Ollila ostis esimest korda Nokia aktsiaid - Äripäev\nOllila ostis esimest korda Nokia aktsiaid\n09. mai 2001, 10:36\nEelmine artikkel: Võru gaasiprojektiga ühinevad linna suurettevõtted\nJärgmine artikkel: Kesko sõlmib Säästumarketi ostulepingu mai lõpuks\nJuba pikka aega on pälvinud tähelepanu, et Ollila ei ole kasutanud ühtki saadud Nokia optsiooni aktsiate märkimiseks. Selle asemel on ta ostnud väiksemaid aktsiapakke teistes firmades. Ollila on seni teeninud Nokia optsioonidega 1,16 miljardit Eesti krooni ja esimesel võimalusel need kohe maha müünud. Ollila ostis 47 500 Nokia aktsiat ja kokku on tal neid nüüd 65 000, millega ta on Nokia juhtkonnas suuruselt kolmas aktsiate omanik. Praegu kuum Äripäevas


Peamine erinevus: enamasti kasutatakse paljusid kontekste adverbide "eriti" ja "spetsiaalselt" vaheldumisi. Mõistet „eriti” kasutatakse selleks, et esile tõsta ja täpsustada midagi, samas kui „spetsiaalselt“ kasutatakse eseme või asja täpsustamise esiletoomiseks.\nMõistet „eriti” kasutatakse üldjuhul sõna „eriti” sünonüümina. Seda mõistet kasutatakse asja või eseme eriliste iseloomulike tunnuste rõhutamiseks või vähendamiseks. Sõna peegeldab ja liigitab erinevas olekus muutusi või asja. Sõna on rakendatav seisundile orienteeritud avaldustes, kus rõhutamine mis tahes kohas või seisundis on vajalik. Kui sõna kasutatakse omadussõnade vormis, peaks seda kasutama „erandlikult” või „eriti”.\nNad läksid külmalt välja, kuigi see oli eriti lumine.\nSelle plaani kohta pole midagi eriti radikaalset.\nMõlemas eespool nimetatud lauses toob esile „eriti” kasutamine konkreetse olukorra ja eesmärgi.\nMõistet „spetsiaalselt“ kasutatakse eseme eripära esiletõstmiseks. Seda sõna kasutatakse privilegeeritud eesmärgi ja seisundi kajastamiseks. See sõna tõstab esile lisa- ja lisateguri. Sõna „eriline” tähendab mis tahes asja privileegitegurit. Sõna kasutatakse mitteametlikult, et esile tõsta ja väljendada mõiste peamist objekti. See võib kajastada mis tahes erinevat omadust või eesmärki, mis võib olla seotud mis tahes muu omadega.\nOstsin selle pildi just teile.\nTema lainelaud oli spetsiaalselt loodud selleks, et teda aidata oma füüsilise puudega.\nÜlaltoodud lausetes pärsib sõna „spetsiaalselt” isikut ja eesmärki, mille tõttu asjad toimuvad või rakendatakse.\nEriti ja eriti võrdlemine:\nSee tõstab esile täiendavad ja täiendavad asjad.\nSee toob esile privilegeeritud asjad.\n„Eriti“ tähendab tavaliselt „eriti“.\n„Eriti“ tähendab tavaliselt „erilist või hoolikat“ või „konkreetselt“.\nSelle tähendus kannab midagi erakordset, mis on midagi eeldatav; või veel midagi, mis on madalama kvaliteediga.\nSelle tähendus võib tähendada midagi, mis on eriotstarbeline; või kellelegi, kes seisab mujalt, ilma et ta oleks midagi või keegi, kes on vähem.\nEriti kipub olema formaalsem.\nEriti kipub olema mitteametlikum.\nTa ei saa olla kindel, et ta võidab, eriti näituse alguses.\nKook oli spetsiaalselt ette valmistatud selleks jõuludeks.


SKP - 1045 õppematerjali - Annaabi.ee\n" SKP" - 1045 õppematerjali\nskp - d ei saa samastada ühiskondliku heaoluga; • SKP ei mõõda inimeste vaba aja väärtustamist, õnnelikkust, tervislikku seisundit; • intensiivse tootmistegevusega kaasnevad negatiivsed kõrval mõjud (keskkonna saastumine); • SKP ei pruugi väga hästi näidata millise kvaliteediga on kaubad ja teenused valmistatud; • SKP väärtus ei ütle mitte midagi sissetulekute jaotuse kohta; • SKP ei pruugi arvestada varjatud majanduse osakaalu.\nÜhiskonna mõisted vol 2 SKP-sisemajanduse koguprodukt, näitab kogu ühiskonna rikkuse taset e üldist rahvuslikku tulu ühe inimese pealt Inflatsioon-keskmise hinnataseme tõus, sellega kaasneb rahaväärtuse langus ja elanike ostujõu vähenemine.põhjused- maksu-, siirde- ja nõudlusinflatsioon Positiivsed tagajärjed-1sissetulek tõuseb, kuigi sellest otseselt kasu pole, 2võidavad laenuvõtjad, peab vähema väärtusega...\nEesti valitsussektori hariduskulude tase SKP suhtes ja taseme dünaamika rahvusvahelises võrdluses Uurimistöö Juhendaja: professor Janno Reiljan Tartu 2014 1 Sisukord Sissejuhatus.......................................................................................................................3 Eesti valitsussektori hariduskulude...\nTALLINNA ÜLIKOOL Jürgen Leesmann , Triin Piile , Risto Kals Panus on kõigil võrdne EESTI JA TAANI SKP NÄITAJAD ANALÜÜS SISSETULEKU MEETODIL AASTATEL 2007-2011 Kodutöö õppeaines majanduse alused Tallinn 2012 SISSEJUHATUS Käesolev kodutöö õppeaines majanduse alused on koostatud analüüsimaks SKP, töötuse...\nEesti ja Brasiilia SKP näitajate analüüs aastatel 2007-2013\nTallinna Ülikool Ühiskonnateaduste instituut Eesti ja Brasiilia SKP näitajate analüüs aastatel 2007-2013 Majanduse alused Tallinn 2016 Sisemajanduse koguprodukt sissetuleku meetodil Töö eesmärgiks on analüüsida SKP (sisemajanduse koguprodukt) väärtusi aastatel 2007-2013 Eestis ning tuua...\nTabel-Eesti SKP näitajad\naastal 2018. aasta andmed (% muutus võrreldes 2017. aastaga) SKP suurenes 3.9%, 26 miljardit Olulisemad 1. ehitus valdkonnad 2. töötlev tööstus 3. kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus Lisandväärtuse 1. kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus 13,6 kasv 2. ehitus 18,6 (valdkond + kasv %)...\nMaj.alused digiloengu test\nige 9. SKT deflaator nitab tarbijahindade muutust jooksval aastal. vale 10. Varjatud majandus on ks osa varimajandusest. vale Teie tulemus: igeid vastuseid 9, ksimusi kokku 10 Andres Arrak - Majanduse alused (Majanduskasv) 1. Majanduslikuks konvergentsiks nimetatakse kasvumrade htlustumist riikide vahel. ige 2. Vastavalt Robert Solow majanduskasvu mudelile on SKP elaniku kohta kasv kapitat-suhte kasvu funktsiooniks. vale 3. Suletud majanduses vib investeering (I) olla suurem kui sst (S). vale 4. Kapital kasvab puhasinvesteeringu vrra. ige 5. Kapitali akumulatsiooni phivrrand tleb, et kapital saab sveneda, kui sst > kui kapitali laienemise vajadus. ige 6. Kapital sveneb, kui puhasinvesteering on positiivne. ige 7. Kapitali laienemine thendab juurdekasvava elanikkonna varustamist kapitaliga. vale 8. Pikaaja...


Kahe tuumaga protsessorid jõudsid müügile - Äripäev\nKahe tuumaga protsessorid jõudsid müügile\nMihkel Sirel 18. aprill 2006, 00:00\nProtsessor loeb mälust andmed, töötleb neid vastavalt vajadusele ja salvestab mällu tagasi. Näiteks kui midagi arvutis kirjutada, muudab protsessor andmed kahendsüsteemiks ja kirjutab vahemällu, salvestamisel kirjutatakse andmed kõvakettale.\nProtsessoreid võib liigitada mitut moodi. Näiteks saab jagada protsessoreid kinnituspesa (socket) järgi, protsessor peab sobima emaplaadi kinnituspessa (nii protsessori pakendil kui ka emaplaadi pakendil on vastavad märgised).\nTeiseks saab liigitada protsessoreid registri suuruse järgi, registri suurus näitab, kui palju andmeid suudab protsessor korraga töödelda. Tänapäeval on levinumad 32bitised ja 64bitised protsessorid.\nKolmandaks liigitusviisiks võiks lugeda taktsageduse, millest kirjutasime eelmises ajakirja ITee numbris. Taktsageduse puhul on põhimõtteliselt tegu arvuti kellaga, mille eesmärgiks on sünkroniseerida eri osade töö. Reaalselt näitab see ühe takti sagedust. 2,4gigahertsise taktsageduse puhul on ühes sekundis 2,4 miljardit takti. Iga takti järel täidetakse üks protsessorikäsk.\nArvutifirma AMD on leidnud alternatiivse viisi protsessori töökiiruse tõstmiseks. Sellepärast töötavad AMD valmistatud protsessorid madalamal taktsagedusel ja nende nimes on number, mis näitab võrdlust teise suure tootja Inteli protsessorite taktsagedusega.\nNeljas liigitusviis, mis muutus tähtsaks alles veidi aja eest, on protsessorite tuumade arv. Enamikul tänapäeva koduarvutite jaoks mõeldud protsessoritel on üks tuum. Kuid nii Intel kui ka AMD tõid alles hiljuti turule kahe tuumaga protsessorid (core duo).\nOperatsioonisüsteem arvab siis, et arvutis on kaks eraldi protsessorit, järelikult saab ühe takti järel täita kaks käsku.\nSiiski ei tähenda see päris poole kiiremat arvutit, sest andmeid liigutatakse ikkagi mööda ühte rada. Seega peab üks tuum natuke ootama, kuni teine tuum on oma andmed ära liigutanud ja vastupidi.\nKuid kiirusevõit võrreldes ühetuumaliste protsessoritega on kahetuumalise protsessoriga arvutil töötades siiski üsna tajutav.\nEsimene koduarvutitesse mõeldud protsessor oli Intel 8080, see kaheksabitise registriga ja kahemegahertsise taktsagedusega protsessor toodi turule aastal 1974. Tänaseks on taktsagedus kasvanud üle 1500 korra, praeguse Inteli lipulaeva Pentium D 950 taktsagedus on 3,4 GHz.\nSuurimad protsessorite tootjad maailmas on Intel ja AMD, väikeste voolusäästlike sülearvutite seest leiab ka VIA protsessoreid.


Berit Nuka: Rootsi poliitikutel on selgroogu - Kommentaar - Arvamus\nBerit Nuka: Rootsi poliitikutel on selgroogu\n18. jaanuar 2019, 19:44\n«Rootsi valib teistsuguse tee.» Just nii võttis eile taas riigi peaministriks saanud sotsiaaldemokraat Stefan Löfven kokku põhjuse, miks kulus Rootsis valitsuse moodustamisele sel korral aega rohkem kui neli kuud – nimelt põhimõtte, et saagu mis saab, aga paremäärmuslasi võimupositsioonile lubada ei tohi.\nSellega viitas ta kõigile neile Euroopa maadele, kes parempopulistlike parteide lainele on alla vandunud ning lubanud nad võrdväärsetena ühise laua taha.\nEt mitte teiste riikidega sarnaselt survele järele anda, olid mitu Rootsi erakonda valmis lõhkuma aastaid koos tegutsenud paremliidu, loobuma poliitilistest nõudmistest, ajama iseend sisekonflikti veerele. Taluti ka näpuviibutusi, et ummikseisu kestes kahaneb inimeste usaldus poliitika vastu. Aga peamine seisukoht jäi püsima: neonatslikust liikumisest välja kasvanud Rootsi Demokraatidest ei saa erakonda, millele antakse riigi poliitika kujundamisel õigus kaasa rääkida.\nTundub kummaline, et pikaleveninud valitsuse moodustamisega kaasnes kirumine, kuidas poliitikud ei suuda riigi huvisid isiklikest kõrgemale seada just puhul, kus lõppude lõpuks täitsid erakonnad täht-tähelt oma peamist valimislubadust: mitte anda järele paremäärmusluse ja populismi survele. Tõestasid, et seavad põhimõtted võimuihast kõrgemale.\nLiberaalset demokraatiat põlgavatele populistidele saab küll vastu astuda. Lihtsalt tuleb kompromisse teha.\nLõpuks tähendas see, et keegi kokkuleppele läinud neljast Rootsi vasak- või tsentriparteist ei saanud sellist valitsust, nagu nad oleksid tahtnud, ning kõigil osalistel on risk sellest kaotada.\nAga ka võita. Üle tavalise parem-vasak-veelahkme kokku tulnud sotsiaaldemokraadid, rohelised, Liberaalid ja Keskpartei võivad tõestada ülejäänud Euroopale, et liberaalset demokraatiat põlgavatele populistidele saab küll vastu astuda. Lihtsalt tuleb kompromisse teha. Ka selliseid, mis haiget teevad.\nVõib-olla oleks mujalgi vähehaaval aeg hakata mõtlema, et küsimus parem- või vasakpoolsest poliitikast, sellest, kui kõrge on üks või teine maks ning kui helde käega jagatakse toetusi, ei pruugi olla väärt paremäärmuslaste tantsule palumist. Neid, kes ei jaga arusaama, millised kombed kehtivad, ei pea peolaua taha kutsuma.\nTõsi, parempopulistid on saanud kõikjal Euroopas valimistel üha rohkem ja rohkem hääli – ning saavutavad EKRE kehastuses ilmselt Eestiski pooleteise kuu pärast enneolematu populaarsuse. Aga mitte nii palju, et neid ei saaks kõrvale jätta. Valitsusse on äärmuslased mitmel pool pääsenud seepärast, et teised parteid on neile võimuihas ise ukse avanud ning olnud selle nimel valmis nende poliitikaga kaasa minema.\nRootsis on kõik n-ö peavooluparteideks sõimatud erakonnad seni öelnud, et nemad äärmuslasi kampa ei võta ning sellest lubadusest iga hinnaga kinni pidanud. Sest nad on valinud tee, kus üks põhimõte on kõigest muust tähtsam.


'Tantsud tähtedega' võistleja Alexis Ren puhkeb koos poiss-sõbraga, kolides Los Angelesse - Kuulsuste Paarid\n'Tantsud tähtedega' võistleja Alexis Ren puhkeb koos poiss-sõbraga, kolides Los Angelesse\nTantsud tähtedega Võistleja Alexis Ren on väidetavalt lahutanud oma poiss-sõbraga, kui ta kavatseb alaliselt kolida Inglid , Californias.\nRen oli Spordi illustreeritud ujumistrikoo 2018 aasta Rookie ja nüüd on ta äge konkurent Tantsud tähtedega . Ta suhtub saatesse tõsiselt - nii tõsiselt, et nähtavasti häirib tähelepanu. Aruande kohaselt Lõhkamine , Ren ja tema kauaaegne poiss-sõber on lahku läinud just siis, kui modell alustab oma kolimist Hawaiilt L.A.\nRen on paar nädalat Hollywoodis tantsuvõistlust filminud ja on sellele ilmselt meelt avaldanud. Allikad rääkisid väljaandele, et Ren ja tema poiss on juba mitu kuud koos olnud ja elasid enne lahkuminekut Hawaiil. Nüüd endine poiss-sõber kannab sotsiaalmeedias Sky Beari nime ning töötab koolitaja ja juhendajana seikluskunstide ettevõte .\n'Umbes mõne aja pärast Instagrammi maha jätmine,' loeb Beari biograafia nüüd. Tema postitustes on endiselt mitu fotot Renist, samas kui tal on fotod Karust juulikuust.\nBlast juhtis tähelepanu ka Renile ja tema elukaaslasele Tantsud tähtedega , Alan Bersten, on muutunud juba järjest lähedasemaks. Kohtunikud on neile kahele keemiale mitu korda komplimente andnud ning Bersten on nüüd Reni instagrami postitustes tugevalt esinenud.\nsee on sinu ema jaoks\nPostitus, mida jagas Alexis Ren (@alexisren) 9. oktoobril 2018 kell 8.51 PDT\nLoodetavasti ei ole Renil siiski kõiki oma karjäärilootusi Tantsud tähtedega , kuna konkurents on sel aastal tihe. Ren ja Bersten teenisid sel nädalal Sia poolt mängitud tango 'Move Your Body' tango eest tulemuse 25/30. Neid ühendasid modell ja tantsija Maddie Ziegler kolmenädala jaoks , ja koos said nad öise kõrgeima punktisumma, kuid mõned fännid arvasid, et Ziegler andis meeskonnale ebaõiglase eelise.\n' DWTS peab lõpetama Ziegleri tüdrukute viskamise meie kurgule, '' ütles üks fänn kirjutas Twitter . 'Tantsude vahepeal esinemine on nende jaoks üks asi, kuid Maddie'l ühe paariga liitumine on täiesti ebaõiglane teiste etenduses osalevate paaride suhtes.'


Eestlannad olid edukad Venemaal püsimeigi suursündmusel – Naisele | GoodNews\nAvaleht Ilu-uudised Eestlannad olid edukad Venemaal püsimeigi suursündmusel\nPeterburis püsimeigi suursündmusel Golden Needle olid edukad T&M Ilusalongi tüdrukud: Merilin Markov–Valm saavutas ligi 200 võistleja hulgas 7. ja 10. koha , Aljona Pöllänen pälvis eriauhinna.\n„Seminar on toimunud 15 aastat. Selleks valmistutakse pool aastat ette: kleidid, meik, modellide otsimine, harjutamine. Toimub see Hiltoni hotellis ja rahaga tagasi ei hoita, luksus on iga nurga peal. Lauad on lookas, ühtegi liigutust ise teha ei tohi, pead ainult nautima teenindust, mida pakutakse,” muljetab Markov-Valm.\nSeminar on mõeldud proffidele, kes peavad olema vähemalt kaks aastat töötanud. See on seminar, kust saab tutvusi, ja kuna T&M on laienenud Tallinnast Pärnusse ja märtsis avatakse uksed ka Soomes, tuleb jätkusuutlikkuse nimel sarnastel üritustel kindlasti käia ja sertifikaati täiendada.\n„Tuleb õppida ja veel kord õppida. Käsi peab olema kogu aeg soojas. Parimad on need, kes harivad end selles valdkonnas pidevalt ja annavad endale võimalusi, oskavad teadmisi jagada. Tehnikute häving on eelkõige see, kui jäädakse loorberitele puhkama,” teab Markov-Valm.\n„Tänapäeval on iluvaldkonnas hügieen ja psühholoogia kõige alus. Sa pead saama kliendiga kontakti ja saavutama usalduse. Igal seminaril on erinevad teemad, kuid viimasel ajal on psühholoogia ja hügieen läbivaks teemaks.” sõnab Markov-Valm ja lisab, et mida aeg edasi, seda enam tunneb ta ka ise, et püsimeik on teenus, kus saab inimest aidata ja tõsta tolle enesehinnangut, mitte teha ainult ilusaks. „Ega tegemist pole ainult kulmude joonistamisega. Püsimeigiga on seotud sügavamad teemad: rinnanibu taastamine, juusteimitatsioon, pigmendilaikude eemaldamine ja nii edasi.”\nT&M-il on koostöös terviseametiga plaan korraldada Pärnus 30. jaanuaril informatiivne ja kõigile iluteenindusvaldkonnas töötavatele spetsialistidele vajalik seminar, kus käsitletakse antiseptikute ja desinfektantide ohutuid kasutamisvõtteid ning käte-, instrumentide- ja tööpindadehügieeni ning esmaabikoolitus ABC.\nMerilin, milline peaks olema püsimeikari kogemus, et tema tooli oleks julge istuda? Mida enne uurida?\nTehnik peaks olema enesekindel ja valdama oma tööd täielikult. Alati ei ole tähtis, kas tööd teeb praktikant või pikaaegne tegija. Näiteks meie TM Koolituskeskusest on praegu järjest tulnud väga häid praktikante, kes oleks justkui ammu seda tööd teinud. Parim viis kuidas õigetele jälgedele jõuda, soovitan vaadata internetis pilte, mille all on kirjas #nofilter. See näitab, et tegu on ehtsa pildiga. Internet kubiseb tuunitud piltidest ja need kaunid pildid viivad valedele jälgedele. On olemas kataloogides pildid ja pildid tehtud töödest, need on kaks eri asja. Ma ei ütle, et natukene ärritunud naha punasust ei võiks pildil vähemaks võtta. Üks tuttavast ripsmetehnikust käis täiendkoolitusel, kus näitas koolitajale valmis tööd ja seal oli kaks karva lähivõttes viltu. Selle peale ütles koolitaja, et pole hullu – enne kui pildi ülese paneme, teeme need karvakesed sirgu vastava äpiga ja venitame ripsme kaare kumeramaks.\nMillised on teenused, mis tegelikult ilutegija pagasisse ei kuulu, aga siiski liigitatakse ilutegijatega kokku?\nHyaluron pen, laser ja plasmalifting, mis kohe meelde esmalt tulevad. Igaüks peaks ikka jääma oma liistude juurde. On asju, mida eetika ei luba, kus on vaja õenduspaberit või meditsiinilist haridust, kus tuleb võtta suurem vastutus. Naljaga pooleks võib öelda, et ma ei kujutaks ette, et olen püsimeigis ja siis öeldakse äkki: „Aa, tahtsite tisse ka! Võtke riided seljast ja lähme teise tuppa.“ Tehnik peab otsustama, mis ameti ta valib. Ei saa olla Figaro seal, Figaro siin. Toon näite: kui sa oled küünetehnik ja tegeled küüntega, siis kõik, mis on seotud küüntega ja mis selle juurde kuulub – pediküür, maniküür, geellakk ja muu -, on okei.\nKuidas turusolkijat ära tunda?\nTurusolkija nö staatus algab hinnast, hügieenist ja asjaolust, et tihti puudub neil vastav varustus vajalikuks tööks. Hügieen on väga oluline ja seda tuleks kindlalt järgida. Näiteks: töötool tuleks kiletada, paberkate tuleks voodile panna, froteelina vahetada. Kui kõikidest nendest tegevustest mööda vaadata, siis saab ka hinda madalamaks viia. Mõned tehnikud võivad vaimselt viia kliendi sellisesse seisu, et too ei julgegi midagi öelda ja kui teenuse kätte on saanud ja ära tuleb, siis tuleb nutt peale.\nHügieen on väga oluline ja seda tuleks kindlalt järgida.\nMis on tagajärjed, kui ilutegijaks pürgib kodutegija?\nHiljaaegu oli meil üks modell, kes oli käinud tegemas silmalainerit ja enda teada püsimeiki. Modellil ei kadunud silmadest paistetus ära isegi nelja päeva möödudes. Seejärel läks ta erakorralisse ja sai sealt teada, et tegu pole püsimeigivärviga, vaid tätoveerimispigmendiga. Pigmentide koostised on erinevad ja tänapäeval on allergikuid palju. Ka need on ehtsad turusolkijad, kes kliendile valetavad ja hoiavad rahaliselt vales kohas kokku. Iga vale liigutus, mida tehnik teeb, võib hiljem saatuslikuks saada kõikidele selle valdkonna tegijatele, sest kliendid loevad eelkõige ju üldist tagasisidet.\nIga vale liigutus, mida tehnik teeb, võib hiljem saatuslikuks saada kõikidele selle valdkonna tegijatele.\nMillised on kliendi õigused, kui ta pole rahul tehtud püsimeigiga?\nTänapäeval on kõigil õigused. Oleme jõudnud nagu Ameerikasse: kui ei meeldi, anna kohtusse. Sellega kaasnevad teatud riskid ja kulud. Tuleb veenduda, et saad tehnikult dokumendi, kuhu paned allkirja, mis tõendab, et sa oled andnud nõusoleku sulle teenust osutada, mis annab õiguse minna kohtusse, kui miskit läheb valesti. Kaebus tuleks esitada ikka kohe, mitte nädalate möödudes. Isiklikult soovitan asju omavahel lahendada ja leida kompromissid.\nKuidas päästa olukorda, kus klient pole tulemusega rahul?\nSel juhul saab eemaldada püsimeiki kahel viisil: kas rejuv’iga või lasereemaldusega. Muid võimalusi hetkel polegi.\neelmine Noore Ehte Fondi stipendiumi pälvis Sigrid Kuusk\njärgmine Universumi kõige kaunima vanaema tiitlile pretendeerivad ka Eesti kaunitarid


Bioloogia - Õli\nVähid on kõrgemate koorikloomade tüüpilised esindajad. Nad elavad puhtates mageveekogudes, on aktiivsed öösel, peidavad vee all burres, nuudlite all jne. Päeva jooksul on enamik nende toitumisest taimne toit, kuid nad söövad ka karpide, usside, muude väikeste loomade ja suuremate loomade raie. Seega on vähid kõikjalised.\nVähirühm koosneb peajalgsest ja kõhust. Pea ja rindkere kasvavad koos, selja küljel on näha sulandumise iseloomulik õmblus.\nVähid on viis paari jalgsi. Nendest teisendatakse esimene paar küünisteks, millega loom kaitseb ja ründab ning ei osale jalgsi. Ülejäänud neli vähi paari liiguvad mööda põhja. Kuid lisaks jalgade liikumisele on ka teisi, mis muutuvad erinevateks „seadmeteks”, mis täidavad erinevaid funktsioone. Need on kaks paari antenne (antennid ja antennid), kolm paari lõualuu (üks ülemine ja kaks alumist), kolm paari ülalõualuu lõualuu (nad toidavad suu). Kõhupiirkondades on paari kahejalgseid väikseid jalgu. Naistel hoitakse neid koorikloomadega. Viimasel kõhu segmendil on jäsemed modifitseeritud sabalaareks. Hirmunud vähk liigub järsult liikudes ettepoole tahapoole, rüüstades selle alla.\nVastupidav kitiinne kate segab kasvu, nii et loom karistab regulaarselt (umbes kaks korda aastas, nooremad vähid). Sellisel juhul koorub vana koor kehast maha ja on tühjaks jäänud ning uus, mis moodustab, ei ole mõnda aega tahkunud. Selle aja jooksul kasvavad vähid.\nVähi kõht koosneb kahest osast. Esimene on närimine, kus toit peenestatakse kitiinsete hammastega, teine on filtreerimislõige, kus väiksemad toiduosakesed filtreeritakse keskmisest soolest ja suured tagastatakse tagasi esimesesse sektsiooni. Maksa keskmistes soolekanalites, mis sekreteerivad saladust, toidavad toitu. Saadud toitained imenduvad soolestikus ja maksas. Digitaalsed jäägid sisenevad tagumisse soolestikku ja eemaldatakse läbi kõhupoolses otsas asuva päraku.\nHingamist viivad läbi küünised, mis on jäsemete kasvud ja mis paiknevad võimas peajalgse sõrmiku külgedel. Künnakutel on hästi arenenud väike veresoonte võrgustik, mis aitab kaasa tõhusamale gaasivahetusele.\nVähi vereringe süsteem, nagu kõik lülijalgsed, lukustamata. Dorsaalsel küljel on sakculeeruv süda, mis imeb hemolümfi kehaõõnsustest ja tõmbab selle paljuski erinevalt suunatud arteritesse, kust veri uuesti valatakse keha lagedesse (kitsad õõnsused). Läbi lõhete voolab hemolümf hapniku ja toitainete keha rakkudesse, mille järel see koguneb vatsaküljele, läbib küüniseid, kus see taas hapnikuga küllastunud ja seejärel siseneb südamesse.\nNärvisüsteem vähki hõlmab epifarüngeaalset ja subfarüngeaalset gangliat, mille vahel moodustub perifarüngeaalne ring ja kõhu närviahel, mille sõlmedest närvid ulatuvad.\nSense organid mida esindavad liikuvad varred, antennidel asuvad puutetundlikud ja lõhnaelemendid, antennide põhjas asuvad tasakaaluorganid.\nJõevähid on kahekohalised loomad. On seksuaalne dimorfism, naised on meestest veidi erinevad, nende kõht on laiem ja tal on 4, mitte 5 (nagu meestel) kahe jalaga jalgade paari. Väetamine on sisemine. Naine kudeb munad (munad) sügisel või varakult talvel. Nad jäävad oma kõhu jalgade külge. Suveni hakkavad neist väiksed koorikloomad, kes jäävad mõnda aega naise kõhu alla. Seega on vähi areng otsene.\nVähid on silmad\nKuidas on koorikloomade silmad?\nKoorikloomade silmad on keerukad. Iga selline silma koosneb paljudest väikestest okulaaridest (vähki on rohkem kui 3000), mis on tihedalt paigutatud ja üksteisest eraldatud ainult õhukeste musta pigmendi kihtidega. Peefool koosneb läbipaistvast küünenahast, mis katab kristallkoonust (neljast läbipaistvast rakust), mille all asub 8 valgustundlikku rakku, ja närvilõpmed nendest kõrvale, põhjustades nägemisnärvi. Silmad paiknevad peavarred liikuvatel protsessidel.\n1. Mõtle pea vähki. Mida saab selle kohta leida? Millised on vähi silmade struktuuri omadused? Miks on vähisilmad varredega varustatud?\n2. Mõtle vähkide antennid. Mitu neist? Millist struktuuri neil on?\n3. Mõtle peajalgset keha kõhupoolest. Leidke suukaudne ava. Kirjeldage seda. Leia suuava avamise ümbrised. Mis on nende arv? Miks on suuõõtsaaparaat nii keeruline?\n4. Mitu paari kõndivate jäsemeid on vähk? Millised on esimese jalutuskäigu jäsemete paarilised omadused? Mis on põhjus?\n5. Millised on teise ja kolmanda kõndivate jäsemete paari struktuuri tunnused? Seoses nende funktsioonidega?\n6. Mõtle vähi kõhtu. Kui mitu segmenti moodustavad kõhtu? Kas kõhuosad on samad?\n7. Mis asub kõhupiirkonnas kõhu poolelt? Kas kõhu kõikides segmentides on lisad? Võrdle ujumisjalgu jalgsi.\n8. Kaaluge viimast kehavähi segmenti. Seda nimetatakse anal lobe või telson. Kas telsonil on lisandeid? Mis see on?\n9. Millised elupaigatüüpide kohandused vähi välistruktuuris olete leidnud?\n10. Kas värske keha on segmenteeritud? Kui jah, siis millised on segmendi omadused? Millised osakonnad võivad vähirakke jagada?\n11. Väliste tunnuste järgi määrake kaaluva vähi sugu. Kuidas sa seda tegid?\nLeidke esitatud tekstis esinevad vead. Märkige numbrid, milles vigu tehti, selgitage neid.\n1. Lülijalgsete tüübi peamised klassid on koorikloomad, ämblikulaadsed, putukad.\n2. Putukatel on neli paari jalgu ja ämblikulaadsed on kolm paari.\n3. Vähilõhnadel on lihtsad silmad ja risttähel on keerulised silmad.\n4. Spider-like näärmed asuvad hobuslaste kõhu ääres.\n5. Risti ämblik ja kokkersalv hingavad kopsukottide ja hingetoru abil.\nVead sisalduvad lausetes 2, 3 ja 5). Parandage need:\n1) 2 - putukatel on kolm paari jalgu ja ämblikulaadsed - 4 paari;\n2) 3 - vähid on keerulised ja rist-ämblik on lihtne;\n3) 5 - ämblik-krestovik hingab kopsukottide ja hingetoru abil ning Maybug ainult hingetoru abil.\nMis on silmade struktuur ja milline on silmade liikuvuse väärtus vähi elus\nSilmavähk: esimesed sümptomid\nOnkoloogilisi haigusi peetakse üheks kõige raskemaks tänapäeva meditsiinile teadaolevateks patoloogiateks. Enamik pahaloomulisi kasvajaid maksimaalse arenguetapis, ravi ei saa. Intensiivset keemiaravi ja kiiritusravi peetakse mõnikord kõige radikaalsemaks vähivastase võitluse meetodiks, mõnikord koos operatsiooniga, kuid need meetodid ei anna alati positiivseid tulemusi. Onkoloogiliste haiguste etioloogia on äärmiselt keeruline, seetõttu ei ole nende patoloogiate põhjused täielikult teada.\nSellist spetsiifilist haigust ei ole silma vähki. See termin viitab terve rühma pahaloomulistele kasvajatele, mis võivad mõjutada silma sisemisi elemente, nii sajandeid kui ka silma orbiiti. Vähk on vähktõvega seoses teiste organitega seotud vähihaigustega. Selle osakaal on 2–4 protsenti. Kõige sagedamini mõjutab pahaloomuline kasvaja silmalaugude ja silmade limaskesta. Palju harvem on neoplasmad silma sisemiste elementide juures ja isegi harvemini esinevad silmade orbiidi kahjustused.\nPahaloomuliste kasvajate loend sisaldab järgmisi tüüpe:\nSiin on kõige levinumad kasvajate tüübid. Tegelikult on kasvajad palju suuremad.\nMelanoom on pahaloomuline ja kiiresti progresseeruv kasvaja, mis areneb pigmentrakkudest. Melanoomi diagnoosimine on väga raske, sest varases staadiumis ei reageeri inimorganism selle esinemisele. See kasvaja võib tekkida silmalaugude, sidekesta või koroidi korral.\nMelanova - kui silmahaiguse tüüp\nSarkoom on agressiivne ja väga ohtlik pahaloomuline kasvaja. On mitmeid sarkoomi liike, mis erinevad jagunevate rakkude päritolu ja tüübi poolest.\nÜks tüübid sarkoomi\nSilma vähi hulgas on kõige levinum kartsinoom. See kasvaja mõjutab nina lähimat silma tsooni ja võib haarata alumise silmalau. Kasvaja areneb aktiivselt, mõjutades järk-järgult kogu silmamuna ja ninaosa. Rohkem kui teised kartsinoomi rühmad on üle 50-aastased naised.\nRetinoblastoomil on pärilik vorm ja seda avastatakse 2–4-aastaste koolieelsete laste lastel esimesel silmaarsti visiidil. Retinoblastoom mõjutab veresooni, närvikiude ja arenemisprotsessis annab metastaase teistele organitele.\nTuleks võimalikult kiiresti näidata last silmaarstile. See võimaldab diagnoosida kasvajaid varases staadiumis ja võtta vajalikke meetmeid.\nKasvaja põhjus on kõige raskem diagnoosimise ja uurimise kaasaegsetest meetoditest hoolimata. Mõnikord põleb väga lühikese aja jooksul inimene, kes juhib tervislikku eluviisi ilma halbade harjumusteta. Vahepeal on juhtumeid, kus inimesed, kes suitsetavad ja kasutavad alkoholi, elavad väga vanaduses.\nSilma vähi põhjuste hulgas on järgmised:\nKui lähim sugulased ülenevas joones (ema, isa, vanaema, vanaisa) omasid vähki, siis järeltulijate risk haigestuda vähki oluliselt suureneb.\nStatistika näitab, et ebasoodsa keskkonnaseisundiga suurte tööstuskeskuste elanikkond kannab vähki tõenäolisemalt rohkem kui suhteliselt jõukate piirkondade elanikud.\nPeaaegu iga vähk selle arengu käigus on võimeline tekitama metastaase, mis mõjutavad teisi elundeid. Silma vähk võib tekkida, kui patsiendil on diagnoositud kopsude, kõri või ajukasvaja vähk.\nArvatakse, et pikaajaline kokkupuude ultraviolettkiirgusega võib põhjustada vähki, kuid nendest andmetest ei ole täpset statistikat.\nOht on üksikisikutel, kellel on palju pigmentplaate ja moole. Lisaks hõlmab see rühm HIV-nakkusega inimesi ja inimesi, kes töötavad teatud ainetega, mis on kantserogeensed.\nKõik ebasoodsates piirkondades elavad inimesed peaksid regulaarselt külastama silmaarsti.\nSilma onkoloogiliste haiguste sümptomid sõltuvad pahaloomulise moodustumise tüübist. Konjunktiivi vähk, silma limaskestal, ilmub ja kasvab kiiresti valkjas film, millel on selgelt nähtavad veresooned. Mõnel juhul tekivad filmi sõlmede või papilloomide asemel.\nSilmalaugu vähki iseloomustab kasvaja, mis on kiiresti kasvav, moodustades kogu silmalau ja külgnevate kudede. Samal ajal esineb emakakaela lümfisõlmede põletik.\nRasvane näärmete adenokartsinoom oma algstaadiumis näeb välja nagu kerge paksenemine, mis kasvab väga kiiresti. Konjunktiv on kaetud roosakate laigudega, millel on tugev vaskulaarne muster. Arenemise hilises staadiumis esineb täpne haavandumine ja silmalau hävimine.\nFibrosarkoom esineb enamasti lapsepõlves. Esimeses etapis ilmub silmalaugul sinakas värvi sõlme. Edasimineku ajal põhjustab kasvaja ülemise silmalau raske prolapse ja silma asendit.\nPisara närvirakkude vähkkasvaja põhjustab silmalaugude paistetust, spontaanset rebimist ja silma limaskesta tundmist. Tulevikus nihkub silma märgatavalt ja kaotab liikuvuse.\nMelanoomi iseloomustab nägemise vähenemine, mis kiiresti areneb. Haiguse kujunemise ajal muutub õpilase kuju ja tekkida võivad iirise tumedad laigud.\nRetinoblastoom, mis kiiresti kasvab. Sellisel juhul tunneb patsient silma tugevat valu.\nMõnedel silma onkoloogilistel haigustel ei ole varajases staadiumis väljendunud sümptomeid, mistõttu pahaloomulisi kasvajaid saab kindlaks teha ainult tänapäevaste diagnostikavahenditega.\nOnkoloogilise silmakahjustuse tavaline komplikatsioon on täielik pimedus. Kuid vähkkasvajate kõige negatiivsem omadus on metastaaside moodustumine, mis mõjutavad järk-järgult terveid elundeid. Vähi hilisemates etappides, kui ükski ravi või operatsioon ei saa patsiendile aidata, lõpeb haigus surmaga.\nSilma lähimad organid on aju, kõri ja lümfisõlmed, nii et neid mõjutavad peamiselt silma kasvajate metastaasid.\nKõiki onkoloogilisi haigusi ravitakse keeruliste ja kallite meetoditega, kuid isegi nad ei saa garanteerida täielikku taastumist. Järgmisi protseduure kasutatakse pahaloomuliste silma kasvajate raviks:\nKemoteraapia on teatud ravimite allaneelamine või süstimine. Sellel meetodil on palju vastunäidustusi, sest ravimitel on palju kõrvaltoimeid. Keemiaravi ajal tunneb patsient tõsist nõrkust, apaatiat ja pidevat oksendamist. Pika vastuvõtu korral kukuvad patsiendi juuksed täielikult välja.\nKiiritusravi korral puutub kahjustatud piirkond kokku radioaktiivse kiirgusega. See protseduur võib olla väline või sisemine. Välise kiiritusravi korral mõjutab kasvajat kõrge energiaga osakeste kiirgus, mis keskendub rangelt õigele punktile. Sisemine kiiritusravi hõlmab radioaktiivse isotoobiga miniatuurse kapsli tuumori sissetoomist. Kiiritusravi meetodeid ja meetodeid parandatakse pidevalt.\nOperatsioon loetakse kõige tõestatud ja radikaalseks viisiks vähi eemaldamisel. Kui kahjustatud piirkond on liiga suur, eemaldatakse see täielikult ja asendatakse kunstliku proteesiga. Kirurgilisi operatsioone täiendatakse tavaliselt spetsiaalsete preparaatide ja kiiritusraviga, et vähendada metastaaside tekkimise võimalust.\nPahaloomulise kasvaja ravi tulemus sõltub otseselt selle diagnoosimise etapist.\nSilma onkoloogilist neoplasmi ei loeta karistuseks ja see ravitakse edukalt. Statistika kohaselt vabanesid haigusest vähemalt 80% patsientidest, kes otsisid haiguse varases staadiumis arstiabi. Kui patsient pöördub hiljem, väheneb täieliku taastumise protsent 40% -ni.\nLugege ka selliste haruldaste pärilike haiguste kohta nagu heterochromia ja endokriinne oftalmopaatia.\nAnastasia: harjutus silmadele nägemise parandamiseks - populaarsed harjutused Mõned harjutused ei mõista, kuidas nad tegutsevad, tahtsid\nKoorikute hulka kuulub umbes 25 tuhat liiki loomi, kes elavad peamiselt mere- ja magevees. Selle klassi tüüpiline esindaja on vähid.\nVähi kehal on kõva kitiinne kate, mille all paikneb epiteelirakkude kiht. Koorikutel liidetakse pea ja rindkere tavaliselt peajalgse. Koorikutele iseloomulik tunnusjoon on eesmise trunkisegmendi ümberkujundamine peamisteks.\nPeajalgsete esiosas on 5 jäsemete paari, millest mõned muutuvad pikkadeks ja lühemateks antennideks, mis toimivad puudutus-, kuulmis-, lõhna-, tasakaalu- või keemilise tunne organitena, teised aga toidu söömiseks ja närimiseks. Rindade igas segmendis on paari jalgu. Kolm eesmist paari transformeeritakse mandibleseks, mis osalevad toiduosakeste püüdmisel, hoidmisel ja ülekandmisel suu avasse. Ülejäänud 5 paari rinnamängu kasutatakse indekseerimiseks (liikumapanev või kõndimine, jalad).\nEsijalgu kasutatakse ka toidu haaramiseks, kaitsmiseks ja rünnakuks, nii et neil on küüned. Erakrabides, krabides ja teistes tihedalt seotud küünistes moodustasid nad ainult eesmise jalgade paari, paljudes krevetiliikides - kahel eesmise paari paaridel, homaaridel, vähidel ja teistel - kolmel esipaaril, kuid esimesel paaril olid küünised märgatavalt suurem kui ülejäänud. Jalgsi jalgade abil liigub vähk mööda pea pea ja liigub edasi saba otsaga.\nVähid söövad nii elusat kui surnud saaki. Nende seedesüsteem algab suu avanemisega, mida ümbritseb modifitseeritud jäsemed (ülemise lõualuu moodustasid esimesed jalad, madalamad on teisest ja kolmandast, maxilla neljandal kuni kuuendal). Küünised vähk haarab, rikub saaki ja toob selle suhu tükkideks. Lisaks toitu sattub neelu ja söögitoru kaudu maosse, mis koosneb kahest osast: närimisest ja filtreerimisest.\nSuurema närimiskambri siseseintel paiknevad kitiinsed hambad, mille tõttu on toit kergesti rebenenud. Mao filtriosas on karvadega plaadid. Nende kaudu filtreeritakse tükeldatud toitu ja siseneb soole. Siin on toidu seedimine seedetrakti sekretsiooni (maksa) all. Maksa protsessides võib esineda toidu eel-seedimist ja imendumist. Lisaks on maksal fagotsüütilised rakud, mis haaravad väikeseid toiduosakesi, neid seeditakse rakusiseselt. Sool lõpeb päraku ääres asuva päraku otsaga.\nKevadel ja suvel leidub vähimagudes sageli kividest koosnevaid valged kivid (millstones). Selle varusid kasutatakse vähktõve pehme naha leotamiseks.\nKoorikloomad hingavad hingede abil. Nad on isegi maad koorikloomad - puidust täid elavad keldrites, all kivid ja muud niisked ja varjutatud kohtades.\nVähktõve eritussüsteemi esindab paar rohelisi näärmeid, mis asuvad peaosas. Väljund - nende kanalid avanevad pikkade antennide põhjas olevate avadega.\nVähi vereringe süsteem on avatud. Keha dorsaalsel küljel on viisnurkne süda. Südamest voolab veri kehaõõnsustesse, varustades elundeid hapniku ja toitainetega, siseneb seejärel kalade kaudu läbi veresoonte ja rikastub hapnikuga tagasi südamesse.\nNagu rõngastatud ussidel, on koorikloomade närvisüsteemi esindatud neelu närvirõngaga ja ventraalse närvi ahelaga, millel on igas segmendis paar ganglion. Epifarüngeaalsest ganglionist liiguvad närvid silmadesse ja antennidesse, neelust suuorganitesse ja kõhu närviahelast kuni kõigi jäsemete ja siseorganite poole.\nMõistusorganid on hästi arenenud. Silmad on kahte tüüpi: üks lihtne silm silma, kõrgemate vähkide täiskasvanutel ja täiskasvanud kõrgemate vähide puhul keerukate silmadega silmad. Keeruline silma erineb lihtsast silmast, sest see koosneb individuaalsetest silmadest, sama struktuuri poolest ja koosneb sarvkestast, läätsest, pigmentrakkudest, võrkkestast jne. Arvatakse, et iga silma näeb ainult osa objektist (mosaiiknägemine). Vähktõve organid on pikad antennid. Kefalotoraksil on palju harjasega sarnaseid lisandeid, mis ilmselt täidavad keemilise tähendusega organite funktsiooni ja puudutavad. Lühike antennide alused on tasakaalu ja kuulmise organid. Tasakaalu organil on tundlik harjased foss või sac, millel on pressitud liivaterad.\nEnamik koorikloomi on jagatud. Mõlema soo suguelundid on paaris, mis paiknevad rindkere süvendis. Naiste vähid erinevad meestest märkimisväärselt; tema kõht on laiem kui peajalgne ja mees.\nNaine kudeb talve lõpus talve jalgu. Vähid kooruvad suvi alguses. 10–12 päeva on nad ema kõhu all ja hakkavad seejärel juhtima iseseisvat eluviisi. Kuna naissoost munad on väikesed, aitab see järglaste hooldus kaasa liikide säilimisele. Koorikloomade klass on jagatud 5 alamklassi: cephalocaridae, maxillopods, gill-vead, karpide ja kõrgemad vähid.\nVäikeste koorikloomade seas on kõige kuulsamad dafniad ja tsüklopid, mis tavaliselt elavad veesambas ja moodustavad osa planktonist. Need on olulised ainete ringluses looduses, olles paljude kalade ja vaalaliste toitumise oluline osa. Tsükloopid koos teiste koorikloomadega on mitmete parasiitsete usside (lai paelusside ja teiste) vahesaadused.\nKõrgemad koorikloomad - mere- ja magevee elanikud. Maal elavad sellesse klassi ainult teatud liigid (puiduvili jne).\nInimtoiduks kasutatakse vähki, krabisid, krevette, homaare ja teisi. Lisaks on paljudel vähkidel sanitaarset väärtust, kuna nad vabastavad vett loomade surnukehadest.\n/ PZ kursus zooloogia kohta vetg / Theme 7 kohta. Koorikloomad\nTeema: Tüüp Lülijalgsed\nEesmärk: Uurida koorikloomade korraldust jõevähi näitel.\nUurida liigesejalgsete liigitust. Lugege lülijalgsete tüüpi aromorfoosi. Kõik peaks olema kirjutatud sülearvutisse.\nUurida lülijalgse klassi koorikloomade korraldust jõevähi näitel. Tehke sülearvutis kokkuvõte.\nMõtle erinevat tüüpi koorikloomade märjad preparaadid - krabi, krevetid, Mokritsy, shchitnya, vähid, bokoplav, daphnia. Mikroskoobi all uuritakse kükloppide välimust.\nUurida jõevähi (vähi dissektsioon) välist ja sisemist struktuuri. Eriti pöörake tähelepanu jäsemete mitmekesisusele - neist on 19 paari.\nEsitage albumis trükitud käsiraamatus 2 joonist, mis on tähistatud V-ga (punane rist). Elektroonilises käsiraamatus esitatakse vajalikud pildid faili lõpus.\nLülijalgsete tüübi üldiseloomustus. Liigitamine liigesepõletikele. Aromorfoosi tüüp Lülijalgsed.\nLülijalgsete klassi koorikloomade korralduse tunnused.\nSüstemaatiline positsioon, elustiil, keha struktuur, paljunemine, tähendus looduses ja inimesele Jõevähid.\nTüüp Arthropods - Arthropoda\nLülijalgsed on selgrootute tüüp. Liikide arvuga on nad esimesel kohal Maa peal - neist on üle 1,5 miljoni, mis on rohkem kui kõigil teistel loomaliikidel. Lülijalgsete elupaigad on erinevad: pinnas, värske ja merevesi, õhk, maa pind, taime- ja loomorganismid, sealhulgas inimkeha. Kogu maailmas on lülijalgseid, kuid need on eriti erinevad kuumas troopilises piirkonnas. Lülijalgsed on kahepoolselt sümmeetrilised segmenteeritud loomad koos liigeste jäsemetega. Liigesed jalad on tüübi kõige heledam ja tähtsam omadus.\nTüüp on jagatud neljaks alatüübiks:\nAlatüüp 1. Trilobiidid (Trilobitamorhpa). Esindatud ühe klassi trilobiitiga. See on umbes 10 tuhat. nüüdseks olid Kambriumi ja paleosoouse ordoviitsiumis hukkunud mere lülijalgsed erinevad.\nAlatüüp 2. Toadstool (Branchiata). Alatüüp on ühe klassi koorikloomad (30–35 tuhat in.). Need on veejalgroodud, mis hingavad läbi küünte.\nAlatüüp 3. Heliceric (Chelicerata). 2. klassi alatüübis: klass Merostomovye (nn rakendatudpiony - nüüd väljasurnud veekeskkond) ja klass Spider-like (umbes 60 tuhat in.).\nAlatüüp 4. Trakeaat (Tracheata). Kaks klassi: sajandiklass (üle 53 tuhande) ja putukaklass (rohkem kui 1 miljon).\nLülijalgsetega loomadel on järgmised aromorfoosid: 1. tihedad õhu- ja õhukindlad materjalid. 2. Liigutage jäsemed erinevatel eesmärkidel ja erinevatel struktuuridel. Arenguprotsessi käigus tuletati lülijalgse artikulaarne osa Polychaete Nervousworms'i parapoodiast. 3. Heterooniline segmentatsioon. 4. Keha jagunemine sektsioonidesse: pea + rind + kõht või peajalgne + kõht.\nVähid - koorikloomad\nKoorikloomade arv 30–35 tuhat haruldaste lülijalgsete liike, mis põhjustavad veekeskkonda. Ainult mõned liigid, näiteks Lackworms ja maa krabid, on kohanenud maal elama, kuid nad järgivad ka niisutatud elupaiku, kui nad hinged hingavad. Koorikloomade kehamõõtmed ulatuvad millimeetri fraktsioonidest kuni 3 meetrini. See on vanim lülijalgsete seas vanim rühm.\nNiisiis, klassi eristavad tunnused on hingede abil hinged. Väikeste koorikloomade puhul ei esine gaasi vahetust keha pinnal. Teine tunnusjoon on kahe paari antennide olemasolu peaosas, mis täidavad kombineeritavaid ja lõhnatoiminguid. Kolmas koorikloomade omadus - kahe jalaga jäsemed.\nTäiendavat teavet vähilaadsete loomade struktuuri kohta tuleks vaadelda jõevähi - Astacus astacus (tüüp lülijalgsed, alamtüüp Gillifigates, koorikloomad, alamklass kõrgemad vähid, eraldaja Decapods Crayfish) puhul.\nEluviis Vähid on meie magevee loomastiku ühised esindajad. Jõevähid on keskmise suurusega vähid: nende keha pikkus võib ulatuda cm-ni. Jõevähki leidub jõgedes, järvedes muda põhjaga ja järskudega. Vähk ei talu veereostust, nad elavad ainult puhta veega. Päeva jooksul peideti nendes pankades vee alla kaevatud vähid (kuni 35 cm pikkused õlad). Pimeduse algusega lahkuvad vähid toidu saamiseks. Vähid on polüfaadid, s.t. toituvad kõige mitmekesisematest toitudest: põhjasetetest, vetikatest, porganditest, olles seega kanalisatsioonivarud. Talvel ei muuda nad oma elukohta, vaid lihtsalt lähevad palju sügavamale, kus vesi ei külmu. Hilja sügisest kuni varakevadeni põhjustavad vähid mitteaktiivset eluviisi, istudes varjupaikades 20 tundi päevas. Elu naistel on selle perioodi jooksul rikkam kui meestel. Tõepoolest, kaks nädalat pärast paaritumist, mis toimub oktoobris, on naissoost umbes 100 muna oma kõhujalgadele ja koristatakse need pika 8 kuu jooksul, st enne suve algust, kui noored koorikloomad neist kooruvad. Munade täielikuks arendamiseks peavad hooldavad naised aeg-ajalt aukust lahkuma, et munad ja neid puhastada. Vähid muutuvad aktiivseks kevadel, kui vesi on piisavalt soe. (Seega pole mingit saladust selle kohta, kus vähid talveuned ei ole üldse olemas.)\nVäline struktuur. Koorikloomade keha on segmenteeritud ja keha segmendid ei ole kuju ja funktsiooni poolest ühesugused - see on nn heteronoomiline segmentatsioon. Keha koosneb kahest osast: peajalgsest ja kõhust. Peajalgsete pea kannab viit paari jäsemeid. Oma tera peal on lühikesed antennid - antennula (lõhna organid). Esimesel segmendil on pikad antennid - antennid (puudutusorganid). Ülejäänud kolmel - paar ülemist lõualuu ja kaks paari alumist lõualuu. Vähi ülemist lõualuu nimetatakse mandibleseks ja alumise lõualuu paari nimetatakse maxillae. Lõuad ümbritsevad suu. Lõuad vähk löövad saaki väikesteks tükkideks ja suruvad need suhu.\nIsegi peajalgse eesmise otsa juures on vähk sfäärilistel silmadel, mis istuvad pikkadel varredel. Seetõttu võib vähk samaaegselt vaadata erinevates suundades.\nPeajalgsete rindkere osa koosneb kaheksast segmendist: lõualuu esimesest kolmest laagrist, mis osalevad toidu hooldamises ja lihvimises. Lõualuude jalgu järgivad viis paralleelset või, teisisõnu, jalgade jalgu (jäsemed). Esimesed kolm paari jalgade jäsemeid lõpevad küünistes, mis aitavad kaitsta ja püüda saaki. Nendest jäsemetest koos küünega kannab esimene paar küüniseid, mis on eriti võimsad ja suured. Küünistega haarab ja hoiab vähk saaki, kaitseb ennast rünnakus. Kahejalgsed lõuad ja jalgade jalad koosnevad alumisest harust tavalise liigendvarre ja ülemise haru kujul, millel on õrn infoleht või niidid. Jäseme ülemine haru täidab küüniste funktsiooni.\nSegmenteeritud liikuv kõht koosneb kuuest segmendist, millest igaüks sisaldab jäsemete paari. Meestel modifitseeritakse esimest ja teist kõhu jäsemete paari paaritumisprotsessis osalevateks kopulaatororganiteks. Naistel on esimesed paarid, mis on oluliselt lühendatud\nneli paari munasid on kinnitatud ja noored. Kõhu otsas on kaudne ots, mis on moodustatud kuuenda paari laia kahe lehega lamelljäsemest ja anal lamedast lebest, telsonist. Kõhu kõvasti painutades surub vähk veega sabaotsaga nagu mõla ja võib ohu korral kiiresti ujuda.\nSeega algab vähirakk keha peaga, millele järgneb 18 segmenti ja lõpeb anal lobe'ga. Neli pea ja kaheksa trunk segmenti sulandusid ja moodustasid peajalgse, millele järgnesid kuus kõhu segmenti. Seega on vähid 19 erineva struktuuri ja eesmärgiga jäsemete paari.\nKere katted. Koorikloomade keha on kaetud kititsitud küünenahaga, küünenaha kaitseb keha väliste mõjutuste eest. Lubi ladestatakse küünenaha perifeersetesse kihtidesse, mille tulemusena muutub vähi vooder jäigaks ja vastupidavaks, seega kutsutakse küünenaha ka kooreks. Sisemine kiht koosneb pehmest ja elastsest kitiinist.\nElavates jõevähkides on koorel üsna muutuv värv - helerohelisest peaaegu mustani. Sellel värvil on kaitsev iseloom: reeglina vastab see õrna põhja, millele vähk elab. Vähi värvus sõltub mitmesugustest integraadis sisalduvatest värvainetest: pigmendid: punane, sinine, roheline, pruun jne. Kui vähk langeb keevasse vette, hävitatakse kõik pigmendid, välja arvatud punane, keetmisel. Seetõttu on keedetud vähk alati punane.\nSamal ajal teostab küünenaha välise karkassi funktsiooni: see on koht lihaste kinnitamiseks. Kuid selline tugev välimine karkass takistab looma kasvu ja seetõttu peavad kõik koorikloomad (ja teised lülijalgsed) perioodiliselt looma. Katkestamine on vana küünenaha perioodiline nullimine ja selle asendamine uuega. Pärast sulatamist jääb küünenaha mõneks ajaks pehmeks, sel hetkel kasvab vähk kiiresti. Kuigi uus küünenaha ei ole veel moodustunud (ja selle jõuvähi puhul kulub nädal ja pool), on vähk väga haavatav, mistõttu peibutamise ajal peidavad vähk, ei jahti ega söö. Enne vähktõve sattumist ilmub paar nn läätsekujulist kaltsiumkarbonaadi "karbonaadiveski", mis võimaldab vähktõve vooderdise kiiremat kõvenemist, "veskikivi" kaob pärast molt.\nMõnikord on vähktõbe vähktõve jaoks väga raske: see ei suuda vabastada oma küünt või kõndimisjalat vanast küünenahast, see lõikab selle ära. Kuid vigastatud osa on võimeline taastuma, mistõttu jõuavad vähid, kus üks küünis on teistest väiksem. Mõnikord vähk, kui ta on ohus, tema lihaste vaevaga lõhub oma küünise: ohverdab jäseme kogu keha huvides.\nVähilaadsed lihased koosnevad tugevatest kiududest, mis moodustavad võimsaid lihaste kimpusid, s.t. koorikloomades (ja kõigis lülijalgsetes) on lihased esindatud üksikute kimpudega, mitte kotid nagu ussid.\nKehaõõnsus Vähid, nagu kõik lülijalgsed, on ka sekundaarsed koeloomsed loomad.\nSeedetrakt koosneb kolmest osast: eesmisest, keskmisest ja tagumisest soolest. Eesmine soolestik algab suu avanemisega ja tal on kitiinne vooder. Lühike söögitoru langeb maosse, mis jaguneb kaheks osaks: närimiseks ja filtreerimiseks. Närimiskambris toimub toidu mehaaniline lihvimine kolme suure küünenaha paksuse, "hammaste" ja filtreeriva toidu abil, filtreeritakse, tihendatakse ja söödetakse keskmisesse soolesse. Keskmises sooles avaneb seedetrakti kanal, mis toimib maksa ja kõhunäärmena. Siin, keskajal, lagundatakse vedela toidu küpsetamine. Pikk tagumik soolestik lõpeb päraku lohuga.\nHingamisteid jõe vähktõvega esindavad küünarnukid - hargnenud õhukese seina äärikujooned, mis on ülalõualuu lõualuu rindkere jäsemete ja jalgade jalad. Gillid on kahe jäseme ülemine osa. Gillid on õrnad, hargnenud hargnenud. Gripid asuvad rindkere külgedel kefalotoorse koorega kaetud õõnsuste õõnsustes. Väikestes koorikloomades on kopsud puuduvad ja hingamine toimub kogu keha pinnal.\nVereringe süsteem on avatud, koosneb südamest, mis asub peajalgsete dorsaalsel küljel, ja mitmest suurest veresoonest, mis ulatuvad sellest - eesmine ja tagumine aort. Südamel on viisnurkne kott. Veresoontest voolab hemolümf (see on vereringe täitev vedelik) kehaõõnde, lekib organite vahel ja siseneb küünistesse. Gaasivahetus toimub künnakutes. Oksüdeeritud hemolümf siseneb perikardi kotti ja eriliste avade (kolm paari) kaudu naaseb südamesse. Kooriklooma hemolümf võib olla selles sisalduva hemoglobiinipigmenti värvitu, punakas ja hemotsüaniini pigmendist sinakas.\nEritussüsteemi esindab paar rohelist nääret (omapärane pungad). Iga roheline nääre koosneb kolmest osast: otsakast (koeloomide segment), kõverast kanalist, mis ulatub sellest raudseinte ja põie vahele. Terminaalses otsas toimub metaboolsete toodete aktiivne imendumine hemolümfist. Kokkupandava tubuli vahetustooted sisenevad põie. Kusepõie mullid avanevad väljapoole antennide põhjas koos erituvate pooridega (s.t avatakse kusagil silmade vahel!).\nNärvisüsteem Närvisüsteem koorikloomade tüüpi redelil (nagu ringworms). Närvisüsteem koosneb paarist epifarüngeaalsest ganglionist, mida sageli nimetatakse "ajueks", perifarüngeaalseks närvirõngaseks ja paar närvipõldu koos ganglionidega (sõlmed) igas segmendis.\nMõistusorganid on hästi arenenud. Lühike antennula on spetsialiseerunud lõhnale ja pikkadele antennidele - puudutamisel. Üldiselt on kõik antennid ja kõik jäsemed täis puutetundlikke karvu. Enamikul antennide põhjas olevatel dekapoodilähedastel on statokystide tasakaalu organid. Statotsüstid on lühikese antenni põhjas olevad süvendid, kus asetatakse tavalised liivaterad. Keha tavapärases asendis suruvad need liivaterad nende all olevale alumisele tundlikule karvale; kui ujuv vähk keha pöörab tagurpidi, liiguvad liivaterad ja vajutavad juba\nteised tundlikud karvad ja seejärel vähk tunnevad, et tema keha on oma normaalsest asendist väljas ja pöördub ümber. Vähi sulaamisel kõrvaldatakse liivaterad. Seejärel vähkkasvaja ise spetsiaalselt küünab uusi liivaterasid oma tasakaalu kehasse.\nSilmad jõesündil on keerulised. Iga silm koosneb paljudest väikestest okellidest, vähid on rohkem kui kolm tuhat. Iga peefole tajub ainult osa objektist ja nende kogusest moodustub üldine pilt. See on nn mosaiiknägemus.\nPaljundamine ja areng. Vähktõbi on üldiselt kahekojaline. Vähipuudes väljendub seksuaalne dimorfism - meestel on kõht kitsam ja naissoost laiem. Mees teisendati esimene kõhu jäsemete paar kopulatoorseteks organiteks. Jõevähi puhul ei ole suguelundid seotud paari, need asuvad peajalgses. Munarakust lahkub paar ovidukti, mis avanevad seksuaalsete avadega kolmanda jalutuskäigu paari (nt peajalgse) põhjas. Meestel lahkub paar pikka, keerdunud seemneklaasi, mis avanevad seksuaalsete avadega viienda paari jalgade aluse juures. Enne paaritumist kogub isane sperma oma kopulaatororganitesse ja seejärel sisestatakse need õõnsate torude välimusega kopulatsiooni organid naise suguelundite avasse. Väetamine vähilaadsetes on sisemine. Mehed saavutavad seksuaalse küpsuse kolm aastat ja naised nelja võrra. Paaritumine toimub sügisel. Kuskil hilissügisel paigutavad naised viljastatud munad kõhu jäsemetesse (mitte palju munasid: 60 - 150, harva kuni 300). Ja ainult suvi alguses ilmuvad munadelt rassid, mis on pikka aega naise kaitse all ja peidavad oma kõhu allosast. Noored vähid kasvavad intensiivselt ja molt mitu korda aastas, täiskasvanud molt ainult kord aastas. Jõe krabid elavad 25 aastat.\nVäärtus. Koorikloomad on looduses ja inimtegevuses väga olulised. Paljud kalade, vaalaliste ja muude loomade liigid on arvukad mikroskoopilised koorikloomad, kes elavad mere- ja magevees ning on peamine osa zooplanktonist. Daphnia, Cyclops, Diaptomuses, Bokoplavy - suurepärane sööda mageveekaladele ja nende vastsetele.\nPaljud väikesed koorikloomad toidavad filtreerimismeetodit, s.t. filtreeritakse vee detritusesse. Tänu oma toidutegevusele selgitatakse looduslikku vett ja parandatakse selle kvaliteeti. Paljud koorikloomad on suured kaubanduslikud liigid (mistõttu neid on tõsiselt kahjustatud), näiteks: homaarid, krabid, langustid, krevetid, jõevähid. Keskmise suurusega merekoored kasutavad inimesed toitainete valmistamiseks.\nOn koorikloomi, mis põhjustavad parasiitide elustiili. See on karpkala karpkala naha parasiit. Paljud nina-vähid, nagu näiteks Shchiten, põhjustavad olulist kahju tiigi taludes kasvatatud noortele kaladele. Mõned tsüklopiigid on paelusside vahesaadused (näiteks lai paelussi).\nJoonis fig. Jõevähi (emane) väline struktuur.\nNimetage liigesepõletike liigitus.\nMilline on jõevähi süstemaatiline positsioon?\nKus jõevähid elavad?\nMilline keha kuju on?\nMida katab jõevähi keha?\nMilline kehaõõs on jõevähile iseloomulik?\nMilline on seedekulgla struktuur?\nMilline on jõevähi vereringe süsteemi struktuur?\nKuidas vähid hingavad?\nMilline on jõevähi eritussüsteemi struktuur?\nMilline on jõevähi närvisüsteemi struktuur?\nMilline on jõuvähi reproduktiivsüsteemi struktuur?\nKuidas paljuneda jõevähki?\nMis on jõevähi tähtsus?\nMilline on koorikloomade väärtus üldiselt?\nJoonis fig. Avatud jõuvähk (emane).\n1 - silm; 2 - kõht; 3 - maks; 4 - kõhu ülemine arter; 5 - süda; 6 - eesmised arterid; 7 - sulged; 8 - munasarjad; 9 - kõhu närviahel; 10 - kõhulihased; 11 - antennid; 12 - antennid; 13 - soolestiku tagaosa; 14 - mandli lihased.\nJoonis fig. Jõevähi sisemine struktuur. Seedetrakti, närvi- ja reproduktiivsüsteemid (isased).\nJoonis fig. Jõevähi sisemine struktuur. Vereringe-, hingamis- ja eritussüsteemid.\nJoonis fig. Jõevähi meessoost reproduktiivsüsteem: 1 - munandite paaritud osa, 2 - munandite paaritu osa, 3 - seemnetoru, 4 - spermatiline juhe, 5 - soo auk, 6 - viienda paari jalgade alus.\nJoonis fig. Antenni nääre (roheline nääre) jõevähk (laiendatud kujul).\n1 - koeloomne kott; 2 - „roheline kanal”; 3 - vahekanal; 4 - „valge kanal”; 5 - põis; 6 - eritoru; 7 - nääre välimine ava.\nALBUMIS KASUTATAVAD JOONISED\n(Kokku 2 pilti)\nAlatüüp Moths - Branchiata. Klassi koorikloomad - koorikloomad.\nAlamklass: Kõrgeimad vähid\nLiigid: jõevähi lai Astacus astacus\nJoonis fig. 1. Vähid.\nSisemine struktuur (emane seljapoolsest küljest).\n3-tagaline soole 11 pea\n5-künnisega 13-peamine kilp (carapax)\n6-südameline 14-otsaga piik (rostrum)\n8-korruseline nääre 17-telson\n18-uropoodia 9-närviline ahel\nJoonised fig. 2. Mitmed jõuvähi jäsemed.\n1 lühike antenn (antenn) - maitsmisorgan;\n2-pikk antenn (antenn) - puudutusorgan;\n3, 4, 5 - lõualuu: 3 - ülemine lõualuu (mandel), 4, 5 - kaks paari alumist lõualuu (kaks paari maxilla) - lõuad kasutatakse toidu jahvatamiseks;\n6, 7, 8 - lõualuu jalad - on seotud toiduainete hoidmisega ja jahvatamisega;\n9, 10, 11, 12, 13 - viis paari jalutuskäiku, esimene paar jalgsi (nr 9) muudetakse saagiks ja kaitseks küünisteks;\n14, 15, 16, 17, 18, 19 - kõhu jäsemed, mille esimene paar (nr 14) ja mõnikord teine (nr 15) kõhu jäsemed muundatakse kopulatsiooni organiteks, viimane kõhu jalgade paar (nr 19) koos keha viimase segmendiga on osa kõhunäärmest.\nJoonis fig. 2. Mitmed jõuvähi jäsemed.\nSilmavähk - esimesed sümptomid\nIgaüks, kes läbib tervisekontrolli, kardab kuulda "vähi" kohutavat diagnoosi. Veelgi enam, ükskõik milline inimkeha organ või organite süsteem võib patoloogiat mõjutada. Selle haiguse kõigi sortide seas on üks haruldasemaid silma vähki. Patoloogia esimesi sümptomeid ei ole alati võimalik õigeaegselt märkida, kuna need võivad sarnaneda teiste silmahaiguste tunnustega.\nVähk on inimkehale moodustunud koosseisude üldnimetus. See võib olla nii pahaloomuline kui healoomuline kasvaja. Kui me räägime silma vähktõvest, siis võivad kasvajad moodustada mistahes selle osa. Statistika järgi on healoomulised vähkkasvajad sagedasemad kui pahaloomulised.\nMärkus! Kõige sagedamini paikneb silma vähk silmalaugude ja sidekesta piirkonnas - sellised juhtumid moodustavad umbes 60% registreeritud patoloogiate koguarvust. Silmade sees areneb vähk harvemini (mitte üle 34%). Silma orbiidi piirkonnas täheldatakse kasvajaid vaid 24% juhtudest.\nAlumine silmalaugude vähk\nVaatamata asjaolule, et nägemisorganite vähk on üsna haruldane haigus, on viimastel aastatel suurenenud selle arengu esinemissagedus. Vaid 10 aastat tagasi moodustas Nakulovek kõik raskesti haiged patsiendid, nüüdseks on sama arvu inimeste hulgas 20 juhtumi patoloogia. Kõige sagedamini esineb seda haigust eakatel inimestel (55–75 aastat), samas kui naised kannatavad vähktõvega sagedamini (60–85%) kui mehed. Patoloogia põhjused võivad olla:\ninimese HIV kahjustus;\nebasoodsad töötingimused (ohtlik tootmine);\nsilma membraanil olevate mitte - pigmenteeritud laigude olemasolu.\nSümptomite tekkimise põhjused silmale\nSamuti võib silma vähk areneda sekundaarse haigusena teistes tuumorite liikides, mis paiknevad mujal kehas.\nSilmalaugude basaalrakuline kartsinoom\nIgal haridustüübil on oma eripära. Samas võib siiski tuvastada tavalisi sümptomeid. Nende hulka kuuluvad:\nsilmamunade libisemine ja nihutamine;\nlaigude moodustumine iirise piirkonnas;\nsilmalaugude paksenemine ja kasv;\nkohtade ilmumine silmade ees;\nTähelepanu! Enamikku ülaltoodud sümptomitest võib täheldada teiste silmahaigustega. Seetõttu on oluline, et silmaarstiga kontakteeruks võimalikult kiiresti, eriti kui ebameeldivad sümptomid lähitulevikus ei kao. Patsiendi uurimisel saab täpne diagnoos teha ainult spetsialist.\nVarases staadiumis jätkub silma vähk peaaegu sümptomitega. Tavaliselt hakkab inimene reageerima ainult siis, kui kasvaja on juba saavutanud teatud suuruse ja tekitab märgatavat ebamugavust.\nVähk on eri tüüpi kasvajate üldnimetus. Need võivad olla primaarsed (tekivad otse silma struktuuris) või sekundaarsed (moodustuvad esmalt teises organis ja moodustuvad seejärel metastaaside ja silmade tõttu). Statistika järgi on sekundaarsed kasvajad kõige sagedamini arenenud. Samuti võib klassifitseerida nägemisorganite vähi tüüpe sõltuvalt nende arengu konkreetsest kohast. Näiteks võib kasvaja esineda konjunktiivi piirkonnas, koroidis, orbiidil jne.\nTabel Peamised silmavähi liigid.\nOftalmoloogiliste uuringute kohaselt tehakse esialgne diagnoos. Kuid üldine uuring ei ole piisav - veendumaks, et see on vähk, mitte mõni muu haigus, on vaja läbi viia veel mõned uuringud. Patsient saadetakse silma ultraheli, MRI, CT skaneerimise, biopsia ja angiograafia jaoks. Juba uute tulemuste kohaselt teeb spetsialist täpset diagnoosi, hindab kahjustuste ala ja suudab valida optimaalse ravi.\nSellise diagnoosi kuulamiseks, kuna vähk on raske psüühika löök. Paljud loobuvad ja ei soovi neid ravida, kuid enamikul juhtudel on nüüd võimalik vähktõbe peksida. Kasutatakse järgmisi ravimeetodeid:\noperatsioon - kasutatakse kõige sagedamini. Sel juhul eemaldatakse kasvaja lihtsalt täielikult ja arst eemaldab kõik kahjustatud kuded. Sellise ravimeetodiga kaasneb kiiritusravi või kemoteraapia. Nüüd ravitakse vähki edukalt lasermeetodite abil;\nMärkus! Kui vähk on tabanud silmamuna täielikult, siis saab selle eemaldada ja inimene kasutab selle asemel proteesi. Arst püüab omakorda võimaluse korral silma päästa.\nKiiritusravi on mõne haiguse vormis väga tõhus. Ta suudab oma ülesandega täiesti toime tulla - hävitab vähirakud. Tavaliselt kasutatakse melanoomi raviks;\nkemoteraapia hõlmab spetsiaalsete ravimvormide manustamist kehale. See meetod on tõhus, kuid sellel on palju kõrvaltoimeid, kaasa arvatud juuste väljalangemine. Kogub hästi lümfoomide ja retinoblastoomidega.\nKa praegu kasutatakse sageli nn brahüteraapiat - sel juhul suunatakse kiirgus ise kasvajale ja see ei avalda ümbritsevale koele peaaegu mingit mõju. Sellist ravi teostatakse spetsiaalselt suure täpsusega aplikaatori abil. Sellisel juhul naasta normaalseks pärast töötlemist võimalikult kiiresti. Võite kasutada ka selliseid ravimeetodeid nagu krüodestruktsioon (efektiivne ainult väikeste kasvajate puhul), termoteraapia (kasvaja kuumutamine kuni 45 kraadi) või kiiritusravi. Ravi ise on alati suunatud mitte ainult kasvaja eemaldamisele, vaid ka kasvaja järgmise arengu ennetamisele.\nMärkus! Väga sageli sõltub lõplik prognoos vähi avastamise staadiumist. Ja mida varem diagnoositakse, seda väiksem on oht, et lõpuks oma nägemine või tervis kaotatakse.\nVähktõve ennetamine seisneb peamiselt inimeste kokkupuute vähendamises riskiteguritele ning seisundi korrapärasele kontrollimisele. Eriti oluline on tulla arsti juurde, kui haigus on juba diagnoositud ja hävitatud. See aitab vältida kordumist. Eksamid on vajalikud vähemalt kord aastas.\nKülastage ennetavatel eesmärkidel regulaarselt silmaarsti.\nPrognooside puhul on edukas tulemus peaaegu 90% juhtudest. Aga kui kasvaja on suur, väheneb ravi võimalus 47% -ni. Peaasi - nii kiiresti kui võimalik minna haiglasse.\nKuidas ellu jääda vähki?\n1. etapp. Kõigepealt on kohutava diagnoosi tuvastamisel vaja arstiga rääkida, et saada teavet ravivõimaluste ja kasvaja tüübi kohta. Samuti on arst võimeline andma teatud prognoose haiguse täielikuks ravimiseks.\nRääkige kõigepealt oma arstiga.\n2. etapp. Soovitatavate ravimeetodite puhul on nõutav spetsialisti juhised.\n3. etapp. Oluline on osta kõik arsti poolt soovitatud ravimid. Need tuleks võtta vastavalt juhistele ja soovitustele.\n4. etapp. Nõutav toitumise muutmiseks. Menüü pärast diagnoosi peaks sisaldama ainult tervislikke vitamiine ja mineraalaineid sisaldavaid toite.\n5. samm. Kui võimalik, peate juhtima tervislikku eluviisi ja mängima sporti. Oluline on täielikult loobuda joomist ja suitsetamisest.\n6. samm. Hea emotsionaalne keskkond on vähktõve vastases võitluses suur abimees. Oluline on suhelda pere ja sõpradega, ärge kartke hoolitseda ja toetada neid.\n7. samm. Hoolimata kõigest on oluline säilitada hea tuju ja positiivne suhtumine, mitte olla närviliseks.\nVideo - Retinoblastoom lastel\nVähk ei ole alati lause. Praeguse meditsiinitasemega võib seda sageli kaotada ilma silma kaotamata. Kuid ravi ei ole kerge ja seda tuleb ette valmistada.\nFoori väljanägemist silmade ees (või vahetult enne seda) võib läbi viia…\nKui laps kaebab silma valu pärast, kriimustab neid pidevalt ja rohkem...\nKaasaegsed kontaktläätsed on valmistatud ainult elastsetest ja pehmetest materjalidest...\nFoori väljanägemist silmade ees (või vahetult enne seda) saab teha erinevatel viisidel. Mõnikord on see...\nKui laps kurdab silma valu, kriimustab neid pidevalt ja on ka suurenenud rebimine...\nDakrüotsüstiit on oftalmoloogiline haigus, millega kaasneb pisarate põletik...\nja noorukite günekoloogia\nja tõenditel põhinev meditsiin\nKoorikloomad on iidsed veeloomad, kellele on kitariinse koorega kaetud keha keeruline purunemine, välja arvatud maapinnal elavad metsad. Neil on kuni 19 paari liigendatud jalgu, mis täidavad erinevaid funktsioone: toidu toitmine, lihvimine, liikumine, kaitsmine, paaritumine, alaealiste kandmine. Need loomad söövad ussid, molluskid, madalamad koorikloomad, kalad, taimed ja vähid söövad surnud saagiks - kalade, konnade ja muude loomade surnukehad, mis täidavad kanalisatsiooni reservuaare, eriti kuna nad eelistavad väga puhta magevee kasutamist.\nMadalamad koorikloomad - daphnid ja tsüklopid, zooplanktoni esindajad - on toiduks kaladele, nende praadidele, hammasteta vaaladele. Paljud vähid (krabid, krevetid, homaarid, homaarid) on kaubanduslikud või spetsiaalselt aretatud loomad.\nNSV Liidu Punane Raamat sisaldab kahte liiki vähilaadseid.\nVähid on peamiselt merel elavad lülijalgsed, kes elavad meredes, jõgedes, järvedes ja muudes veekogudes. Nende hulgas on suured vormid. Tuntud on üle 40 tuhande koorikloomaliigi. Mõned neist on kalapüügi objektiks ja neid kasutatakse inimtoiduks. Väikesed mere- ja magevee koorikloomad moodustavad planktoni olulise osa. Loomakasvatus lõpmatus kogustes on paljude kaubanduslike kalade ja nende praadimise toit. Paljud parasiidid kaladel ja muudel loomadel.\nMeditsiinilisest vaatenurgast on mõnede planktoni koorikloomade liigid huvipakkuvad kui helmintide (tsüklopide ja diaptomus) vahepealsed peremehed.\nHiljuti jagati klassi koorikloomad kahte alamklassi - madalamad ja kõrgemad vähid. Madalamate vähilaadsete alamklassis kombineeriti lehtkõrva-, koori- ja koorepähkleid. Nüüd on tunnistatud, et selline seos on võimatu, kuna need vähirühmad on oma päritolust erinevad.\nAlamklass II. Maxillopoda (Maxillopoda)\nTelli 1 Copepod (Copepoda)\nEraldis 2. Monkid (Cirripedia)\nIII alamklass. Karbid (Ostracoda)\nEraldis 1 Shell (Ostracoda)\nIV alamklass. Kõrgemad koorikloomad (Malacostraca)\nEraldis 1. Väike lasteaia (Leptostraca)\nEraldis 2. Mysid (Mysidacea)\nEraldis 3. Bokoplavy (Amphipoda)\nEraldis 4. Isopod (Isopoda)\nEraldis 5. Decapods (Decapoda)\nSelles osas käsitletakse koorikloomi vana klassifikatsiooni järgi.\nKoorikloomade keha on jagatud pea ja kõhu külge. Rindapea koosneb pea ja rindkere segmentidest, mis ühenduvad tavaliseks, tavaliselt jagamatuks kehaosaks. Kõhu on sagedamini lõigatud.\nKõikidel koorikloomadel on pea 5 paari jäsemeid. Esimesed kaks paari on liigendantennid; See nn antennula ja antenn. Nad kannavad puudutamise, lõhna ja tasakaalu organeid. Järgmisi 3 paari, suuosi, kasutatakse toidu lõksuks ja tükeldamiseks. Nende hulka kuuluvad paar ülemise lõualuu või mandibles ja 2 paari alumise lõualuu - maxilla. Iga rindade segment kannab paari jalgu. Nende hulka kuuluvad: toidu säilitamise ja liikumisharjumuste (kõndimisjalad) maksimum. Kõrgemate vähkide kõht kannab ka jäsemeid - ujumisjalad. Madalamatel pole neid.\nKoorikloomade puhul on iseloomulik kaheosaline jäsemete struktuur. Nad eristavad aluse, välimise (selja) ja sisemise (ventraalse) haru. Selline jäsemete struktuur ja nendest kinnipidamise olemasolu kinnitavad koorikloomade päritolu kahekäiguliste parapodiaga polükematilistest annelidestest.\nSeoses koorikloomade veekeskkonna arenguga töötati välja vee hingamise organid, küünlad. Nad esindavad sageli jäsemete kasvu. Hapniku kaudu manustatakse hapnikku verest kudedesse. Madalamal vähil on värvitu veri, mida nimetatakse hemolümfiks. Kõrgematel vähkkasvajatel on tõeline veri, mis sisaldab hapnikku siduvaid pigmente. Vähipiirkonna verepigment - hemotsüaniin - sisaldab vase aatomeid ja annab verele sinise värvi.\nEritumise organid on üks või kaks paari modifitseeritud metanephridiumit. Esimene paar asub peajalgsete eesmises osas; selle kanal avaneb antennide (antennaalsed näärmed) põhjale. Teise paari kanal avaneb ülakehade põhjas (ülakehade näärmed).\nHaruldased erandid on koorikloomad kahekohalised. Töötage tavaliselt metamorfoosiga. Munast tuleb nauplius-vastne, millel on segmendita keha, 3 paari jäsemeid ja üks paaritu silm.\nAlamklass Entomostraca (madalamad vähid).\nMadalamad vähid elavad nii magevees kui ka meredes. Nad on biosfääris olulised, olles paljude kalade ja vaalaliste toitumise oluline osa. Kõige olulisemad on kopepoodid (Copepoda), mis on inimese helmintide (dipüüllobotriidide ja rishta) vahehooldajad. Neid leidub kõikjal tiikides, järvedes ja teistes veesammas elavatel veekogudel.\nKooriklooma keha tükeldatakse segmentideks. Kompleksne pea kannab ühte silma, kahte paari antenni, suukaudset aparaati ja paari jalgade lõualuu. Üks antennide paar on palju pikem kui teine. Antennide paar on väga arenenud, nende peamine funktsioon on liikumine. Samuti teenivad nad tihti paarimise ajal isast kaaslast. Rindkere 5 segmenti, rinnajalad koos ujumisharjastega. Kõht on neljast segmendist, lõpus on kahvli. Kõhu all on naised, kellel on 1 või 2 munakotti, milles munad arenevad. Munadest tuleb nauplii vastsed. Nauplios, mis on nende välimusega koorunud, on täiesti erinevad täiskasvanud koorikloomadest. Arenguga kaasneb metamorfoos. Copepods toituvad orgaanilistest jääkidest, väikestest veeorganismidest: vetikatest, infusorias jne. Nad elavad aastaringselt veekogudes.\nKõige tavalisem perekond on Diaptomus.\nDiaptoomid elavad reservuaaride avatud osas. Kooriku suurus on kuni 5 mm. Keha on kaetud üsna kõva koorega, mille tõttu kala tahtlikult sööb. Värv sõltub reservuaari toitainete alusest. Diaptoomidel on 11 paari jäsemeid. Kahejalgse rindkere segmentide antennivastased antennid ja antennid. Eriti suured pikkused jõuavad antennile; nad on kehast pikemad. Hajutage neid laialdaselt, diptuses vees loksutatakse, rinnaääred tingivad koorikloomade järsu liikumise. Suukaudsed jäsemed on pidevas võnkumises ja sobivad suspendeeritud osakesed veega suuõõne avasse. Diptomaalides osalevad aretuses mõlemad sugud. Diptomuse naistel on erinevalt Cyclops'i naistest ainult üks munakapsas.\nSugukonna Cyclops liigid\nelavad peamiselt veekogude rannikualad. Nende antennid on lühemad kui diptomaadidel ja osalevad koos rinnajalgadega hüpete liikumises. Tsükloppide värv sõltub söömise tüübist ja värvist (hall, roheline, kollane, punane, pruun). Nende suurus ulatub 1-5,5 mm. Aretusel osalevad mõlemad soost. Naine kannab viljastatud mune munakottides (need on kaks Kükloopides), mis on kinnitatud kõhu põhjale.\nBiokeemilise koostise poolest kuuluvad koppodid kümne kõrge valgusisaldusega sööda hulka. Akvarismi puhul kasutatakse kõige sagedamini kükloppe kasvatatud noorte ja väikeste kalaliikide söötmiseks.\nDafniad või vee kirbud\nliikuda järsult. Daphnia keha, 1-2 mm pikk, on ümbritsetud kahepoolse läbipaistva kitiinse kestaga. Pea laieneb nina-sarnasele kasvule, mis on suunatud kõhu küljele. Peas on üks keeruline nägemissilm ja selle ees on lihtne vaht. Esimene paar antenni on väike, vardakujuline. Teise paari antennid on kõrgelt arenenud, kaheharulised (abiga Daphnia ujub). Rinnapiirkonnas on viis paari lehtterasid, millel on arvukad sulgedest pärlid. Koos moodustavad nad filtreerimisseadme, mille abil filtreeritakse väikesed orgaanilised jäägid veest, ühe rakuga vetikast ja bakteritest, mis toituvad daphnididest. Rinnaäärsete jalgade põhjas on mõrklambid, kus toimub gaasivahetus. Keha dorsaalsel küljel on tünnikujuline süda. Veresooni ei ole. Läbipaistva koorega on selgesti nähtav kergelt kõverdatud tubulaarne sool, mis sisaldab toitu, südant ja haudkambrit, kus arenevad daphnid vastsed.\nMalacostraca alamklass (kõrgemad vähid). Struktuur on palju keerulisem kui madalamate vähid. Koos väikeste planktonivormidega on suhteliselt suured liigid.\nKõrgemad vähid - mere- ja magevee elanikud. Maal elavad selles klassis ainult palli- ja mõned vähid (palmavähk). Kalapüügi objektiks on mõned kõrgemate vähkide liigid. Kaug-Ida meredes koristatakse hiiglaslik Vaikse ookeani krabi, mille jalgsi kasutatakse toiduna. Lääne-Euroopas korjatakse homaar ja homaar. Lisaks sellele on vähid sanitaarset väärtust loomade surnukehadest veest vaba. Magevee vähid ja krabid idapoolsetes riikides on pulmonaarsete flukide vahesaadused.\nKõrgemate vähkide tüüpiline esindaja on vähid.\nVähid elavad voolavas värskes vees (jõed, jõed), toituvad peamiselt taimedest, samuti surnud ja elusloomadest. Päeva jooksul peidavad vähid ohututes kohtades: kividega, rannikualade taimede juurte vahel või õlgades, mida nad kaevavad kividega järskudel pankadel. Alles öösel läheb ta välja oma toitu otsima. Talveks peidavad vähid oma kaevudes.\nVähi struktuur ja paljunemine\nVäline struktuur. Vähipiirkonna keha on kaetud kaltsiumkarbonaadiga immutatud küünenaha abil, mis annab sellele tugevuse, nii et küünenaha nimetatakse kestaks. Kesta kaitseb vähirakkude kahjustusi ja toimib välise skeletina. Noorel aegadel muutuvad jõevähid kasvuperioodil kesta. Seda protsessi nimetatakse moltinguks. Aja jooksul, kui vähid jõuavad suures mahus, kasvab see aeglaselt ja harva.\nElusate vähkide kesta värv sõltub selle mudase põhja värvist, millel see elab. See võib olla rohekaspruun, heleroheline, tumeroheline ja isegi peaaegu must. Sellel värvil on kaitsev iseloom ja see võimaldab vähk muutuda nähtamatuks. Kui püütud vähid on keedetud, hävitatakse osa kemikaalidest, mis muudavad kesta värvi, kuid üks neist, punane astaksantin, ei lagune 100 ° C juures, mis määrab keedetud vähi punase värvi.\nVähi keha on jagatud kolmeks osaks: pea, rindkere ja kõht. Pea ja rinnaosade selja pool on kaetud ühe peaga katkematu tugeva kitiinse kilega, millel on ees terav piik, külgedel on keerulised silmad, lühike ja paar pikki õhukesed antennid liikuvate varre süvendites. Viimased on modifitseeritud esimene jäsemete paar.\nVähi suukaudse avamise külgedel ja allpool on kuus jäsemete paari: ülemise lõualuu, kaks alumise lõualuu paari ja kolm paari ülalõualuu lõualuu. Kahe jalakäijate paar asetatakse ka peajalgsesse, kusjuures kolmel esimesel paaril on kolm küünt. Esimene paar jalgsi on kõige suurem, kõige paremini arenenud küünised, mis on kaitse- ja rünnakuorganid. Suukaudsed jäsemed küünistega hoiavad toitu, purustavad selle ja saadavad selle suhu. Ülemine lõualuu on paks, hammastatud, tugevad lihased on selle külge kinnitatud.\nKõht koosneb kuuest segmendist. Meeste esimese ja teise segmendi jäsemeid muudetakse (nad osalevad kopulatsioonis), naised vähenevad. Nendel neljal segmendil on kahesegmendiline liigendatud varba; kuues jäsemete laius, lamell, on osa kaelaalust (see koos kaela teraga mängib olulist rolli tahapoole ujumisel).\nVähi liikumine. Crawfish võib roomata ja ujuda edasi-tagasi. See jookseb jalgade jalgade abil reservuaari põhja. Edasised vähid ujuvad aeglaselt, pöörates üle kõhu. Ta kasutab sabauhvi, et liikuda tahapoole. Selle sirgendamine ja kõhu painutamine, vähid teevad tugeva tõuke ja kiiresti ujuvad.\nSeedetrakt algab suu avanemisega, seejärel siseneb toit neelu, lühikese söögitoru ja mao juurde. Mao jaguneb kaheks osaks - närimiseks ja filtreerimiseks. Närimissektsiooni selja- ja külgseintel moodustab küünenaha kolm võimsat lime-infundeeritud kitiinist närimisplaati, millel on närilised vabad servad. Filtreerimisosakonnas toimivad kaks karvadega plaadid nagu filter, mille kaudu läbib ainult tugevalt purustatud toit. Edasi siseneb toit keskmesse, kus suurte seedetrakti kanalid avanevad. Näärme poolt sekreteeritavate seedetrakti ensüümide toimel lagundatakse ja imendatakse toitu läbi kesk- ja nääre seinte (seda nimetatakse ka maksaks, kuid selle saladus lõhustab mitte ainult rasvu, vaid ka valke ja süsivesikuid, st funktsionaalselt vastab selgroogsete loomade maksale ja kõhunääre). Digitaalsed jäänused sisenevad tagumisse soolestikku ja viiakse välja läbi saba tera päraku.\nHingamisteed. Vähid hingavad läbi küünte. Gillid on rindkere jäsemete ja keha külgseinte sulged. Need asuvad peajalgsete kilpide külgedel spetsiaalse süvendussüvendi sees. Peajalgkaitse kaitseb küüniseid kahjustuste eest ja kiiresti kuivamist, nii et vähk võib elada veest väljaspool juba mõnda aega. Aga niipea, kui kuivikud veidi kuivavad, sureb vähk.\nVereringe organid. Vähirakkude vereringe on avatud. Vere ringlus toimub südame töö tõttu. Süda on viisnurkne, mis asub peajalgsete selja poolel kilbi all. Veresooned, mis avanevad kehaõõnde, kus veri annab kudedele ja elunditele hapniku, liiguvad südamest eemale. Siis voolab veri verdesse. Vee tsirkulatsiooni nakkesüvendis annab teise alumise lõualuu paari eriprotsessi liikumine (see tekitab kuni 200 libisemist 1 minuti jooksul). Gaasivahetus toimub läbi küünte õhukese küünenaha. Hapnikuga südamekanalite kaudu hapnikuga rikastatud veri saadetakse perikardi kotti ja sealt siseneb see spetsiaalsete avade kaudu südameõõnde. Verevähk on värvitu.\nEritamisorganid on paaristatud, ümmarguste roheliste näärmete kujul, mis asuvad pea põhjas ja avanevad väljastpoolt teise antenni paari põhjas.\nNärvisüsteem koosneb seotud supraaryal sõlmedest (aju), perifarüngeaalsetest ühendustest ja ventralisest närvikonnast. Ajus liiguvad närvid antennidesse ja silmadesse, kõhu närvisüsteemi esimestest sõlmedest või subararüngeaalsest ganglionist, suuorganitesse, järgmistest ahela ja kõhu sõlmedest, vastavalt rindkere ja kõhu jäsemete ja siseorganitega.\nSense organid. Vähi keerulised või külgmised silmad asuvad mobiilsete varrede pea peaosas. Iga silm sisaldab rohkem kui 3000 silma või tahku, mis on üksteisest eraldatud õhukeste pigmentkihtidega. Iga külje valgustundlik osa tajub ainult selle pinna suhtes risti asetsevat kitsast kiirteed. Kogu pilt koosneb paljudest väikestest osalistest piltidest (nagu mosaiikpildi kunstist, nii et nad ütlevad, et lülijalgsetel on mosaiiknägemus).\nVähi antennid toimivad puudutavate ja lõhna organitena. Lühikeste vööde baasil on tasakaalu organ (lühikeste antennide põhisegmendis asuvad statokystid).\nPaljundamine ja areng. Vähid arenenud seksuaalne dimorfism. Meestel modifitseeritakse esimest ja teist kõhu jalgade paari kopulaatororganiks. Naistel on esimene kõhu jalgade paar algeline, ülejäänud neljal kõhujalgade paaril on munad (viljastatud munad) ja noored koorikloomad, mis mõnda aega jäävad ema kaitseks ja klammerduvad oma küünte külge. Nii hoolitseb naine oma järglastest. Noored vähid kasvavad intensiivselt ja molt mitu korda aastas. Vähi otsene areng. Vähid kasvavad üsna kiiresti, vaatamata sellele, et neil on suhteliselt vähe munasid: emane on 60 kuni harva kuni 300 muna.\nDafhnid, tsüklopid ja muud väikesed koorikloomad tarbivad suurt hulka surnud väikeste loomade, bakterite ja vetikate orgaanilisi jääke, puhastades seeläbi vett. Need on omakorda olulised toiduallikad suurematele selgrootutele ja noorkaladele, samuti mõnele väärtuslikule planktoni süüa omavale kalale (näiteks siig). Tiikide kalakasvandustes ja kalafarmides kasvatatakse koorikloomi spetsiaalselt suurtes basseinides, kus nad loovad soodsad tingimused nende pidevaks paljunemiseks. Daphnia ja muud koorikloomad söödavad tuurepurust, tuuretorni ja muid kalu.\nPaljudel koorikloomadel on kaubanduslik väärtus. Umbes 70% ülemaailmsest koorikloomade tööstusest on krevetid, neid kasvatatakse ka rannikualadel asutatud tiikides ja kanaliga ühenduses merega. Krevetid tiikides söödetakse riisikliiduga. Krillide, planktoni mereantikate püük on suurte agregatsioo nide vormis ning serveerib vaalu, merilinnu ja kalu. Krillist saadakse toidupasta, rasva, söödajahu. Vähem tähtis on homaaride ja krabide püük. Meie maal kogutakse Kamtšatka krabi Beringi, Okhotski ja Jaapani merede vetes. Vähkide kaubanduslik kalapüük toimub magevees, peamiselt Ukrainas.\nVähid mängivad lagunevate ainete söömisega olulist rolli veekeskkonnana. Kükloopid on mõningate parasiitide ja ümarusside vahelised vahesaadused, näiteks lai paelussi ja rishta. Parasiitide koorikloomad elavad kaladel, koorikloomadel, annelididel ja teistel loomadel. Mõnikord on liini sulgede, haugi ja muude kalade külge kinnitatud kuni 3 000 ergazilite kooriklooma, hävitades veresoonte küüniste epiteeli ja veresoonte seinad ning selle tulemusena sureb nakatunud kala.\nPöörake tähelepanu! Diagnostika ja ravi pole praktiliselt teostatud! Arutatakse ainult teie tervise säilitamise võimalusi.\nMaksumus on 1 tund. (kella 02.00-16.00, Moskva aeg)\nKell 16.00 kuni 02: p / tund.\nTegelik nõustamisteenus on piiratud.\nVarem nimetatud patsiendid leiavad mind teadaolevate üksikasjade järgi.\nPalun teatage katkenud linkidest välistele lehekülgedele, sealhulgas linkidele, mis ei viita otseselt vajalikule materjalile, paluvad makse, vajavad isikuandmeid jne Tõhususe huvides saate seda teha igal lehel avaldatud tagasiside vormi kaudu.\nLingid asendatakse töö või kustutamisega.\nICD kolmas maht jäi digiteerimata. Need, kes soovivad aidata, võivad selle meie foorumis kuulutada.\nPraegu valmistab veebileht ette ICD-10 - Haiguste rahvusvahelise klassifikatsiooni 10. väljaande täielikku HTML-versiooni.\nNeed, kes soovivad osaleda, saavad sellest teatada meie foorumil.\nTeateid saidi muudatuste kohta saab foorumi sektsiooni "Compass Health" - saidi "Health Island" raamatukogu kaudu.\nseda ei tohiks kasutada enesediagnoosimiseks ja raviks ning see ei saa asendada täiskohaga konsulteerimist arstiga.\nKoha haldamine ei vastuta tulemuste eest, mis on saadud kohapealse võrdlusmaterjaliga töötlemise käigus.\nSelle saidi materjalide kordustrükk on lubatud tingimusel, et aktiivne link originaalmaterjaliga\n© 2008 blizzard. Kõik õigused on kaitstud ja kaitstud seadusega.\n“Seesami seemned - kasu ja kahju, huvitava rakenduse retseptid”\nKüüslauk: kasvamine, jootmine ja hooldus\nMis on kasulikud seened Oyster\nMida söödavad jänesid looduses?\nMitu aastat kummel elab\nMakaronid on kirjutatud kasu ja kahju\nHiljuti tuli isa meile külla ja tõi 2 kilogrammi vähki. Mina ise ei meeldi neile üldse, seega ei olnud mul muidugi neid. Kuid Diana ei näidanud neile koomikseid huve, me peaaegu jõudsime teise abikaasa skandaaliga.\nTema Majesteet Kapsas. Borski päritolu kohta\nPeamised toorainete altkäemaksu andvate taimede mesi\nKala nina oda


Kristi investeerib Võimenduse kasutamine investeerimistootluse suurendamiseks - Kristi investeerib\nKuupäev:23 Jan 2022\nSildid:portfell, risk, strateegia, võimendus\nKui sul on kunagi tekkinud küsimus, kuidas on võimalus investeerides kaotada rohkem raha kui sul alguses oli, siis vastus on lihtne – kasutades võimendust. Võimenduse kasutamine tähendab sisult seda, et kasutad investeerimiseks laenuraha – ja kui investeering ebaõnnestub, siis laenukohustused tuleb ikka täita.\nSeega kohe postituse algusesse hoiatus – võimenduse kasutamine on eelkõige raudse distsipliiniga (kogenud) investoritele ja kindlasti pole alustajale sobilik strateegia võimendusega portfelli riski suurendama hakata. Üldharival eesmärgil võiks siiski rääkida, mis see võimendus on ja kuidas praktikas kasutatakse.\nKuidas võimendus toimib?\nVõimendus on sisult laenuraha kaasamine, et selle najal portfelli kasvatada. Sellisel laenul võib aga ei pruugi olla tagatis (tavapäraselt on näiteks kinnisvaralaenudel hüpoteek lisatagatiseks, aktsiate puhul tagatiseks aktsiad ise). Laen võib aga ei pruugi olla seotud konkreetse investeeringuga (näiteks varem sai aktsiate tagatisel võetud laenu kasutada ka muudeks eesmärkideks, nüüd seda aga piiratud).\nSee, kui palju laenu investor kaasata saab sõltub mitmest aspektist – alustades sellest, et millist tagatist tal pakkuda on, kes on laenuandja ning millised laenutingimused. Näiteks kinnisvara tagatisel laenates on tavaliseks tagatismääraks üldiselt max 70-75% LTV (loan-to-value ehk laenusumma suhe tagatisvara väärtusesse), aktsiate/fondiosakute puhul võib aga teenusepakkuja (nt pank või maakler) määrata kui suure summa võib laenu võtta.\nTehniliselt on kaks kõige levinumat võimenduslaenu varianti järgnevad:\nkinnisvara puhul – kaasad vara tagatisel laenu, et saaks objekte osta ja rahavoo jooksma panna või näiteks kaasad lühiajaliselt käibekapitali remonditöödeks, et siis objekt kallimalt edasi müüa, siit tulebki see erisus projekti tootlus vs omakapitali tootlus – kasutades laenuraha on võimalik omakapitali tootlust oluliselt suurendada\naktsiaportfelli puhul – kasutad jooksvalt laenuraha, et portfellis oste teha ajaliselt varem (kui muidu saaks) või kasutad laenukapitali selleks, et sobival ostuhetkel suuremaid oste teha (kui vaba raha muidu lubaks), lisaks võimalik rakendada muid strateegiaid nt optsioonide ostu-müüki\nTegelikkuses ei pruugi võimendus olla ühegi konkreetse instrumendiga seotud – näiteks kui vanaema annab sulle laenu, et sa seda raha investeeriksid, siis see ka kaudselt võimendus – sõltumata investeerimistootlusest muidugi viisakas vanaemale laen tagasi maksta ja investeeringute ebaõnnestumise risk enda peale võtta. Siin tekibki peamine murekoht võimendusega, ehk kui investeering ebaõnnestub, või tootlus oluliselt alla laenu intressimäära, siis kuidas laen ja intress tagasi maksta.\nKlassikuid tsiteerides, olulisem on turul oldud aeg kui turu ideaalne ajastamine (eriti kuna viimane on praktikas väga keeruline). Seega, kui sa tead, et niikuinii plaan turult aktsiaid/fondiosakuid osta, siis võimendus lubab sul seda teha varem ja suuremalt kui muidu saaksid. Matemaatiliselt on loogika lihtne – nii kaua kuni võimenduslaenu intress on madalam kui eeldatav investeerimistootlus, siis võiks võimendada kasvõi lõputult.\nKui keegi annaks sulle näiteks 3% intressiga laenu, siis teades, et pikaajaline investeerimistootlus börsidel võiks sinna 7-10% vahemikku maanduda, siis oleks mõistlik sellist laenu sisuliselt piiramatult võtta, sest tead, et pikas plaanis oleksid võitja. Muidugi garanteeritud tootlust investeerimismaailmas ei eksisteeri.\nSiin tuleb mängu see suur ‘aga’ võimenduse kasutamisel – lühikeses plaanis võivad investeerimistootlused olla negatiivsed ja olla suurelt negatiivsed. Siis võib oodata ees kurikuulus hirmu kuulutav sõnapaar – ‘margin call’, ehk investeeringute sundlikvideerimine, kohustuste täitmiseks on vaja varad maha müüa ja loodetavasti siis pole vaja peale maksta.\nOluliseks saab seega investori riskitaluvus ja riskijuhtimine. Võimenduse liiga suures mahus kasutamine on retsept kogu portfelli õhku laskmiseks, või vähemalt olulises summas kahjumi realiseerimiseks (nt kaasneb varade sundmüük turu põhjast ja koheselt järgneb kiire tagasipõrge hindades, millega ei saa kaasa sõita, sest su positsioonid müüdi ära).\nTormilistel aegadel turgudel saavadki esimesena pihta need, kes positsioone hoiavad suure võimendusega, sest nad ei kannata kukkumisega kaasa minna – kas müüvad sellepärast, et närv ütleb üles või lihtsalt rikuvad maakleri tagatismäära reegleid, eriti ohtlik on selgelt nt krüptovara võimenduse peale ostmine.\nVäikeses mahus heade tingimustega võimenduse kasutamine lubab aga portfellil kiirema tempoga kasvada. Oluliseks saab peamiselt kaks asja, millise intressimääraga võimenduslaen kättesaadav on ning millised on laenu tingimused (näiteks tagasimaksmise paindlikkus).\nKui keegi pakuks sulle investeerimiseks laenu intressimääraga 10%, siis on selge, et see on pigem juba väga kallis finantseerimisallikas – tõenäosus pikaajaliselt sellist tootlust teha ilma suuremate langusteta pigem väike, ehk kui tegemist pole lühiajalise sildfinantseeringuga (nt korteri flippimisel), siis sellist võimendust tõenäoliselt investor ei kasutaks.\nMina ise optsioonikauplemisega ei tegele, ent ka seal on võimendusel oma eesmärk – saad optsioone osta-müüa võimenduse baasilt, ehk sul peab olema oluliselt vähem raha, et tehinguid teha, seega ka sinu maksimaalne tootlus sellest oluliselt suurem. Lisaks on igasuguseid muid tuletisväärtpabereid, mille puhul saab võimendust rakendada, samuti nt valuutakauplemine.\nVõimendus minu portfellis\nMinu portfellis leiabki võimendust kahes varaklassis. Kõige tavapärasem lahendus on meil kinnisvaral – eriti alguses portfelli käivitamisel võtsime laenu selleks, et saaks nn palli veerema. Kuna alguses polnud me veel panga jaoks laenukõlbulikud, siis võtsime kõigepealt sisse eralaene teistelt eraisikutelt/oü-delt, et saaksime esimesed korterid osta ning siis hiljem pangaga laenud refinantseerida madalamale intressimäärale.\nSee sage taktika, et kinnisvaraportfell alguse saaks, objektid võivad olla isegi rahavoonegatiivsed (maksad muust tulust intresse) selleks, et tekiks rahavoo ajalugu, mida saaks siis refinantseerimiseks demonstreerida. Seda rahastust nimetatakse sageli FFF strateegiaks (friends, fools, family).\nTeine varaklass, kus ma võimendust kasutan on aktsiaportfell. Meie kohalike pankade puhul on võimendusintress päris krõbe – 8% (kuigi kokkuleppel saab veidi madalamaks). See tähendab, et siinset võimendust võiks kasutada ainult väga lühiajaliselt, ja strateegiliselt on see olnud hea valik mõne IPO puhul.\nKui teada, et tuleb suur ülemärkimine, siis võimendusega märkimine on aidanud saada suurema positsiooni. Siin muidugi tasub olla ettevaatlik – kui äkitselt IPO ei möödu nii lennukalt kui tahaks, siis omad suurt positsiooni ja korralikku laenukohustust lisaks.\nÕnneks on aga välismaised maaklerid võimendusintressiga parajalt palju lahkemad – IB pakub võimendust ~1,5% intressimääraga, mis odavam kui paljude inimeste kodulaen. See tähendab, et mõistlikult riske hallates lubab see paar protsendipunkti isegi päris passiivsetele strateegiatele juurde lisada. Seda, mis on muidugi mõistlik ja konservatiivne võibki vaidlema jääda.\nOluliseks otsustuskohaks saab analüüs mitmest aspektist 1) kui suured on realistlikud maksimaalsed lühiajalised kukkumised 2) kas on vaba rahavoogu/kapitali, et vajadusel võimendust vähendada, 3) milline on portfellis olev tagatisvara (st kui suur on võimenduskate).\nKui vaadata ajaloolisi börsilainetusi, siis selgelt maksimaalse võimenduse peal (IB lubab päris vabalt isegi 2,5x võimendada) on nn failure point’e (margin calliga pihta saamisi) piisavalt palju, et nii lennukalt ei tasuks tegutseda. Kui aga seal kuskil 20-25% võimenduse piires tegutseda, siis võiks ka konservatiivsemate investorite jaoks strateegial jumet olla.\nIB on lahke ja saadab esimese hoiatuse siis kui 10% ohupiirile pihta oled saanud portfelli väärtuse kukkudes. Kuna raha ei jõua kontole alati väga kiirelt, siis nii riskantselt ei tasuks ilmselt elada, isegi kui see võimalik tegelikkuses on.\nPõhimõtteliselt käib võimenduse rakendamine aktsiaportfellis näiteks nii:\nSul on plaan investeerida iga kuu aktsiatesse 1000 eurot.\nMaakleri juures sooritad iga kuu ostu 1200 euro eest (1000 oma raha + 200 eurot võimendust).\nSul on plaan teha iga kuu kokku 3 ostu endale sobivas summas\nMaakleri juures sooritad iga kuu 4 ostu (3 oma raha eest + 1 võimenduse eest)\nSisult on siis idee selles, et sa suudad regulaarselt tuua ostud ajas “ettepoole”. Kui muidu peaksid ootama ostuga järgmise kuu alguseni, siis saad teha laenuraha eest ostu juba varem. Teades, et turul oldud aeg on oluline, siis sisult hakkad “varem” ostma ja see annab investeeringutele aega kauem kasvada. Siit tekivadki sellised inimesed-fondid, kes on nt “120% aktsiates”.\nKindlasti on selline strateegia mõistlikum pikaajalise osta-ja-hoia portfelli puhul kus pigem laiapõhjalised indeksid + blue chip aktsiad, dividendiportfell jne mitte niivõrd volatiilsed kasvuaktsiad või muid kõrge riskiga instrumente. Samas, ei saa eitada, et võimendusel on oma võlu ka kauplemisel ja nn “buy the dip” börsi punastel päevadel on võimalus ka lühiajaliste tehingutega võimenduse toel tootlust suurendada.\nNumbritega saab igaüks näiteks selle lihtsa kalkulaatoriga mängida (salvesta endale kasutamiseks). Näitena siis olukord, kus portfell eeldab 8% pikaajalist tootlust, 1,5% intressimääraga ning võimenduse määr 20%.\nMuidugi on alati palju nüansse, millega arvestada:\nVõimenduslaenu intressimäär võib muutuda (maakler saab ühepoolselt ilma ette hoiatamata otsustada)\nTurud võivad ootamatult väga suuri hüppeid teha (näitena 2020 circuit breaker päevad usa börsil)\nMaakler võib muuta tagatismäära reegleid (katteprotsenti) lühiajalise etteteatamisega\nKui investeerimine on igaühele, siis võimendamine pole seda kindlasti mitte. Vastutustundlikku võimendamist!\nToomas Vähter January 24, 2022 at 11:41 am Reply\nV.laenu tagastamise tähtaeg?\nPraegusel ajal tähelepanu sõjahüsteerijal. Kõik võib põrgu minna.\nSiit ka a.portfelli korrikeerimine.\nkristi January 24, 2022 at 12:11 pm Reply\nEks sõltub, milline laen on võetud. Maaklerite juures võib olla võimendus lahti ilma tähtajata – maksad jooksvalt lihtsalt intressi.\nMathias January 29, 2022 at 2:33 pm Reply\nKas kohalike pankade võimenduslaenu intressi madalamaks saamise kokkuleppe all mõtled privaatpanganduse kliendiks saamist või on veel võimalusi?\nkristi January 30, 2022 at 1:26 pm Reply\nLHV puhul tean, et tuleb lihtsalt otse maakleritega kontakti võtta ja peaks saama ka 5,5%ga, ei pea privaatpanganduse klient olema.