lümfisõlmede rühm, isegi kui oncocle on fikseeritud ainult ühes neist - on võimalik, et atüüpilised rakud tungivad teistesse, mis hiljem annavad metastaase ja haiguse kordumise.\nOperatsiooni läbiviimisel teeb kirurg kõik manipulatsioonid nii hoolikalt kui võimalik, et vältida kasvajarakkude levikut. Et vältida nende kasvamist vereringesse enne kasvaja eemaldamist, on veresooned tingimata seotud.\nLümfogeensete metastaaside puhul toimub peaaegu alati tsütotoksiliste ravimite nimetamine - ravimid, mis inhibeerivad ja tapavad vähirakke.\nRavimite valik sõltub otseselt peamise onkootilise keskuse olemusest ja selle resistentsusest patoloogia suhtes. Kõige sagedamini on tegemist doksorubitsiiniga, taksooliga, tsisplatiiniga jne, mis tavaliselt viiakse kehasse endolümfaatilisel viisil. Keemia kasutamine lümfisüsteemi metastaatilistes protsessides on pahaloomulise protsessi järgneva leviku peatamine kogu kehas.\nMeetodit saab rakendada enne operatsiooni neoadjuvantse lähenemise vormis ja pärast seda. Kiirgusega kokkupuute kasutamine on kõige tõhusam hematogeense metastaasi korral; lümfisõlmede kahjustamise korral kasutatakse meetodit palju harvemini.\nKuid sellisel juhul jõuavad sellised kaasaegsed meetodid nagu radiokirurgia või Cyber-nuga, kui kasvaja protsess eemaldatakse kahjustatud kudedest kiirguskiirte abil. Kahjuks on see võimalus õigustatud üksikute metastaaside või onkoloogia kordumise korral, kui kasvaja ilmneb mõne aja pärast ja diagnoositakse varases arenguetapis.\nSel juhul on võimalus vältida operatsiooni. Alternatiivse meditsiini meetoditel ei ole terapeutilist väärtust, kui tegemist on vähi arenenud vormidega. Ravimtaimede ja mõnede loomsete saaduste taruvaik, karusnahk jne efektiivsus võib olla profülaktiline, kuid need ained ei avalda soovitud mõju pahaloomulisele protsessile inimkehas.\nSeetõttu ei tohiks te kasutada enesehooldust ja usaldada inimesi, kes ei ole seotud ametliku meditsiiniga, ja enne mõne populaarse retsepti kasutamist konsulteerige arstiga. Psühholoogiline abi Inimesed, kes seisavad silmitsi vähktõvega, on täis hirmu nende haiguse võimatuse pärast, neil on palju negatiivseid hoiakuid tuleviku suhtes ja üldiselt on nad sageli kroonilise stressiolukorras, tõmbuvad end ära, eriti kui sugulaste ja sugulaste toetus ei ole piisav.


Majaseened – Mesindusekspert.ee\nTegeleme majavammi ja hallitusseente probleemidega juba alates 1998. aastast.\nAlguse sai see TTÜ Materjalide Uuringute Keskuse dotsent Urve Kallavuse soovitusel ja toel, temalt saadud Taani professionaalide kontaktidel ja kogemustel. Nüüdseks on meil oma kaasaegne ja professionaalne laboratoorium Tartus. Meie ekspert Anna Baklan on tegelenud majaseente uurimisega aastast 2005.\nSageli esinevad probleemid juba paigaldatud konstruktsioonides, nii vanemates, kui ka uuemates ehitistes. Samuti hallituse tõrje eluruumide, nii puit- kui kivipindadel. Tänapäeva ehitusmaterjalid on päris head, kuid nende vale kasutamine põhjustab palju probleeme, rohkem kui kunagi varem! Lihtsalt seetõttu, et sageli ei osata arvestada elementaarsete ehitusfüüsikaliste nõuetega.\nMeie käest saab konsultatsiooni, tellida ekspertiisi ja osta vahendeid. Boracol toodete oluline erinevus traditsioonilistest puidukaitsevahenditest on see, et nende peamiseks ülesandeks on hallitusseente ja puidumädanike, sh majavammi, tõrje ja ennetamine.\nVõrdluseks, traditsiooniliste puidukaitsevahendite ülesandeks on aga eelkõige puidu välispinna kaitsmine, nt ilmastikumõjude eest ja dekoratiivne välimus. Vahel on neile lisatud ka hallitusseente- ja mädanikevastaseid lisandeid, kuid liiga vähe, et majavammi eest kaitsta, rääkimata nende hävitamisest.\nTõrjevahenditest soovitame eelkõige BORACOL`i, sest sel on mitmeid eeliseid:\n* Boracoli saab kasutada niisketel pindadel, kus probleem just esinebki (erinevalt muudest tõrjevahenditest).\n* Boracoli kasutamisel ei ole piiranguid tulenevalt madalatest ohunäitajatest.\nKemikaali hindamise aluseks tuleb võtta ohutuskaart, osata seda lugeda ja tervikuna hinnata.\nParim tõrje on siiski ennetav e. profülaktiline. See tähendab eelkõige seda, et konstruktsioonid ja õhk eluruumides tuleb hoida kuivana. Puitkonstruktsioonide niiskus peab jääma alla 20% ja suhteline õhuniiskus alla 70%.


Aruandeaasta lõpus töötas ettevõttes 12 töötajat täistööajale taandatult ja Liikme suurendamise vorm töötajate arv kasvas kahe võrra.\nCM Tallinn esitas oma mulluse aastaaruande äriregistrisse Ettevõtte majandusaasta lõppes CM Tallinn kaupleb teraviljaga ja samas ekspedeerib ka raudteevaguneid. Gruppi kuulub ka Liepaja viljaterminal.\nTema sõnul on varasematel aastatel tiimis olnud alla kümne inimese, mistõttu on TOPist välja jäädud. CM Tallinn on Kopenhaagenis 6 cm liige lisanduvad veel esindused Genfis, Madridis ja Hamburgis.\nTallinna "poes" töötab rahvusvaheline seltskond, 12 inimesest on koguni kuus väljastpoolt Eestit. Kõrge keskmise palga taga on mitu põhjust.\nSee tähendab, et maakleritele tuleb maksta rahvusvaheliselt konkurentsivõimelist palka. Selleks peab maksma neile ka vastavat palka," sõnas Aigro.\nTa rõhutas, et kontoris istuvadki ainult tippspetsialistid. Telli e-kirja teavitused, kui ilmub uus artikkel märksõnaga:.


Radikalism ehk käremeelsus on ühiskondlik-poliitiline ideoloogia suund, mis nõuab põhjalikke ümberkorraldusi. Tekkis 18. sajandil Lääne-Euroopas ning oli seoses valgustusajastu ja Prantsuse revolutsiooni ideedega. 18. ja 19. sajandil peegeldas kodanluse suhtumist feodaal-absolutistlikusse ühiskonnakorda.\nRadikaalideks nimetasid end ka Inglismaal parlamenti valitud Briti kaubandusametiühingute liikmed aastatel 1874 kuni 1892. Inglise radikaalid said oma ideed põhiliselt filosoofiliste radikaalide nagu John Stuart Milli töödest, kus tegude õigsust mõõdeti suurima heolu mõõduga suuremale hulgale rahvale.\nMandri-Euroopas nagu Prantsusmaal, Itaalias ja Hispaanias arenes radikaalsus ideoloogiana 19. sajandil vabariiklaste toetuseks. 20. sajandil kandus radikaalsus seoses sotsialismi populaarsuse tõusuga üle vasakpoolsesse poliitikasse. 20. sajandi radikaalsed parteid kaitsesid tööliste, väikekodanluse ja osaliselt haritlaskonna huve. Mõjukaim on olnud Prantsusmaal tegutsev Vabariiklik Radikaalide ja Radikaalsotsialistide Partei (asutatud 1869).


Pidurite remont | Hooldus | Tartus - Annelinna Autoteenindus\nAuto pidurisüsteem on kõige tähtsam osa,mis tagab ohutu liikluse.Tähelepanelik suhtumine pidurisüsteemi osadesse aitab kaasa auto pikaajalisele kasutamisele.Arusaamine pidurisüsteemi tööprintsiibist aitab teil õigeaegselt võimalikud rikked avastada ja viivitamatult abi saamiseks spetsialistide poole pöörduda. Pidurite töö üle otsustatakse\npiduripedaali liikumise ja auto pidurdusteekonna järgi. Piduripedaali käik ja jõud sellele vajutamisel võivad muutuda suuremaks võrreldes normaalsega. Pidurdamisel võib auto küljega ette libiseda, rattad võivad pidurdada ebaühtlaselt või nõrgalt, pidurid võivad kinni jääda, ehkki pedaali käik on normaalne.\nKui pidur on nõrk:\npidurisüsteemis on õhk\nratta- või peasilindri mansetid ei ole tihedad\npiduritorud või –voolikud on vigastatu\nKui pidur ei tule lahti:\npedaalil puudub vabakäik\npeasilindri kompensatsiooni ava on umbes\nratta- või peasilindri kolb on kinni\npidurivõimendi ei tööta\nKui üks ratas ei tule pidurist lahti:\npiduriklotside kokkutõmbe vedru on nõrk või katki\npiduriklotsi kate on lahti\nrattasilindri kolb on kinni jäänud või mansetid paisunud\npuudub vahe piduriklotsi ja trumli vahel\npiduriketta viskumine on suurem kui 0,15 mm\nKui autot pidurdamisel kõrvale kisub:\nrattasilinder on roostes\nrattasilinder on kinni jäänud\npiduritoru on umbes või mõlkis\npiduriklotsid või trumlid on määrdunud või õlised\nüks trummel on kulunud\nKui pidurdamiseks on vaja rakendada suurt jõudu:\nvaakumvõimendi ja sisselaskekollektori vahel on rikutud hermeetilisus\npidurivõimendi õhufilter on ummistunud,võimendi kolvi korpus on vigastatud,võimendi silindri mansetid on paisunud\npiduriklotsid on kulunud või õlised,väike kontaktpind piduriklotside katete ja piduritrumli vahel\nKui piduripedaal vajub läbi:\nsüsteemis on õhk,pidurivedeliku puudumise tõttu,tihendite või ühenduste mittehermeetilisuse tõttu\npidurivedelikul on madal keemistemperatuur\nKui piduripedaali käik on lühike:\nummistus peasilindri kompensatsiooni ava või on ta kaetud paisunud manseti poolt\npuudub vahe peasilindri kolvi ja võimendi tõukur varda vahel\nKui piduripedaali käik on liiga suur:\npeasilindri mansetid on vigastatud\nei tööta automaatregulaator piduriklotsi ja trumli vahelise lõtku reguleerimiseks\nKui pidurid vilisevad või krigisevad:\nklotside kokkutõmbe vedru on nõrk\npiduri trumlid on ülemäära ovaalsed\nhalb kontakt klotsikatete ja trumli vahel\nkulunud või õlised klotsi kated\nebaühtlaselt kulunud või ülemäärane viskumine pidurikettal\npidurite kaitseplaadi kinnitud on nõrk\nKui kuumeneb esipidurikettas:\npiduriklotsid jäävad kinni supportikelgu määrdumise tõttu\nsupportikolb kinni rooste või määrdumise tõttu\nKui käsi pidur on nõrk:\nkäsipiduritrossid venisid välja\nkäsipiduritross jääb kinni tagapidurute juures torudes\ntagapiduriklotside laiali surumise mehhanism ei tööta õieti\nKui piduris ei tule lahti töötava mootoriga ona vaja riket otsida võimendist. Käsipiduri vale reguleerimine või mehhanismi kinnijäämine põhjustab piduritrumlite ülekuumenemise. Et hoida ära pidurisüsteemi rikked, on vaja viia läbi ennetavad tööd. Kõik kummidetailid (ka pidurivoolikud) on vaja vahetada peale 100000 km või 5 aasta järel, et vältida kummi vanusest tingitud purunemisi. Kui aga pidurivoolikutel on tekkinud mõrad, tuleb need kohe vahetada. Erilist tähelepanu on vaja pöörata piduritorudele. Metalltorud peavad olema siledad, ilma mõlkide ja pragudeta. Nad ei tohi hõõruda autokere või muude osade vastu. Pidurivoolikutele ei tohi sattuda bensiini või diislikütet. Aeg-ajalt kontrollitakse pidurivoolikuid piduripedaali tugevalt vajutades. Paisuv voolik ei kõlba. Piduritorud peavad olema kinnitatud klambritega, nad ei tohi vibreerida, et ei tuleks mõrasid ja murdekohti. Piduriajam peab olema hermeetiline, ilma leketeta. Stutserite mutrite kinnikeeramisel tuleb jälgida, et torud ei deformeeruks.\nPidurite remondil tuleb jälgida järgmist.\nKohta, kust võetakse maha piduridetailid, peab puhastama. Enne lahtivõtmist tuleb pidurisõlm pesta pidurivedeliku või piiritusega ja kuivatada. Et mitte vigastada detaile, tuleb need demonteerida vastavate tööriistadega või rakistega. Puhastatud ja pestud detailid asetatakse paberile, mitte riidele, et detailidesse ei satuks riidekiudusid. Remondil ei kasutata detaile, mis on töötanud teistes sõlmedes. Detailid ei tohi kokku puutuda naftatoodetega. Eri marki ja erinevate tootjate pidurivedelikku ei tohi omavahel segada. Kätele või auto värvitud pinnale sattunud pidurivedelik tuleb maha pesta ohtra veega.\nPidurivedeliku vahetus toimub üks kord 60000 km järel või seisukorra järgi (kui pidurivedelikus on palju niiskust või kui ta on must), kuid mitte harvemini kui 2 aasta järel. Kõrgenenud niiskusesisaldus pidurivedelikus muudab tema ekspluatatsiooniomadusi (keemistemperatuur, külmumistemperatuur), aga kiirendab ka pidurisüsteemi detailide korrodeerumistja viib pidurisüsteemi riketeni.\nMeie juures saate kontrollida pidurivedeliku kvaliteeti spetsiaalse aparaadiga ja vajadusel (ebakindel kvaliteet, tähtajad) vahetada.\nViimasel ajal varustab enamik autotootjatest autosid elektrooniliste pidurdusjõu kontrolli seadmetega. Neid nimetatakse pidurite antiblokeerimisseadmeteks ehk ABS (AntilockBreakSystem). ABS-i peaülesanne on – mitte lasta auto ratastel pidurdamisel blokeeruda. Ainult haakuvuse piiril pööreldes suudab ratas auto effektiivselt ilma sõidusuuna muutusteta peatada. ABS-i tööpõhimõte on lihtne – andurid, mis asuvad ratastes, annavad info rataste pöörlemisest edasi kesksele elektronprotsessorile,mis töötleb infot ja saadab omakorda käsu hüdraulilisele täitur mehhanismile. Juht saab ABS-i tööle-\nhakkamisest aru ainult piduripedaali vibreerimisest.


Kuidas saada linnas Tallinn asukohta "Kalev": Buss | Moovit\nKuidas saada linnas Tallinn asukohta "Kalev": Buss?\nSuunajuhised asukohta "Kalev", Tallinn, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad "Kalev" lähedusest\n20A, 32, 36, 5\nAsukohast Tallinna Teletorn, Tallinn 43 min\nAsukohast Väike-Õismäe, Tallinn 35 min\nAsukohast Pirita, Tallinn 33 min\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti "Kalev" jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti "Kalev" jõudmiseks on:\nKalev on 55 meetrit, 1 min jalutuskäigu kaugusel.\nMillised Buss liinid peatuvad "Kalev" juures?\nNeed Buss liinid peatuvad "Kalev" juures: 20A, 32, 36, 5.\nÜhistransport sihtkohta "Kalev" linnas Tallinn\nTahad teada, kuidas saada linnas Tallinn, Eesti sihtpunkti "Kalev"? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti "Kalev" pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti "Kalev" jõudmiseks.\nOtsid sihtpunktile "Kalev" lähimat peatust? Vaata nimekirja peatustest, mis on su sihtpunktile kõige lähemal: Kalev.\nSihtpunkti "Kalev" jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 20A, 32, 36, 5\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast "Kalev".\nMuudame sihtpunkti "Kalev" sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 460 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Tallinn, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nSihtpunkti "Kalev", Tallinn läheduses olevad vaatamisväärsused Kalev Ordi Hulgimüük Ordi Politsei- Ja Piirivalveamet Veloplus Pärnu maantee 139/1 Truumu Diagnostika Swedbank Lincona Rockman Oslo Pärnu maantee 139c/1 Rockclub Tapper Velt Motocenter Oscarrehvid Tallinn-Väike Tallinn-Väike Skypark Tallinn-Väike Tallinn-Väike Kiisa 8 Ärimaja\nKuidas saada linnas Eesti ühistranspordiga populaarsete vaatamisväärsuste juurde Vilde Lokaal Tallinna Lilleküla Gümnaasium Kristiine Mobi top! Kohtla-Järve Nordic Digital HQ MyFitness Kroonuaia Sild Viljandi Taksopark bussipeatus Selver Prisma Kaubanduskeskus Haapsalu Nõmme-Harku Terviserada Veeriku Selver Rimi Club Privé Supilinn Põlva\nLähimad peatused sihtpunkti "Kalev" linnas Tallinn\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile "Kalev", Tallinn\nLihtsam saada "Kalev" kasutades app!


Mis on nullgravitatsioon? - Borealis\nMis on nullgravitatsioon?\nPaljud massaažitoolide maailmaga alles tutvuvad inimesed tunnevad sageli huvi, mis on nullgravitatsioon ehk teisisõnu kaaluta oleku asend, mille leiab enamiku massaažitoolide kirjelduste juurest. Vastava funktsiooniga Borealise massaažitoolid on nimelt kavandatud jäljendama nullgravitatsiooni põhimõtteid, mida näiteks NASA kasutab kõikides kosmosekapslite istmetes. Mida see aga täpsemalt tähendab?\nNullgravitatsiooni funktsiooniga massaažitooli kasutamine võimaldab Sul imiteerida täielikku kaaluta oleku kogemust, mis sarnaneb astronautide nullgravitatsioonikogemusega kosmoses. Kasutegureid on siin mitmeid. Massaažitool võimaldab kehal kogu raskuse ja pinge vabastada, tekitades samal ajal kaaluta oleku tunde, mis vähendab lihaste ebamugavustunnet. Kaaluta oleku asend tõstab jalad südamest kõrgemale – see aeglustab pulssi ja parandab oluliselt vere ringlemist kehas, tagades massaaži ajal maksimaalse mugavuse ja lõõgastuse.\nNullgravitatsiooni funktsiooniga massaažitooli kasutamine võimaldab Sul imiteerida täielikku kaaluta oleku kogemust, mis sarnaneb astronautide nullgravitatsioonikogemusega kosmoses.\nLisaks võimaldab nullgravitatsiooni asend ka massaažirullikutel ja õhkpatjadel oma tööd oluliselt tõhusamini teha. Näiteks Borealise massaažitool Elite on varustatud võimsate õhkpatjadega, mis asuvad õlgade, käte, vööpiirkonna, tuharate, reite, säärte ja jalataldade piirkonnas. Padjad lastakse vaheldumisi õhku täis ning õhust tühjaks ja nende õrn kiigutav liikumine, sügavuti sõtkumine, rahustav lainetamine ja väänav-rulliv masseerimine pakuvad igale piirkonnale spetsiifilist massaaži. Seesuguse meetodi tulemuseks on hapnikurikka vere liikumine kehas, vereringe üldine paranemine ning loomulikult kogu keha sügav lõõgastus.\nAsend, kus massaažitool jalad südamest kõrgemale tõstab, aeglustab pulssi ning parandab vere ringlemist kehas.\nMassaažitooli Elite poolt pakutavaid omadusi iseloomustavad veel õrn soojus, rahustav heli, reguleeritav kiirus, Bluetooth-helisüsteem, reguleeritavad jalatoed ja palju muid suurepäraseid funktsioone. Lisainfot nii Elite’i kui teiste mudelite kohta leiad meie veebilehe alajaotisest “Massaažitoolid” või klikkides SIIA.\nHoolitse enda eest juba täna!


Google Pixel 2 vs iPhone X: Suur kaks minna pea pea\nNad on kaks maailma suurimat nutitelefoni kaubamärki, kuid kuidas Apple uus iPhone X piletib vanade Google Pixel 2 vastu?\nApple hiljuti debüüdi oma iPhone X ja Xs Max nagu maailm silma paistab. Ja kuigi Xs Max kindlasti koputasin iPhone X välja oma soovide nimekirja, kuidas see maksab selle teise leibkonna nime, lisatasu nutitelefoni, Google Pixel 2'i vastu?\nMõlemad telefonid on üks parimaid telefone maailmas. Kuigi me innukalt ootavad jõudmist Google Pixel 3, hakkame töötama selle nimel, kuidas me peame investeerima iPhone X-sse või hankima (suhteline) tehing Google Pixel 2-iga.\nGoogle Pixel 2 versus iPhone X: disain\nGist on sama: õhuke metallist ja klaasist võileib kõrgtehnoloogilise nutitelefoni headusega. Kuid see ei ole eriti valgustav.\nEkraani kinnisvara osas pole see konkurss: iPhone X'd pärineb oma eelkäijaga õhukese raamiga ja (täppis) täisekraaniga, samas kui Pixel 2-il on traditsioonilisem välimus, mis koos 16: 9 kuvasuhtega. Seevastu iPhone on 19.5: 9 - laiemalt, iPhone on pikk ja õhuke, samas kui Pixel 2 on lühike ja rasvane. Parem viis seda teha oleks öelda, et Pixel 2 on kompaktne: sellel on ainult 5i ekraan, võrreldes iPhone X-de 5.8i ekraaniga.\nÄrge pakkige 3.5mm kõrvaklappide pistikut, kui USB-tüüpi C või Lightning'i kaudu ühendatud kõrvaklapid on ühendatud. Kui soovite uuendada, näete tõenäoliselt traadita kõrvaklappe, kuigi kui soovite 3.5mm paari ühendada, on Pixel 2 lahtris adapteriga kaasas. IPhone X ei tee seda. Seevastu iPhone X toetab Qi traadita laadimist, samas kui Pixel 2 nõuab, et soovite selle seinale öösel ühendada.\nTeine iPhone X-i eelis on selle värvide hulk, mis tulevad kas hõbedas, ruumis hall ja kuld. Vahepeal läks Google Pixel 2-ga veel mõnevõrra tavapärasemaks: valikud on valge, must ja sinine.\nGoogle Pixel 2 vs iPhone X: kaamera\nKui tegemist on kaameraga, on kaks telefoni peaaegu kaela ja kaela - üllatav, arvestades, et iPhone X on palju uuem telefon. Sellest hoolimata on iPhone X-l näinud tõelist paranemist iPhone X-i osas, kusjuures suuremad 1.4um pikslid suurendavad vähese valguse võtet.\nMõlemad telefunid kasutavad X-NUMX-megapikslit kaamerat af / 12 apertuuri ja optilise pildistabilisaatoriga, et tagada teravaid kaadreid. Google Pixel 1.8 ja iPhone X kaamerad on kindlasti mõlema telefoni jaoks fokuseeritud punktid, ja see oleks surmav kuumus, kui see poleks iPhone X-i jaoks mõeldud teine teleobjektiiv, mis võimaldab paremaid lähivõtteid. Sellest hoolimata on see peaaegu surnud kuumus kõikides teistes valdkondades.\nKuigi kui te vajate videot, saab iPhone ülemise käe. Lühidalt, 60fps-ga salvestamine koos stabiliseeritud 4K-ga lööb see peaaegu iga teise telefoni välja koos teravate detailidega, mis libiseb pimedas ja valguses stseenide vahel sujuvalt. Väga muljetavaldav.\nGoogle Pixel 2 versus iPhone X: jõudlus\nNagu te eeldaksite kahelt telefonilt, mis on välja lastud ligi aasta peale, on spetsifikatsioonides veidi lõhe. Pixel 2 kasutab Qualcomm Snapdragon 835-i, mis on kindlasti töökindel, kuid selle aasta 845 kiibi ületas selle. Vahepeal on iPhone X-l kaasas Apple'i uusim 7nm A12 Bionic CPU. Mõlemad telefonid on kiireid, kuid nende geomeetrilise võrdlusmäära järgi Geekbenchi 4 näitusel (4,849 / 11,602, mis on mõeldud iPhone X-le võrreldes 1,914 / 6,303-iga Pixel 2-i jaoks), ei ole see üldse mingit võistlust.\nSee on sarnane lugu graafilisel esituses. GFXBenchis saavutas Pixel 2 Manhattani välise testiga 55fps, samal ajal kui iPhone X'd tabas kallist 119fpsi. Tegelikkuses ei saa te tõesti enam öelda enamuse nutitelefoni mängude vahelist erinevust, kuid iPhone Chipsid löövad Pixel 2i cocked mütsi.\nEkraani osas, välja arvatud suhteline suurus, pole seal liiga palju. Mõlemad on OLED, teravad ja eredad. IPhone X'il on resolutsioon 1,125 x 2,436, mille pikslite tihedus on 458 pikslit tolli kohta (ppi). Vahepeal kasutab Pixel 2 spordi 1,920 x 1,080 ekraani 441ppi pikslite tiheduse jaoks ja saavutas meie testides maksimaalse heleduse 410cd / m2. IPhone Xs tabas 668cd / m2i heledust.\nGoogle Pixel 2 versus iPhone X: hind\nSeega on iPhone Xs ilmselgelt parem telefon, kuid sellel on tohutu, kuid "sissetulev".\nApple'i septembri seadmete konverentsil debüteerisid iPhone X-d kunagi eelarvelist telefoni. Eriti kui tema "algtaseme" vastane, iPhone XR, hakkab müüma lahedas £ 749'is. IPhone X algab £ 999-st ja läheb ainult sealt üles. Tegelikult, kui otsite 512MB iPhone Xs Maxi, siis tõmbab see teile tagasi tohutu £ 1,449. Paremini saad seda maja ära osta.\nSamal ajal on Google Pixel 2 saanud Google Pixel 3i vabastamise ootuses korrektset hinnalangust. Mitte ainult see on mugavalt kolmeosalise hinna vahemikus - erinevalt paljudest Apple'i telefone - kuid nüüd on 64GB versioon saadaval ainult £ 449-lt Carphone Warehouse'ist.\nGoogle Pixel 2 versus iPhone X: kohtuotsus\nObjektiivselt räägib, et iPhone X on selgelt parem telefon, kuid siis on see täiesti uus, samas kui inimesed, kes ostsid Pixel 2i käivitamisel, on peaaegu poole aasta jooksul nende kaheaastaste lepingute kaudu.\nTeisisõnu, see pole õiglane võitlus. The Google Pixel 3i saabumine kohale kahtlemata parandab seda, kuid muljetavaldavaks asjaoluks on see, et Pixel 2 tõesti annab iPhone'ile X-de jaoks oma raha mitmel viisil.\nIPhone X on kõik lõbus ja mängud (loe: ilus, stiilne, kõrge jõudlusega), kuni kontrollite oma pangasaldo ja leiate, et peate oma maja ümbermajama. Aga kui soovite paremat telefoni ja hoolimata hinnast, siis on see eelis Apple.\nOnePlus 3T käivitamine ja spetsifikatsioonid: 22i 16-i väljaandmiskuupäev iseseisva kaamera nutitelefoni jaoks\nKuidas faile iPhone'ilt Google Pixelile üle kanda\nHuawei Nova 3, Nova 3i koos nelja kaameraga, GPU Turbo tulevad Indiasse: põhijooned näitasid\nIntel-i kaugklaviatuuri rakendus võimaldab Android-seadet kasutada Intel Calibrate Keyboardi jaoks\nTweetbot saab 3D-i kiireid toiminguid, peek ja pop iPhone'is 6s / 6s Plus\nRumor: iPhone, MacBook, et saada traadita laadimist, rohkem RAM\nApple kuulutab välja iPhone SE\nVärskendatud: 50i parimad Android-rakendused 2015\ntags:Google Pixel iPhone mobiiltelefon Pixel (nutitelefon) nutikas telefon\ntelefon Ubuntu 14.04 server nutikas telefon iPhone versioon Debian Windows 8 unix Sotsiaalse meedia apache API läbi veebibrauseri Linux Mint Microsoft Windows nbsp HTTP plugins andmed Omadused autentimine Windows paigaldama nginx avatud lähtekoodiga Windows 10 USB veebiserver Ubuntu Sisse panema Linux Ubuntu süsteemid Toetus andmebaas mäng WordPress PHP Linux Ubuntu 14.10 jõudlus CentOS HTTPS Üks " Vahend ubuntu 15.04 Facebook liiklus puperdama HTML tarkvara Samsung seadmed SSD App Store tegevdirektor käsk 04 blogi postitus Ekraan youtube JUUR "PC kroom GNOME väljavaade vabastama süsteem sisu ettevõte Firefox Protsessor Cortana õun Apple Watch 7 CentOS Ubuntu 16 Windows Update IP aadress aasta otsingumootorid kasutajad OS X aeg SSH ajakohastama video 10 mängud SEO Microsoft Android Windows Phone käsurea MySQL apps juhtpaneel Rakendus Google Bing blogi Üles " mobiilseadmete Samsung Galaxy PPA fail tunnusjoon mobiilne seade failid Operatsioonisüsteem RAM seade


Tallinn - Virtsu\nNõukogude Eesti kaitsmisel 1941. aastal oli Lihula pärast raskeid lahinguid. 9. juulil 1941 langes asula Saksa faistlike vägede kätte, kuid vastulöögiga sundisid Nõukogude armee 249. laskurpolk ja rahvakaitseväelased vastase sealt 18. juulil lahkuma. Nõukogude väed jätsid Lihula maha alles 22. augustil. Lahinguis langenud võitlejate vennaskalm on kiriku juures ja kalmistul.\nLihula linnusevaremete juurest viib tee 3 km kaugusel asuvale Penijõele - Matsalu Riikliku Looduskaitseala (asutatud 1957. a., pindala 135 km2) keskusse. Sealne ekspositsioon tutvustab Matsalu lahes ja selle lähistel pesitsevaid ja sealt läbilendavaid linde ning looduskaitseala ajalugu ja selle maastikutüüpe. Paigale nime andnud jõgi kuulub nüüd Kasari alamjooksu piirkonna kanalite hulka. Vaatetornist avaneb vaade mitme tuhande hektarisele roostikule ja Matsalu lahele. Penijõe kaldal on ornitoloogiline proovilappr kus registreeritakse iga linnupesa.\nKõmsi külas asub ETKVL-i reklaamikombinaadi eksperimentaaltsehh. Eriti tähtis on see küla aga arheoloogiliselt, sest seal asub üleliidulise tähtsusega kultuurimälestis - kivikalmed ja muistsete põldude jääned. Kõmsi tarandkalmeist on leitud mitmeid Põhja-Euroopas haruldasi pronksesemeid (ehtenaastud, ehtenõelad, pintsetid, kaelavõrud). Leiud tõestavad asustust alates 1. sajandist m. a. j. Maanteeäärne ühetarandiline kalme on pärast läbikaevamist rekonstrueeritud. Läheduses (Voosel ja Kasekülas) on teisigi kivikalmeid.\nVirtsu poole sõitmisel jääb maanteest paremale ohvrikivi; rohkete loomuste saamiseks olevat kalurid sellele ande toonud. Veidi eemal, "Lääne Kaluri" kolhoosi konservitsehhi lähedal paiknevad mere kaldal Virtsu vasallilinnuse varemed. Linnus oli umbes 25 m pikkuste külgedega nelinurkne pae- ja maakivist ehitis, mis valmis 15. sajandil või varem ning hävis Saare-Lääne piiskopkonna kodusõjas (piiskopi ja feodaalide vahelises vaenuses) 1533. aastal.\nMeie teekonna lõpp-punkti - Virtsu aleviku pärast oli Suure Isamaasõja ajal korduvalt lahinguid. Alevik vabastati 26. septembril 1944, kolm päeva hiljem alustas 249. eesti laskurdiviisi 925. laskurpolk Virtsust Suure väina forsseerimist ning Muhu- ja Saaremaa vabastamist. Selle sündmuse tähistamiseks on Virtsu rannale asetatud mälestuskivi.\nKalurikolhoosil "Lääne Kalur" on Virtsus kalasadam, külmhoone, suitsutus- ja konservitsehh, töökojad, aiand ja karusloomakasvatus. Ühendusepidamisel mandri ja saarte vahel on Virtsul suur tähtsus, siinse sadama ja Muhumaal asuva Kuivastu sadama vahel toimub regulaarne praamiliiklus.


Levib Karnevalile Partei Suupistena - 2019 | Leibkond ja vaba aeg\nPõhiline Leibkond ja vaba aegLevib karnevalile partei suupistena\nLahustage leivale ja toorainele\nEksootiline aprikoosi karri või\nVõi quarki retsept levib lõhega ja salaamiga\nVärske ürdivõi (ilma küüslauguta)\nPunase maitsega võid küüslaugu, tomatiga ja basiilikuga\nAjvar koorjuustu kastmine\nPähkli või pirnisiirupiga\nSest karneval pool on Karnevali suupisted sobivad ideaalselt. See ei pea alati olema sõõrikud ja berliinlased, sest õige cuddlyga saab suurepäraselt tähistada. Sul ei ole vaja tagasi proovida hästi proovitud võileiba, sest kreemide, dipide ja teiste maitsvate koostisosade mitmekesisus võimaldab laialdast levikut.\nSa ei pea maitsema kulinaarse tasakaalu tegemiseks, sest tükkide ja pähklivõi saate juba kena peo suupisteid meelitada. Lisaks saate sel viisil pakkuda taimetoitlastele maitsvat sorti ja igaüks võib võtta seda, mida ta maitseb.\nLase ennast meie karnevali dipide retseptidest inspireerida ja luua individuaalseid muudatusi, mis sobivad kõige paremini teie maitsele. Nautige toiduvalmistamist ja degusteerimist!\n1 tl karri pasta / karri pulber\numbes 110 g võid\n1 kamp korianderit\nSool, pipar, sambal oelek\nEksootilise aprikoosi karri või vajamiseks kuhjunud salott. See on klaasjas, mis on higistatud väikeses võis, millele on lisatud tl karri pasta või karri pulbrit ja neli kuivatatud ja hakitud aprikoosi. Lühike hautik. Pärast jahutamist segada 100 grammi vahustunud või, seejärel lisada pool kimp väikest tükeldatud koriandrit ja seejärel maitsestada soola, pipra ja Sambal Oeleki tulega.\nTeise võimalusena võite pakkuda oma külalistele maitsvat sõrme toitu kvaliteetse lõhe juures värskel juustu kastmisel.\nSalami variandi jaoks:\n200 g salaami\nPaprike üllas magus\nLõhe variandi puhul:\nSinep (keskmine kuum)\nKõigepealt sulatatakse poole naela või madala soojuse juures, eelistatavalt potis. Siis lisatakse üks nael kodujuustu ja tass hapukoorega. Enne seda tulid lõhe ja salaami levik, kogu asi peaks jagatud ühtlaselt kaheks osaks nii et midagi ei seguneks.\nSalami variandi puhul lisatakse ainult 200 grammi salaami kuubikutena, kuubikujuline lõik võib olla väga hea. Siis on ka kaks peeneks lõigatud salott ja mõned hakitud petersellid. Siis lubatud magusa paprikapulbri ja vähese soolaga rafineerida.\nTeisel poolaastal 150 grammi suitsulõhe, ka peeneks lõigatud, serveeritud hakitud tilli. Kui te lisate tehasest sinepit ja värsket pipart, siis on see nii lõpetas leviku lõhe variandi.\nOlge inspireeritud värskete aiataimede tootmisest ja proovige uusi variatsioone.\nLaske või soojeneda mõnda aega toatemperatuuril, et seda oleks lihtsam töödelda. Vahepeal peske murulauke ja riis, kuivatage ja jahutage. Segage maitsetaimi võiga ja segage hästi kahvliga, kuni saadakse kreemjas konsistents ja maitsetaimed on hästi jaotunud. Vähenda sidrunit ja pigista. Lisage sidrunimahla, valge veini ja Worcesteri kastme kriips või ja ürdi segusse ning maitsesta soolaga. Maitsetaimi või kausi või alternatiivselt moodustavad kile kinni pika rulliga ja külmutage kuni serveerimiseni.\nVihje: Soovi korral saate lisada peeneks hakitud küüslauguküünt.\nKerge ja punane ürdivõi harmoneerub värske leiva või baguettiga.\nTomatipasta (soovi korral)\nJääb värskeid basiilikulehti\nKüüslauguküüned tükeldatakse väga peeneks kuubikuteks ja lisatakse suurele segamisnõule pestud ja tükeldatud basiilikuga lehed. Vajadusel lõigake või väikesteks tükkideks, see hõlbustab järgnevat segamist. Maitsesta tomatipasta ja vähe soola ning laske jahtuda. Kaunistage kaunil basiilikuharuga kausis ja serveerige värsket leiba.\nKena idee: serveerige ajvar diprikaga toores toidus.\nvähemalt 1/2 klaasi Ajvari (kerge või vürtsikas)\n1 koorjuust (looduslik)\nSee dip maitseb hästi meeldivalt mahlakas ja segati vähem kui kahe minuti jooksul. Pange juustu suuresse segamisnõusse ja segage pool klaasi Ajvariga. Kui sulle meeldib lisada või kombineerida kerget ja vürtsikat Ajvari. Segage hästi ja lõpuks soola.\n50 g jahvatatud pähkli tuuma\nPähklivõi valmistamiseks segage 50 g värsket ja jahvatatud pähkli tuuma 100 g või vahutamiseni. Mõned gurmeerid vannuvad värskete pähklite juures enne lihvimist Caramelize vähese suhkruga pannil. Seejärel maitsestatakse hakitud segu pirnisiirupi ja mõne soola ja pipraga. Valmis!\nVihje: Kui eelistate teisi pähkleid, võite proovida ka eksperimenteerida.\nKui karnevalipidu läheb halb, siis järgmisel päeval käsib keha peavalu ja mao probleemide eest. Nüüd on aeg tervislikule hommikusöögile, mis annab kehale tagasi selle, mida alkohol on ära võtnud. Katerfrühstück\nKuidas teha oma maibowle oma sõpradele. Oleme kogunud teile parimad ja maitsvad maibowle'i retseptid.


Autopäevik. Kas pereautost sai rajaauto? - Autondus - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Autondus » Autopäevik. Kas pereautost sai rajaauto?\nAutopäevik. Kas pereautost sai rajaauto?\t(5)\nAMG meelitas mind tänavu ringrajale sõitma, sedasi et mul tekkis isegi hasart. Seadsin endale eesmärgiks ühe ümmarguse ringiaja ja saan nüüd tõdeda, et täitsin eesmärgi.\nMercedes C 63 AMG ei ole just ilmselge rajaautokandidaat, kuid 487 hobujõudu tahavad aeg-ajalt siiski kiiruspiiranguist vabaneda. Juba teisel rajalkäigul parandasin algse 1.32,5 aja 1.31 peale, mis kõlab juba pooltõsiselt: enamik tänavaautosid Audrus sellise ajani ei küündi, kuid enamik Porschesid sõidab sust ikkagi mööda. Seega oli küsimus peamiselt juhis – võtsin endale sihiks sõita aeg pooleteise minuti sisse.\nPer-Astra\t• 11 november 2020 10:04\tEbasobiv kommentaar\nNii vahva, koroona pärast ei saa nagu kuskil käia ja nüüd võtan pere peale ja lähen ringrajale. Hurraaaa.\nolev\t• 11 november 2020 13:07\tEbasobiv kommentaar\nMa ei näe siin midagi vigiseda. Esiteks on iga pere nagunii enamik aega ninapidi koos, nii et autosse istumine nakatumisohtu ei suurenda.\nTeiseks, niipalju kui mina aru saan, on ringrajal sõites üsna vähe võimalusi võõraste inimestega kokku puutuda. Erinevalt baaridest-ööklubidest näiteks, ja kaubanduskeskustest.\nkarvanejakole\t• 11 november 2020 23:51\tEbasobiv kommentaar\nMõni on ikka kadedudusest lõhki minemas:) Kuradi raske on ikka taluda, et mõnel paremini läheb.\nR\t• 16 november 2020 12:28\tEbasobiv kommentaar\nEga ei saagi hästi aru, et mida see esimene postitaja mõtles. Võib-olla oligi hea meel, et kusagil pole käia ja nüüd siis sai ringrajale minna :)\nIMELIK\t• 17 november 2020 18:10\tEbasobiv kommentaar\nEI saa neist aru jah, miks ringiga üldse sõita. Saab ju otse sõita.


VÕIGAS JUHTUM: alkohoolikuks muutunud Venemaa uisutäht tapeti 17 noahoobiga | Õhtuleht\nVÕIGAS JUHTUM: alkohoolikuks muutunud Venemaa uisutäht tapeti 17 noahoobiga (10)\nVenemaa meedia avaldas täna traagilise loo endisest tippiluuisutajast Kiira Ivanovast, kes tõi naiste üksiksõidus NSV Liidule esimese olümpiamedali. Paraku sattus ta hiljem alkoholikuradi küüsi ja tapeti jõhkralt 38aastaselt.\nGazeta.ru kirjutab, et Ivanova elutee oli ülikeeruline. Lemmikalaga hakkas ta tegelema kuueaastaselt, kui vanaema viis ta harjutama. Piiga esimene treener Irina Anikanova märkis, et hoolealune polnud eriti andekas, kuid ta ei praakinud teda rühmast välja.\nJuhtus nii, et Anikanova oli Ivanovale ka ema eest. Tulevase sporditähe isa suri siis, kui tütar oli alles põlvepikkune. Paraku ei jätkunud bioloogilisel emal ei Kiira ega ka teise tütre Jelena kasvatamiseks aega.\nAnikanova leidis, et Ivanoval on mõistlikum tõusuteel edasi rühkida tuntud treeneri Viktor Kudrjavtsevi juhendamisel. Kannapööre tuli kasuks ja iluuisutaja kerkis uuele tasemele.\n1978. aastal võitis Ivanova juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Järgmisel hooajal krooniti ta NSV Liidu täiskasvanute meistriks, kuid tiitlivõistlustel jäid tulemused pehmelt öeldes tagasihoidlikeks: EMi üheksas ja MMi 18. koht valmistasid suure pettumuse.\n1980. aasta Lake Placidi olümpiamängudel piirdus Ivanova 16. kohaga. Peatselt otsustas ta treenerit vahetada ja hakkas harjutama Vladimir Kovaljovi näpunäidete järgi. Esialgu jäi ta rahvusvahelisel areenil vanale tasemele.\nEsimese suure kordaminekuni küündis Ivanova 1984. aasta Sarajevo olümpial, kus ta sooritas viis kolmekordset hüpet ja napsas pronksmedali. Tema ilusad etteasted jätkusid 1988. aastani. 1985. aasta EMil ja MMil võitis venelanna hõbeda, nagu ka kolmel järgmisel EMil.\n1988. aasta Calgary olümpial oli Ivanova pärast kohustuslikku kava liider, kuid tegi vabakavas mitu ränka viga ja pidi leppima seitsmenda kohaga. Pärast olümpiat otsustas ta uisud varna riputada ja tippspordist taanduda. Tema profikarjäär ebaõnnestus.\nIvanoval oli juba mitu aastat tagasi tekkinud lähedane suhe treener Kovaljoviga ja nad abiellusid, ent abielu triivis kiirelt karile.\n1991. aastal hakkas Ivanova esindama Türgit, tehes seda erilise eduta. Tagatipuks jäi naine rasedaks ja oli sunnitud aborti tegema, sest vastasel juhul rikkunuks koostöölepingut türklastega. Peatselt naasis Ivanova Venemaale.\nKodumaal pani isand Saatus ta karmilt proovile, paisates katsumuste kadalippu. Esmalt mattis Ivanova oma vanaema, kes oli ta viinud uisutreeningutele, peatselt kaotas ka õe. Mõistetavatel põhjustel langes Ivanova masendusse.\nOmeti üritas endine tippsportlane uuesti laineharjale tõusta ja ta alustas Moskva Dünamos treeneritööd. 2001. aastal otsustasid ülemused Ivanova ametist vabastada – põhjuseks treeneri liigne alkoholilembus. Lapsevanemad kaebasid tihti, et juhendaja saabus jäähalli jokkispäi.\nIvanoval diagnoositi alkoholisõltuvus ja teda raviti narkoloogiakliinikus. Haiglas tutvus ta inimestega, kellel olid sarnased probleemid nagu tal endalgi. 20. detsembril 2001 leiti Ivanova laip – teda oli pussitatud koguni 17 korda.\npol 15. mai 2019, 20:04\nuudiseid loomaaiast !\nOdin 15. mai 2019, 17:31\nAga mitme noahoobiga tapeti Sulev Luik?


Marge Männistu, kaasautor • 30. oktoober 2015 kell 4:00\nPuitmajad Foto: Puitpaneel\nPuidutööstus areneb kiiresti, on tehtud suuri inveteeringuid, mis nüüdseks juba annavad panuse. Siiski nähakse veel kasutamata potentsiaali, kirjutab Äripäeva kuukiri Metsandus.\nMulluste tulemuste põhjal puidutööstusettevõtetest teisel kohal oleva UPM-Kymmene Otepää ASi tegevjuht Ando Kukk pole siiski rahul bürokraatia vohamisega ja sellega, et puidutööstuse potentsiaal on kasutamata.\nKuidas hindate ettevõtte 2014 aastat? Samm arengus jälle edasi. Teadmiste ja oskuste juurdeõppimine on olnud kasulik. Murekohtadeks on kindlasti iga aasta lisanduv bürokraatia. On see siis riigipoolne või mõni muu regulatsioon. Selle asemel, et tegeleda ettevõtte tegevuste, protsesside, inimeste ja nende töökeskkonna arendamisega, peab pühendama aega statistika kogumisele, mida keegi ei kasuta või halvimal juhul ei saada sellest aru. Aga nagu mainitud, kui hinnata ettevõtte sees toimuvat, siis on kindlasti heade tulemuste taga see töö, mis on tehtud igaühe poolt enese arendamisse.\nMilline on teie hinnangul üldine puidutööstuse olukord Eestis? Puidutööstusel üldiselt läheb hästi, kuid potentsiaal on kasutamata. Loomulikult läheb paremini neil, kes on efektiivsemad, kuid see on igal erialal ju nii. Puidusektoris on pühendatud aega lisaväärtuse kasvatamisele ning siinkohal on hea tunnustada kolleege selle järjepideva töö eest.\nKuidas teie ettevõttel hetkel läheb? Kõige suuremad väljakutsed on tehase arendamisega ning peamine on säilitada kogu selle juures tänased mahud. Kevadel andsime teada investeerimisotsusest, mis on seekord suurem projekt, kui seda varasemalt teinud oleme. Tugevuseks on kindlasti siinjuures see, et teame, mida teeme ja milline peab olema lõpp-tulemus.\nMillesse te investeerite? Täna me investeerime oma tarbeks soojusenergia tootmisse ja tootmismahu kasvatamisse. Meie puhul on need teineteisest sõltuvad. Ühesõnaga loome uusi töökohti.\nKuidas te loodust hoiate? Ennekõike on ressursikasutus see, mida peame oluliseks. Mida rohkem raiskad, seda rohkem kaotad. Säästlikkus on ka majanduslikult mõistlik. Üks oluline teema on siinjuures muidugi see, et meil on eelis muude tööstusharude ees, sest kasutame taastuvat ressurssi põhitoorainena. Enamasti tekib puidutööstuses energiat rohkem, kui seda toote valmistamiseks ära kasutatakse.\nMillised on ootused tulevikuks? Kui maailma enamus suudab rahu hoida, siis teeme kindlasti selle nimel kõvasti tööd, et tehase jaoks suur projekt valmis saaks. Kui see on tehtud, siis oleme paremaks tulevikuks ette valmistatud. Saame olla veel efektiivsemad ja uue tehnoloogia tõttu veel säästvamad.\nSuurim käibekasvataja liikus eramajadest arendusprojektidesse\nMullu suurima ehk 2,44 kordse käibekasvuga Puitpaneel OÜ on eraklientidest äriklientide juurde kasvanud. Vastab ettevõtte tegevjuht Ermo-Raiki Rebane.\nKuidas te hindate 2014 aastat? Edukaks. Arenguteel sai edasi astutud mitu tublit sammu - näiteks uue tootmishoone käivitamine ja suurklientide lisandumine tellijate hulka.\nMillised olid murekohad? Enamus muresid on seotud ettevõtte kasvuga. Tagama peab pakutava toote ja teenuse kvaliteedi püsimise ja paranemise ka tootmismahu kasvamise olukorras.\nKuidas hindate praegust olukorda? Arenguruumi jagub näiteks sihtturu seadusandluse ja normide-standardite tundmaõppimisel, samuti alati efeketiivsuse tõstmisel. Tugevuseks võib nimetada paindlikust, toote kvaliteeti, produktiivsust ja konkurentsivõimekust.\nKas olete suutnud oma käivet kasvatada? 2014. aasta lõppes meile 144protsendilise käibekasvuga, mis on aastate pikkuse strateegia ja töö tulemus. Oleme jõudnud eraklientide juurest äriklientideni ehk väikestest eramajadest suuremahuliste arendusprojektideni. Käibekasv on visiooniks ka edaspidi, kuigi järgnevate aastate suhtes peame tõenäolisemaks tagasihoidlikumat ja ühtlasemat kasvu.\nMillele te hetkel rohkem rõhku panete? Efektiivsuse tõstmisele. Selleks loome kvaliteedisüsteemi ja mudame tootmisprotsessi korralduse ökonoomsemakas. Turunduses oleme rohkem keskendunud nüüd ka suurklientide leidmisele. Lisaks kliendilt-kliendile levivale reklaamile, osaleme aktiivselt ka sihtturu ehitusmessidel. Ka peamiseid investeeringuid teeme tootmisefektiivsuse tõstmiseks -eelkõige ettevõtte struktuuri, st pädevate inimeste kaasamisse ja nende arengusse, samuti seadmete ja tarkvara soetamisse ning hoonete kaasajastamisse.\nKuidas te loodusele nn tagasi annate? Toodetav toode juba iseenesest on loodussõbralik, kuna enamus kasutatavast materjalist on taaskasutatav. Tootmises sorteeritakse jäätmeid. Puidujääke kasutame näiteks ka oma tootmishoone kütmiseks. Looduskeskkonna väärtustamine on meie ettevõttes aukohal.\nEesti majandusele ääretult tähtsad\nMullu puidutööstustest suurima, 15 miljoni eurose kasumi teeninud Graanul Investi juhi Raul Kirjaneni sõnul on sektoris veel palju kasutamata ressurssi. Valdkond on tema sõnul siiski juba praegu kohaliku majanduse vedur.\nKuidas möödus ettevõtte 2014 aasta? Investeerisime - rajasime Lätti kaks elektri ja soojuse koostootmisjaama, Võrumaal ehitasime valmis meie grupi suurima pelletitehase ning lisaks sellele valmistasime ette olulisi investeeringuid tänavuseks aastaks. Samuti pühendasime palju ressurssi metsaettevõtete kasvu ja arengusse.\nMilline on teie hinnangul üldine puidutööstuse olukord Eestis? Ma arvan, et hea, kuid kindlasti võiks olla parem. Meil on Eestis veel palju kasutamata ressurssi ning metsa- ja puidutööstus on juba täna Eesti majanduskasvu üheks veduriks. Metsatööstuse teeb keeruliseks kapitalimahukus – suured investeeringud, mis eeldavad õiguskindlust ja perspektiivi. Metsatöösturid on üldiselt vaikne seltskond ja oma muredest kõva häälega ei räägi, seetõttu sõidetakse neist poliitikakujundamise käigus tihti rahulikult üle. Hiljuti jõustunud kütuseaktsiisi tõus võtab juba paari aasta pärast metsatööstuse konkurentsivõimest üle kümne miljoni euro aastas, kui juurde lisada veel võimalikud teemaksud, siis on pilt veelgi nukram. Poliitikud võiks vaadata riigi üldist majanduspilti ja aru saada, et metsa- ja puidutööstus on Eesti majanduse ja eelkõige Eesti maaelu jaoks ääretult tähtsad ja hakata ka nendesse nii suhtuma.\nMillises suunas Eestis liigutakse? Eestis on kujunenud käibemõtteks, et oleme nn IT-majandus, kuigi tegelikult leiab selles sektoris suhteliselt väike hulk inimesi tööd. Tugev IT sektor on Eestile oluline ja seda tuleb igati aidata, samas on puidu- ja metsatööstus Eesti üks olulisemaid tööandjaid.\nMilline on ettevõtte hetkeolukord? Kasvatame oluliselt käivet, sest oleme käima saanud mullu tehtud investeeringud ja suvel lõpetasime ka paar suurt ülevõtmist. Hetkel tegeleme kulude juhtimisega, efektiivsuse tõstmisega ja eriti võimalike riskide juhtimisega Investeerime pelletitootmisse, metsandusse ja energeetikasse.\nKuidas te loodust säästate? Taastuvenergeetika üks eesmärke on looduse kaitsmine, tulevik sõltub efektiivselt ja säästlikust majandamisest. Samas on meil täna avalikus sektoris iga metsatööstuse arengu eest seisva spetsialisti kohta 100 palgalist, kes kaitsevad loodust inimese eest. Loodus on meil väga hästi kaitstud ja Eesti metsade tervis on väga hea. Pigem tuleks siin üle vaadata bürokraatia selliselt, et asju mida ei ole vaja enam kaitsta, saaks kaitse alt ka vabastada. Tuleb mõista, et loomad ja inimesed on metsas koos toimetanud juba sadu aastaid ja tihti tekitab mõistliku majandamise lõpetamine loodusele palju suuremat kahju kui selle jätkuv ja kestlik majandamine.\nLennukad ideed aitavad käivet kasvatada\n2,05 korda käivet kasvatanud nišitootja AS Flainest on ideedes lennukas, kuid reaalsuses kahe jalaga maa peal. Vastab ettevõtte juht Jaan Vaher.\nKuidas möödus teie 2014 aasta ning milline on tänavune? Nii 2014. aasta kui ka käesolev majandusaasta on liikunud ettevõtte jaoks positiivses suunas, nii käibed kui ka kasum on paranenud. Kasumi kasv võrreldes käibekasvuga on küll tagasihoidlik, sest käibe kasvatamiseks tuleb teha järelandmisi kauba müügihinnas.\nKuidas hindate üldist olukorda? Eesti puidutööstuse olukord on juba pikka aega olnud väga stabiilne ja liikumas positiivses suunas. Eelkõige stabiilse RMK näol, kust tuleb suur osa vajalikust toormest, ka seadusandlus on olnud mõõdukas ja stabiilne, mis on andnud tootjatele enesekindlust teha investeeringuid. Kindlasti on oodata toormeturul konkurentsi teravnemist, sest stabiilsus loob usaldust teha suuri investeeringuid.\nMillesse te investeerite? Plaane on rohkem kui neid realiseerida jõuab ehk igale teenitud eurole on kümme kohta, kuhu seda panna. Ideedes peabki ettevõtja lennukas olema, kuid reaalsuses tuleb siiski kahe jalaga maas olla ja ka sellest jääb teinekord väheks – siis tuleb appi hea õnn. Suurem osa läheb tehnoloogiasse, mis võimaldab toota efektiivsemalt ning ka uusi tooteid.\nKuidas olete käivet kasvatanud? Üks osa kasvust on tulnud tänu uuenenud tootele. Kaasa on aidanud ka investeeringud tootmisse, kvaliteedi stabiilsus, uued ideed, tarnete õigeaegsus, hea meeskond jne.\nSaetoodete hinnad languses\nMulluste tulemuste põhjal puidutööstustest 7. kohal olev Viiratsi Saeveski otsib lngevatel turgudel optimaalseid lahendusi. Vastab ettevõtte juhataja Tõnu Ehrpais.\nKuidas hindate ettevõtte 2014. aastat? 2014 oli eelnevatel aastatel tehtud investeeringute realiseerimise aasta. Grupi peale kokku suutsime tõsta tootmismahtusid 16%. Olulise osa selleks andis 2012.-2013. aastal tehtud Aegviidu Puidu moderniseerimine ja 2013. aastal käivitatud Viru-Nigula Saeveski esimene täismahus tööaasta. Möödunud aasta õnnestumisse andis ka suure osa kindlasti metsaomanike suurem aktiivsus metsade majandamisel.\nMillises suunas Eestis liigutakse? Liigutakse samas suunas kui ülejäänud turud. See tähendab, et globaalne toorainete odavnemine kehtib ka puidule ja puidutoodetele. Saetööstuse toodetele on hindade langus kestnud juba kuus kvartalit. Tõenäoliselt liigutakse tulevikus järjest rohkem keerukamate toodete tegemise suunas. Meie ettevõte konkreetselt tegeleb hetkel eelkõige langevatel turgudel optimaalsemate toodete ja turgude leidmisega.\nMillesse hetkel investeerite? 2015. aastal jätkasime Viru-Nigula saeveski moderniseerimise II etapiga saematerjali sorteerimisliini osas. Oluline investeering Viiratsi Saeveskis on uue palgisorteerimisliini ja katendiga laoplatside valmimine. Planeerime eelkõige investeeringuid seadmetesse, mis vähendavad töötajate hulka tootmisühiku kohta, et nii toime tulla töötajate edaspidise struktuurse vähenemise ning palgatõusu eeldatava jätkumisega.\nMillised on ootused tulevikuks? Lähiaastatel tõenäoliselt saetööstusettevõtete marginaalid Eestis vähenevad oluliselt. Põhjuseks eelkõige oluliselt teravnev konkurents tooraine turul, mis on tingitud uute lisanduvate tootmisvõimsuste käivitumisest 2016. aastal. Eeldatavasti peavad osa tootmisvõimsusi lähiaastatel kohanduma uue konkurentsisituatsiooniga ja vähendama tootmisvõimsusi.\nLugu ilmub 29. oktoobri kuukirjas metsandus, kust saab veel lugeda, kuidas kunstitudengid maailma tähelepanu Eesti metsale tõmbasid ja looduskaitse alal metsa majandada.


Liige paksus seksuaalvahekorraga - 0 thoughts on “Kuidas pikendada seksuaalvahekorra suurendada liige”\nKõik sõltub seadmest endast. Selliseid abivahendeid on võimalik pikendada liige kuni 10 cm — partner on rahul. Sagedus - 6 korda nädalas. Meetodi põhiolemus on mikrotrauma tekitamine kehale, need põhjustavad fibro-kõhrekoe kasvu. Peenise suurendamine Ma tahan lasta suurendada oma peenist.\nMacho Man Spray Gel peenise laienemist, tõsta potentsi ja kestus seksuaalvahekorda on patenteeritud valem. See koosneb looduslikest Liige paksus seksuaalvahekorraga, ekstraktid ja aphrodisiacs.\nJan Andresoo tab, kuidas Grupp oma finantsvara valitseb. Artiklid suurendama peenise.\nTornado ei ole mitte ainult vahendid pikeneda, kuid muudab haaratava liikme laiem, st suurem maht. Ülevaade meetodeid, kuidas suurendada meeste peenise kodus oma kätega video. Nõuandeid, kuidas on võimalik kodus ise kiiresti saavutada suurenenud pea pikkus ja paksus peenise ilma salvid, retseptid viis sooda. Räägime: kuidas ma endale kipsi sain; piinlikud olukorrad; valesti kuulmine ja selle tagajärjed Heleka vlogid. Unsubscribe from Liige paksus seksuaalvahekorraga vlogid?\nCancel Unsubscribe. Nende konfiguratsioon on standardiseeritud, kuid esineb erinevusi materjali paksus, pikkus ja põikimõõtmed toode.\nKuidas valtsida Liige paksus seksuaalvahekorraga turvavöö? Veekindlus; Armopoyas on spetsiaalne ehitiste ehitus, mis tugevdab hoone tellinguid.\nSeismopoia on arhitektuuristruktuuride ehitamisel hädavajalik. Raudbetoonist monoliitse rihma konfiguratsioon vastab maja kontuurile. Armopoyase täitmine - ehitustegevus, mis nõuab erioskusi. Protsess on asjakohane ja ta pöörab erilist tähelepanu, kui ülesandeks. Mis tooteid on vaja süüa, nii et hemoglobiini tase on suurenenud? Mis ravim on Kventiax SR ja milleks seda kasutatakse. Mida on Kuidas Kventiax SR'i kasutada.\nPeenise pikkus varieerub meestel erinevalt. On vaja arvestada suguelundi seisundiga. See "ime aine" õrnalt ümbritseb iga juuksed juurest tipuni, luues filmi ja peab selle paksem.\nSelle tulemusena juuksed muutub mitte ainult mahu, vaid ka siidine ja läikiv. Probleem üks - "magic" on väga lühiajaline. Lihtsalt üks päev. Teine grupp - professionaalne šampoonid.\nVõrreldes konkureerivate toodetega, ainulaadne müügiargumendiks Penomet on kasutada vett. See võimaldab vaakum levitada täiesti. Kuu arsti poole regulaarse kontrolli, et ma tulin juba koos pagasiruumi 3,9 cm rohkem ja oluliselt paksem, kui enne operatsiooni! Arst veidi silma ei kaotanud alates üllatust… Keskmise suurusega fotode peenis olen täiesti pidurdamatu ja kindel ise, ilma kõhklemata saa tõmmata voodisse ükskõik.\nPärast kohaldades toodet ta õrnalt hõõruda. OL Liige paksus seksuaalvahekorraga vahendite kasutamisel vallandab kasvu tüvirakke, mis viib lõpuks peenise suurendamise. Kuidas peenise suurust mõõta? Miks jäme peenis naistele suuremat rahuldatust pakub? Pikad peenised stimuleerivad emaka kaela, ent selles piirkonnas ei ole naistel üldjuhul nö orgasmi närve ja naudingute kulminatsioonini on raske jõuda.\nSuhkur, sool ja hape vähendavad tarretamisvõimet. Kui palju, seda ei saagi enne täpselt öelda, kuni pole järele proovinud. Plaanides peolauale valmistada suurema koguse tarretist, võiksid enne teha prooviks väikese koguse. E-vitamiin võimaldab tugevdada immuunsüsteemi, parandada sünteesi meessoost seksuaalse saladust, et tagada normaalne töö lihaskoe struktuuride teket tromboosi.\nOperatsiooni tähtis olulisi ütlusi, on iseloomulik pikka taastumise aeg, võimalus intraoperative komplikatsioone. Valik on mugavam, ohutum mehaanika. Avalikkuses hästi käituda. Suurendamine põhineb varraste pikkuse perioodilisel suurendamisel. Venitamine, venitamine stimuleerib kudet jagunema, kasvama. Tulemus on tihedalt seotud ekstenderi kandmise kestusega päevas. Optimaalne aeg - 6 tundi. Pumbad Liikme moderniseerimiseks mõeldud seadmete segmendis on pumbad klassikaks.\nTa võtab kiiresti verevoolu, erekteerub, muutub suuremaks. Nii et veri tagasi ei läheks, surutakse alus žguti meenutava rõngaga.\nSoolopumba kasutamine annab lühiajalise efekti. Pärast rõnga eemaldamist naaseb peenis tavapärase suuruse juurde. Klamber seatakse maksimaalselt minutiks. Pikaajaline kokkupuude kahjustab kudesid, veresooni, jätab verevalumid, mädanikud. Ohutusreeglite rikkumisel ilmneb ajutine impotentsus, nahk muutub õhemaks ja kaotab loodusliku värvuse.\nEsimene edasiminek saabub pärast 2-kuulist treeningut. Algajad saavutavad pikenemise 0, cm. Täiendav suurenemine tuleb aja jooksul kuud. Kreemid, geelid ja pihustid Ärgem hajutage, kreeme, pulbreid, mis suurendavad pidevat suurust, pole veel leiutatud.


2D Kindlustusmaakler Osaühing, kindlustusmaakleri suhtes on 02.04.2019 algatatud pankrotimenetlus. Finantsinspektsiooni 03.06.2019 otsusega nr 4.1-1/78 on 2D Kindlustusmaakler OÜ-I keelatud kindlustuse turustamisega tegelemine kindlustustegevuse seaduse § 5 lõike 1 mõistes. Piirangut ei seata enne tegevuspiirangu kehtestamist turustatud kindlustuslepingute osas kliendi abistamisele tema kindlustuslepingu haldamisel ja täitmisel. | Finantsinspektsioon\n2D Kindlustusmaakler Osaühing, kindlustusmaakleri suhtes on 02.04.2019 algatatud pankrotimenetlus. Finantsinspektsiooni 03.06.2019 otsusega nr 4.1-1/78 on 2D Kindlustusmaakler OÜ-I keelatud kindlustuse turustamisega tegelemine kindlustustegevuse seaduse § 5 lõike 1 mõistes. Piirangut ei seata enne tegevuspiirangu kehtestamist turustatud kindlustuslepingute osas kliendi abistamisele tema kindlustuslepingu haldamisel ja täitmisel.\n2D Kindlustusmaakler Osaühing, kindlustusmaakleri suhtes on 02.04.2019 algatatud pankrotimenetlus. Finantsinspektsiooni 03.06.2019 otsusega nr 4.1-1/78 on 2D Kindlustusmaakler OÜ-I keelatud kindlustuse turustamisega tegelemine.\nTallinna mnt 42-28, 21006 Narva\n+372 357 1442\nEIOPA veebilehel avaldatud Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide kindlustusvahendajate registrid\nKindlTS § 175 alusel tegutsevad kindlustusagendid\nVälismaiste kindlustusagentide filiaalid


Rahvuse olu ja rahvuslus | Kirikiri\nÜhiskondlikus elus rahvuse mõiste on ainult ühe sajandi jooksul muutunud tagakiusatud revolutsioonilisest loosungist üldkehtivaks printsiibiks. Paraku ei ole selle arenguga suutnud sammu pidada rahvuse mõiste vaimne sisustamine: mitte ainult laiadel hulkadel ei puudu täielik selgus rahvuse olu suhtes, vaid ka sotsioloogid, juristid, poliitikud ning teised ühiskondliku elu spetsialistid ei ole suutnud anda sellele tegelikkuses esmatähtsuslikule tegurile vastuvõetavat üldist, teoreetilist määratlust. Selle tagajärjel on tekkinud palju arusaamatusi seoses rahvuse mõistega, ja rahvuse põhimõtet üritav liikumine - rahvuslus - ähvardab pahatihti kujuneda täis vastolusid ning eksimusi oma enda olu vastu.\nSagedaseks häirusteallikaks rahvuse probleemi käsitamisel on perspektiivitu mõtlemisharjumus, mis ei püüagi taibata rahvuse olu, vaid selle otsekohe samastab mõne antud konkreetumiga, millele omistatakse „rahvuse“ nimetus. Üksikjuhust tuletatud järeldused rahvuse olu kohta on tavaliselt vildakad, ning - kui nad tehakse rahvusluse aluseks, - viivad kergesti šovinismi: mitte arvestades teiste rahvuste eksistentsi alustega, peetakse oma rahvust ainutäiuslikuks ja seega ainuõigustatuks. Ometi on rahvus ainult siis mõeldav printsiibina, kui ta on põhjenduseks kogu inimkonna liigitumisele. Seepärast ei saa ka eesti rahvuslane mööda rahvuse kui niisuguse oluga tutvumast.\nSiingi ähvardab üks alatine komistuskivi formalismi näol. Nimelt on harilikult püütud rahvuse olu problemaatikast üle saada lihtsa definitsiooniga, mis sisaldaks rahvust konstitueerivaid faktoreid. Seda formalistlikku teed on tasandanud mitmesugused pretsedendid, ettevõetud teadusharude poolt mõistelistest ebatäpsustest tekkivate arusaamatuste ja sekelduste vältimiseks; seks on õigusteadus juba ammu tarretunud vormeliteaduseks sõna karmimas mõttes ja ka filosoofias nõuab mõjurikas uudne vool - fenomenoloogia - mõistete kinnistamist vormeliteks, kuna muidu eksaktne teadus olevat võimatu. Käidav on see tee siiski ainult normatiivsetele teadustele, nagu jurisprudentsile ja fenomenoloogia pärisalale - loogikale, võib olla ka eetikale. Kui aga seda teed tahaksid käia deskriptiivsed teadused, mille hulka kuulub ka sotsioloogia, siis eksiksid nad ainult ära tegelikkusest ja kaotaksid oma eksistentsiõigustuse. Seepärast on meil a priori selge, et rahvuse olu ei saa ega tohi lahendada normatiivse definitsiooniga; niisugune kas vägistaks tegelikkust, või aga - olles liiga avar - oleks ainult formaalne ja sisutu üleminek. Pealegi ei vastaks tavaline, rahvust konstitueerivaid tegureid avastada püüdev definitsioon tõelistele, rahvuse olu problemaatika peaküsimustele: mis osa on rahvusel ühiskondlikus elus üldse, ja mis on järelikult oluline rahvuslusele, kui rahvust edendavale liikumisele.\nKui kuulutada rahvuse determinantideks nimetatud objektiivsed faktorid - maa-ala, algupära, kombed ja keel - siis kerkib küsimus, milline neist tegureist on otsustava tähtsusega. See küsimus süveneb veel, kui tegelikkuses kogeme, et vaevalt kõigile neile nõudeile ühekorraga vastab ükski eksisteeriv rahvus omas täies ulatuses. Üks on maa-ala poolest käristatud, ja siiski rahvus. Teine koosneb väga mitmekesise algupäraga osadest, kes aga tunnistavad oma praegust seisukorda ainuvõimalikuks tervikluseks. Kolmandal maksavad põhjas sootuks erinevad kombed kui lõunas, ja ometi on need ainult provintsialismid, mis sulavad Suure Isamaa kultusse. Neljas tunneb mitut üheväärset rahvuslikku keelt, või keeleküsimus oli kaua rahvuslikust küsimusest eraldatud.\nItaallaste rahvuse mõiste on ajalooliselt teeneline, olles rahvusluse esimeseks väljakutseks nii pühale dünastilisele õigusele kui ka riikluse printsiibile üldse. Viimasest ei ole ta siiski täielikult jagu saanud ja eriti vanemas generatsioonis elab ikka veel edasi kujutlus, et riik kujundab oma elanikkonnast „rahvuse“, mida küll teadlikumad autorid karakteriseerivad kui „riigirahvust“. See etatistlik rahvuse mõiste on aga nii teoreetiliselt kui ka ühiskondliku elu tegelikkuse poolt (Versailles’ leping) ületatud: rahvus ja riik võivad kokku langeda, rahvus intendeerib koguni riigiloomist, kuid ümberpöördud kujunemiskäik - nii- võrra kui see üldse esineb - ei ole mitte poliitiliste faktorite, vaid kultuurilaenude tagajärg, nagu näeme edaspidi. Riik võib sellejuures kaasa aidata ainult ses mõttes, et ruumiliselt ligindab rahvusi. Rahvuse ja riikluse nagu ka rahvusluse ja riikliku patriotismi samastamine meie ajal on täiesti ebakriitiline.\nSinnapoole suunas juba poole sajandi eest prantsuse teadlane Ernest Renan, kes 11. märtsil 1882. a. Sorbonne’is peetud kõnes kuulutas: „Rahvus on vaimne printsiip, mis resulteerub sügavatest ajaloo seostest (complications); vaimne perekond, - aga mitte maapinna vormidest sõltuv kogum.“ Selle vaimse printsiibi ei realiseeri mitte ainult minevikuline element - ajalooline seos - vaid sellel eeldusel alles loob olevikuline tahe rahvuse. Renani kuulus lapidaarne lause, „rahvus on igapäevane rahvahääletus“, tõstab rahvuse mõistes esikohale tahteelemendi.\nJuristide juures on see subjektivistlik teooria leidnud palju poolehoidu. Juba sajandi vahetusel on ta tõrjunud itaallaste objektiivse rahvuse määratluse ja ka Georg Jellinek rõhutab rahvuse olu dünaamilist iseloomu. Prantslaste juures see seondub rousseaulike kujutlustega: „Küpsusele jõudnud rahvus avaldub meile tahtelisena nähtena (phenomene de volonte),... kuna rahvus eeldab ühiskondlikku lepet, mis alatasa uueneb”. Muide on ka Eesti Vabariigi Põhiseadus võtnud omaks selle seisukoha, jättes leppe sõlmimise iga kodaniku eraasjaks: „Iga Eesti kodanik on vaba oma rahvuse määramiseks” (§ 20).\nNiisugused absurdsed ja tegelikkusega kooskõlastamatud konsekventsid nõuavad voluntaristliku elemendi valjut piiramist rahvuse mõistes. Et vältida rahvust konstitueeriva üksikisiku eritahte rõhutamisel ähvardavat anarhilist hajumist, on eriliselt rõhutatud rahvusliku tervikluse mõtet. Nii rõhutab Émile Boutroux: „Rahvus, mis tõesti väärib seda nime, on võrreldav üksikisikuga”. Kuid seegi vaateviis on kiiresti arenenud kardetavaisse äärmustesse, alistades indiviidi kollektiivsele üksusele sel kujul, et hulgale kuulub isegi „kõrgemas mõttes hingeline kausaliteet” ja indiviidid muutuvad vaid „täidesaatvateks tööriistadeks”. See tähendab, nagu möönabki selle tsitaadi autor, Th. Geiger, et mitte indiviid ega ka indiviidide koguhulk enam ei „tegutse”, vaid „kollektiiv kui üksus”. Niisugused absurdsed spekulatsioonid - mis küll mainitud puhul on öeldud hulkmoodustiste kohta üldiselt - on näiliselt nakkava iseloomuga ja levivad rahvuse käsitlemisel seda kergemini, et niisuguste täiuslike sotsiaalsete moodustiste mõnevõrra terviklikku, orgaanilist loomust ei saa eitada.\nRahvusest kui orgaanilisest tervikust arusaamist on eriti kasutatud rahvuslike diktatuuride põhjendamiseks. Nii väljendab fašistliku erakonna programm 1921. aastast: „Rahvus ei ole mitte ainult riigi elanike summa,... vaid organism, mis sisaldab sugupõlvede lõpmatu rea, milles iga üksik indiviid on ainult arengu lüli. Samuti on rahvus kõigi rassi vaimsete ja kehaliste omaduste kõrgeim süntees. Riik aga on rahvuse väljend”2. See, Itaalias eriti Corradini j. t. „imperialistlike” rahvuslaste poolt juba enne Maailmasõda propageeritud terviklik, absoluutne rahvus on sakslaste juures süvenenud abstraktseks mõisteks, kui mitte öelda - vaimseks olendiks. Isegi nii kaine teadlane, kui ajaloolane Fr. Meinecke, kasutab niisugust rahvusliku „jumaluse“ mõistet, kui ta väidab rahvusriigist, mis tekib rahvuse pinnal, et „rahvuslik ei ole, aga rahvuslikuks ei saa ta mitte valitseja ega rahva sihikindla tahte läbi, vaid nagu keel, komme, usk on ja saavad rahvuslikuks, - rahvusvaimu (Volksgeist) vaikse mõjumise läbi”. Kuigi see tsiteeritud lauses kõlab väga ilus, oleks selle mõtteviisi konsekventsiks rahvusekujutus, mis - nagu Jumal - ei allu mingisugustele reeglitele.\n„Rahvusvaimu” mõiste pärineb juba Montesquieult, kelle peatöös aga peale „esprit des nations“ esineb nii palju teisi „vaime“, et kõik ei ole jõudnud tiitli kõrvale püsima jääda. Nii jääb rahvusvaimu problemaatika Herderi ja Hegeli teeneks. Eriti Herderi kontseptsioon ajaloost kui rahvusvaimu orgaanilise arengu produktist on ligidane uudseile rahvusvaimu teoreetikuile. kuigi enam ei juleta - nagu seda püüdis XVIII sajandi filosoofide ratsionalism - rahvusvaimu seletada lihtsalt geograafiliste, klimaatiliste jne. põhjustega. Kaasaegseid saksa ignorantsteoreetikuid on need ülijulged konkretiseerimised hoopis kohutanud äärmistesse abstraktsioonidesse. Nii on baltlane M. H. Boehm teravmeelselt fenomenoloogilisel teel liginenud rahvuse probleemile, et mõistevormelite „das Völkische“, „das Volkhafte“, „das Nationale“, „das Volkliche“ jne. igakülgse mängitamise resultaadina tunnetada sääraseid „sügavmõttelisi“ tõdesid: „Rahvus elava meie-minana on korraga ühiskond ja sugu, ning selles kahestatud kollektiivsuses saab ajalookehtivaks substantsiks rahvusisiksusena. Rahvuskuuluvus tähendab osasaamist rahvuse isiksustumisel, tema substantsiaal-kollektiivsel eksistentsil ajaloolise saam-olendina (Werdewesen!)“. Muidugi säärased abstraktsed mõistearetused on suuresti meelevaldsed ja võivad saada viljakaks ainult tegelikest abialadest saavutatud konkreetsetel materjalidel põhjenedes.\nTäiesti võimetu on rassism ka niisuguste nähete ees, et just rahvuse vaimu kõige tabavamalt väljendanud isikud pahatihti on tõuliselt võõra päritoluga: Treitschke põlvnes tšehhidest, Nietzsche - poolakatest, H. St. Chamberlain oli inglane, Chamisso - sünnilt prantslane, Jos. Conrad - poolakas, Cambetta - itaalia juut, Disraeli - juut jne. Kuidas siin „rass on rahvusliku stiili loonud” nagu kõlab Hans F. K. Güntheri tees, on igatahes vastamatu.\nKuid seegi määratlus kannatab tema enda poolt äsja mainitud vea all, olles ainult subjektiivse rahvuskuuluvuse tehte selgitus, millest aga vähe kasu, kui „legitimiteedi“ sisu jääb lahtiseks. Seda möönab Ziegler isegi, öeldes, et „ühiskondliku kujutluste konkurentsi ... protsessis saab igakord üks idee sotsiaalse kohustavuse primaadi”. Seda ideed otsib Ziegler poliitiliste mõistete vallast, kuid piirab seega muidugi liiati rahvuse avaldumisala. Muutuks ju niisuguse vaateviisi viimase konsekventsina rahvuse mõiste kui poliitilise legitimiteedikujutluse realiseering etatistlikuks, mille vastu Ziegler ise ei väsi vaidlemast. Praeguses Euroopas igatahes rahvuse kattumine poliitilise moodustisega ei ole mõeldav, nagu muide märgitseb ka prof. N. Maim. Nii jäävad Ziegleri poliitilisel alal avalduvad legitimiteediteadvused ainult „partsiaalseiks tunnetuslisandeiks”, nagu ta ise sõnab teiste kohta.\nRahvuse olu totaalse avaldumise otsisklusel on raske kasutada uudseid elunähteid nende vormide lõpmatus, keerukas mit- mekesiduses ja dünaamikas. Uurimine ei hõlbustu ka ajaloos ainult mõni samm tagasi minnes, sest - nagu käsitlesime eelpool - säiluks raskus hoiduda eelarvamuste sisendamisest sündmustikesse. Pealegi ei olnud rahvus akuutsel ja teadlikul kujul päevakorral enne läinud sajandi algust, kui mitte arvestada mõnda üksikut erandit. Ebateadlikest, tegelikest rahvuse avaldustest on raske midagi järeldada, tihti raske neid konstateeridagi, sest ürikud neid ju tavaliselt ei pea mainimisväärseiks. Siiski on olemas veel üks võimalus ühiskondliku sündmustiku suurte kontuuride seiramiseks. Nimelt pakub arheoloogiline meetod võimalust teatavate põhimõistele olu väljaselgitamiseks, kuna ta omab avara, aastatuhandeid ja terveid kontinente haarava perspektiivi, kus individuaalsed taotlused sulavad kokku kollektiivseteks saavutusteks, ning põhivormide leidmist raskendava uudse elu äärmise diferentseerituse asemel valitseb primitiivne lihtsus. Kui selles ülevaatlikus ja lihtsustunud keskkonnas on võimalik rahvust eritleda, siis oleks antud võimalus indikaatori järele rahvuse olu üle selgusele jõudmiseks.\nSee näilik vastolu laheneb arvestades, et kultuur avaldub väga mitmekesiste aladena, millistest pealiikideks võime nimetada kolme: ühiskondlikku, välist-materiaalset ning vaimset-ideaalset. Igaüks neist üldjaotustest haarab rea kultuuralasid; näiteks: ühiskondlik- kombe, õiguse, riigi; materiaalne - tehnika ja üldse rakendusloomingu; vaimne - ilutunde-, fantaasia-, mõistuse- jne. loomingu. See mõnevõrra P. Barth’ilt ülevõetud kolmikjaotus on muide toodud ainult ülevaatlikkuse huvides, tähistades inimtahte saavutusi kolmel väljal: ühiskondlikult - kaasinimeste seas, materiaalselt - looduses ja vaimselt - oma enda minas. See jagamine on aga, nagu öeldud, ainult teoreetiline, kuna tegelikkuses kogeme ainult üksikuid kultuuralasid, mis on inimlikuks „eluvormiks“ kas üksikuna või seoses. Seega meie kultuuri mõiste ligineb H. Keyserling’i vormelile „Kultuur on eluvorm vahetu vaimuväljendina”, kusjuures meie „eluvormi” all mõistame teat. inimhulgas mõjule pääsenud üksikut kultuurala või nende seost kindlas arengvormis. Seega meie rõhutame erinevalt Keyserlingist „eluvormi” mitteühtsust, koosnevust mitmelt kultuuralalt, resp. ainsast, primaadi omandanust. Siiski ei tähenda see kultuuri tervikluse ja totaliteedi mõiste kadu, sest kompleksse eluvormi kui väljendi taga peitub inimkogu (isiksuste) ühtne vaim, mis sellest täielikult haaratud. Nii on kultuuri olu asetatud psüühilisse sfääri, kuna ainult tema avalduseks on eluvormi kujundav või representeeriv ala, mis kujundab ühiskondliku kehtivuse korral situatsiooni kultuurilise taseme. See väljend on õigustatud ainult siis, kui „tasemega“ ei mõelda väärtushinnangut, sest situatsiooni kultuuri „üldtaset“ ei saa üldse mitte hinnata. On ju näiteks rahvuste sügavamail religiositeedihetkil tihtilugu reaalteadused vähe arenenud, kuna jälle tehnilised või poliitilised ajastud võivad eelmistest sajanditest maha jääda vaimuteadustes, kunstis jne. Aga ka „representatiivse ala“ hindamine on võimatu, sest millega saaks hinnata tema väärtust moodustavat individualiteedi intensiivsust? Võrdlusega? Aga just võrdlematus on ju individualiteedi väärtus!\nW. Köhler’i tuntud katsed antropoiididega. Nii on asikultuuriga tegeleva arheoloogia, kui esimese kultuurloo faasi, lähtekohaks võtmine ka vormiliselt põhjendatav. - Materiaalne kultuur muutub arengu tagajärjel elumugavusi taotlevaks tsivilisatsiooniks, kui inimliku mõistuse rakendussüsteemiks. Primitiivne otstarbe-meel loob tööriista, täienemine - tehnika. Kui lisandub religioosne hirm või esteetiline iha, siis kujundatakse aines „kunstiteoseks“ (ka fetiš on materiaalses suhtes kunstiteos). Ka ühiskondlik korraldumine, kui otstarbeline funktsioon kuulub oluliselt sellesse valdkonda, kuigi teda tavaliselt (nagu eelpool) käsitatakse alana omaette.\nVaimse kultuuri esimeseks avalduseks peab olema keel; sest kui ka mitte siin arutleda behaviourismi teesi, mille järele alles kõnelemine loob mõtlemise, - igatahes traditsioon, vaimne ühislooming, saab võimalikuks alles keele vahendamisel. Meie ülesandeks ei ole ka siinkohal eritleda, millised eritegurid millises järjestuses ärkavad inimhinges ja hakkavad avalduma keele kaudu siin, mitteotstarbelises n. ö. „puhtas“ valdkonnas. Ürgsematena avaldub siingi esteetiline ja religioosne faktor, mille tulemusena tärkab esmalt folkloor kõiges mitmekesiduses, ning pika arengu tulemusena usund, kirjandus ja muu „hingeline“ või „vaimne“ kultuur uudses mõistes. Puht-intellektuaalne, abstraktset mõtlemist eeldav teaduslik areng on vististi kõige noorem vaimse kultuuri avaldusvorm: seisame alles mõtlemise ajastu alguses. Veel omab ainult murdosa kõigist (ka n. n. kultuur-) inimestest võime abstraktseks mõtlemiseks, nagu õpetavad eksperimentaalpsühholoogilised kogemused. Inimkonna suurim areng on kahtlemata võimalik just selles iseseisvuvas vallas, mis seni oli ainult abinõuks „materiaalsele“, otstarbelisele kultuurile.\nMisvõrra aga on säärane kultuuri areng seoses rahvusega? - See ilmneb kõige selgemini lihtsalt jälgitaval alal, asikultuuri juures. Juba märkisime, et ürgsel arengastmel (näiteks kõige vanemal kiviajal) puudub tõelik diferentseerumine kultuurgruppideks. Tehnika täienedes ja materjali mitmekesistudes ilmnevad aga arheoloogia valdkonnas teatavaile gruppidele iseloomulikud kultuurjooned, mis moodustavadki rahvusliku omapära. Tõsi küll, eriti vanematel aegadel ei ole neid kultuurgruppe igakord võimalik täie kindlusega identifitseerida hiljem, ajaloolisel ajal esinevate rahvustega, kuid see seletub enamail juhtumeil seega, et vahepeal need rahvused on laostunud. -\nInimkonna loomulik areng kulgeb kultuurivõimelisuse huvides järgimööda kõik järgud igal kultuuri alal, kusjuures nimetame teat. ala olekut teatud järgus selle kultuurvormiks. Rahvusliku arengjärgu vahelejätmine ja mõne inimkogu üleminek anatsionaalseist kultuurvormidest otse supranatsionaalseisse, - see toob igatahes ühiskondlikus ulatuses kaasa võimetust vastava kultuuriala edasiseks viljelemiseks, kuna puudub sellega sisemine seos, mis saavutatav ainult läbi loomukohase, tüüpilise kultuurvormi (rahvuse) kulgemise.\nNiisugune rahvuse mõiste ühendab endas kõik meie eritluse alguses vaadeldud rahvuse määratluste õigustatud küljed. Ta haarab itaallaste poolt rõhutatud objektiivsed faktorid kui loomulike ühiskalduvuste eeldused. Rahvuse mõistes peituv tervikluse idee on implitseeritud kultuuri mõistes, kusjuures aga see „terviklus“ ei ole staatiline, tardunud kujund, vaid dünaamiline nähe. Ka tahteline element on arvestatud seega, et rahvusse kuuluvad ainult need, kes teevad kaasa rahvuskultuurilise arengu, kuna tahtlikult võib ka ennast rahvusest kui tüüpilisest kultuurivormist välja asetada. Seega on subjektiivne faktor saanud negatiivseks regulaatoriks, nagu ta tegelikkuses esinebki; on ju positiivse kokkukuuluvustahte eeldamine kõigilt rahvuse liikmeilt (a’ la Renan isegi lastelt!) täiesti mõeldamatu. Küll aga seletaks meie poolt antud rahvuse mõiste, kuidas näiteks urbanistlike kalduvustega eestlased võisid muutuda kadakateks - ajal, mil eesti kultuur oli puht-talupojalik (objektiivne teooria ei seletaks seda). Samal ajal piirab aga meie mõiste ümberrahvustumise võimalust ainult loomulike eelduste poolest ligidalseisvate rahvustega, sest teiste kultuurarengust ei ole ju inimene võimeline tegevalt osa võtma; piiramata subjektiivse teooria järele võiks aga näiteks eestlane kas või hiinlaseks hakata. Meie mõiste seletab ka rahvusliku indiferentsi põhjusi: nimelt siis, kui isik „elab mööda“ oma aja rahvuskultuuri representatiivsest alast, kuna objektiivsete teooriate järele iga rahvusliikme osadus peaks olema täpsalt ühesugune. Nii võime praktiliselt rahule jääda oma tulemusega: rahvuse ja kultuuri seose avastamisega. Teoreetiliselt peame muidugi ikka meelestama, et rahvus on ainult üks kultuuri faas, paraku aga see, milles praegu asub inimkond.\nRahvuse ja kultuuri seost on muidugi märgatud varemaltki aimuslikult, kuid ainuke süstemaatiline selle mõtte arendaja, Fr. J. Neumann, ei leidnud põhjendatud lähtekohta oma käsitlusele, kuna rippus etatistliku rahvuse mõiste küljes. See on küll mõistetav 1888. aastal avaldatud teoses, ei tee aga viljakamaks tema „rahva“ ja „rahvuse“ lahutamist nende riigivõimelisuse järele. „Väiksemad rahvastiku grupid, kellel väliste elutingimuste ja omapäraste kultuurialgmete ühtsuse tagajärjel on omapärane olu, mis kandub põlvest põlve” - see on temale „rahvas“, kuna sellest eraldavad „rahvust“ eritunnusena suurem arv ja levik. Selle eraldamise tagajärjel ei ole Neumannile leedulased muidugi mitte rahvus, järelikult ka mitte eestlased, soomlased, tšehhid jne. Ainult niisuguseid viljatuid tulemusi võib anda vahetegemine ,,riigirahvuse“ ja „kultuurrahvuse“ põhilise olu vahel. Ka väikesel rahvusel, millele Neumann tahab lubada ainult rahva nime, võib olla suur kultuurmissioon täita terve inimkonna hüveks. Õigusega on juba Masaryk rõhutanud, et nii suurtel kui väikestel rahvustel on ühesugune eluõigus. Igal „kultuurrahvusel” on aga ka loomulik tung saada rahvusriigiks, ja niiviisi kõige jõulisemalt teostada oma missiooni. Võimatu on teoreetiliselt määratleda, milline rahvus seks omab eeldusi ja milline mitte.\nMaailmasõja järele ettevõetud riiklike piiride õiendamisest ja rahvusriikide tekkimisest hoolimata (või nagu ütlevad sakslased - just selle tagajärjel) Euroopas sama rahvusvähemuste koguhulk, 50 miljonit inimest, kui enne sõda. Nii on väidetud, et vastne rahvusvähemuste liikumine on „dialektiline vastus rahvusriikluse ideele”.\nSee „vastus“ ei ole aga kuigi veenev seetõttu, et just see rahvasteliikumine” näeb oma eesmärki vähemusrahvuste arendamises autonoomsete kultuurvalitsuste varal, s. t. - vähemalt teatavate riiklike kompetentsidega organitega pärisriikide sees. Õiglaselt peaks sel korral iseseisval rahvusel olema õigus riigi rahvustamisele, ja ilmaaegu teeb näiteks N. Maim vähemusrahvustele kontsessiooni, nagu peaks riik „ennast lahti ütlema puhtrahvuslikest seisukohtadest ja olema kõrgemas mõttes anatsionaalne”. Otse selle vastu on rahvusriikluse printsiibi mõtteks, et riik võtab tegevalt osa, kaitseb, mõjustab ning juhib rahvusliku missiooni täitmist.\nMeie rahvuse mõiste järele seisab rahvuse õigustus kõigepealt selles, et rahvusena kõige võimsamalt suudetakse teostada kultuuri ülesandeid, tuginedes inimkogu loomulikele kalduvustele. Rahvusriigi mõtteks on nagu öeldud seda missiooni igakülgselt edendada; see ei ole muidugi mitte teisiti võimalik, kui kogu inimkogu olles selles teadlik ja täielikult rahvuse missioonile pühendatud. Tabavalt ütleb Moeller van den Bruck, kes rahvust defineerib meile ligidases mõttes kui „väärtustusühisust“ (Wertungsgemeinschaft): ,,Need rahvad, kes omasid (Maailmasõjas) rahvustena väärtustusteadvuse, need ei kaitsnud mitte ainult oma keelt ja mitte ainult oma maad, vaid ka oma kultuuri”. „Väärtustusteadvus”- see on talle rahvuslus.\nCarl Schmitt nimetab „vastast” esimeseks poliitiliseks mõisteks. Tõepoolest ärkab poliitiline rahvuslus omapärast teadlikuks saades ja seda võrreldes teiste rahvuste omapäraga, see tähendab: enese ja vastase kõrvutamisega. Kuna oma iseloom on rahvusele ainusobiv, siis on paratamatu esimene reaktsioon - teiste rahvuste halvustamine. Sellepärast nimetasid veel võrdlemisi primitiivsed helleenid isegi nii vana kultuurrahvust nagu egiptlasi - „barbaariteks“. Sellepärast on juutidele kõik oluvõõrad - „gojim“, hiinlastele - „võõrad kuradid“. Tihti samastatakse kõiki võõraid halvustavalt mõne võidetud vaenlasega: egiptlastele olid võõrad „punased“, allaheidetud Põhja-Egiptuse kroonivärvi järele; tõmmunahksed abessiinlased, kelle põlisteks vastasteks on olnud neegrid, kujutavad oma rahvuslikus maalistiilis kõiki vaenlasi pustadena”, isegi itaallasi, kellega nad pidasid läinud sajandi lõpul sõda.\nEnne tuleb aga kannatada noore rahvuse tormakaid kalduvusi, isegi šovinismi, kui üldse loobuda rahvusluse edasiviivast hoost. Kultuuri areng rahvuslikus faasis on ju eriliselt süvendatud ja kiirendatud ainult siis, kui kõik rahvuse liikmed oma missioonis on teadlikud, see tähendab - kui nad on rahvuslased.\nMeie rahvusteadvuse nõrk areng iseseisvuse ajal johtub suuremal määral just sellest, et teda ei ole osatud õigel viisil juhtida õigete alade juurde. Vaevalt on õigus siin teha etteheidet vanemale generatsioonile, sest see on realiseerinud 100% omast rahvuslikust programmist, - eestikeelne haridus ja eestlaste sotsiaalne emantsipatsioon sakslasist, mis enne Maailmasõda oli eestlaste julgemaks lootuseks. Iseseisvumisega sündinud ligemate eesmärkide täitumine üle igasuguste ootuste pidi loomulikult tekitama nendes vanades eestvõitlejates sisemisi kindlusetusi, millest üle saamist ei kergendanud noores riigis puhkenud kihtidesõda. See ebarahvuslik klassivõitlus on diskrediteerinud ebateadlike hulkade silmis igasugused erakonnad ning heitnud samasse patta ka rahvuslikud püüded, mis kogu aeg võidelnud kihipretensioonide vastu. Kuna aga vajadus rahvusliku poliitika järele üha selgineb ka suurtes hulkades, siis kalduvad need igat uut aktiivset üritust tervitama rahvusliku Messiana. Et selle juures ka meie põliste vaenlastega koordineeritud ja kõige jämedamal demagoogial tugenevat liikumist võidakse selleks Messiaks pidada, seda õpetab äsjane ajalugu.\nMeie rahvusluse situatsioon tunduks palju halvem, kui meie ei kohtaks enamvähem sama seisukorda kõigi nende noorte rahvaste juures, kes Maailmasõja tagajärjel suutsid järsku üle ootuste realiseerida oma rahvuslikud pretensioonid ja nüüd - nagu meiegi - ei oska enam oma rahvuslikku arengut teadlikult jatkata. Pakuvad ju Läti ja Leedu meile pea võrdset pilti, ning Soomes ja Poolas on olukord leevendatud ainult kahe faktori tõttu: esmalt on nende rahvuslik areng palju vanem ja arvestas juba iseseisvumisega, teiseks jätkavad rahvuse juhtimist juba eeliseseisvusaegse autoriteediga juhid. Viimane tegur on otsustavalt mõjutanud Tšehhoslovakkia iseseisvusaegset arengut: tänu Masarykile on vist küll selle, kaksikrahvusriigina kõige tänamatumas olukorras oleva rahvusvaimsuse kontinueeriv areng olnud viljakaim teistest rahvustest. - Nendest märkustest ei tohiks järeldada, nagu oleks iseseisvunud rahvuste legitiimseiks juhtideks ainult võitlusjärgu eestvõtjad. Ümberpöördult - arengu huvides on vajalik just niisuguseid juhte noortele rahvustele, kes täielikult suudavad vabaneda eeliseseisvuse tumedatest varjudest ja kellele rahvuse suveräniteet enam ei ole probleem, vaid tingimatu tõelisus. Kuid selle järguni jõudmiseks läbistatakse teatav ülemineku ajajärk, milles meiegi veel elame, - ning see üleminekujärk toimub paremini, kui teda ei juhi mitte selle üleminekuaja produktid, „keskurid” meie terminoloogia järele, vaid iseseisvuse vaimu ettevalmistajad ning loojad. Kõige paremini ilmestavad meile selle väite põhjendatust paralleelid naabermailt: Soomes ähvardas kontinueeriv areng katkeda „noorema generatsiooni” Relander’i all, kuna „vanurid” Stählberg ja Svinhufvud, igaüks omal ajal, täitsid edukalt oma ülesande; veel enam maksab see Poola suhtes; Lätis kestis kontinuiteet ainult Tšakste tõttu; Leedus puudusid üldse eeliseseisvusaegsed riigimehelikud juhid, kuid Smetona’gi praegust rolli saab hinnata ka ainult kontinuiteeditegurina.\nKui rahvus avaldub kultuurilises omapäras, siis lahendub meile iseenesest ka alatiste arusaamatuste põhjuseks olev küsimus - „mis teeb rahvuslikuks?” Rahvuslikuks ei tee kunsti, kirjandust, poliitikat jne. mingisugune väline deklaratsioon ega eksplikatiivne vastava voolu teooria, vaid teoses, saavutuses endas peituv laad, mis seondub rahvuse oluga. Seega võib näiteks kirjanik, kes teoreetiliselt on rahvusküsimuses indiferentne, siiski olla palju rahvuslikum, kui ennast „rahvuskirjanikuks” nimetav tegelane: kusjuures meie muidugi peaksime aina vooruseks, kui tegelik rahvuslik kunstnik ka teoreetiliselt väljendaks ja põhjendaks oma kunsti. Otsustava tähtsusega rahvusliku kui tõsise ja tüüpilise kunsti juures on ikkagi andekus, ženii; just kunsti saamine rahvuslikuks on võimalik ainult suure isiksuse vahendamisel. Nii jääb kõige „Issand! Issand!“ hüüdmise peale vaatamata rahvusliku kunsti riik suletuks neile, kelle kesine loomejõud ei ulata sügavalt haarama rahvuse vaimu ja kultuuri situatsiooni.\nRahvusliku kunsti problemaatika puhul kerkib veel üles ainese, süžee küsimus. Näevad ju paljud naiivsed natuurid rahvuslikkust kunstiteoses ainult niivõrd, kui süžee on rahvaeluga seotud. Nende arvates on näiteks Tammsaare „Tõde ja õigus“ rahvuslik selle tõttu, et ta kirjeldab eesti põllumehe elu, ja Taska nahatööd rahvuslikud selle läbi, et nad kasutavad muistseid ornamente. - Niisuguses naiivses vaateviisis on palju õiget, kuid ühtlasi ähvardab see suurte mõistetesegadusega, kuna siin põhjus ja tagajärg on segi paisatud. Nimelt on nimetatud kunstiteosed tõesti vaidlematult rahvuslikud eesti loomingud, kuid süžee või motiiv on selles ainult niivõrd osaline, kui ta juhib kunstnikku rahvuslikul viisil, rahvuse omapärasusi arvestaval laadil oma loomingut teostama. Nii on jäänud näiteks Taska nahatööd meile väga omaseks, s. t. rahvuslikuks ka siis, kui kunstnik viimasel ajal etnograafilistest ornamentidest on loobunud; kuid vaevalt ta oleks kunagi jõudnud rahvuslikuni stiilitundeni, kui ta seda ei oleks kultiveerinud muistse rahvakunsti vaimu varal. Sama maksab ka mutatis mutandis kirjanduse kohta: igaüks võib jälgida, kuivõrd rahvuslikumaks on läinud Tammsaare kunst pärast meie maarahva ellu süvenemist.\nTeadlikul kujul on püüdnud arendada klassikultuuri mitmesugused sotsialistlikud voolud, esijoones marxism ja leninism. Eestis ei ole see mõte siiski leidnud suuremat vastukaja ning juba meie esimene klassi ja rahvuse vahekorra määratleja - Hans Kruus - on konstateerinud, et „rahvusliku kultuuri loomisest on huvitatud kõik kihid“. Noorsotsialistlik liikumine, mis ka meil viimase kümnendi jooksul üritas „klassikultuuri”, on igal pool peale Nõukogude Venemaa teinud pankrotti. Ja ka Venemaal toimub kultuuriline edu peamiselt tihedas seoses viimasel ajal hoogustunud rahvusliku tundega. Üksi see tõestab kõige tabavamalt „klassikultuuri“ steriilsust, ja nõuab temast kui kultuurilist edu pidurdavast tegurist hoidumist.\nKui meil ka teadlik (sotsialistlik) „klassikultuuri“ mõte on tõrjutud, siiski on toimumas juba mõnda aega teislaadiline, aga rahvusliku kultuuri arengule mitte vähem kardetava klassikultuuri rünnak. Nimelt on „maakultuuri” nime all üritatud peamiselt meie agraarparteide poolt mõtet, nagu oleks tõeline eesti kultuur mõeldav ainult põllumehe kutseala piirides. See vool on eriti kahjulik selle tõttu, et ta sõnaliselt ennast nimetab „rahvuslikuks“ ja ometi on rahvuslikule kultuuri mõistele kõige järsum vastand. Eesti rahvusliku kultuuri borneerumine talupojalikuks, tähendaks loobumist eesti rahvuslikust kultuurist, sest kultuur saab olla ainult totaalne, haarates kõiki eluvorme; uudse elu mitmekesidus haarab aga palju kutsealasid peale põllutöö. „Maakultuur” saab oma loomult olla ainult primitiivne, sest manuaalne töö ei võimalda küllaldast vabadust kultuuri mitmekesistumiseks ja diferentseerumiseks. Kusagil maailma ajaloos ei kohta meie kõrgema kultuuri loomist ainult ühe kutsega - nagu põllutööga - seotult inimkogult.\nKui Eestis tõesti „tehakse“ mingi „maakultuur“, siis tähendab see meie kultuuriarengu kahetsetavat pidurdamist viljatu arhaismi varal. Halvemal korral võib niisuguste ürituste tagajärjeks olla eestluse piirdumine maaga, kuna linnad kuuluksid - nagu varemalt - võõra kultuuri alla ning alluksid varem-hiljem ümberrahvustumisele. Ka paremal korral oleks maakultuuri tagajärg negatiivne: tekiks kaks eesti kultuuri -üks maal, teine linnas. Meie arvulise vähesuse juures on aga niisugune kahekordne areng vaevalt teostatav, seda enam, et see iseenesest juba oleks mõttetu. Nagu üldiselt käsitlesime, peitub kultuuri olu rahvuse liikmete sisemises „vaimuhoius“, ning kultuuri avalduskuju on ainult tagajärg sellest sisimast korrastusest. Ühte osatagajärge - sest ühe kihi kultuur on rahvuskultuurist ainult osa - hakata kunstlikult soetama, see võib anda ainult väliseid ja küpsemata effekte, kuna närbub peaasi - rahvuse ühtsa vaimu areng.\nKultuuri universaalse ilme ja elastsuse säilitamise seisukohalt eriti väikerahva juures tuleb väga kõrgelt hinnata väliseid kultuuri mõjutusi, mis muidugi ei tohi tähendada üheainsa mõju alla langemist ja seega selle kultuurprovintsiks muutumist. Sellepärast peavad meie kultuuri suhted olema mitmekesised ja tuginema eriti nendele rahvustele, kellesse absorbeerumist juba ruumilise kauguse tõttu pole karta (anglosaksi ja prantsuse kultuuri mõjud). Nende mõjude orgaanilise vastuvõtmise eelduseks on Lääne-Euroopa vaimueluga taoline hariduslik baas. Selle saavutamiseks tuleb tõepoolest tähtsust anda meil õige tagaplaanile jäänud klassikalisele haridusele, mille tähtsust viimasel ajal veenvalt on rõhutanud prof. P. Haliste, kes samas joones mainib ka ristiusu tähtsust eriti Lääne-Euroopa kultuuri arengule ja leiab õigusega, et meil kristlus isegi vähem kui naabermail on mõjutanud kultuuripalet. Vaevalt aga sel alal on loota mingit muudet - mida sooviks mainitud autor, - igatahes vaevalt ilma meile loomupärasema ja üldiseks kujuneva ristiusu vormi tulekuta, sest vististi on meie usuelu lodevuses süüdi see, et ta ei ole seondunud meie iseloomuga rahvusekohase kuju kaudu. Praegu on vabakoguduslik liikumine ühelt poolt, ja teiseltpoolt religioosne indiferents üha enam õõnestamas luteri üldkirikut. Sellest saab päästa ainult otsustav sisemine reform, milleks aga kiriklik keskkorraldus ise ei näi olevat võimeline ja mille väljastpoolt tuleva reformatsioonina teeb võimatuks usulise huvi pinevuse puudus. Nii ei ole igatahes esialgu võimalik olulisena arvestada usulist tegurit meie rahvuskultuuri arengus.\nSeda suuremad võimalused ja ülesanded on meie ilmalikul kasvatusel. Meie rahvuskultuuri üritamise probleem on peamiselt pedagoogiline küsimus, kuid, nagu öeldud, teostatav ainult ilma koolmeisterlikkuseta. Kultuuriline juhtimine niisuguse elaaniga, mis kaasa kisub, - see on ainuke lootusrikas meetod iseseisvunud rahvuse kasvatamise jätkamiseks. Siin tuleb vahendeina rakendada peale poliitilise mõtte eriti rahvuslikku kunsti, kirjandust, teadust. Need alad on olnud iseseisvuse esimesel kümnendil egoistid ja nõudnud peamiselt omale, andnud aga laiale hulgale võrdlemisi visalt. Eriti kirjanduse ja kunsti kohta võib öelda, et nad sisemiselt viimase 15 aasta jooksul on teinud läbi suure arengu, kuid rahvale jäänud võõramaks. See ei ole etteheide, vaid loomuliku nähte konstateerimine: ilma kogumata ei saa keegi anda. Varsti aga saabub aeg, kus on võimalik neid alasid andmiseks rakendada, ja siis on vajalik eesti kultuuri arendamise sihtjoontes olla täiesti teadlik, siis on vaja haritlaskonnal omada küllalt rahvuslikku ettevalmistust, et iseseisvunud rahvuse mõtet täielikult realiseerida kogu rahvas. Alles siis, kui laiad kihid kannavad meie rahvusliku kultuuri mõtet, võib oodata, et meie omakultuur areneb tõesti väärtuslikuks lisandiks inimkonna kogu kultuurile kõrgema arengjärgu ettevalmistamisel.\nKui ka esialgu meie rahvuskultuurist ei eksisteeri palju enam kui ainult elemendid, siis on need elemendid ometi lootusrikkad: kõlav, arenev, väljendusrikas keel ja rahvusliku iseloomu ja intelligentsi küllaltki õnnelikud omadused. Nende toorainete - keele ja meele - kõrval meil kultuuri n. ö. valmissaadusi veel ei ole kõneväärselt, kuid meie lühikese viljelemisajaga võrreldes on saavutatud algmed küllaltki rahuldavad. Pealegi on nad kätte saadud võrdlemisi õige väikese teadlikkusega oma ülesannetes, teedes ja sihtides. Nüüd, kogumisaja järele, peaks tulevikule liginetama suurema teadlikkuse, aga ka suuremate nõudmistega.\nSiin ei ole selleks koht, vaid on tahetud tuua ainult mõned üldised probleemistused eesti rahvusluse süvendamise ettevalmistamiseks. Kahtlemata on eestlusel võimalik saavutada enam, kui ise julgeme praegu oletada, kui ainult teadlikult ja tahtlikult asume selle ülesande juurde, mille oleme saanud suveräänse rahvusena. Võib-olla ei leia mõne skeptiku poolehoidu meie nõue, et meie rahvusmissiooni - see on rahvuskultuuri - arendamine peab sündima teadlikult ja tahtlikult. Kuigi võidakse õigustatult väita ajalooliste paralleelide varal, et seni rahvuskultuur on arenenud ilma teadlikkuse ja tahtlikkuseta, ei ole vist samuti ajaloos näidet, et üht keelt nii tahtlikult on kujundatud kui meil, Eestis. Võimalikuks on see saanud ainult selle tõttu, et oleme noor rahvus, kes ärkas kesk vana tsivilisatsiooni. Meie rahvuslikkus ei kannata selle all, kui meie omandame selle tsivilisatsiooni välised saavutused, ja nende abil saame võimeliseks oma rahvuskultuuri omapäraseid alasid eriliselt kiiresti ja sügavalt arendada ning kujundada.\nEt aga täiel määral ära kasutada seda konjunktuuri, mis meile avaneb noorena rahvusena, seks on, nagu öeldud, vaja rahvusideoloogia põhjalikku süvendamist. Peame suutma pärast rahvuspsühholoogia resultaatide kokkuvõtmist välja jõuda rahvusliku kultuurfilosoofiani, mis oleks aluseks ja teeks kogu meie rahvuslikule arengule, mis saaks omaseks - paraku lihtsustatud kujul - laiadele hulkadele, ning mida iialgi ei kaotaks silmist meie rahvusriigi juhid. Niisuguse rahvusideoloogia vajaduse rõhutamine olgu selle rahvuse olu ja rahvuslust käsitleva katke paräneesiks.\nEesti Üliõpilaste Seltsi X albumist, 1934


TTÜ-s algab kohe välistudengite teabepäev : Õpetajate Leht\n19. nov. 2013 - Kommenteeri artiklit\nTäna kell 11 algab Tallinna Tehnikaülikoolis SA Archimedese korraldatud esmakordne välistudengite töövõimaluste infopäev „Work in Estonia”, mis viib kokku Eesti tööandjad ja Eestis õppivad välistudengid, tutvustades tööandjatele välistudengitega seotud seadusandlust ja tudengitele Eesti ettevõtete organisatsioonikultuuri, teatas SA Archimedese pressiesindaja.\nKella 17-ni kestev infopäev on jagatud kolmeks paralleelseks osaks – üks suunatud tudengitele, teine ettevõtjatele ning kolmas kujutab endas töömessi, millel ettevõtja ja tudeng saavad vahetult suhelda. Infopäeval esinevad ettekannetega politsei- ja piirivalveamet, maksu- ja tolliamet ning teenusmajanduse koda. Lisaks ettekannetele tuuakse infopäeval välja edulugusid ja antakse näpunäiteid, kuidas välistööjõudu rakendada.\n„Välistööjõu vajadus on Eestis üha suurem ning välistudengite näol on meil siin suurepärane haritud ja aktiivne inimeste grupp, kes on motiveeritud töötama meie ettevõtetes ning looma meie tööandjate ja Eesti riigi jaoks lisandväärtust,” kommenteeris Archimedese välisturunduse juht Raul Ranne.\nEestis on kraadiõppes õppivate välistudengite arv viimase viie aasta jooksul kahekordistunud. 2013. aasta sügise seisuga õpib Eestis üle 2000 kraadiõppe välistudengi, lisaks õpib Eestis igal aastal üle 1000 vahetusüliõpilase.\nSA Archimedes on rahastanud Euroopa Sotsiaalfondi toel Eesti ülikoolide turundustegevusi nii Hiinas kui mujal maailmas.