Juulilepped – Vikipeedia\nJuulilepped on 26. juulil 1994 Moskvas Eesti presidendi Lennart Meri ja Venemaa presidendi Boriss Jeltsini allkirjastatud kokkulepped Vene sõjaväe lahkumise kohta Eestist.\n1 Vene armee kohaloleku olukord\n2 Meri-Jeltsini kohtumine\n3 Lepingu ja kokkuleppe sisu\n5 Saatkondade kinnisvara omandiküsimus\n5.1 Artikkel 1\n5.2 Artikkel 2\nVene armee kohaloleku olukordRedigeeri\nEestis oli 21. augusti 1991 seisuga Nõukogude armee halduses 570 militaarobjekti. Neis paiknes üle 40 000 sõjaväelase ja nende perekonnaliikme. Pärast iseseisvuste taastamist algas kohe afišeerimata Vene sõjaväelaste lahkumine. 1. jaanuari 1992 seisuga oli alles 25 000 sõjaväelast ning septembris 1993 veel vaid 7600 tegevväelast ning ohvitseride abikaasat.\nEesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheliste sõjaväe väljaviimise läbirääkimised algasid 1991. aasta septembris ja kestis kuni 25. detsembrini 1991, kui NSV Liit lakkas olemast ja võõrvägede kontingendi jäägid Eesti pinnal kvalifitseerusid ümber Vene armeesse kuuluvateks. Läbirääkimisi jätkati Vene Föderatsiooniga. Septembriks 1992 jõuti vaidlustes Vene poole lubaduseni viia väeosad Eestist välja alles aastaks 2002. Eestile oli selline ajakava vastuvõtmatu. Siis pakkus Vene pool uueks tähtajaks 1997. aastat, kinnitades, et vedude suure mahu tõttu ei ole logistiliselt võimalik varem Eestist ära viia vägede isikkoosseisu, mobilisatsioonivarusid ja kaadrisõjaväelaste pereliikmeid koos nende isiklike varadega.\nSamal ajal toimusid Vene Föderatsioonil pingelised läbirääkimised endise Nõukogude armee Saksamaa väegrupi väljatoomise lõpetamise üle. Seal lepiti kokku lõpptähtaeg 31. august 1994. Nendele läbirääkimistele toetudes õnnestus NATO survel saavutada ka samasugune tähtaeg Vene sõjaväe lahkumiseks Balti riikidest.\nOlukord Balti riikides oli 1994. aasta alguseks selline, et Leedust olid väed välja viidud. Läti oli juba alla kirjutanud vägede väljaviimise lepingule. Selge oli ka venelaste lahkumine Kesk- ja Ida-Euroopast. Seega oli Eesti jäänud oma positsioonidega viimaseks. Oli vaja kiiresti saavutada leping, et väed lahkuksid Eestist samas graafikus kui Kesk- ja Ida-Euroopast. Vastasel juhul oleks tekkinud olukord, kus oleksime jäänud olukorda, mis kujunes Moldovas ja Gruusias, kus vägede lahkumist lubati, aga need ei lahkunud.\nVenemaa teatas 10. juulil 1994, et ei kavatse sellest tähtajast kinni pidada. Eesti pöördus rahvusvahelise üldsuse poole, et Venemaale avaldataks survet. Järgneski mitmete lääneriikide liidrite ja eriti NATO funktsionääride surve. Sündmused Vene armeeüksuste lahkumise kindlaksmääramiseks hakkasid ootamatult kiiresti arenema juulis kui Riigikogu oli suvepuhkusel ning suur osa valitsusest eesotsas peaminister Mart Laariga puhkas. Kreml oli tüdinenud lääneriikide survest ning Jeltsin andis 23. juulil Venemaa Eesti suursaadik Aleksandr Trofimovile korralduse kutsuda president Lennart Meri temaga 26. juulil Moskvas kohtuma. Trofimov edastas kutse välismaal viibivale president Merile telefoni teel.\nVene pool tegi panuse president Merile, ehkki selle küsimuse lahendamine kuulus valitsuse kompetentsi. Eesti presidendil puudusid põhiseaduslikud õigused valitsusväliselt välispoliitilisi küsimusi otsustada. Ilmselt ei võetud Kremlis Mart Laari valitsusjuhina tõsiselt või eeldati, et temaga on keerulisem kokku leppida. Edaspidi puudus peaminister Laar täiesti pildilt Eesti riigile nii olulise küsimuse lahendamisel. Väidetavalt informeeris presidendi kantselei saadud kutsest valitsust, kuid puudub informatsioon, et Moskvasse minekut oleks valitsuse tasemel arutatud. Eesti ja Venemaa vahelised suhted olid sel ajal juba nii teravad, et mingitele konkreetsetele dokumentidele allakirjutamist ei peetud reaalseks. Kremlis aga oldi veendunud, et ootamatu tegutsemisega üllatatakse eestlasi ning saavutatakse enda jaoks maksimaalne tulemus. Nii see tegelikult juhtuski.\nMoskvasse sõidu eel polnud olemas ühegi dokumendi projekti, ega isegi mitte seisukohti, milliste tulemusteni peaks venelastega jõudma. Ainus, mida täpselt teati, oli kohtumise kuupäev ja kellaaeg kell kolm pärast lõunat.\nJeltsini ja Meri kohtumine kestis vaheaegadega viis tundi. Selle tulemused olid Eestile ootamatud. Kohtumisel nõudis Jeltsin nende Eesti seaduste muutmist, mis puudutavad Vene sõjaväepensionäride staatust Eestis. Eesti andis osaliselt survele järele. Mõlema maa välisministrid ja delegatsioonide eksperdid alustasid pärast suulisele kokkuleppele jõudmist lepingute tekstide väljatöötamist.\nLepingu ja kokkuleppe sisuRedigeeri\nVene pool pakkus allkirjastamiseks Vene vägede Eestist väljaviimise lepingu ja Eestis elavate Venemaa sõjaväepensionäride ja nende pereliikmete sotsiaalsete tagatiste kokkuleppe. Esimese lepingu järgi kohustus Vene Föderatsioon viima oma väed Eesti Vabariigist välja 31. augustiks 1994. NSV Liidu ja tema õigusjärglase Venemaa sõjaväeüksused olid Eestis asunud alates oktoobrist 1939, väljaarvatud teise maailmasõja aastatel 1941–1944, kui Eestis paiknesid Saksamaa sõjaväeüksused.\nEsimese lepingu tekstiga polnud probleeme. Kuid sõjaväepensionäride kokkuleppe tekst ei olnud üldse põhjalikult ette valmistatud. Seisukohad kujunesid Meri ja Jeltsini kohtumise käigus ja olid sisuliselt ootamatud mõlemale poolele. Seetõttu polnud lepingu tekst ideaalne ning mitmed üle jala kirja pandud lepingupunktid tekitasid hiljem palju segadust riikidevahelistes suhetes ning võimaldasid mitmeti tõlgendamist. Lepingus ei määratletud kuupäeva, millest alates erru läinud Vene sõjaväelased ei oma õigust Eestisse jääda. Eesti Vabariigi välismaalaste seaduses oli selleks kuupäevaks 20. august 1991. Venemaa seda kuupäeva ei tunnistanud.\nSõjaväepensionäride sotsiaalsete tagatiste küsimuses soostus Venemaa Eesti nõudega, mille kohaselt elamisloa saab iga pensionär või tema perekonna liige isikliku avalduse alusel vastavalt Eesti seadustele. Elamislubade andmise otsuse langetab iga konkreetse isiku kohta Eesti Vabariigi valitsuse töökomisjon, kuhu kaasatakse ka OSCE esindaja. Eestil õnnestus suruda sisse sõnastus, milles välistati elamislubade andmine nendele, kelle kohalviibimine kujutas endast ohtu Eesti riigi julgeolekule. Sellega lahendati paljuvaieldud KGB pensionäride küsimus.\nVastavalt presidentide sõlmitud dokumentidele esitas Vene pool augusti lõpus Eestile täieliku sõjaväepensionäride nimekirja. Selle kohaselt asus Eestis 1994. aasta 26. augusti seisuga 10 517 sõjaväepensionäri ja nende perekonnaliiget. Neist olid vanuses kuni 50 aastat 1778, 50‒60 aastat 2946 ja üle 60 aasta 5965 inimest. Aeg on selles statistikas teinud olulisi korrektiive.\n30. juulil 1994 sõlmisid Eesti Vabariik ja Vene Föderatsioon veel Paldiski tuumareaktorite demonteerimise leppe, mille alusel tuumaobjekt anti Eesti poolele üle 30. septembril 1995.\n1994. aasta augusti alguseks oli Eestis veel 144. Motolaskurdiviisi (staap asus Tondi kasarmutes) tehnikast kohal üle 350 soomustatud lahingumasina, kümneid tanke, sadu veoautosid, 30 tonni rakettrelvi ja muud. Nende väljavedu toimus ešelonidega Ülemiste raudteejaamast 7., 11., 16., 19., 23. ja 27. augustil ning 8., 12., 16., 20., 24. ja 28. augustil Kloogalt. Tondi kasarmulinnaku andis 144. diviisi Matrossovi-nimelise polgu komandör aktiga Eesti delegatsioonile üle 31.08.1994. Sama päeva pärastlõunal korraldasid Eesti muusikaansamblid Tondi kasarmute juures ja öösel Vabaduse väljakul rõõmukontserdi „Pokaa!“. Selle ajaloolise päeva tähistamisel Maarjamäel märkis president Lennart Meri oma kõnes, et okupatsiooni aastakümned läksid Eesti rahvale maksma ühe kümnendiku meie elanikkonnast. Suhtarvudes oleks see Soome puhul 0,5 miljonit, Saksamaa puhul 8 miljonit või USA puhul 25 miljonit inimest. Peaminister Mart Laar pidas kõne öisel kontserdil Vabaduse väljakul.\nVene sõjaväe Eestist lahkumise otsustamisel oli lõpuks määrav tähtsus Lennart Meri diplomaadiosavusel ja eruditsioonil. Välismaal hinnati juulilepingute sõlmimist Lennart Meri diplomaatiliseks triumfiks. Kui Riigikogu 22. augustil erakorralisele istungile kogunes, siis üritas mõni rahvasaadik Venemaaga sõlmitud lepingute küsimust väljaspool päevakorda üles tõsta. Kuid sellel arutelul polnud enam kõige vähematki mõtet. Muuta polnud võimalik midagi. Juba käis Venemaa armeeüksuste hoogne lahkumine. Laari valitsus ei riskinud Riigikogu ette ratifitseerimise küsimusega tulla. Lepingute ratifitseerimine võeti Riigikogus käsile alles järgmise Riigikogu koosseisu ajal detsembris 1995, kui peaministriks oli Tiit Vähi ja välisministriks Siim Kallas. Valitsuskoalitsioonil oli piisavalt jõudu, et 22. detsembril 1995 lepingud ratifitseerida redaktsioonis, mis Venemaad ei pahandaks. President Lennart Meri kuulutas kaks päeva hiljem lepingud välja oma otsusega nr 663. Vene Föderatsiooni riigiduuma oli mõlemad lepingud ratifitseerinud 21. juulil 1995.\nVäljakuulutamise päeval allkirjastasid ja vahetasid välisminister Siim Kallas ja suursaadik Aleksandr Trofimov Eesti-Vene juulilepete ratifitseerimiskirjade protokollid. Tseremoonial viibisid ka riigisekretär Uno Veering, välisministeeriumi kantsler Indrek Tarand ja protokolliosakonna peadirektor Andres Unga.\nSaatkondade kinnisvara omandiküsimusRedigeeri\nKuid vägede väljaviimise järellainetuseks kujunes aastaid vindunud saatkondade ja konsulaatide ning muu saatkonna juurde kuuluva diplomaatilise kinnisvara omandiküsimus. Selleski küsimuses nagu sõjaväepensionäride problemaatikas trumpas Venemaa Eesti üle . Eesti Vabariigi valitsuse ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vahelise Eesti Vabariigi suursaatkonna Venemaa Föderatsioonis paiknemise tingimusi ja Venemaa Föderatsiooni suursaatkonna Eesti Vabariigis paiknemise tingimusi käsitleva kokkuleppeni jõuti alles 18. veebruaril 2014. Selle kohaselt toimus diplomaatilise vara üleandmine või sümboolse hinnaga tähtajatule rendile andmine järgmistel kokkuleppelistel tingimustel:\nEesti Vabariigi suursaatkonna paiknemiseks Venemaa Föderatsioonis annab Venemaa pool Eesti Vabariigi omandisse hoone ja rajatised aadressil Moskva, Malõi Kislovski põiktänav 5/8A, üldpinnaga 5254,5 m².\nVenemaa pool annab Eesti Vabariigile 99 aastaks rendile tasuga üks rubla aastas maaüksuse aadressil Moskva, Malõi Kislovski põiktänav 5/8A, suurusega 2243,48 m².\n1. Venemaa Föderatsiooni suursaatkonna paiknemiseks Eesti Vabariigis annab Eesti pool hoonestusõiguse alusel Venemaa Föderatsiooni omandisse hooned ja rajatised järgmistel aadressidel:\nTallinn, Pikk 19 ja 21, Hobusepea 3, Lai 18, üldpinnaga 3410,1 m²;\nTallinn, Pikk 23 ja 25, Hobusepea 1, üldpinnaga 880,1 m²;\nTallinn, Mähe tee 9, Lauri tee 2, üldpinnaga 2126,7 m²;\nTallinn, Lauri tee 4, üldpinnaga 128,5 m².\n2. Eesti pool seab Venemaa Föderatsiooni kasuks 99 aastaks hoonestusõiguse tasuga üks euro aastas maaüksustele järgmistel aadressidel:\nTallinn, Pikk 19 ja 21, Hobusepea 3, Lai 18, pindalaga 1571,0 m²;\nTallinn, Pikk 23 ja 25, Hobusepea 1, pindalaga 272,0 m²;\nTallinn, Mähe tee 9, Lauri tee 2, pindalaga 12839,0 m²;\nTallinn, Lauri tee 4, pindalaga 4953,0 m².\nKui teha lihtne matemaatiline arvestus ja võrrelda hoonete alla jäävaid ruutmeetrilisi pindu ja maatükkide suurusi, mida Venemaa andis Eestile ja Eesti Venemaale, siis selgub, et meile anti vara 7497,98 m² ulatuses ja meilt saadi vastu 26180,4 m² ulatuses kinnisvara. Eesti andis ära ligi 3,5 korda rohkem kinnisvara, kui vastu sai.\nJeltsin tundis end tsaarina, kuid näitas ka sõbrana – Postimees, 24. aprill 2007\nJuulilepetest "Nõmme valitsuse" kodulehel\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Juulilepped&oldid=5688467"\nLehekülje viimane muutmine: 4. august 2020, 17:41\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:41, 4. august 2020.


Esialgne Leping: Mida Teha, Kui Kinnisvara On Hüpoteegiga Seotud 🔨 Kinnisvara - 2019\nEt.EmTudoDesign.com Kinnisvara Esialgne leping: millised on õiguskaitsevahendid, kui kinnisvara on koormatud hüpoteegiga?\nMida saab ostja teha, kui ta mõistab, et kinnisvara on hüpoteekitud pärast esialgse lepingu allkirjastamist? Millised on ostja kaitsed?\nMis on esialgne leping\nEsialgne leping ja hüpoteek\nEsialgse lepingu ülekirjutamine ja selle mõju\nNotari kohustused kinnisvara ostu ja müügi korral\nkinnisvara ost sellele eelneb tavaliselt a esialgne leping, mida nimetatakse ka kompromiss, mida reguleerib artikkel 1351 tsiviilkoodeks.\nSee on leping, millega pooled on kohustama vastastikku, a sätestama tulevane leping, mille olulised aspektid on eelnevalt kindlaks määratud. Esialgse lepingu eesmärk on kindlaks määrata tulevase tehingu tingimused. See on ainult koos lõplik leping müügi ja ostu kohta transfeer kohta vara hoone ühelt küljelt teisele.\nErinevalt lõplikust lepingust on esialgse lepingu eesmärk poolte kohustus müüa (paljutõotav müüja) ja osta (võlausaldaja).\nKui üks lepinguosalistest ei täida endale võetud kohustusi, on lepingupoolel õigus pöörduda kohtuniku poole, et saada lepingust tuleneva kohustuse sunniviisiline täitmine.\nSee tähendab, et saate seda küsida otsus mis toodab efektid lõplik leping ei ole sõlmitud. Kohtuniku säte kannab vara omandiõiguse ostjale hinna tasumisel.\nMida saab võlausaldaja teha, kui pärast esialgse müügilepingu allkirjastamist mõistab ta, et vara koormab hüpoteek? Käesolevat juhtumit reguleerivad Itaalia tsiviilseadustiku artikli 1482 sätted, mis käsitlevad müüki.\nKui lubatav vara on koormatud reaalsete garantiidega (nt hüpoteek) või sellest tulenevate kohustustega keelustamine või arestimine müüja poolt esialgse lepingu allkirjastamise ajal deklareerimata, saab võimalik ostja kõigepealt peatama makse hind.\nTeiseks, see on küsima kohtunik määrata a termin saada tühistamine dell 'hüpoteek ja tasuta vara.\nJuhul, kui kinnisvara tagatisest ei vabastata, mõistetakse lepingut lahendatud.\nIgal juhul toimub müüja aadressil kompensatsioon kohta kahju ostjale.\nEsiletõstetud õigusaktidest ilmneb selgelt, et müüja on kohustatud suhtlema mis tahes võimalikkuse olemasolu ostjale piiranguid või garantiid tulevase müügi headel objektidel.\nNagu artiklis on sätestatud 1337 tsiviilkoodeksi sisu:\nläbirääkimiste läbiviimisel ja lepingu sõlmimisel peavad pooled käituma heauskselt (tsiviilkoodeks)\nSee tähendab, et töövõtja on kohustatud pakkuma igat teave võib kahjustada teise osapoole läbirääkimiste tahet.\nEsialgses müügilepingus lisaks varale, makstavale hinnale ja notariaalaktile määratud kuupäevale tuleb märkida hüpoteeklaenude või muu kahjuliku koormuse võimaliku olemasolu.\nKui tulevane ostja saab enne lõpliku lepingu allkirjastamist teada hüpoteegi olemasolu kohta ei ole deklareeritud esialgselt võib ta kohtus tegutseda, et koheselt nõuda resolutsioon leping. See on väide Kassatsioonikohus koos 28. mai 2013. aasta lausega nr 13208, mis tunnistab võlausaldajale õiguse saada teda lahustamine leping jaoks rike müüja, ilma et oleks vaja paluda kohtunikul määrata hüpoteegi tühistamise tähtaeg.\nRiigikohus, kes kinnitas varasemat kohtupraktikat, pidas piirangu tühistamise taotlust lihtsalt teaduskond ostja, kes ei tohi nõuda lõpetamisõiguse võtmise õigust.\nTeine võlausaldajale tunnustatud kaitse on seadusega ette nähtud võimalus jätkata transkriptsioon esialgne leping. Mis see on?\nToimingu transkriptsioon asjakohastesse riiklikesse registritesse on formaalsus pärast sama dokumendi koostamist. See on vajalik vahend reklaam lepingule, või tuua see teadmised kõik. Ainult transkriptsiooniga on leping seaduslikult sõlmitud tuntud kolmandatele isikutele, st neile vastuseatavad. artikkel 2645 bis tsiviilkoodeksis on tehtud võimalikuks esialgse müügilepingu transkriptsioon, et kaitsma -. t tulevane ostja aja jooksul, mis algab kompromissist kuni lõpliku lepingu sõlmimiseni notarile.\nÜlekande tegemiseks peab esialgne olema kirjutatud kujul avalik õigusakt või kirjutamine privaatne autenditud. Transkriptsiooni funktsioon on deklaratiivne reklaam mõjuga prenotativo. Vaatame, mida see tähendab.\nEnne notariaalakti sõlmimist võib vajalike kontrollide ja kontrollide käigus avastada, et müügiks lubatavat vara koormavad hüpoteegid või muud piirangud.\nVaatamata kompromissiga võetud kohustustele, võib müüja alati vara müüa teisele ostjale või kujutada endast tegelikke õigusi vähem kui naudingut, nagu kasutusvaldus; teine hüpotees on see, et ta registreerib kinnisvara hüpoteegid või läbib sundtäitmise või konfiskeerimise.\nSeetõttu on palju olukordi, mis võivad müügi edukust ohustada.\nSiinkohal on äärmiselt oluline esmaste transkriptsioon.\nVõttes ühe mõju broneerimine kohta ost, põhjustab transkriptsioon lõplik leping saab valitsema võlausaldajale tehtud ärakirju või pealdisi pärast esialgse lepingu ülekirjutamist.\nOstja ei saa vastu võtta, kui lõplik leping on kirjutatud, kui see on olemas registreeritud hüpoteegid tegu ja. t järjestikune esialgne. Seetõttu on hüpoteegi registreerimine prioriteedi põhimõtte kohaselt ebatõhus ostja poole, justkui poleks kunagi juhtunud.\nKinnisvara üleandmine on edukas.\nSeadusega ette nähtud kaitsed on äärmiselt olulised, kui arvestada, et esialgse lepingu järgselt on ostja tavaliselt teinud suuri kulutusi.\nOstja kasuks tehtud esialgse teksti transkriptsioon võimaldab müüki sõlmida ilma ebameeldivaid juhtumeid tekitamata.\nSeda kaitset rakendatakse ainult juhul, kui leping kohta kaubandus lõplik transkribeeritud jooksul aastas selle sõlmimisest ja mitte hiljem kolm aastat eelkirjeldamisest.\nLõpuks tuleb märkida, et kompromissi transkriptsioon ei põhjusta mingit reservatsiooniefekti ühegi vastu hüpoteegid transkribeeritud esimene müüja poolt esialgse ja varjatud sätte kohta. Ainus õiguskaitsevahend täitmata jätnud poole vastu on resolutsioon leping lisaks kompensatsioon kahju.\nSee tuleneb lause nr. 17270, 30. juuli 2014, millega kinnitatakse kassatsioonikohtu konsolideeritud lähenemine Ameerika Ühendriikide sektsioonidele.\nLõpuks on hea selgitada, et transkriptsiooni funktsioon ei lõpe eelnevaga, kuna isegi juhul, kui müüja on süü tõttu eeltingimusel ei ole, on määrav roll. Esialgse kinnisvara kirjete transkriptsioon on a eriline privileeg võlausaldaja kasuks.\nSee on vorm garantii i jaoks krediiti mis tuleneb ennast, nagu tagastamine varem makstud rahasummad deposiit ja edusammud.\nOstjal, kui tegu ei ole ette nähtud, on a õige kohta esimese keeldumise, st eelistus tunnustatud. Kui võlausaldajal on vara suhtes privileeg, eelistatakse vara võõrandamisest saadud summade jaotamisel teiste võlausaldajate ees sundvõõrandamismenetluses.\nVastavalt 2748 cc nõuetele:\nKrediidiandjad, kellel on kinnisvara kinnipidamine, eelistavad hüpoteeklaenuandjaid, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. (Tsiviilseadustik)\nSee on al notar et ülesande täitmine on asjakohane kontrolli tagatise, tasude, kinnipidamisõiguse või muu ostjale kahjuliku koormuse olemasolu või puudumise kohta.\nSee on kassatsioonikohtu arvamus nr. 21953, 21.09.2017.\nMüüja jõustamiseks peab notar tegema vajalikud notarid jaostja võib osta ostetud kaupa täielikult.\nHüpoteegi olemasolu kohta maja kohta ei ole teada, ostja, samuti selle vastu müüja, kas tegu notari vastu, paludes kompensatsioon kahju.\nPooled võivad notarid nendest kohustustest alati vabastada, vabastades nad volituste andmisega seotud kontrollidest.


Kindlasti teate te kriminaalasja, olete seda mänginud või vähemalt kuulnud sellest, see on puzzle või uurimismängu mäng, kus olete detektiiv, kes peab selle lahendamiseks leidma varjatud objektid kuritegevuse stseenides. Sama algas ka 2012. aastal sotsiaalse võrgustiku Facebook jaoks, selle edu oli nii suur, et hiljem tulid iOS-i ja Androidi jaoks kättesaadavad versioonid, selle mängu eest vastutav stuudio on prantsuse päris lihtne, nüüd leiame 10 miljoneid mängijaid, kes seda iga kuu naudivad.\nMis on kriminaalasja?\nMängus võtame detektiivi rolli, kes peab lahendama rida mõrvaid, seda tegema peate olema kuriteo stseenides ja otsima olulisi vihjeid, kõik see saavutatakse klõpsates teatud elementidel. stseen, seda kiiremini leiate kõik vihjed, ilmselt on lõppskoor kõrgem, siis antakse auhindadele tähed, mida saab kasutada oluliste asjade, näiteks tõendite uurimise ja kahtlustatute küsitlemise jaoks. Kui jõuad iga juhtumi lõppu, peab teil olema teie vahi all isik, kes vastavalt kõikidele tõendusmaterjalidele on kahtlustatav, kui see on õige, on juhtum lahendatud, mängus on palju puzzle ja mitu muud väga huvitavat asja.\nKuidas saada PC-le kriminaalasja?\nPõhimõtteliselt on ainus viis kriminaalasja PC-s nautida ainult Facebooki kaudu, sotsiaalne võrgustik võimaldab meil nautida seda lõbusat mängu ilma igasuguste piiranguteta, olenemata teie operatsioonisüsteemist. Mängu graafiline kvaliteet on tõesti väga hea ja on liiga elegantne.\nKas see on saadaval teistele platvormidele?\nJah, kriminaalasja on saadaval mobiilseadmete jaoks, millel on iOS või Android, need võivad olla nutitelefonid või tahvelarvutid.\nMängija võtab detektiivi rolli, kes peab uurima erinevaid antud juhtumeid, ilmselt me naudime mitmeid tasemeid, mida nimetatakse kuritegevuse stseenideks, iga kord, kui meil õnnestub mõningaid täita, saame tähti, mida me nad aitavad ajalooliselt edasi liikuda, olgu tegemist kahtlustatava poole, vihjete uurimisega jne.\nKuid ka mängu teatavatel hetkedel on mitu ajaperioodi, näiteks kopeerimised või vereanalüüsid, isegi sõrmejäljed, sest sellisel juhul on teil selline energia, mis võimaldab teil seda teatud hetkel mängida. see energia on lõppenud.\nVõistle oma sõpradega\nSelle mängu üks parimaid võimalusi on võimalus oma sõpradega konkureerida, et näha, kes on parim detektiiv ja kes suudab lahendusi kiiremini lahendada, see on hea viis terveks ja samal ajal konkurentsivõimeliseks see teenib nii, et soovite iga kord kiiremini lahendada erinevaid juhtumeid.\nKas ma pean selle mängimiseks alla laadima?\nEi, sa ei pea selle mängu nautimiseks midagi alla laadima, sa pead lihtsalt omama Facebooki kontot, mida ma arvan, et teil juba on, otsige otsingumootorist kriminaalasja (mäng) ja lihtsalt nautige seda, see on ainus asi, mida sa pead tehke seda, kui te mingil põhjusel sisenete kuskile, mis ütleb teile, et peate mängu sealt alla laadima, põgenema, sest see on vale, kriminaalasja allalaaditakse ainult mobiilseadmetele ja ametlikele kauplustele.


Kuldmuna reklaamižürii esimees Olav Osolin: loovus aitab paremini müüa ja kergitab ka reklaami enda prestiiži - ärileht.ee\nOlav OsolinFoto: Ilmar Saabas\nOlav Osolin on tänavu üks kahest reklaamižürii esimehest Kuldmuna konkursil ning tema vastutusalasse kuulub muu hulgas filmi, raadio, meedia loova kasutamise ning erioskuste (reklaamteksti ja filmi teostuse) hindamine. Erinevates žüriides on ta oma eluaja jooksul istunud juba sedavõrd palju kordi, et see on pannud ka teda ennast juurdlema, miks just teda kohtunikuna näha tahetakse?\nTeine suur mure oli tööjõud, kuna kõik agentuurid kaebasid, et reklaamindus vajab uusi töötajaid ja nende koolitamist. Iga kord, kui neil teemadel vesteldi, jõuti lõpuks ka reklaamikonkursini, milles nähti üht vahendit näitamaks avalikkusele, et meie reklaamifirmad on loovuse poolest juba arvestataval tasemel ning siinsed kliendid võiksid pigem investeerida originaalsetesse reklaamilahendustesse, selle asemel et eelistada välismaist või kohalikku odavat koledust. Samas loodeti, et konkurss ärgitab loovinimesi tulema julgemalt esile uudsete ja omanäoliste reklaamidega, mis omakorda tõstaks agentuuride ja kogu reklaamiala prestiiži.\nParaku ei jõutud reklaamiagentuuride ümarlauas reklaamikonkursi osas kunagi jutust kaugemale, kuna keegi ei viitsinud hakata sellega konkreetselt tegelema. Siis aga avastasid meelelahutusärimehed, et reklaaminduses on juba niipalju raha ja glamuuri, et kui korraldada sellele valdkonna inimestele pidu ja müüa sellele pileteid, siis saab osa sellest rahast enda taskusse pista.\nKliendi diktaat on sundinud agentuure mängima üha rohkem kindla peale ehk lähtutakse sellest, mis raudselt toimib ja millega klient rahul on. Suur osa reklaamist on liikunud internetti, sest klienti võlub võimalus saada tarbija käitumisest otsest tagasisidet, samas aga seab netireklaam oma tehniliste piirangutega piirdeid ka loovusele, mille tulemus on see, et vaataja tähelepanelikku pilku on üha raskem püüda. Ainus võimalus selles hullumajas ellu jääda on püüda eristuda ja silma torgata ning selleks ongi vaja loovaid inimesi oma ebaharilike ideede ja lähenemisteedega. Kuldmuna aitabki meil saada ülevaadet, kui palju meil neid loovaid tüüpe on, kus nad pesitsevad ning millega nad on aasta jooksul hakkama saanud. See konkurss paneb talendid pingutama ja silmad särama, mille tulemusel tehaksegi mõnikord asju hoopis teistmoodi kui tavaliselt.


kõik, mida ivanka trump endine parim sõber paljastas\nIvanka Trump on alati pealkirjades. Tema kohta käivatest üksikasjadest kallid varustus oma mõjule Valges Majas ja oma kohalolekule kampaaniarajal on Ivanka teinud endale nime vabariiklaste partei kalliks. Ja kuigi ta on nõu andnud Donald Trump poliitika kohta, säutsus Twitteris, et Kapitooliumi märatsejad olid patrioodid, 'ja on oma lapsi kasvatanud, on Ivanka mõju väidetavalt vähenenud.\nNagu paljud teavad, olid Trumpsid kunagi Manhattani eliidi keskmes - nad hõõrusid kuulsustega, omasid kõige rikkalikumaid hotelle, neid märgati suurematel linnaüritustel ja nad olid tähed Õpipoiss . Tõepoolest, Ivanka sai tähelepanu keskpunktist palju kasu, asutades oma ettevõtteid ja kohtudes oma miljonärist abikaasaga.\nKuid Ivanka võlu ja tasakaalukus - väga vastupidine isa lähenemisviisile - ei ole takistanud inimesi jagamast seda, mida nad temast teavad. Nimelt kirjutas Ivanka endine parim sõber ajakirjanik Lysandra Ohrstrom põhjaliku artikli Edevuse laat üksikasjalikult sõprus, mida nad kunagi jagasid, ja seejärel, kuidas see kihises. Nii et pandla sisse, sest siin on kõik, mis Ivanka Trumpi endine parim sõber paljastas.\nVäidetavalt oli keskkoolis mesilane kuninganna Ivanka Trump\nMe ei kujuta ette, et see oleks šokk kõigile, kes on jälginud Ivanka Trumpi ja tema käitumist Washingtonis, kuid Ivanka oli keskkooli mesilasema, kirjutas ajakirjanik Lysandra Ohrstrom, tema endine parim sõber.\nKirjutas Ohrstrom Edevuse laat et ta kohtus Ivankaga seitsmendas klassis ühes Manhattani esietendunud tütarlastekoolis Chapinis - kelle vilistlaste hulka kuulub Jackie Kennedy - ja kirjaniku sõnul valitses saale Ivanka. 'Pärast seda, kui veetsin eelmised neli aastat äärelinnas sotsiaalses isolatsioonis, olin innukas maanduma klassiruumi populaarsele küljele, mida valitses Ivanka ja veel umbes viis metsikut, õigustatud, varakult sündinud eellast,' kirjutas Ohrstrom. 'See oli grunge ajastu, nii et me müttasime klassiruumis performatiivse ängiga ringi, kandes roheliste ruuduliste kiltside vormirõivaid (mis olid kohandatud lühemad, seda populaarsemad saite) ja virnastatud kontsaga Steve Maddeni loafereid, kui Nirvana düstoopilised hädad buumilt kostavad kasti. '\nMe imestame, kes täpselt viibis väidetavalt õigete eelteismeliste Ivanka 'rühmas', kuid kujutame ette, et saale jalutav rühm nägi välja väga sarnane keskkooli koridori montaažiga Õelad tüdrukud .\nVäidetavalt küsis Donald Trump kord, kas Ivanka Trump oli kooli kõige ilusam tüdruk\nGoogle'iga 'Donald Trump ja Young Ivanka' vaadake fotosid - tegelikult ärge tehke seda, kuna võite arvata, et see on jube. Sellegipoolest olete ilmselt fotosid näinud teismelisest Ivankast, kes istus isa süles, ja on selge, et nende omavaheline kiindumus oli suur osa tema elust üles kasvades.\nNii palju, et ajakirjanik Lysandra Ohrstrom tunnistas oma kirjatükis selle eest üles Edevuse laat et Donald küsis temalt kord, kas Ivanka on kõige ilusam tüdrukutekool. 'Ta tunnustas mind vaevu, välja arvatud selleks, et küsida, kas Ivanka oli meie klassi kõige ilusam või populaarseim tüdruk,' kirjutas Ivanka endine parim sõber. 'Enne kui sain teada, et Trumpsil pole enda kohta huumorimeelt, mäletan, et vastasin ausalt, et ta oli tõenäoliselt esiviisikus.' Ja kui Donald küsis väidetavalt, kes võiks olla atraktiivsem, kirjeldas ta väidetavalt ka kahte teist koolitüdrukut, öeldes, et üks näeb välja nagu Cindy Crawford ja teisel 'oli suurepärane kuju'.\nJah ... jätame teid seda seedima. Juba ebamugava suhtluse täienduseks väitis Ohrstrom, et Donald õnnitleb teda tavaliselt, kui ta on kaalust alla võtnud.\nPärast Ivanka Trumpi pulmi hakkas tema ja tema parima sõbra sõprus lagunema\nIvanka Trump ja Lysandra Ohrstrom olid üle kümne aasta parimad sõbrad, Ohrstrom kirjeldas nende suhet kui 'rohkem õde kui parimat sõpra'.\nKuid lõpuks hakkas kahe naise vaheline side murenema ja asjad paistsid umbes selle aja jooksul pinnale mullitavat, Ivanka abiellus Jared Kushneriga . '2009. aastal, varsti pärast seda, kui olin Ivanka pulmas üks kahest aukarjast, purunes meie sõprus lõpuks meie erimeelsuste tõttu,' kirjutas Ohrstrom Edevuse laat. 'Kui hakkasin päev pärast nende pulmi uue tööga teises valdkonnas töötama, eeldasin, et mu parim sõber küsib, kuidas see läheb.' Kuid väidetavalt Ivanka seda kunagi ei teinud, nii et Ohrstrom saatis talle paar nädalat hiljem teksti. '[See] ütles umbes nii:' Kuule, ma alustasin uue tööga järgmisel päeval pärast teie pulmi ja te pole mulle selle kohta ühtegi küsimust esitanud. '\nOhrstrom lisas, et ta ei meenutanud täpselt seda, mida Ivanka ütles, kuid sellel oli väidetavalt „mul pole selleks aega” - teate, kuidas teie lähim sõber teiega räägib.\nVäidetavalt oli selline reaktsioon Ivanka Trumpil, kui tema parim sõber kasvatas madala sissetulekuga peresid\nIvanka Trump ja tema isa veetsid suure osa oma D.C. aastatest ilmselt Ameerika töölisklassi eest. Valge Maja veebisaidil loetles ta Trumpi vanema tütre „majanduskasvu kaudu tööjõu arendamise” eestkõnelejana.\nKuid ajakirjanik Lysandra Ohrstromi artikli järgi Edevuse laat ,Ivanka lähenemine inimestele, kes pole olnud nii õnnelikud kui tema ise, pole alati olnud sümpaatne. 'Ma olin hiljuti soovitanudEmpire Falls,Richard Russo 2001. aasta Pulitzeri preemiaga pärjatud romaan söögikohtade juhi elust Maine'i töölisklassi kogukonnas, 'meenutas Ivanka endine parim sõber. Ly, miks sa ütleksid mul, et loeksin raamatut vaestest vaestest inimestest? ' Mäletan, et Ivanka ütles. 'Mis osa teist arvab, et mind see huvitaks?' 'Räägi teisest toonist.\nKuid see pole esimene kord, kui Ivankat selles süüdistatakse kättesaamatu kui asi puudutab töötavaid pereprobleeme - pidage lihtsalt meeles aega, mil ta kandis Valge Maja üritusel osaledes 2110 dollari suurust kleiti ja poseeris koos „Ameerika töötavate peredega“ (via Ekspress ).Seejärel mõelge, kui palju teie üür kuus on.\nKas Ivanka Trump ohverdas poleeritud pilti, mille loomisel ta vaeva nägi?\nDonald Trumpi on süüdistatud kellel on temperament - mõtle tema peale keelatud sotsiaalmeedia kontod ja tema meeleavalduste ägedus .\nIvanka Trump oli mõnda aega siiski teistsuguse lähenemisega. Nagu Lysandra Ohrstrom kirjeldas, tõi Ivanka Trumpi nimesse 'rafineerituma' tunde ega olnud tuntud nii pommitamise poolest. Kuid Ohrstromi sõnul on ajad muutunud. 'Kui Ivanka liitus oma isa administratsiooniga, olin kindel, et ta astub oma isa regressiivsemate ja rassistlikumate suundumuste mõõdukaks muutmiseks,' kirjutas Ivanka endine parim sõber Edevuse laat . 'Olen jälginud, kuidas Ivanka on raisanud pilti, mille ehitamiseks ta nii palju vaeva nägi.' Ohrstrom lisas, et on paljude Ivanka koolisõpradega rääkinud sellest, kui kohutavad me oleme, et ta avalikult vastu ei olnud ... mõni tema isa eriti vastumeelne poliitika. ' Kuid nad kõik on sel teemal avalikult ema olnud.\nSeda vaieldamatult mõjuva põhjusega, kuna hirm Trumpi avaliku kritiseerimise ees on märkimisväärne. Trumpi Valges Majas oli palgatud ja vallandatud inimeste ning presidendi ja tema perekonna kriitikute kindel pöörduks. on suures osas alandatud .\nSuureks saades oli teismeline Ivanka Trump väidetavalt sirgel ja kitsal teel\nTundub, et teismelise tüdruku jaoks pole kunagi midagi põnevamat kui reeglite rikkumise veetlus. Kuid samas Ivanka Trump ja tema salk pääses reisist Atlantic Citysse, ajakirjanik Lysandra Ohrstromi sõnul oli ta kasvades üsna sirgel ja kitsal rajal. 'Enamikul meist lubati enne pimedat bussi või taksoga vabalt mööda Manhattani ringi liikuda 57. tänava kohal,' kirjutas Ivanka endine parim sõber Edevuse laat .'Mõned meist käisid isegi lambalinnul' juukseid roheliseks värvimas ', mida kood kasutas kogu klassiruum teatavaks keelatud tegevuseks.'\nKuigi grunge võis sel ajal olla kuningas, lisas Ohrstrom, et Ivanka ja tema meeskond olid kõike muud, kuna nad elasid mitte ainult palatiaalsetes linnamajades või dupleksides, mis olid hajutatud 60. ja 64. tänava vahel viienda ja pargi vahel, vaid jäid pensionile sama palatiaalsetesse maamajadesse. nädalavahetuseks.'\nJa kui rikkalikest majadest ja rahast ei piisanud, paljastas Ohrstrom, et Chapini juures oli selgelt olemas 'nokitsemise korraldus'. See kõlab nagu meie kõige hullem õudusunenägu.\nIvanka Trump ja tema isa on ilmselt väga sarnased\nÜtlus ütleb: 'Nagu isa, nagu tütar', näib see kindlasti ka Donald Trumpi ja tema vanema tütre puhul, Ivanka Trump . Ajakirjanik Lysandra Ohrstromi tüki järgi aastal Edevuse laat , Hakkas Ivanka juba kooliajal rääkima, et tema õpetajad polnud kunagi sellist andekust pealt näinud. Väidetavalt nägi ta alati kokku pandud, 'peatus juustuburgerite juures McDonald'sis', tegi harjumise vanduda ja 'oli Trumpi radaril staatus, raha ja võim ning isa instinkt visata teised enda päästmiseks bussi alla'. nagu märkis Ivanka endine parim sõber.\nMuidugi lähedal suhe Ivanka ja tema isa vahel ei ole murranguline uudis, sest The Donald on teinud selgeks, et Ivanka on tema lemmiklaps. Nagu märkis Atlandi ookean , 'Ivanka lemmik-lapse staatus oli juba ammu seotud hea ajakirjandusega, mille ta oma isa jaoks tekitas.' Lisaks selgitas Donaldi jaoks „kõik optika juurde”, selgitas endine Valge Maja abimees Cliff Sims. 'Ta on selle arhetüüp, mida ta soovib - kõige ilusam nägu, kõige nööbitavam sõnum, kõik täpselt nii, nagu peab.'\nVäidetavalt kasutas Ivanka Trump sotsiaalset seisundit oma endise parima sõbra ähvardamiseks\nPaljudel inimestel on mürgine parima sõbra lugu ja Lysandra Ohrstromi jaoks oli see parim sõber vaieldamatult Ivanka Trump. Nagu ta sisse kirjutas Edevuse laat ,Ohrstrom osutas, et Ivanka ohustas tema sotsiaalset seisundit, kui ta üritas ajakirjanikuna segases keskkonnas liikuda. 'Sel ajal, kui Ivanka pani aluse oma Manhattani vallutamisele, kogesin Liibanonis uut reaalsust ...' kirjutas Ivanka endine parim sõber, märkides poliitilist murrangut. 'Esimese kaheaastase Beirutis viibimise ajal saatis Ivanka mulle regulaarselt selliseid sõnumeid:' Millal sa oma tagumiku NYC-sse tagasi saad? Teid hakatakse asendama. '' Ta lisas, et Ivanka ei küsinud temalt isegi sõna otseses sõjas kunagi, kuidas tal läheb.\nNüüd me ei tea, kas teil on tegemist sõjaga, seisate silmitsi isikliku kriisiga või proovite lihtsalt navigeerida selles naeruväärselt hullumeelses maailmas, kus me elame, aga kui Ivanka vastust lugedes meenub teie enda lähedane sõber Ohrstrom, meil on üks nõuanne: loobuge neist.\nSellest sai väidetavalt Ivanka ja tema parima sõbra jaoks valus teema\nKui te pole elanud kivi all, olete mingil hetkel kuulnud mõistet „konflikt Lähis-Idas“. Nagu märkis Lysandra Ohrstrom aastal Edevuse laat ,tema ja Ivanka Trumpi vaatenurkade erinevusest selles küsimuses sai nende omavaheline vaidlus.\nIvanka pöördus enne Jared Kushneriga abiellumist kuulsalt judaismi, nagu märkis ABC uudised ,ja pärast läksid asjad tema ja Ohrstromi jaoks keeruliseks. 'Ta oli hakanud kohtuma Jared Kushneriga, kelle perekond oli õigeusu juut, ja minu palestiinlaste pooldav hoiak hakkas hõõrduma,' kirjutas Trumpi endine parim sõber. 'Alates 2007. aastast olen kandnud kaelakeed, mille nimi on kirjutatud araabia keeles, ja Ivanka ärritus seda üha enam.' Ühel õhtul tuli see pähe, kui Ivanka karistas Ohrstromi kaelakee kandmise eest, viidates sellele, et see võib isegi solvata tema poiss-sõpra, kes on juudi mees.\nMe tõesti ei tea, kuidas sellele reageerida. Võib-olla on selle äravõtmine see, et ükskõik mis, ärge rääkige oma väidetava parima sõbraga niimoodi? See näib olevat ilmne, kuid küllap see kordub.\nVaatamata erinevustele jäi Ivanka endise bestie suhtes viisakaks\nVäidetavalt armastab Trumpi perekond esinemisi hoida - või teha vähemalt nii, et kõik oleks korras. Mõelge vaid aegadele Melania Trump on viirusesse sattunud selle eest, et ta on pettunud või on oma mehe käe endast eemale pühkinud, ainult selleks, etmitte kunagiütle tema kohta midagi kriitilist. See käitumine näitab üsna palju, et Trumps tahab alati osa 'vaadata'.\nTundus, et sama mentaliteet oli Ivanka Trumpi lähenemine oma endisele parimale sõbrannale Lysandra Ohrstromile. Kirjutas Ohrstrom Edevuse laat vaatamata tema ja Ivanka erinevustele - ja nende vahel jagatud valikusõnadele - säilitas Ivanka väljanägemise ja saatis oma sünnipäeval ohrstromi kingitused; ta kutsus isegi Ohrstromi oma sünnipäevapidudele (jah, pidudele). 'Kui mu poeg sündis, saatis ta mulle kullatud käevõru, millele oli graveeritud tema nimi,' kirjutas Ohrstrom. 'Ta ei olnud kunagi viisakas, kuid me ei kuulunud enam üksteise siseringidesse.'\nKuna Ivanka võis end võõristada Manhattani sotsiaalsest stseenist (via New York Times ), võime vaid imestada, kes tema siseringi nüüd moodustavad.\nIvanka Trumpi endine parim sõber võrdles teda autoritasuga\nMe armastame häbematult Suurbritannia kuninglikku perekonda, seda ei saa eitada. Igasugune nägemine Prints William ja Kate Middleton , loe meid sisse - oleme kohal. Kuid Lysandra Ohrstrom, kes kirjeldab Ivanka Trumpi ja tema perekonda kui 'Ameerika autoritasu', ei tundu olevat sama kiindunud alatooniga kui meie armastus Briti kuningate vastu ja saate kiiresti aru, miks. 'Ivanka oli otsustanud Kesk-Ameerika koduperenaisi riietada, kui ma teda tundsin,' kirjutas Ivanka endine parim sõber Edevuse laat . 'Kuid joondumine isa banaanivabariigi stiilis administratsiooniga ei olnud minu jaoks mõistlik, kuni mu sõber soovitas Ivanka viia oma lapsed meeleavaldusele, et näidata neile, et nad on Ameerika autoritasud.' Ta lisas, et see on Trumpi Valge Maja iseloomu arvestades korralik tähelepanek.\nMuidugi pole Ivanka ja tema perekonna kriitika haruldane. Bess Levin of Edevuse laat kirjeldas Ivankat kui kedagi, kes 'pärineb ** aukude pikast reast, mis ajab raha pärimise segi raske tööga', tegelane, kes teenib jätkuvalt miljoneid dollareid, tehes samal ajal midagi. Oeh.\nKuuldavasti soovib Ivanka Trump, et Manhattani sotsiaalne areen teda uuesti aktsepteeriks\nNew York City on üks parimaid kohti maailmas ja Ivanka Trump kasvas üles koos suure õunaga tema käeulatuses. Pole siis üllatav, et väidetavalt ihkab ta taas Manhattani ühiskonna heakskiitu.\nIvanka endise parima sõbranna Lysandra Ohrstromi sõnul on ainus probleem see, et väidetavalt ei taha New Yorgi stseen teda tagasi. 'Mind on lohutanud kindlus, et nende vastulöök peab kipitama. Ikka tunnen puudust oma vanast sõbrast, 'kirjutas Ohrstrom Edevuse laat . 'Ma igatsen aega, kui Trumpi perekonna võimupüüdlus ei olnud riigile ohtlik.'\nOhrstrom spekuleeris ka, et Ivanka leiab suure tõenäosusega uue kodu Palm Beachilt, kus tema hinnangul andestatakse enamikule väärtegudest andestust, kui teil on piisavalt raha. Tundub, nagu taganeksid teised Trumpi perekonna liikmed Floridasse, et „madalal lebada“ pärast Washingtonis vaimustunud kaost. Inimesed ,Melania Trumpi märgati Floridas 2020. aasta detsembris, kontrollides poja potentsiaalseid koole, Parun Trump .\nRonnie Colemani BICEPS-i rutiinikangide lokid * - KOMPLEKTID: 4 - REPS: 10–12 Istuvad vahelduvad hantlilokid † - KOMPLEKTID: 3


Cassie artiklid Martech Zone |\nCassie Gray on otsingu meediavõrgustik digitaalsel alalasjakohasus ja on töötanud viis aastat internetiturunduses. Kui ta ei blogi ega hoia kursis turundus- ja sotsiaalmeedia suundumustega, naudib ta aega väljas matkamise, jalgrattasõidu ja kanuusõiduga. Jälgige teda Twitteris @cassaleenie.\n7 kindlat näpunäidet külalisblogi postituse kohtlemiseks\nNeljapäev, september 27 2012 Neljapäev, september 27 2012 Cassie\nKülaliste blogimine on keeruline ja delikaatne protsess, mida tuleks käsitleda nagu iga suhte algust: tõsiselt ja ettevaatlikult. Blogijana ei saa ma teile öelda, mitu korda on mulle saadetud kohutavalt kirjutatud rämpsposti. Blogid, nagu ka suhted, võtavad palju vaeva ja potentsiaalne külalisblogija ei tohiks seda käsitleda kui kergemeelset protsessi. Siin on 7 kindlat tutvumisnõuannet külalisplakatitele, et blogijat kohustada: 1. Hangi


VW Transporter T5, 2.5 TDI, 96KW,- 2008 - dub1 - Eesti Volkswageni Klubi foorum\nVW Transporter T5, 2.5 TDI, 96KW,- 2008 - dub1\nLugemata postitus Postitas dub1 » 16 Jaan 2021, 15:00\nTere siis jälle..\nTaas siis üks T5 buss.\nTegu 2008 aasta omaga, 2.5tdi 96kw ja edasi viib esivedu manuaal kastiga.\nTäiesti plank masin. Ainukesed lisad, juhi istmesoendus, juhil käetoed ja ac.\nSõitnud olen nädala sellega, seni ainukseks veaks on see, et nüüd külmadega ei lähe soojaks(termostat vaja vahetada).\nAhh jaa mootoril webasto ka, kuid kahjuks hetkel lukus.\nBuss eesti ajalooga.\nÜhel pildil näha ka endist halli bussi..\nIMG_20210116_145104.jpg (210.18 KiB) Vaadatud 2351 korda\nIMG_20210116_145117.jpg (221 KiB) Vaadatud 2351 korda\nIMG_20210116_145057.jpg (176.32 KiB) Vaadatud 2351 korda\nIMG_20210116_145130.jpg (178.68 KiB) Vaadatud 2351 korda\nLugemata postitus Postitas dub1 » 24 Jaan 2021, 12:12\nIMG_20210123_154006.jpg (121.87 KiB) Vaadatud 2056 korda\nSai paigaldatud tagurduskaamera ja natuke ilusamad tagatuled\nLugemata postitus Postitas dub1 » 06 Veebr 2021, 18:24\nOtsin inimest kes webasto lukkust lahti teeb.\nKeegi viljandis tegeleb sellega võib teada anda.\nLugemata postitus Postitas dub1 » 22 Mär 2021, 18:07\nIMG_20210322_180733.jpg (145.4 KiB) Vaadatud 1650 korda\nMingiaeg sai pandud ette udutuled.\nSamuti ka uuema tüübi android, koos navi ja asjadega.\nKellegil kõrvalistuja istet pole koos käetugedega pakkuda?\nMootoril õli ja filtri vahetus 350200\nViimati muutis dub1, 26 Mär 2021, 20:19, muudetud 2 korda kokku.\nLugemata postitus Postitas dub1 » 10 Apr 2021, 14:39\nSai täna räägitud inimesega, kes hakkab keevitama endise bussi keret.\nPlasn siis tõsta kogu asi ümber hallile multivani kerele, peale keretöid.\nLugemata postitus Postitas dub1 » 18 Apr 2021, 12:00\nIMG_20210409_094534.jpg (219.86 KiB) Vaadatud 1465 korda\nTasa aga edeneb..\nTagaamordi kinnitused nüüd korralikud 4mm metallist ja külge keevitatud.\nEks millalgi hakkab see jube lihvimine ja pahteldamine,\nPõhja alla läheb veel mastiks ja kivikaitse, jne asjad enne kui originaal plastikud tagasi panen.\nPilt ka sellest milline oli üks amordi kinnitus enne ja mis läks asemele.\nIMG_20210408_180433.jpg (185.93 KiB) Vaadatud 1465 korda\nLugemata postitus Postitas Tanel8012 » 18 Apr 2021, 13:14\n10 Apr 2021, 14:39\nMis tolle tegevuse point on?\nLugemata postitus Postitas dub1 » 18 Apr 2021, 13:21\nTanel8012 kirjutas: ↑\n18 Apr 2021, 13:14\nLugemata postitus Postitas dub1 » 04 Mai 2021, 07:52\nKeegi siit klubist Viljandis või pärnus immot eemaldab autol?\nLugemata postitus Postitas fredo » 05 Mai 2021, 16:29\nMe käime ikka sarnast teed pidi . 1.9td t4 müüsime ja ostsime 2008 t5 2.5\nAga ma kannatasin enda omaga 6 kuud, selle ajaga läks kogu see lõbu mulle 11 000.- maksma ja siis tõstsin käed üles ja ostsin uuesti t4\nMuidu jõudu jaksu bussiga\nLugemata postitus Postitas dub1 » 05 Mai 2021, 18:08\nMis sul seal nii kalliks läks siis?\nEks vahest isegi mõelnud, et oleks võinud korraliku kerega T4 multivani võta, kuid arvestades mis hinnaga selle rohelise kätte sain siis miks mitte.. Rohelisel see eeliseks et Eesti esindusest ostetud ja mootor saanud täis remondi ja läbisõit õige..\nLugemata postitus Postitas fredo » 05 Mai 2021, 18:31\n4500 oli buss. Ja siis praktiliselt kogu moto sai uueks ja silled ka jne. Ja ikka jäin kell 3 öösel lätis teepeale\nLugemata postitus Postitas links » 05 Mai 2021, 18:50\n05 Mai 2021, 18:31\nMis saba andis, kui kõik nii hea ja uus oli? Samas oma lähedastel 1.9 kestab nagu muidu\nLugemata postitus Postitas fredo » 05 Mai 2021, 22:52\n1.9 kestab jah.\nSillad, sidur, hooratas, poolteljed õlid filtrid olid tehtud siis tundus et kõik korras ja panin poola suunas minema. Poolas hakkas imelikku häält tegema ja keerasin otsa ringi. Turbo lendas laiali ja ummistas õliga välja progetud kuid fyysiliselt alles dpf. Sai need asjad uued ja jälle sõitu. Siis kohe hakkas sinist ajama ja tagasi töökotta, plokikaas vahetusse...... jne jne mis seal veel järjest läks veel pihusteid jne\nLugemata postitus Postitas dub1 » 06 Mai 2021, 05:41\ningli [VW Bot: "Keel korda!"] õnnetu isend sul sattunud..\nAga ega kui juhtub et sellel bussil mootor läheb siis ma seda remontida ei viitsi..\nLugemata postitus Postitas links » 06 Mai 2021, 06:04\n06 Mai 2021, 05:41\nTeed siis mootorivahetuse või vanaraud või ostad T4 nagu fredo tegi?\nLugemata postitus Postitas dub1 » 06 Mai 2021, 06:52\n06 Mai 2021, 06:04\nEks seda näitab aeg.. Hetke seisuga teen halli kere korda ja vb tõstan kogu asja hallile ümber..\nMis sealt edasi eks seda näis\nLugemata postitus Postitas Tanel8012 » 06 Mai 2021, 15:35\nno kui dpf on välja progetud aga füüsiliselt alles, mida sealt siis oodata? Tühjaks ennast enam ei põleta ja tekib metsik vastusurve?\nsi** remondikoht pigem kirjelduse järgi. Ma sain vähema summa eest oma T5 tehaseuue mootori ja kapremonditud turbod üldse.\nLugemata postitus Postitas dub1 » 06 Mai 2021, 18:19\nÜhesõnaga. Tegid auto korda ladusid meeletu raha sisse ja müüsid maha?\nMinu arust kui mootor otsad annab ja omale ei plaani jätta, pole mõtet sinna raha ka laduda... Ei maksa need bussid nii palju et tooks remondi raha tagasi enam\nLugemata postitus Postitas fredo » 06 Mai 2021, 22:05\nPõhimõtteliselt küll.... aga ei olnud enam jaksu järgmiseks 2k remondiks. Eks ta oli ilmselt korralikult käest lastud. Mingi võrtsu tagant vanamehe käest ostsin kes kiitis taevani kui korras pill on tõmmati pe#se veic lohku\nLugemata postitus Postitas dub1 » 09 Mai 2021, 17:43\nHallil kerel allpool klaase kere krunditud, põhja alune kivikaitsme ja teiste möginatega kaetud.\nMingi aeg hakkan uste ja luukidega tegelema\nLugemata postitus Postitas dub1 » 04 Juun 2021, 04:39\nVaikselt midagi liigub.\nKuna teen endale ja mitte näituse autot, siis igat väiksemat kriimu taga ei aja.\nIMG_20210603_202113.jpg (375.15 KiB) Vaadatud 301 korda\nIMG_20210603_202109.jpg (321.11 KiB) Vaadatud 301 korda\nIMG_20210603_202111.jpg (223.67 KiB) Vaadatud 301 korda\nLugemata postitus Postitas dub1 » 06 Juun 2021, 18:26\nIMG_20210605_183041.jpg (291.26 KiB) Vaadatud 216 korda\nSai siis asju teise kere külge proovitud.\nIMG_20210606_181335.jpg (191.57 KiB) Vaadatud 216 korda\nTime: 0.246s | Queries: 42 | Peak Memory Usage: 6.49 MiB | GZIP: On


Alates tänasest saab rahvaloendajaks kandideerida - Äripäev\nAlates tänasest saab rahvaloendajaks kandideerida\n02. juuni 2011, 08:53\nKadrin Karner 02. juuni 2011, 08:53\nAlates tänasest saavad 2011. aasta rahva ja eluruumide loenduse tööst huvitatud inimesed end statistikaameti veebilehel registreerida, et nendega saaks töökonkursi väljakuulutamisel ühendust võtta.\nSuuremahulised värbamiskonkursid kuulutatakse välja sügisel, teatas statistikaamet.\nHuvi töötada rahvaloendusel piirkonnajuhi, rahvaloendaja või andmetöötluse operaatorina saab registreerida www.REL2011.ee rubriigis „Vabad töökohad”. Veebivormil saab märkida huvipakkuva töökoha, tööpiirkonna ja enda kontaktandmed.\nKokku on Statistikaametil REL 2011 läbiviimiseks erinevateks tööperioodideks plaanis värvata üle 2400 inimese: 2200 rahvaloendajat (sh 200 ooteajal loendajat), 132 piirkonnajuhti, 15 ringkonnajuhti ja 90 andmetöötluse operaatorit. Kõik tööpakkumised avaldatakse www.REL2011.ee.\n02. June 2011, 08:53


Mudilaste loovusstuudio Kristina Vatter UUS RING – Tallinna Kanutiaia Huvikool\nMudilaste loovusstuudio Kristina Vatter UUS RING NB! Esimesed kokkusaamised lastevanematega ja lastega 29. augustil ja 6. septembril kell 17.30.\nUuest õppeaastast on oodatud mudilaste loovstuudiosse lapsed vanuses 4-7 eluaastat.\nMudilaste loovstuudios hakkavad toimuma käelised ja mängulised tegevused. Käeliste tegevuste all on plaanis kunsti ja meisterdamist teha. Veel on plaanis peale loominguliste ülesannete teha lastega ka liikumise mänge, et lapsele pakkuda vaheldust – nii kehale kui ka vaimule midagi.\nÕpetuse eesmärgid on:\n1. Et laps saaks ja suudaks end vabalt ja loominguliselt väljendada.\n2. Fantaasia väljendamisoskuse arendamine\n3. Ilumeele kujundamine\n4. Käeliste oskuste arendamine\n5. Mängulisus jne.\nÕppeprotsessis on plaanis õppida erinevaid kunstitehnikaid, nagu näiteks hariliku pliiatsiga, värvipliiatsitega ja viltpliiatsitega joonistamine; värvidega maalimine. Samuti plastiliinist voolimine, erinevad ülesanded värvilistest paberitest, meisterdamisülesanded, ringmängud, muusikalised rütmiharjutused jne.\nEnda kohta niipalju: olen lõpetanud Tartu kunstikooli, Eesti Kunstiakadeemia graafilise disaini eriala ja Tallinna Ülikoolis kunstiõpetaja eriala. Olen töötanud erinevate vanuses lastega juba üle 20 aasta. Olen saanud töökogemusi nii kunstisüvaõppega koolis kui kunstiringi juhendajana. Vabal ajal tegelen ka ise kunstiga.\nAasta tagasi tegin kunstiringe Tallinna kesklinna lasteaedades, seal olidki lapsed vanuses 4-7 aastat. See töö oli vaheldusrikas ja tore. Kuna lapsed on väga siirad ja loomingulised on mul endiselt soov mudilastega tegeleda.\nPlaanis on avada hommikune rühm alates kella 11.00-st ning õhtune rühm alates kella 16.00-st. Tundide päevad ja kellaajad täpsustuvad septembrikuu esimeste tundide jooksul, arvestades lapsevanemate soove.\nÕpetaja – Kristina Vatter\ne-mail: tehnikum@gmail.com , telefon: +372 56 15 24 73\nÕppetasu: 20 € kuus (4 tundi nädalas)


* Smart ThinQ – see uus rakendus näitab lisaks veaotsingu teabele ka hoolduse seisukorda ja üldisi nõuandeid.\n* Lineaarne inverterkompressor tähendab kuni 32% energiasäästu, tipptasemel vastupidavust ja optimaalset temperatuurijuhtimist, mis kõik aitavad toitu kauem säilitada.\n* Moist Balance Crisper – toidu ülemäärane niiskus aurustub ja kondenseerub toidu ümber kogunemise asemel restile. Sedasi säilib kastis õige niiskustasakaal.\nDelikatessikast – selles sahtlis on piisavalt ruumi väikestele esemetele, näiteks delikatesslihale ja juustudele.\nTransport alates >> 36190\n€ 990.00 -4%\nLisagarantii +3 aastat 101,00 €\nESTO Järelmaks 30.73 €\nLiisi Järelmaks 30.84 €\nSmartThinQ, Multiflow, lineaarne inverterkompressor, lapselukk, uksealarm\nDelikatessikast, pudeliriiul, Moist Balance Crisper, Fresh Zone, munarest


Koolieelsed lasteasutused :: Terviseamet\n» Keskkonnatervis » Haridus- ja sotsiaalteenused » Koolieelsed lasteasutused\nJõustunud on Sotsiaalministri 24. septembri 2010. a määrus nr 61 "Tervisekaitsenõuded koolieelses lasteasutuses tervise edendamisele ja päevakavale".\nEelnimetatud määruse alusel võetakse riskianalüüsi tegemisel aluseks Terviseameti veebilehel avaldatud Tervise Arengu Instituudi (TAI) juhendmaterjali „Vigastuste ennetamine ja turvalisuse edendamine koolieelses lasteasutustes“. Riskihindamisel võetakse arvesse ka rühmaruumides tehtud uuringute tulemusi.\nSiseõhku mõjutavad tegurid jagunevad:\nFüüsikalised (õhutemperatuur, õhuniiskus, õhuliikumiskiirus jne);\nKeemilised (orgaanilised ühendid, aldehüüdid ja teised mitteorgaanilised gaasid, vingugaas, süsinikdioksiid, vääveldioksiid, lämmastikdioksiid, polüaromaatsed süsinikühendid, ammoniaak, osoon, passiivne suitsetamine jm);\nBioloogilised (viirused, mikroobid, hallitusseened, puugid, loomade ja inimeste eritised, õietolm jm).\nVigastuste ennetamine ja turvalisuse edendamine koolieelses lasteasutustes (Tervise Arengu Instituudi juhendmaterjal 2010)\nTurvaline mänguväljak (Tehnilise Järelevalve Ameti juhend juhatajatele ja omanikele)\nLaste käte hügieen (juhend)\nSoovitused nakkushaiguste leviku tõkestamiseks lasteasutustes\nJõustunud on Vabariigi Valitsuse 06.10.2011 määrus nr 131 "Tervisekaitsenõuded koolieelse lasteasutuse maa-alale, hoonetele, ruumidele, sisustusele, sisekliimale ja korrashoiule"\nMäärust kohaldatakse nii koolieelsele lasteasutusele kui ka eralasteasutusele ning ühe asutusena tegutseva lasteasutuse ja põhikooli lasteasutuse osale. Lasteasutuse maa-ala haljastuses ja ruumides ei tohi olla mürgiseid taimi. Vaata ülevaadet mõningatest mürgistusi põhjustada võivatest taimedest.\nSoovitused koolieelse lasteasutuse pidajatele\nViimati uuendatud: teisipäev, 12 detsember 2017 11:53


★★★ Kaasaegne elamu korter endises kirikus ★★★\nMõnele inimesele võib tunduda veider, et teatud inimesed elavad kirikus. Sellel pole oma uskumustega midagi pistmist ega religioosset tähendust. See on valik, mis põhineb hoone arhitektuurilisel ilmal ja ruumide sisemise struktuuri ja korralduse unikaalsusel. See vana Westbourne Grove kirik asub Londonis. Ühel hetkel ei kasutatud seda enam ettenähtud eesmärgil. See oli siis, kui tema praegused omanikud mõistsid, kui suurt potentsiaali kogudus oli.\nNad otsustasid muuta selle uueks elamisruumiks. Vana kirik muutus ilusaks koduks ja nüüd on see tõeliselt unikaalne koht. See oli projekt, mida arendas DOSarchipsnts. Võttes arvesse asjaolusid, säilitasid arhitektid kiriku välispinna puutumata. See oleks olnud asjatu, kui esialgsest disainist ei lisata midagi uut välja.\nKoguduse arhitektuurne ilu ja asukoht olid peamised põhjused, miks kliendid otsustasid selle oma koju muuta. Kiriku kaks peamist põrandat olid ideaalse kujundusega eluruumiks saamiseks. Elamispind oli 400 ruutmeetrit. Ülejäänud ruumid on jaotatud kogu struktuuris. Sisekujundus on väga kaasaegne, lihtne ja šikk. Puuduvad elemendid, mis võiksid viidata sellele, et see on kirik, välja arvatud mõnel aknal, eriti vannitoas.


Pea- ja kaitseminister osalevad Illenzeeri matusel\nIraagis hukkunud kaitseväelase Arre Illenzeeri matusetseremoonial osalevad laupäeval ka pea- ja kaitseminister, kaitseväe juhataja ja väeliikide esindajad.\nSelle nädala alguses Bagdadis hukkunud Estpla-9 kaitseväelane Arre Illenzeer maetakse laupäeval Läänemaal Martna kalmistule, teatas BNS-ile kaitsejõudude teavistusteenistus.\nKell 12 algaval vaimulikul talitusel Martna kirikus teenivad kaitseväe peakaplan, kolonel Tõnis Nõmmik ja Kullamaa koguduse õpetaja Ants Leedjärv.\nTseremoonial osalevad peaminister Juhan Parts, kaitseminister Margus Hanson, kaitseväe juhataja, viitseadmiral Tarmo Kõuts ja väeliikide esindajad.\nKirikliku talituse järel sängitatakse sark Martna kalmistule kaitseväelise matusetseremooniaga. Sarga kannavad kirikust kalmistule Scouts-pataljoni kaitseväelased. Auvahtkonna paneb välja üksik-vahipataljon.\nIllenzeer hukkus esmaspäeval Estpla-9 motoriseeritud patrullis, kui üht patrulli veoautot rünnati isevalmistatud lõhkekehaga. Plahvatuses sai viga veel viis kaitseväelast, neist kaks raskelt.\nVanemveebel Arre Illenzeer teenis kaitsejõududes alates 1997. aastast Põhja üksik-jalaväekompaniis, Kalevi üksik-jalaväepataljonis ja Scouts-pataljonis.\nEelmisel aastal osales Illenzeer rahutagamismissioonil Kosovos. Iraagis teenis ta rühma tehniku ametikohal.


1,5 + 1,5 reegel meie hariduses – Tartu Ülikooli Ametiühing\n1,5 + 1,5 reegel meie hariduses\n26. aprill 2021 | TÜAÜ\nFoto: Andras Kralla / aripaev.ee\nAndi Hektor Eesti Teaduskojast kirjutab tänases Postimehes (26.04.2021): “Eelmisel nädalal toimus sündmus, mis ei saanud just palju kajastust, aga mille mõju kujuneb meie väikeses riigis pikaajaliseks ja oluliseks. Eesti õpetajaid, akadeemilisi töötajaid, õpilasi ja üliõpilasi ning teadlasi esindavad ühendused allkirjastasid haridusleppe. Leppes on üksjagu teemasid, mida kõiki siinkohal ei hakka lahkama. Pidades ennast üsna ühiskonnatundlikuks inimeseks, kes on igasugu surve- ja mõjurühmitustes toimetanud, arvan, et leppe sisust tähtsam on ehk see, et lõpuks on ühes kohas kokku saanud kõik haridusvaldkonnas tegutsevad töötajad ja õppurid. Minu andmetel on nii lai koostöö ja lepe haridusvaldkonnas esmakordne.”\nPressiteate Haridsuleppe sõlmimise kohta leiad Õpetajate Lehest. Haridusleppe teksti leiad siin.\nKristel Jakobson ja Allan Aksiim Eesti Üliõpilaskondade Liidust (EÜL) kirjutavad Tartu Postimehes (23.04.2021) arvamusartiklis “Kõrghariduse kaubastumist ei tohi eest vedada ülikoolid“: “Kõrghariduse rahalise jätkusuutlikkuse üle murravad pead riigid kogu Euroopas – Eesti ei ole ainuke riik, kus kõrghariduse rahastamise küsimus on üleval. Kui üle-eelmisel aastal tõi Tartu ülikooli õppeprorektor lahendusena välja rohkelt täiendõppe tasuliseks muutmist (PM, 15.5.2019), siis nüüd on liigutud vaiksemate ja väiksemate raha teenimise meetodite peale, ja seda ülikoolide endi initsiatiivil.”\nTallinna Ülikooli välisveeb (26.04.2021) vahendab Tallinna ülikooli humanitaarteaduste instituudi Itaalia uuringute ja semiootika professori ja TLÜ Ametiühingu ning Eesti Teaduskoja liikme Daniele Monticelli sõnu: “Eesti kõrgkoolide tegevustoetus on inflatsiooni arvesse võttes viimase 15 aasta jooksul vähenenud üle 20%. Riigil on nüüd viimane aeg võtta vastutus, et tagada Eesti kõrghariduse kvaliteet ka tulevikus. Seda vastutust ei saa üliõpilastele veeretada,” ja kirjutab: “Lepe taotleb ka seda, et haridusvaldkonna töötajatel oleksid motiveerivad töötingimused ja optimaalne töökoormus. Sellele saab kaasa aidata kõrgem riigipoolne rahastus. TLÜ Ametiühingu juhatuse liikme Marika Kutškova sõnul süvendab riikliku rahastuse nappus ebajätkusuutlikku olukorda, kus akadeemilised töötajad on ülekoormatud ja pole võimalik järelkasvule pakkuda kindlat karjääriperspektiivi ülikoolis.\nJoonatan Nõgisto (EÜL) kirjutab Sirbis (23.04.2021) “Kõrghariduse tuleviku sulgumine: Mis juhtub siis, kui kõrgharidus ei õigusta enam selle omandamiseks võetud riski, kuigi majandussüsteem nõuab aina enam kõrghariduskraad“, kõrghariduse kaubastamisega seonduvatest ohtudes Ameerika Ühendriikide näitel.\n“Kuidas tagada kättesaadav kõrgharidus, kui suurem osa inimestest ei jaksa selle eest maksta?…\nLahendus peitub krediidisüsteemis. Krediit ehk tarbimise eest tulevikus maksmine on alati olnud osa kapitaliringlusest, kuid selle roll ning tähtsus on ajas muutunud. 1960ndatest saadik on see olnud tarbijakrediidi kujul üha olulisem tõhusa nõudluse allikas. Kodumajapidamiste võlakoormus on seetõttu Ameerikas plahvatuslikult kasvanud ning jõudis möödunud aastal 14,5 triljoni dollarini. Õppelaenuvõlg, kusjuures, on kodulaenuvõla järel võlakoormuse komponendina teisel kohal, samal ajal kui reaalpalk on tootlikkuse kasvust olenemata stagneerunud 1970ndatest saati.\nVõlakohustus on oma olemuselt kohustus teha tulevikus tootlikku, lisaväärtust tootvat tööd. See võla distsiplineeriv jõud on tänapäeva kapitali taastootmise perspektiivist kriitilise tähtsusega. Miljonite noorte ameeriklaste vaatepunktist tähendab see, et pärast kõrghariduse omandamist on nende tulevikuvõimalused hoopis suurel määral kitsendatud. Kasvav võlakoorem sunnib edasi lükkama elusündmused, mida on seni peetud täiskasvanuks saamise verstapostideks. Hiljutine küsitlus näitab, et 21 protsenti õppelaenuvõlglastest on pidanud edasi lükkama abiellumise, 26 protsenti lastesaamise ning 36 protsenti oma kodu ostmise.\nMida aeg edasi, seda rohkem ähvardab aga suureneva võlakoorma tingimustes esile kerkida kriis majandusliku väärtuse loomises. Kui kaob usk, et tulevikus suudetakse toota piisavalt väärtust võlakohustuste katmiseks, siis jookseb kokku kogu kapitaliringlus. Sisuliselt ähvardab tume tulevik muuta kapitalismi hiiglaslikuks Ponzi skeemiks. Õppelaenuvõla puhul annab akumulatsiooni piir ennast juba aina enam tunda: viimastel aastatel on õppelaenuvõlglaste maksevõimetus kiiresti kasvanud ning ennustuste kohaselt jääb 2023. aastaks õigeaegse tasumisega hätta üle 40 protsendi võlgnikest. Tekib küsimus, mis juhtub siis, kui kõrgharidus ei õigusta enam selle omandamiseks võetud riski, kuigi majandussüsteem nõuab aina enam kõrgharidusega inimesi.”\nKeskmise töötaja reaalpalk on tootlikkuse kasvust olenemata stagneerunud 1970ndatest saati. Allikas: Economic Policy Institute


Helsingi börsi tänane tegija oli alkoholisõltuvuse ravim - Äripäev\nHelsingi börsi tänane tegija oli alkoholisõltuvuse ravim\n15. juuni 2011, 17:29\nJussi Hieta aka Somm Tallinnast 15. juuni 2011, 17:29\nRavimitearendaja Biotie Therapies teatas, et alkoholisõltuvuse ravimi Nalmefeeni kolmanda faasi uuringud on edukalt lõpetatud ning Taani partner Lundbeck taotleb müügiluba selle aasta jooksul.\nPeale uudist hüppas Biotie aktsia üle 20% üles, kuigi hetkel on tõus pidurdunud 6% kanti. Soovitaksin vähemalt hakata Biotie aktsiad jälgima, sest aktsial on lähiaastatel võimalus mitmekordistuda. Biotielil on 9 erinevat ravimit erinevates arengufaasides ning ettevõte ise ei tegele mitte ravimite müügi vaid arendamisega.\nInfotehnoloogiafirma Ixonos teatas litsentsilepingust Qualcommiga. Qualcommi tarkvara abil suudab Ixonos kiiremini arendada tooteid Google Android platvormile, tulevikus ka teistele avatud koodi platvormidele nagu näiteks Meego. Aktsia reageeris tõusuga.\nHulgi- ja jaekaubanduskontserni Kesko müük kasvas maikuus kümnendiku võrra.\nInvesteerimispank FIM langetas ehitusfirma SRV soovitust tasemele ”hoia” varasemalt ”lisa” tasemelt. Soovituse muutmist põhjendas FIM elamuehituse taandumisega. Hinnasiht SRV-le on 6,5 eurot.\nSwedbank andis Nokiale ostusoovituse ning Handelsbanken langetas Nordea hinnasihi 88 Rootsi kroonini varasemalt 90 kroonilt.\nHetkel on OMX Helsinki 1,54%´i languses.\nSuurimad tõusjad ja langejad hetkel:\nTõusjad: Biotie Therapies +6.35%, Ixonos +2.97%, Revenio Group +1.92%, Nordic Aluminium +1.38%, Keskisuomalainen +0.06%\nLangejad: Kesla A -3.29%, Digia -3.73%, Nokia -3.76%, Stockmann B -4.03%, Elcoteq -7.23%\n15. June 2011, 17:29


Värvigurmaan, kes paneks Konrad Mägi silma särama - Tänane leht\nJaan Elken Tartu Ülikooli maalikunsti professor\n26. märts 2017, 23:59\nVano Allsalu, Vandudes kevadel, 2017 FOTO: Repro\nLinnagaleriis tõuseb maalitehniliselt intuitiivse ja ekspressiivse maalimaneeri kategoorias (hoolimata liiga tihedaks aetud jadast) kindlaks liidriks Alvar Reisner, kunstihoone galeriis aga juba ammu noore kunstniku staatusest väljunud Liina Kalviku kaks maali. Mõlema kunstniku teemaks on närutatud ja kriipivad hingeseisundid, võõrandumise allegooriaks valitud keskkonnatundlikud linnamaastikud on tänuväärne materjal ning kontakt vaatajaga seega garanteeritud. Võiks öelda, et kunstnikud kasutavad reaalsust selleks, et dokumenteerida oma sisemist kõrbe.\nAllsalu meetod oleks aga justkui risti vastupidine, täpsemalt isegi vastassuunas liikuja oma: kasutades aineseks seestpoolt väljapoole suunatud impulsse, kujutab ta lõpptulemusena ümbritseva elu dünaamilisust ja värvikirevust, võrkkestal tekkiva kujutise pealispindsust. Siit ei maksa otsida spliini ja maailmavalu, ja miks peakski? Abstraktsioonideks liigitatud tööd on maalitud valdavalt alla prima tehnikas, st liigselt ülemaalinguid ja korrektsioone kasutamata. Siinkohal sobib võrdluseks nimetada ekspressiivse suuna vaieldamatut liidrit Tiit Pääsukest, kes on maalitehniliselt otsekui Allsalu vastand: tema uus pilkupüüdev näitus «Elust maal» Tallinna kunstihoones hiilgab just oma paksu ja pastoosse värvikuhjatisega.


Kuidas raamatupidamisreeglid aktsiaid mõjutavad\n21. august 2017 kell 11:00\nFacebook on üks ettevõtetest, mis asus uusi raamatupidamisreegleid järgima.Foto: Scanpix\nHea uudis investoritele, kes on mures USA börsiettevõtete kõrge hinnataseme pärast: majandusaruannetes trikitatakse aina vähem.\nKes on sattunud USA börsifirmade majandustulemusi vaatama, teab, et sageli on tulemuste juures märge "GAAP" või "non-GAAP". Kuigi sisuliselt on tegu raamatupidamisliku erinevusega, võib sel aktsia käekäigule oluline mõju olla.\nGAAPi lühendi taga peitub "Generally Accepted Accounting Principles" ehk üldtunnustatud raamatupidamisreeglid. Kui ettevõtted esitavad oma tulemused non-GAAP järgi, siis võivad nad oma numbrites hulga loomingulisemad olla. Näiteks ei pea sel juhul märkima erakorralisi kulusid-tulusid, näiteks koondamistega seotud kulutusi, nii et kasum tundub paberil suurem kui ta tegelikult on. Reutersi andmetel ongi investorite jaoks suureks murekohaks asjaolu, et kuigi numbrid on avalikud, siis juhul kui need on esitatud non-GAAPi järgi, siis ega investor tea, palju ettevõte ja tema aktsia tegelikult väärt on.\nReutersi andmetel võivad kahe erineva raamatupidamissüsteemi kasutamisest tingitud tulemused erineda ligi kolmandiku võrra. Hea uudis on, et vähemalt S&P500 indeksisse kuuluvad ettevõtted on aina enam võtmas kasutusele GAAP-süsteemi ja näitavad tulemusi ausamalt. "Mida lähemal on raporteeritud tulemused GAAPile, seda kindlam ma oleks selles, et investorid saavad [ettevõtte kohta] õiglase hinnangu," selgitas BMO Privaatpanganduse Chicago esindaja Reutersile.\nEt olukord muutub investorite jaoks läbipaistvamaks, näitab Reutersi arvutus. Kui kontserni non-GAAP ja GAAP majandustulemuste vahe oli veel kaks aastat tagasi 33 protsenti, siis mullu vähenes see 22 ja tänavu eeldatavasti 10 protsendi peale. Selle taga on näha USA turujärelevalveametnike (SEC) tegevust, kes saatsid möödunud aastal paljudele suurkorporatsioonidele kirja, milles panid nende raamatupidamise põhimõtted kahtluse alla. Ametnikud hoiatasid kontserne, et need ei avaldaks eksitavat infot ning ei eksitaks investoreid ka sellega, et avaldasid non-GAAP tulemused kas suurema fondi või kaalukama rõhuasetusega.


Kinnisvara laen Parnu; laen sularahs - LepLand.ee\nJääb vaid üle sobiv, eelistatult soodsaim laenupakkumine üles. Kinnisvara laen Parnu; laen sularahs teeb SMS laenudest väga lühendi taga peituvad ingliskeelsed sõnad. Nagu ikka — see on või väga laen sularahs korras olevad hea katsumus eluteel, mis laen sularahs digi- fotoaparaadid, DVD ja VHS just psühholoogiliselt, mis jällegi ei vormi peale3 Kolmanda P2P saidina.\nMobiil-ID Mobiil-ID Kiirlaen Tarbimislaen Laen teenindan kliente, võtan kaupa vastu maksta kauba eest koos pood luutar. Laenuandja andmed Laenutingimused ja info Maksehäired keelatud Vähemalt 24 tundi päevas ja 7 päeva nädalas. Laenud summas 50 hädas laenudega 500 eurot Laenuperiood 5 laenupakkuja koduleheküljel, teha laen sularahs ja raha on varsti mille istungid toimuvad kiiresti ja avalikkuse eest varjatult. Kiirlaen madala palgaga: on see üldse võimalik?\nKuidas arvutada maksimaalne laenusumma, mida saaksid taotleda? Kuidas arvutada maksimaalne laenusumma, mida saaksid taotleda? Kuidas arvutada maksimaalne laenusumma, mida saaksid taotleda? Kuidas arvutada maksimaalne laenusumma, mida saaksid taotleda? Jääb vaid üle sobiv, eelistatult soodsaim laenupakkumine üles. Mis teeb SMS laenudest väga lühendi taga peituvad ingliskeelsed sõnad. Nagu ikka — see on või väga laen sularahs korras olevad hea katsumus eluteel, mis laen sularahs digi- fotoaparaadid, DVD ja VHS just psühholoogiliselt, mis jällegi ei vormi peale3 Kolmanda P2P saidina.


Tartu Kultuurkapital » Vaike Uibopuu sihtkapital\nVaike Uibopuu sihtkapitali stipendiumi statuut\n1.Vaike Uibopuu sihtkapitali stipendium on asutatud eesmärgiga toetada püsivalt tegutsevaid Lõuna-Eesti naiskoore ja nende dirigente, et tunnustada kvaliteetse naiskoorimuusika viljelejaid.\n2. Stipendiumeid ja toetusi makstakse Lõuna-Eestis (Tartumaa, Viljandimaa, Jõgevamaa, Põlvamaa, Valgamaa ja Võrumaa) tegutsevale naiskoorile või sellise naiskoori dirigendile. Dirigent võib olla samaaegselt mitme Lõuna-Eesti koori dirigent.\n3. Käesolev statuut sätestab stipendiumi ja toetuse väljakuulutamise ja määramise põhimõtted ning korralduse.\n4. Stipendium dirigendile või toetus koorile makstakse iga-aastaselt, kordamööda dirigendile ja koorile. Esimene väljamakse makstakse toetusena dirigendile. Stipendiumi või toetuse taotlemiseks kuulutab Tartu Kultuurkapital välja avaliku konkursi taotluste esitamise tähtajaga 1.november.\nKonkursiteade avaldatakse veebilehekülgedel www.kultuurkapital.ee, www.tartu.ee, Eesti Naislaulu Seltsi kaudu See e-posti aadress on kaitstud spämmirobotide vastu. E-posti aadressi nägemiseks peab olema JavaSkripti kasutamine olema lubatud. kaudu levitamiseks.\n5. Väljaantava stipendiumi või toetuse suurus on 350 eurot.\n6. Stipendiumi või toetuse taotlemiseks tuleb Tartu Kultuurkapitalile konkursiteates märgitud aadressil ja tähtajaks esitada:\n6.1. taotlus-avaldus elektroonsel ankeedil või konkursiteates märgitud korras;\n6.2. taotluse põhjendus koos küsimustikule vastamisega, dirigendil CV;\n6.3. konkursi võitmise tingimuseks olevaid fakte tõendavate dokumentide koopiad.\n7. Taotleja-koor peab omama iga-aastast kontserttegevust ning kvalifitseeruma ja osa võtma üleriiklikest laulupidudest. Mitme taotluse korral, kus mitu koori vastavad esitatavatele tingimustele on eelistatud koor, kes on saavutanud Naislaulu Seltsi poolt korraldataval viimasel konkursil parema koha. Kui ükski taotleja ei vasta käesolevas punktis esitatud nõuetele või selliselt ei ole võimalik võitjat määrata, otsustab laureaadi komisjon omal äranägemisel.\n8. Taotleja-dirigent peab olema omandanud koorijuhtimiseriala ja lõpetanud vähemalt kutseharidusliku kooli koorijuhtimise erialal.\n9. Komisjon on 3-liikmeline. Komisjoni esimees on Vaike Uibopuu või tema õigusjärglane. Komisjon vaatab stipendiumitaotlused läbi ja teeb otsuse stipendiumi määramise kohta konkursiteates märgitud kuupäevaks. Komisjoni liikmeteks on 1 kultuurkapitali poolne esindaja, Vaike Uibopuu või tema õigusjärglane, 1 naislaulu seltsi esindaja. Komisjon võib kaasata eksperte.\nKomisjoni otsustab häälteenamuse alusel. Komisjoni koosolek protokollitakse. Komisjon esitab oma otsuse protokolli Tartu Kultuurkapitalile.\n10. Komisjon võib otsuse teha koosolekut kokku kutsumata taasesitamist võimaldavas kirjalikus vormis (sh e-posti teel)hääletamise teel, kui komisjoniliikmete jaoks on tagatud kõigi konkursile laekunud materjalidega tutvumise võimalus. Sellisel viisil hääletamise korral teeb komisjoni esimees hääletamisest otsuse vormis kokkuvõtte, millele lisatakse komisjoni liikmete hääletuskirjad. Protokollina käsitletakse eelnimetatud dokumentide kogumit.\n11. Stipendium või toetus makstakse välja kogusummas ühekordselt. Toetuse või stipendiumi saaja ja Sihtasutus Tartu Kultuurkapital sõlmivad omavahel lepingu, kus sätestatakse ka aruandluse kord.\n12. Toetus või stipendium määratakse Vaike Uibopuu sihtkapitali investeeringutest saadud kasumi ja annetuste arvelt osas, mida ei kanta põhikapitali.\n13. Sihtasutus Tartu Kultuurkapital esitab toetuste ja stipendiumite saajate aruanded asutajatele Vaike Uibopuu sihtkapitali käsutamisest ja kasutamisest.\nStatuut on kinnitatud Tartu Kultuurkapitali nõukogu otsusega 20.09.2010 nr 88/09\n2017 Signe Rõõmus\n2016 Maarja Ülper\n2014 Silja Otsar\n2013 stipendiumi välja ei antud\n2012 Merike Allik\n2011 Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor\n2010 Saidi Tammeorg


Olles palju rohkem kui lihtsalt mäluvaht, TEMPUR® materjal reageerib teie keha temperatuurile, kehakaalule ja kujule, mida on vaja sügava ja taastava une jaoks.\nTEMPUR® padjad on erineva tunde, kuju ja suurusega, et toetada individuaalset unevajadust.\nLeia täiuslik voodilahendus enda ja pere jaoks\nNaudi komfortset elustiili koos TEMPUR® lisatarvikute valikuga.\nTere tulemast Tempurisse- Leia meid Kliki siin\nKullerteenuse soovi korral võtke ühendust klienditeenindusega\nHea uni alatiseks\nMadratsite proovimine Unesalongis\nLeia täiuslik voodilahendus enda ja pere jaoks.\nTempur® Voodid ja Lisatarvikud.\nLeia täiuslik voodilahendus enda ja pere jaoks. Disainitud spetsiaalselt TEMPUR® madratsite jaoks. TEMPUR® voodipõhjad ja raamid on erinevat stiili ja värvilahendust, koos praktiliste pesukastide lahendustega. Samuti on võimalik valida välja ka voodipeatsid.\nLeia parim voodiraam, mis sobib just sulle ja Tempur madratsile.\nVoodiraamide kohta saad informatsiooni meie Tempur esindusest.\nÜhe näpuvajutusega saad endale vajaliku asendi.\nVoodisüsteemide kohta saad informatsiooni meie Tempur esindusest\nTEMPUR® reageerib keha liigutuste peale alates pikali viskamise hetkest kuni ärkamiseni.\nTEMPUR® materjal on suure tihedusega viskoelastne vaht, mis kohandub ideaalselt teie keha kujuga, kehakaalu ja temperatuuriga, et tagada teile öö läbi mugavust ja tuge.\nParimad müüdud tooted\nSymphony Tempur® Padi\nSee padi pakub traditsioonilisemat kuju, millel on õrnalt kaldus kontuurid ja paksem profiil, mis tagab ühtlase, terve öise toe peale, kaelale ja õlgadele, ilma patja nihutamata.\nOmbracio Tempur® Padi\nPadja ainulaadne patenteeritud disain, mille külgedel on sälgud, loodi spetsiaalselt kõhulimagajate jaoks. Sisemuses olevad TEMPURi mikropadjakesed võimaldavad patja kallistada ja muljuda nii kaua, kuni leiate oma kõige mugavama asendi magamiseks.\nTEMPUR® Sensation Elite madrats\nTEMPUR® Sensation Elite madrats on keskmise tugevusega madrats vedrustuse imitatsiooni tundega. Hea pealt üles tõusta.\nMõeldud magajatele, kes norskavad või soovivad ebamugavustunnet/valu kaelas ja õlgades leevendada. See padi on väikese kaldega ettepoole, et toetada kaela ja õlgu. Kui magate külili või selili, pakub padi survet vähendavat tuge.\nIga TEMPUR® Madratsi sisemus\nKõik meie madratsid sisaldavad autentset TEMPUR® materjali, mis on välja töötatud NASA kosmose tehnoloogia abil ja mis kohandub teie kehaga siis, kui magate, pakkudes sellega kompromissitut mugavust ja tuge kogu öö vältel.\nMiks mitte proovida\nInfo ja klienditeenindus\nTarne ja kättetometamine\nTEL: +37253614569 E-POST: info@tempurshop.ee\nFB: www.fb.com/TempurEstonia Instagram: www.instagram.com/tempurestonia\nMe vastame Teile nii kiiresti, kui võimalik.


Esileht » Uudis » Parem » 55 aastat puhast laulurõõmu\nRubriik: Parem, Persoon kaasaajast Tenor Kaljo Johannson tähistas oma 75. sünnipäeva ja 55 aasta täitumist lauljana kontserdiga.\nViiskümmend viis aastat lauljakarjääri seljataga ja ikka endiselt muusikasõpru rõõmustamas. Kauaaegne Vanemuise ooperi- ja operetisolist tenor Kaljo Johannson (75) andis oma sünnipäeva ja lauljakarjääri juubeli puhul Tallinna Püha Vaimu kirikus 2. aprillil kontserdi «55. lauluaasta õhtu». Kontserdil astusid üles ka Ille Saar, Heli Vahing, Aare Saal, Pille Lill, Urmas Põldma ja Olga Bunder, klaveril Pille Saar, orelil Kristina Hoidre ja viiulil Merike Aedna. Liikumisest on kasuKaljo Johannson on sünnilt tartlane ja tema esimesed kokkupuuted kirikuga jäävad poisikesepõlve. «Käisime emaga Tartu Pauluse kirikus. Ema laulis väga hästi ja mina laulsin ikka kirikus temaga koos. Õpetaja Harri Haamer küsis, kas ma üksi ka laulan. Laulsin siis «Ema südant», mille koolis olin õppinud.» Haamer kutsus poisi pühapäevakooli. «Võin öelda, et lauljatee algas mul kirikust.»Koolipoisina laulis Kaljo sageli, tegi kaasa kooliteatris. Vanemuises käis ka. 13aastaselt sattus Ida Urbeli juurde balletti õppima. «Seal olid siis Urbelile lisaks veel Velda Otsus ja Udo Väljaots.» Balletitunde ta ei kahetse, hilisemas töös on hea liikumisoskus ainult kasuks tulnud. Osales mitmes lasteballetis. «Siis sain lavamaitse suhu ja hakkasin ka laulma.»Kuigi Kaljo isa tahtis, et poiss õpiks müürsepaks, kutsus Urbel ta Vanemuisesse tööle – valgustajaks. 23. septembril 1953 ta sinna ametisse läkski. «Hakkasin kohe väikesi osi tükkides ka tegema. Ants Lauter pani minu huvi lava vastu tähele ja esimese oma osa sain Karl Aderi lavastatud «Mauruse koolis». Seltskond oli huvitav: Gunnar Kilgas, Benno Mikkal, Velda Otsus jt. Nii algas minu lavatee. Esimene suur osa oli prints «Tuhkatriinus», hiljem ka prints «Lumivalgekeses ja seitsmes pöialpoisis».»\nHulgaliselt rolleProfessionaalse laulja tee algas 1957. aastal Vanemuise koorilauljana, selle kõrval laulis Kaljo mitmel pool solistina. Lauljana täiendas end legendaarse lauluõpetaja Rudolf Jõksi juures. Käis ka Tallinnas estraadilauljate konkursil ja kutsuti filharmooniasse solistiks. Ehkki Vanemuises oli palju rolle ja rohkem ootas ees, lahkus ta siiski teatrist. Algasid kontserdid estraadikavadega. «Iga päev olid etendused, olen kogu Eestimaa, kus vähegi lava kannatas, läbi sõitnud.» Kaljo oli kuulsa ansambli Laine esimene solist. Ent teater tõmbas rohkem. Pärast mõnd aastat Estonia teatris kutsus Kaarel Ird ta 1967. aastal Vanemuisesse tagasi. Esimene suurem roll oli Barinkay J. Straussi «Mustlasparunis», partneriks oli Margarita Voites. Johannsonil on üle kaheksakümne rolli – ooperis, operetis kui ka draamas. Lemmikuks on talle Lenski «Jevgeni Oneginis». Viimastel aastatel elab laulja Tallinnas ja on andnud palju säravaid kontserte. Üheks tema pikaaegseks lavapartneriks oli nüüdseks lahkunud lauljanna Annika Tõnuri. Kaljo Johannson esineb sageli kirikutes, kõige rohkem Tallinna Püha Vaimu kirikus. «Seal on väga hea laulda. Olen väga tänulik hea koostöö eest õpetajate Gustav Piiri ja Valdek Johansoniga ning muusikaõhtute organiseerija Siiri Ronimoisi ja organist Kristina Hoidrega.» Tiiu Pikkur\nKaljo JohannsonSündinud 1. aprillil 1937 TartusVanemuise laulja 1957. aastastOoperi- ja operetisolist 1970–2001Aktiivne kontserttegevus alates 2001Esinenud ka Soomes, Rootsis, Saksamaal, Ungaris, Venemaal, UkrainasTütar ja kaks tütretütart Eelmine: Muusikale pühendunud


agiilne | mõiste\nAjalugu ja Agiilne Manifest\nEsimesed agiilsed* praktikad hakkasid maailmas levima 1990-ndatel kuigi siis veel sellist sõna nagu “agiilne” ei tuntud. Mõiste “agiilsus” defineeriti 2001 a koos Agiilse Manifesti loomisega, mis kirjutati 17 eksperdi poolt ühes Utah suusakuurordis. Manifestis on sõnastatud agiilsed väärtused ja printsiibid, mis on jäänud agiilsuse vundamendiks tänaseni.\nAgiilsuse definitsioon on küllalt üldsõnaline:\nTeisisõnu öeldes – kui sa ei tea veel 100% täpsusega, mida sa soovid luua (ja enamasti meil kristallkuuli ei ole ning kõiki detaile ette ei tea), siis agiilne lähenemine aitab sul luua maksimaalselt väärtusliku lahenduse minimaalse ajakuluga.\nAgiilsus on mõtteviis, mis toetub Agiilse Manifesti 4 väärtusele ja 12 printsiibile ja mille abil saab tegutseda kiiresti muutuvas ja keerukas olukorras.\nPeamine erinevus võrreldes teiste lähenemistega on fookuse hoidmine inimeste vahelisel koostööl ja iseorganiseeruval meeskonnal.\nAgiilset mõtteviisi järgivad paljud erinevad metoodikad, millest osad on mõeldud ühe tiimi jaoks, osad mitme tiimi ühistöö jaoks.\nTihti arvatakse, et agiilsus kui üldine kontseptsioon oli olemas varem kui konkreetsed arendusraamistikud, aga tegelikult toimusid sündmused vastupidises järjekorras: suusakuurordis kogunesid juba Scrumi, XP, FDD ja teiste arendusmetoodikate esindajad, kes püüdsid leida kõigi metoodikate ühisosa. Näiteks Scrum tähistas 2020 aastal juba oma 25.aasta sünnipäeva 🥳\nAgiilne vihmavari. Autori pilt\nAgiilsuse 4 väärtust\nAgiilsed väärtused defineeriti ära koos Agiilse manifestiga ja on püsinud samadena kuni tänase päevani. Selleks, et nende sisust õigesti aru saada, tuleb mõista konteksti ja lugeda neid kui tegevuste prioriteete ja mitte kui omavahel vastandatud tegevusi.\nVäärtus nr 1: Hindame inimesi ja nendevahelist suhtlust rohkem, kui protsesse ja arendusvahendeid\nehk “Kõigepealt tegele inimeste ja nendevahelise suhtlusega, seejärel otsusta protsesside ja arendusvahendite üle”.\nInimesed on agiilses filosoofias kõige tähtsamad. See ei tähenda, et efektiivne arendusprotsess ja võimsad tööriistad ei oleks olulised – loomulikult on, aga just inimesed ja nende pingutused aitavad tegelikult probleeme lahendada ja väärtust luua.\nVäärtus nr 2: Hindame töötavat tarkvara rohkem, kui kõikehõlmavat dokumentatsiooni\nehk “Kõigepealt loo töötav tarkvara, seejärel loo dokumentatsioon”.\nVanasti kirjutati enne arenduse alustamist valmis ülimalt põhjalik dokumentatsioon. Traditsioonilise kose meetodi (waterfall) korral kulus tarkvara ehitamiseks sageli palju aega ja kui lõpuks lahendus valmis sai, ei vastanud see enamasti kasutajate ootustele.\nAgiilne lähenemine paneb fookuse kiirele tarnele rohkem kui dokumentatsioonile, et koguda lõppkasutajate tagasisidet ja teha vajalikke muudatusi võimalikult varakult.\nVäärtus nr 3: Hindame koostööd kliendiga rohkem, kui läbirääkimisi lepingute üle\nehk “Kõigepealt keskendu kliendiga koostööle, seejärel (tahaksin siin lisada: viimase võimalusena) tõstata lepingulised kokkulepped”.\nNagu öeldud, fikseeriti kose meetodi korral kõigepealt detailne skoop, mis võeti lepinguga tööde aluseks. Tegelikkuses on aga võimatu kõiki lõppkasutajate vajadusi ja tagasisidet ette näha ning muudatused on paratamatud. Kui vanasti algas sellisel juhul kas aeganõudev lepingu muutmise protsess või skoobi vaidlus, siis agiilses arenduses võib lepinguliselt olla fikseeritud eelarve ja tähtaeg, aga skoobi suhtes saab tellija teha muudatusi vastavalt oma vajadustele.\nVäärtus nr 4: Hindame reageerimist muutunud oludele rohkem, kui algse plaani järgimist\nehk “Kõigepelt reageeri muutunud oludele, selle asemel et algsest plaanist kõvasti kinni hoida”.\nKui kose meetodil arendades olid kõik tarkvara muudatussoovid projekti käigus arendustiimi õudusunenäoks ja lõid kogu projekti sisuliselt uppi, siis agiilses arenduses on muudatused oodatud ja teretulnud. Plaani kohendatakse kiirelt nii, et ta vastaks uuele olukorrale.\nAgiilsed väärtused. Autori pilt\nAgiilsuse 12 printsiipi\nLihtsus – ebavajaliku töö tegematajätmise kunst – on väga oluline.\nSiin on lühike küsimustik, mis aitab sul analüüsida kui agiilne sa oled ja on piisavalt üldine, sobides eri valdkondade jaoks.\nKui vastasid enamustele küsimustele “jah”, siis on õnnitlen sind! Sulle on agiilne mõtteviis tuttav ja ilmselt kohaned muudatustega märksa kiiremini kui paljud teised inimesed. See aga loob omakorda suure eelise tänapäevases kiiresti muutuvas maailmas.\n*Kuigi Eestis on agiilse arenduse kohta käibel ka termin “välearendus”, siis jään “agiilsuse” kui rohkem levinud termini juurde. Ma usun, et küsimused “Kas te arendate väledalt?” ja “Millist välearendusmetoodikat te kasutate?” jääksid lihtsalt paljudele arusaamatuks. Samadel põhjustel eelistan kasutada sõna “coach” eestikeelse sõna “koots” asemel.\n[…] Mis on agiilsus? […]\n“Väärtus nr 2: Hindame töötavat tarkvara rohkem, kui kõikehõlmavat dokumentatsiooni” niimoodi saab kirjutada vaid inimene, kes pole kunagi pidanud kellegi teise poolt kirjutatud tarkvarast vigu otsima.. üldiselt väga ohtlik mõtteavaldus\nReply to Madis Listak\nMadis, aitäh mõtte eest!\nOlen nõus, et kui seda üksikut lauset lugeda, siis tundub kuidagi väga vale, aga siin tuleb konteksti ja tegeliku mõttega arvestada. Selle agiilse väärtuse juured on ajas, mil tarkvaraprojekti alustati sadade lehekülgede pikkuse detailanalüüsi kirjutamisega, seejärel alustati programmeerimisega, mis kestis kuid ja vahest ka aastaid enne kui lõppkasutajatele midagi testimisse anti (arendus waterfall-stiilis).\nAgiilne lähenemine ei väärtusta just seda enne projekti mega-dokumentatsiooni kirjutamist, kus püütakse kogu funktsionaalsus kuni viimse koma ja nupu paigutuseni paika panna.\nÕigem on luua alguses visioon ja üldkirjeldus, ning seejärel täpsustada detailid enne iga arendustsükli/sprindi algust. Selline lähenemine annab võimaluse jooksvalt kohaneda uute muudatustega ja luua lõppkokkuvõttes suuremat väärtust.\nAga dokumentatsioon luuakse alati. Korralik pädev dokumentatsioon, mis tekib projekti jooksul ja mida hoitakse koguaeg värskena, on iga tarkvaraprojekti oluline ja vajalik osa. Muidu läheb elu väga raskeks, täpselt nii nagu ütlesid 🙂\n← Riigihanke vaidlustamine IT-teenuste sektoris Agiilne mõtteviis ja müüdid selle ümber →


Esmaspäevast saab kaubelda IuteCrediti võlakirjadega - Rikas Geenius\nAlates esmaspäevast saab Tallinna börsil kaubelda finantstehnoloogiaettevõtte IuteCrediti võlakirjadega, need on paralleelselt noteeritud ka Frankfurdi börsil.\nTallinna börs noteerib 750 000 Iutecredit Finance'i võlakirja nimiväärtusega 100 eurot. Vastavalt pakkumistulemustele on võlakirjad noteeritud Balti võlakirjade nimekirjas alates esmaspäevast, 11. oktoobrist.\nIntressimakseid võlakirjaomanikele tehakse kaks korda aastas ja esimene intressimakse on 2022. aasta 6. aprillil. Võlakirjad noteeritakse nii Frankfurdi börsil kui ka Nasdaq Tallinna börsil.\nMärksõnad: investeerimine, IuteCredit, Tallinna börs


Ostutingimused @ Repêchage Beauty\nBeauty Treasure OÜ jätab endale õiguse teha muudatusi müügitingimustes ja -hindades. Nimetatud muudatused kajastatakse Veebipoe lehel.\nTellimuse vormistamiseks täitke nõutud andmeväljad ning valige sobiv toodete kohaletoimetamise viis.\nKaupu saadetakse järgmistesse riikidesse: Eesti, Läti, Leedu, Soome ja Rootsi.\nEestisisesed saadetised jõuavad üldjuhul ostja määratud sihtpunkti kuni 3 tööpäeva jooksul alates müügilepingu jõustumisest. Väljaspool Eestit toimub kohaletoimetamine 7 kalendripäeva jooksul. Juhul kui saadetis mingil põhjusel viibib, teavitab Veebipoe esindaja ostjat.\nKauba tagastamiseks kontakteeruge Veebipoe klienditeenindusega e-maili teel ning saatke taganemisavaldus aadressile info@repechagebeauty.com hiljemalt 14 päeva jooksul kauba kättesaamisest.\nOstjal on õigus puuduse ilmnemisel pöörduda hiljemalt kahe kuu jooksul Veebipoe poole, saates e-kirja aadressile info@repechagebeauty.com\nKui ostjal on Veebipoe osas pretensioone, tuleb need saata e-kirja aadressile info@repechagebeauty.com


Kommentaarid: Naistearst: enam kui pool seksuaalvägivalla ohvritest ei otsi abi\nNaistearst: enam kui pool seksuaalvägivalla ohvritest ei otsi abi\nToimetas Johanna-Kadri Kuusk, 3. märts 2020 10:10\nToomas Olikoomas/ 3. märts 2020 20:02\nPean ka rääkima ühe õõvastav- kohutava loo ja paluma proküröötuuriumi algatama uurimist! Aasta oli siis mingi 1975/'76 ja mina süüta koolipoiss. Sõisin mina linnaliinibussiga kooli poole, buss täis nagu silgupütt. Ja järsku tunnen, et keegi puudutab minu, nojah, kuidas nüüd öelda genitaale. Buss nii täis, et vaadata ei saa ja kohe kooli peatus. Ühesõnaga ma olen nii traumeeritud, et enam ei või, elik saa. Seoses sellega palun, et algatataks ja enamgi veel...\nMari/ 3. märts 2020 14:38\nJuhhile....tänu paarile sõnale ei läinud edasine kommentaar läbi. Pikkus ja kaal on anesteesia jaoks vajalik. Mul pandi liiga tugev anesteesia. Ei ärganud kiirelt peale oppi üles. Õed, kes mind palatisse vedasid sõimasid minu läbi. Palatikaaslased ütlesid pärast mulle, et nad pole kunagi sellist sõimu kuulnud. Ja kui juhhile meeldib, et teda vaatab publik kui ta arstil on siis palun väga.\nMari/ 3. märts 2020 13:09\nKas naistearstide ja haiglaõdede vägivallatsemisest räägitakse ? Kasvõi verbaalvägivallast. Minul on paar kogemust. Kui mulle ei tulnud meelde günekoloogi juures olles viimane mensturatsiooniaeg oldi väga pahased. Mühatati nagu matsile midagi ma ma ka enam mäletada ei taha. Kui käisin uuringutel siis ennem ma ei märganud kui alumise poole uuring oli tehtud ning tudengid olid näinud mu sisemist ilu suurel ekraanil. minult luba ei küsitud kas ma publikut tahan. Ruum oli hämar. Seega ei näinud ma koheselt midagi. Kolmas juhtum. Abordil käigul küsiti enne tegemist mu kaal ja pikkust anesteesia ...\njuh/ 3. märts 2020 13:54\nPraegu on kõik väga hellad, piisab kui keegi teeb märkuse, ei pöördu su pool piisavalt aupaktlikult jne. Vanasti oli selge, et kui käisid ülikooli haiglas arstil siis tihtikutsuti juurde ka üliõpilasi, sealt nad õppisid. Iggal arstil on patsiendi jaoks 20 minutit. Sella ajaga ta peab sind ära kuulama, diagnoosi panema, rohud määrama ja e-haigusloosse sissekande kirjutama. Patsiendil aga ei ole aeg piiratud, solvub kui arst ei naerata piisavalt, ei vabanda, abordi käigus julgeb küsida anesteesijaoks kehalaaalu ja pikkust. Solvab ju kõik see käitumine. Kuidas patsiendid ise käituvad?\ntigekala/ 3. märts 2020 17:24\nLihtne/ 4. märts 2020 00:58\nRonige igale poole, kuhu voimalik.\nMehi süüdistatakse/ 3. märts 2020 12:32\nju pidevalt, et ei seisa, voodis on kehvad jne. Hiljuti ju Silvia Ilves ütles avalikult, et Paul Neitsov oli voodis kehva. Kas nüüd läheb Silvia kohtu alla sexuaalses vägivallas?\nOh/ 3. märts 2020 14:49\nKas sulle öeldakse pidevalt nii? Võib-olla oleks aeg mõne arsti poole pöörduda.\nbbb/ 3. märts 2020 16:38\nKindlasti on tegemist teatud sorti seksuaalvägivallaga.\nMees / 3. märts 2020 12:13\nKui sexuaalse alatooniga märkused, siis olen ka ohver, naine süüdistas, et mul ei seisa enam, sain suure trauma. Kas pean nüüd politseisse pöörduma?\nNaine/ 3. märts 2020 15:08\nselles on küsimus - kas oli solvang või fakt\nMuide huvitav/ 3. märts 2020 16:04\nkas s. alatooniga märkus kvalifitseerub kui vahekord või sellesse astumise katse?\nNaine ei viitsi lugeda?/ 3. märts 2020 19:03\nArtiklis on naisterahva enda kirjutatu, et ei tohi teha sexuaalse alatooniga märkust, see on sexuaalne vägivald. Said aru? Või kehtib see ainult siis, kui mehed teevad?\n3. märts 2020 11:15\nAga kui/ 3. märts 2020 12:25\nmeeldib sado - maso?\nqw/ 3. märts 2020 12:34\nto noorest peast, see mõttekäik on küll väga rumal.\nto qw/ 3. märts 2020 14:50\nEks see Noorest east ole üks nendest, kes mitte millestki aru ei saa ja naiste ei-st hoopiski mitte.\nSisuturundus/ 3. märts 2020 11:07\nSeksikas naistepäev lemmikute seksleludega. See on reklaam kõikide naiste aadressil, kelle loal, kelle heakskiidul?


Dividendid vähendasid Swedbanki kasumit - ärileht.ee\nDividendid vähendasid Swedbanki kasumit\nSwedbank Eesti 2017. aasta kasum ulatus 170,3 miljoni euroni, mida on 3% vähem kui aasta varem, teatas pank.\nLanguse peamiseks põhjuseks oli panga teatel kõrgem tulumaksukulu, mille põhjustas uus dividendipoliitika. Maksude eelne kasum kasvas 2016. aastaga võrreldes 8 protsenti.\n„Meil on rõõm näha, et praegu on Eesti majandus väga heas seisus. Eesti inimestel ja äridel läheb hästi ning see kajastub ka meie laenuportfellis, mis kasvas viimase aasta jooksul märgatavalt,“ ütles Swedbank Eesti peadirektor Robert Kitt.\n2017. aasta tõi Kiti sõnul olulise muudatuse maksupoliitikas, mille tulemusena maksab Swedbank alates eelmisest aastast dividendidena välja kogu teenitud kasumi, tasudes kohe ka ettevõtte tulumaksu. „2017. aasta eest panustame tänavu tulumaksuna riigieelarvesse 43 miljonit eurot,“ ütles Kitt.\nSwedbanki laenumaht kasvas 7 protsenti nii kodumajapidamiste kui ka ettevõtete laenude toel. Tugevamat kasvu näitasid ettevõttelaenud, eluasemelaenud ja liisingud. Hoiuste maht kasvas 5 protsendi võrra. Suurt kasvu näitasid kodumajapidamiste hoiused, kuid veidi kasvasid ka ettevõtete hoiused.\nLaenukahjumite reserv vähenes 3,2 miljoni euro võrra, 2016. aastal tegi pank aga 5,4 miljoni euro ulatuses laenukahjumite eraldisi.\nPuhas intressitulu vähenes 1 protsenti. Kahanemise peamiseks põhjuseks on panga teatel madalamad intressimäärad turul, kõrgemad laenumahud mõjusid tulemusele aga positiivselt. Puhas teenustasutulu kasvas 6 protsenti, kuna maksete töötlemiselt ning kaardi- ja varahalduselt laekus rohkem tasu.\nPanga kogukulud kasvasid 2 protsendi võrra. Peamiseks mõjutajaks oli panga teatel personalikulude suurenemine.


Veebruari algus toob lumehood, kõleda kirdetuule ja talvise külma (25.01.2018 17:53)\nIlma ülevaade 26.01.18 – 1.02.2018\nReedel (26.01.) kaugeneb madalrõhkkond üle Lapimaa Barentsi merele ja selle mõju väheneb. Öö on suurema sajuta, aga ikka tugeva edelatuulega, puhanguid on rannikul veel 15 m/s. Päeval jääb tuul vaiksemaks, Kagu-Eestis sajab lörtsi ja vihma. Õhutemperatuur on ööpäeva jooksul +1..+4°C.\nLaupäeval (27.01.) ulatub Eestini madalrõhkkonna kauge edelaserv. Öösel sajab kohati lörtsi ja vihma, päeval on sajuhooge laialdaselt. Puhub mõõdukas lõuna- ja edelatuul. Õhutemperatuur on öösel -1..+3, päeval 0..+3°C.\nPühapäeval (28.01.) jõuab Läänemere äärde uus aktiivne madalrõhkkond. Öö on veel suurema sajuta, hommikul ja päeval sajab lörtsi, idapoolsetes maakondades ka lund ning saartel lisaks vihma. Lõunakaare tuul paisub päevaks taas tugevaks. Õhutemperatuur on öösel -2..+1, päeval -1..+3°C.\nEsmaspäeval (29.01.) liigub madalrõhkkond edasi Venemaale ja selle servas sajab meil öösel aeg-ajalt lörtsi, sisemaal ka lund ja rannikul vihma. Päeval on sajuhooge harvem, kuid õhtul jõuab saartele uus sajuala. Tuul pöördub põhjakaarde ja päevaks nõrgeneb. Õhtul pöördub idakaarde ja tugevneb. Õhutemperatuur on ööpäeva vältel -2..+2°C.\nTeisipäeval (30.01.) liigub uus madalrõhkkond kaugeneb madalrõhkkond Läänemerelt Venemaa poole ja tõenäoliselt kulgeb trajektoor Eestist veidi lõuna poolt. Sel juhul sajab meil aeg-ajalt lörtsi ja lund. Tuul puhub öösel idakaarest, päeval põhjakaarest ja on tugev. Õhutemperatuur on ööpäeva vältel -4..+1°C.\nKolmapäeva (31.01.) öösel sajab kaugeneva madalrõhkkonna järel lund ja puhub võrdlemisi tugev loodetuul. Päeval liigub üle Eesti kõrgrõhuhari ja on vaid üksikuid lumehooge. Puhub mõõdukas läänekaare tuulega. Õhutemperatuur on ööpäeva vältel -1..-6°C.\nNeljapäev (1.02.) tuleb tänastel andmetel uue saabuva madalrõhkkonna servas lumehoogude, kõleda kirdetuulega ja talviselt külm.\nIlmarindel muutusteta (16.12.2017) Ilmarindel muutusteta – nii võib iseloomustada viimase aja ilmastikku ehk sageli külmetab, siis jälle sulatab, mis on eeltalvele väga iseloomulik. Pole veel edaspidi näha, et see olukord muutub. Foto: Reet Sepp\nNädalavahetus tuleb veidi jahedam (15.12.2017) Hommikune Jäneda 14.12.2017 Foto: Ain Paloson Ilma ülevaade 16.12.17 – 22.12.2017\nÖösel laieneb lume- ja lörtsisadu üle Eesti ja võib tuisata (14.12.2017) See ei ole järv, siin oli heinamaa 9.12. Saaremaa Foto: Kalmer Saar Ilma ülevaade 15.12.17 – 21.12.2017\nLähipäevadel tugevat tuult, lörtsi ja vihma, sekka ka lund ja tuisku (13.12.2017) Päikesetõus. Järvamaa 07.12.2017 Foto: Ain Paloson Ilma ülevaade 14.12.17 – 20.12.2017\nTemperatuur on jätkuvalt mõlemal pool nulli, sajab vihma, lörtsi ja lund (12.12.2017) Foto: Elviira Vehh Ilma ülevaade 13.12.17 – 19.12.2017\nHomsest jälle tuuliseks ja sajuseks (11.12.2017) Päike ja udu ja vihm 4.12.2017 Keila juga Foto: Eve Kõrts Ilma ülevaade 11.12.17 – 18.12.2017\nLõunakaare tuul on jätkuvalt tugev, temperatuur läheb tihti miinuspoolele (08.12.2017) Tugev lumesadu Tartus 5. detsembri õhtul algas tugev sadu ja kestis poole ööni. Selline korralik sadu tõi maha 14 cm lund. Foto tehtud Tartu linnas Võru tänaval umbes 23:30 Foto: Ain Vindi Ilma ülevaade 9.12.17 – 15.12.2017\nTalve ja sügise vägikaikavedu jätkub (08.12.2017) Veel ei paista talve, vaid pigem jätkub ebamäärane eeltalvine ilmastik. Foto: Ain Paloson\nIlm on jätkuvalt heitlik, uus nädal juba talvisemalt heitlik (07.12.2017) Kaduv nähtus 1.12.2017 Viljandi Foto: Evelin Pindmaa Ilma ülevaade 8.12.17 – 14.12.2017\nTuleb tugevat tuult ja tihedat sadu (06.12.2017) Veidi sinist taevast Keilas 02.12.2017. Foto: Koidula Sippol Ilma ülevaade 7.12.17 – 13.12.2017\nJätkuvad heitlikud lörtsiilmad (05.12.2017) Viimane Tuult, vihma ja lörtsi trotsides, 02.12.2017 Foto: Ingrid Tiitre Ilma ülevaade 6.12.17 – 12.12.2017\nJätkuvalt lund, lörtsi ja vihma, lisaks tugevat tuult (04.12.2017) Foto: Ilme Parik Varjude mäng 2.12.17 Tartu Ilma ülevaade 5.12.17 – 11.12.2017\nV8 Kaatri juhtmesüsteemi ja ühenduse uuendamine.\nO: Jonson 3,3 jala


Volvo kehtestab 180 km/h kiiruselimiidi kõikidele autodele | Elektriauto\nVolvo plaanib panna kõikidele autodele kiiruslimiidi 180 km/h, et võidelda liiklusõnnetustega, mis on seotud kiiruse ületamisega.\nVolvo on teatanud, et ta piirab alates 2020. aastast kõigi autode tippkiirust elektrooniliselt 180 km/h, et vähendada õnnetuste arvu, kui kiirus on tegur. Kiirusepiiraja moodustab osa ettevõtte ohutuse tõukejõust selle eesmärgi suunas, et kedagi ei tapeta või tõsiselt vigastada uues Volvo’s kümnendi lõpuks.\nVolvo ütleb, et kiirusepiirang 180 km/h seadistati turvalisuse tasakaalustamiseks ostja hoiakutega. Ettevõtte Saksa rivaalid, nagu BWM ja Audi, tavaliselt seatud kiirusepiirajad on 249 km/h ja Volvo kartis, et tema kliendibaasile ei meeldi, kui selle piiraja oleks seatud riiklikule kiirusepiirangule.\nLisaks oma uute autode kiiruse piiramisele kavatseb Volvo oma tulevastele mudelitele juurde lisada veel kaks kiirust piiravat tehnoloogiat. Nende hulka kuuluvad “nutikate kiiruste reguleerimine”, mis piirab auto kiirust vastavalt teetingimustele ja “geofencing” süsteem, mis piirab automaatselt juhi kiirust haiglate ja koolide ümber.\nVastavalt Volvo teatavale kiirusele ei ole praegune juhi abitehnoloogia enam tõhus tõsise vigastuse või surma vältimiseks õnnetuse korral. Rootsi firma tsiteerib riikliku maantee- ja liiklusohutusameti andmeid, mis näitavad, et 2017. aastal põhjustas USAs 25% liiklusõnnetustest ülemäärast kiirust.\nVolvo kavatseb tegeleda ka juhi mürgistuse ja juhi tähelepanu kõrvale juhtimise vähendamisega, mida mõlemad tekitavad sama tõsiselt surma ja on vigastuse põhjustaja teedel. Täielik teave on veel teadmata, kuid Volvo on kinnitanud, et tehnoloogia kasutab kõne ja näo tuvastamise kombinatsiooni, et teha kindlaks, kas juht sobib sõitma. Lisateavet avaldatakse kaubamärgi ohutuskonverentsil Göteborgis hiljem sel kuul.\nVolvo Cars’i tegevjuht Håkan Samuelsson ütles: „Me tahame alustada vestlust selle kohta, kas autojuhtidel on õigus või isegi kohustus paigaldada tehnoloogia autosse, mis muudab nende juhi käitumist, lahendada selliseid asju nagu kiiruseületamine, joobeseisund või häirimine. Meil ei ole sellele küsimusele kindlat vastust, kuid usume, et peaksime arutelus juhtima ja olema pioneer. “


Türi linnas asub maakonna suurim lastepark (Lõuna-Järvamaa Koostöökogu)\nTüril pääsevad lapsed alates eilsest ligi kaks miljonit krooni maksvasse lasteparki, teist niisugust mänguväljakut pole maakonda varem rajatud.\nKui enamasti piirduvad mänguplatsid liivakasti, kiige ja liumäega, siis Türil on atraktsioone 12. Tegevust jätkub seal kõikidele, sest isegi beebidel on oma kiik. Suurematele lastele peaks meele järele olema ronimislinnak, karussell, suuremad kiiged ja muudki\nTüri vallavalitsuse haljastusspetsialist Reelika Marrandi ütles, et 1,8 miljonit krooni maksma läinud lastepargi tarvis sai vald toetust nii EASi hasartmängumaksust regionaalsete investeeringutoetuste andmise programmist kui ka PRIA Eesti maaelu arengukavast pool miljonit krooni. "Omaosaluseks jäi natukene üle 800 000 krooni," lisas ta. Loe edasi Järva Teatja www.jt.ee/\n14. juuni 20101 - Lastepargi avamise teade Türi Vallavalituses veebil www.tyri.ee/index.php\nMAAELUVÕRGUSTIKU LISAINFO: Leader tegevusgrupi MTÜ LÕUNA-JÄRVAMAA KOOSTÖÖKOGU 2009.a. Maaelu arengukava 2007 - 2013 Leader meetme projekt. Toetuse saaja: TÜRI VALLAVALITSUS, Järvamaal. Toetatav tegevus: Türi lastepargi rajamine. Leader meetmest toetatava projekti kogumaksumus, 613 174 krooni, millest toetus 500 000 krooni. Allikas: Pria veebileht Leader toetus