15 HäMMASTAV KODU õIGUSKAITSEVAHENDID JUUSTE HARVENDAMISEKS - SOENGUD - 2019\nTänapäeval kannatavad inimesed hõrenemise ja mitmesuguste muude juuste probleemide all nagu tuhmunud värvimine ja teised. Isik võib olla ka mitmesuguste probleemide all, mis võivad olla sisemised une puudumise ja ebaõige toitumise tõttu, mis võib põhjustada erinevaid probleeme. Isik peaks alati püüdma pöörduda arsti poole, kui koduabinõud ei tööta. Kui aga neid proovitakse, peaks inimene teadma ka seda, et need annavad tulemusi ainult siis, kui neid regulaarselt järgitakse.\nIsik peaks tähelepanu pöörama ka toitumisele. Dieet peaks koosnema tervetest lehtköögiviljadest, piisavalt toitu sisaldavatest puuviljadest, puuviljamahladest ja lihast, maksast. Isik peaks tarbima ka õigeid värskeid salateid ja muid piimatooteid ning kana tooteid, mis võivad olla abiks sisemiste põhjuste vastu võitlemisel. Osa sellest, samuti piisav vesi ja õige uni on samuti olulised. Vajadusel on võimalik teha meditsiinilisi teste ja nõustamist, et selgitada välja sisemised nõrkused. Inimesed, kes väljaspool maja korrapäraselt käivad, võivad reostusest mõjuda. Sageli on need põhjused, mis võivad viia kiilaseni.\nParimad kodu õiguskaitsevahendid õhukeste juuste jaoks:\nAllpool on toodud suurepäraste ja populaarsete abinõude nimekiri, mida saab juuste hõrenemise raviks proovida.\n1. Aloe Vera juuste hõrenemiseks:\nSee on väga populaarne abivahend naiste puhul, kes kannatavad kõõmade ja juuste hõrenemise korral. Neid saab osta turult ja neid saab kasutada puhta peaga lõikamise teel. Seda võib enne pesemist 20 minutit hoida. Sellel on ka teisi omadusi, mis võivad taastada kasvu.\n2. Kookosõli õhukestele juustele:\nKookosõli sisaldab erinevaid rasvhappeid. Samuti on see rikas toitainetega, mida saab kasutada kuumas massaažis, mis võib anda hea noorendamise. Isik saab kaudse soojuse eest piisavalt kütta ja rakendada seda regulaarselt, et märgata mõningast paranemist. Kookosõli võib lahendada teie õhukeste juuste probleemi.\n3. Hõrenevatele juustele mõeldud munad:\nMun on üks juuksekarvade hõrenemise ideaalseid abinõusid. Munadega on võimalik valmistada erinevaid valgu segusid. Isik võib segada teisi koostisosi nagu neemipastad või muud lehed, olenemata sellest, kas need on leotatud või neid kasutatakse värskena, neid võib segada, et saada terve segu, mida saab kasutada pärast sõrmedega sorteerimist. Neid ei tohiks masseerida. Neid saab hoida umbes 20 minutit ja inimene võib kanda kate. Seejärel võib seda pesta normaalse veega.\n4. Roheline tee:\nSee on veel üks loomulik ja väga tõhus koduvahend õhukeste juuste jaoks, mida inimene saab teha. Need lehed ei ole mitte ainult tervislikud, kui need on kaasatud igapäevasesse dieeti, kuid need on olulised ka siis, kui need valmistatakse leotatud lahusesse, nagu tavaliselt inimesel. Neid saab jahtuda ja teha, et seda maha pesta. See võib lasta istuda pool tundi ja seejärel loputada puhta veega. See muudab kiudude juhitavuse ja annavad neile sära.\n5. Amla õhukestele juustele:\nSee on väga populaarne agent, mida kasutatakse sageli erinevat tüüpi õlides ja toodetes, mis aitavad taaskasutada protsessi. See on väga kasulik ka kiudude värvuse vähenemise vähendamiseks. See võib anda loomuliku mustavärvi. Isik saab osta pakendit kuivatatud amla pulbrit turult. Umbes 6 teelusikatäis piisab õla pikkuse mahust. Seda saab leotada üleöö soojas vees. Seda saab rakendada 20 minutit ja seejärel pesta.\n6. Fenugreeki seemned:\nNeed sisaldavad lima, mis võib aidata muuta siledamaks. Pisut seemet võib leotada vees üleöö ja seejärel maandada pasta, mis võib olla hea, kui seda rakendatakse 20 minutit. Fenugreek on üks eelistatud juuste hõrenemisvahendeid.\nNäe rohkem: Kuidas muuta juuksed pehmemaks\n7. Avokaado juuste hõrenemiseks:\nSee on väga toitev naturaalne puuvili, mida saab kasutada sellist tüüpi tekstuuride ja õhukeste juuste puhul, mis on kuivad. Inimesed, kes kannatavad nõrkuse ja äärmiselt kuiva tekstuuri all, saavad teha segu, kasutades küpset avokaadot. Seda saab pekstida eelnevalt puhastatud segisti veskis, mis ei sisalda masala või vürtside jälgi. Seejärel saab selle valmistamiseks kasutada piima. Seda saab kasutada ka teiste kehaosade suhtes, mis on väga laastavad. Isik võib kanda kinni ja istuda 20 minutit enne pesemist.\nSeda saab teha pastaks, olenemata sellest, kas need on ostetud kauplustest kuivas vormis või need on värskelt maandatud ja kasutatud. See on hea igale sügelemisele ja see on seenevastane. Neem on veel üks naturaalne juuste hõrenemise koduvahend, mida on ka väga lihtne rakendada.\nNäe rohkem: Kuidas oma juukseid lõhkuda\n9. Mandliõli hõrenevatele juustele:\nSeda kasutatakse sageli kuumas massaažis. See võib meelt leevendada, samuti aitab see muuta kiud tavalisel kasutamisel tugevamaks. Enamik eksperte, kes kasutavad juuste hõrenemise koduvahendina, millel pole ka kõrvaltoimeid.\n10. Henna lehed õhukestele juustele:\nInimene võib neid värskelt maandatud peeneks pastaks mõne sinepiõli abil kasutada ja lasta seejärel umbes pool tundi istuda. Paljud naised ostavad pakendatud kuivpulbreid ja kasutavad neid sooja veega. Neid saab leotada ja inimene saab selleks kasutada tavalist vett. Vesi peab olema piisav. Kasutatav anum on tavaliselt raua mahutid. Need annavad rohkem värve, kui inimene neid värvide jaoks kasutab. Selle asemel, et kasutada turu värvaineid, on see üsna loomulik ja ei oma kõrvaltoimeid. Neid võib kasutada iga kuu järel või neid võib kasutada kaks korda kuus. Segu peaks olema piisav, et katta kogu sektsioonide pikkuse.\nSeetõttu peaks inimene võtma seda kogust pulbrit vastavalt pikkusele. Tavaliselt võib inimene võtta umbes 5 lusikatäit pulbrilist segu ja seejärel järsult seda vees. Segu tuleb täielikult leotada ja seda võib jätta üleöö. Vesi peaks olema piisav või see võib olla väga kuiv. Pärast seda, kui seda on kasutatud peaga, võib inimene istuda selle katmiseks plastikust korgiga umbes 20 kuni 30 minutit. Seda saab seejärel pesta puhta veega. See annab hea sära, juhitavuse ja annab ka punakas värvi, mis on loomulik.\nNäe rohkem: Kuidas sirged juuksed on\nReetha, mida tuntakse ka seebipähklina, peetakse üheks parimaks abivahendiks õhukestele juustele. Seda Saponin mukorossi saponiinirikkaid puuvilju on kasutanud Ida- ja Lääne-maailma inimesed tuhandeid aastaid seebi valmistamisel. Nii et kõigi inimeste puhul, kes kogevad juuste hõrenemist või on juuksed nõrgemad kui ämblikuvõrgust, soovitatakse kasutada Reetha, mis on üks parimaid juuste hõrenemist soodustavaid vahendeid. Reethast väljapuhutud looduslikel puhastusvahenditel on nii põletikuvastased kui antibakteriaalsed omadused, see toidab peanaha ja muudab selle terveks, mistõttu juuksed saavad juurtest korralikult toiduks ja nad tugevnevad ning hõrenemine väheneb. See on üks puhtalt naturaalsetest juuste hõrenemisvahenditest.\n12. Shikakai juuste hõrenemiseks:\nSee põõsas on pärit Aasia soojematest piirkondadest ja seda kasutatakse ühe ravimtaimena. Shikakai on inimesi juba ammu kasutanud taimsete juuste puhastusvahendina ja juuste väljalangemise ennetajana, see toimib loomuliku karvakasvu edendajana ja muudab juured tugevaks ka nahahaiguste, näiteks kõõmade puhastuseks, mis on tavaliselt juuste hõrenemise ja juuste langemise põhjuseks . Kõõmeprobleemidega inimesed peaksid kasutama Shikakaid ja tulemused oleksid nähtavad. Ürdi võib kuivatada ja lisada veele või õlile ning masseerida peanahale. Shikakaid saab kombineerida ka amla ja reethaga, et saada suurepäraseid ja paljutõotavaid tulemusi, mis toimivad niisutava, toitva ja loodusliku puhastusvahendina. Shikakaid võib pidada parimaks koduhooldusvahendiks juuste hõrenemiseks.\n13. Sibula mahl hõrenevatele juustele:\nNoh enamiku inimeste jaoks on mõte kasutada sibula mahla oma peaga "Eww", kuid usu mind, et see on üks parimaid ja ebatavalisi koduseid abinõusid õhukeste juuste jaoks. Ilmselgelt juhib lõhn kedagi hulluks ja see tähendaks sõna otseses mõttes meie silmadele pisaraid. Noh nüüd neile, kes mõtlevad, miks sibulimahla rakendada, on vastuseks see, et sibul sisaldab väävlit ja liiga looduslikku väävlit, mis annab hüpata alguse kollageeni tootmiseks nahas. Kollageeni puudumine on juuste väljalangemise üks silmapaistvamaid põhjuseid, nii et kui te mõtlete, et loobuda ühest parimast koduse abinõust õhukeste juuste jaoks, mõtle uuesti, sest see toimib (ja kui sa oled „võlgu” lõhna järgi) siis olen kindel, et saate duši all, kuni lõhn kulub ära\n14. Valgurikkas toitumine:\nInimesed üle kogu maailma on teadlikud sellest, et tervislik toit on vajalik tervisliku elu elamiseks. Tervislik toitumine võib parandada teie tervist ja veel inimesed ihkavad kiirtoitu, mitte tarbida rikkalikku dieeti (lisage mind ka nimekirja). Tervislik toitumine toimib ka juuste tugevdamisel ja juuste langemisel. See on üks parimaid ja lihtsamaid koduhooldusvahendeid juuste hõrenemiseks. Kaasa valku rikas toitumine ja vaata mõju juustele, valk on juuksed, küüned jne. toit, mis sisaldab rikkalikku valku. See on kahtlemata üks parimaid juuste hõrenemise abivahendeid, mida pole vaja palju kulutada.\n15. Lina seemned õhukestele juustele:\nLinaseemned on oma toitumishüvitiste poolest väga tuntud. Rasvhapete ja antioksüdantidega rikastatud linaseemned osutuvad üheks kõige kasulikumaks abivahendiks juuste hõrenemiseks. Maandage lina seemned, segage see vees ja tarbige seda regulaarselt hommikul. Võite kasutada ka linaseemneõli; see toidab peanaha ja tugevdab juuksefolliikuli, aidates seega vähendada juuste hõrenemist.\nEespool mainitud on parimad kodused abinõud õhukeste juuste jaoks, kui olete hirmunud, et peate tulevikus parukasse kandma või kui teil on ämblikukarva karvad, siis jälgige kindlasti nende juuste hõrenemist.\nCopyright 2019 \_ Põhiline \_ 15 Hämmastav kodu õiguskaitsevahendid juuste harvendamiseks


L�kkan �mber taldriku, see toit on mulle vastik,\nandke parem kummikommi, kooke, kr�binaid.\nM�ngida ei viitsi, t�ukan eest, kes tee peal passib,\nminu kisa p��stku valla hirmuv�dinaid.\nSiiani ma olen saanud k�ike mida tahan,\nkeelamised v�ivad lapsi ju traumeerida.\nLaps kes sigadusi teeb, ei ole �ldse paha,\nkuid hea olemise eest pead mind premeerima.\nImestad, et n�nda rasked s�nad on mul selged?\nK�llap n�itab see, et olen p�ris nutikas.\nSinu juttu ma ei kuula, olgu sulle selge,\narvutist n��d k�ima pane lemmikmultikas.\nKui ei tee mis tahan, olen terve p�eva t�re. Sulle kohe karistuseks annan v�mmu ja\nvihale mind ajad, tea, et oled t�itsa n�me.\nSuureks saan, su p�ssist maha �kskord k�mmutan.\nanli eha 08.12.2013\nAutori kommentaarLasteaias on �ha enam valulapsi, kes eelk�ige iseendaga pahuksis. K�llap �hised pingutused ka nukitsamehed vahvateks vandersellideks vormivad.\nNurmenukkude, n�geste naabruses, neoonv�rvides nukumaja number null. Number Null nukumajas n�dalal�pu n�upidamine n��ridest. Nahkjakkides, nahkp�kstes, nahkmantlites Naksitrallid naasesid n�upidamisele. N��rid nihutatakse n�iteks novembrisse? Naksitrallid nurisesid, N�kineiu nuuksus nurgas, nukud nihelesid n�rdinult, N��rivana nohistas nina. Naksitrallide naabrit�druk N�udlik N�kineid nuuskas nohust nina neljanurksesse ninar�tikusse. N��disaegse nailonriidest kleidiga N�udlik N�kineid niiustas nurmenukkudest n�okreemiga n�gu nohuses novembrikuus.\nN�rves��v n�dalapikkune n�upidamine: n�lg n�pistas. N�ljased Naksitrallid, N��rivana, Nukud, N�kineid n�ksisid nuudleid nektariinidega. N�htamatu nikerdatud ninaga n�id n�is nautivat n�iduslikku naeru: Niikuinii nihutan n�idusega n��rid novembrisse! Naksitrallid n�rveerisid.N�kineid neelatas n�rviliselt.Nukud nutsid.N��rivana nukrutses. Nukudest n�itlejad nummerdasid noodipabereid n��ripeo jaoks. N��rsaabastes N��rivana nihutas nelja noodipaberit noodiraamatus.Noorim neetidega nahkr�ivastes Naksitrall naeratas, noogutas N�kineiule, nihkus nukumaja nukunurka nukkude naabrusesse. Nukud n�itasid n��bikarpi. Naksitrallid napsasid n��pe, Noorim Naksitrall naaases nikkeln��biga.Naksitrallid n�hkisid n��pi nahklapiga. N�kineiul n�gemus n�ia n�idusest. Nupukas Naksitrall n�ustus nutika N�kineiu n�uandega n�ia naeruv��rse n�iduse nurjamiseks: Noorim Naksitrall nuustutas ninaga n�htamatut n�ida: Nipsti! nipsutas Naksitrall n�ia naljakale nikerdustega ninale nikkeln��bi. N�gus Nukk n�itas n�puga n�elapadjale: N�elad- n��pn�elad n�elapadjas. Nutikas Naksitrall naksas n�ri noaga niidijupi niidirullilt, niit n�elasilmas, n�elus n��bi n�ia ninale. N�id neelatas n�rviliselt, nutuga n�ppis n��biga nina. N�id n�jatus n�rdimusest n�gesep��sale. N�id noppis n�ia n�idusjoogiks n�gese�isi nahkpauna. N�htamatu nooruslik n�id, n�htava n��biga ninal, n�htavasti n�rkes n�rdimusest. Niisiis n�ial n��d nikkeln��biga nina!Naerun�oga N�kineid n�is noomivat noorimat Naksitralli. Niisiis n��d N�id n�ustus Naksitrallide, N�kineiu, Nukkude, N��rivanaga. Niiviisi nad nurjasid n�ia n�iduse n��ridest novembrikuus.\nAutori kommentaarN t�hega lugu n��ridest.\nLugu kuldsest armastusest\nOktoobrikuu alguses, �hel tuulevaiksel pilvisel ��l, kui vana lossipark l�hnas niiskuse ja kulurohu j�rgi, oli iidse lossi aknal Valget Daami n�htud. Palju palju aastasadu oli ta end ilmutanud vaid sumedates augustikuu ��des...\nSee lugu sai alguse, kui noorem peret�tar taevas siravat Kuud endale m�ngimiseks k�sis.. Oli t�iskuu aeg ja v�ikesele t�drukule paistis Kuu kuldse pallina.\nDraakonit�drukud Lilli ja Milli vaatasid ninad p�sti ja k�pad seljale vaheleti seatud ka �isesse taevasse. Maapinnale tekkisid kuuvalgusest pikad aeglaslt kuju muutvad varjud lossipargi raagus puudest ja laternapostidest. Oli v�ga vaikne, vaid ��k�lmadest n�pistatud rohulibled ja maha kukkunud pruunid puulehed sahisesid nende jalgade all, kui nad Kuukiirt j�lgides vanale lossile l�henesid.\nT�mps- t�mps-t�mps veeres trepi kulunud astmeid pidi alla k�rvits. Kuigi ta oli saanud peavalu peapaele kukkumisest, n�is ta tulijatele midagi �elda tahtvat.\nHilis�htuse �hus oli �rveust. Kummituste �� oli tulekul.\nLossi uks kriiksatas, draakonit�drukud astusid mingi n�hatamtu j�u kutse sunnil ukseavast sisse.. Torni suunduva trepi astmetelt kostus kellegi kergeid jooksusamme ja korraks vilksatas tornitrepil keidi valge palistus. Uudishimulik Kuukiir oli t�drukutega koos ennast ukse vahelt sisse poetanud.T�drukud v�distasid �lgu, kuulatasid, haarsid teineteisel k�past kinni ja astusid arglikult keldrisse viivale trepile.\nK�rvits p��dis keldrisse minejatele kannule j�uda, kuid enne pr�matas uks kinni just tema nina eest.\nKeldrist kostus kellegi s�dantl�hestavat nuuksumist. Kuukiire valguses n�gid nad v�ikest, tolmuga kaetud kahvatut kummitust, kes istus maas ja nuttis.\n�Mis sinuga juhtus?� ja Lilli aevastas\n�Miks sa siin �ksinda istud ja nutad, keset ��d?� ja Milli aevastas ka.\nK�simused p�rkasid tagasi keldri �mblikuv�rkudega kaetud seintelt.\nTolmupilv kerkis madala v�lvlae alla ja draakonit�drukud n�gid n��d avatud kirstu, milles lebas t�tarlapse kuju. T�tarlaps oli kaetud paksu tolmukorraga, kuid kui Lilli nimetiss�rmega teda puudutas, j�i kujule tuhmkuldselt h��guv jutt.\nImestunult silmitsesid t�drukud Lilli s�rme, see oli n��dseks tolmuga m��rdunud..\nL�hnas �nnetuse, hiirte ja tolmu j�rgi.\n�Ma armastasin seda t�tralast!� seletas kummitus, kui tulijaid ��h�maruses n�gi.\n�Ta oli minu printsess!� kinnitas kahvatu kummitus, ja uue hooga valgusid pisarad t�tarlapse kujule. Pisarad p�hkisid tolmu ja t�drukud n�gid, et kuju oli �leni kaetud kullaga. Tuhmkuldsena helkis see �ksiku kuukiire valguses.\n�Ma armastasin seda t�tarlast nii v�ga, et ma andisn talle k�ik, mis mul oli: ma kuldasin ta �le! Ma kuldasin �le ta silmad ja suu, kuldasin �le pealaest jalataldadeni.� ohkas k��rakas kummitus.\nKord olin ma uhke kuningapoeg, ma kulutasin kogu oma kulla, et n�idata, kui palju ma teda armastan! Ma tahtsin teda �nnelikuks teha!�\nLilli ja Milli vahetasid kohkunult pilke.\n�Kui ma n�gin, et tema huuled olid kaetud kullaga, vaikis ta alatiseks. Kas sellest siis oli v�he?�\n�Et n�idata enda suurt armastust tema vastu, kuldasin ma ta veel kord �le. Ma n�gin valu ta silmades ja arvasin, et sellestki on v�he ja ma kuldasin ta �le kolmaski kord. P�rast seda ei saanud ta enam oma k�si ja jalgu liigutada, ta muutuski kujuks! Ta muutus t�iesti kasutuks ja ma peitsin ta siia kirstu!"\nSellest ajast peale oligi imeilus t�tarlaps lebanud kirstus kuldkujuna.\n�Seda k�ike tegin ma tema jaoks!� kordas kummitus.\nKuningapoeg oli kord olnud uhke ja sirege seljaga kaunis noormees. Ta oli p��dnud printsessi unustada, ta oli kohtunud paljude kuningriikide imeilusate printsessidega, aga �istes unen�gudes tuli kuldkuju ikka ja j�lle ta unen�gudesse.\n�Ma p��dsin, aga ma ei suutnud teda unustada,� �tles ta nukralt.\nTa oli ette v�tnud pikki ohtlikke merereise, oli r�nnanud l�bi v��raste kaugete maade, aga miski ei olnud aidanud tal meelerahu tagasi saada.\nTa oli aru saanud, et maakera ongi �mmargune ja k�ik, mida ja keda loodad seljataha j�tta, tuleb sulle alati eespool tulevikus uuesti vastu.\nAastasadade jooksul oli tema kunagine k�rge kasv kadunud, ta keha kokku vajunud, liha luudelt kadunud. Kuningapoeg oli tuhkhalliks ja ilmetuks kummituseks muutunud. �Ma olen pikki �ksildasi aastaid kulutanud r��kides sellele haprale kuldkujule siin, kui palju ma teda armastasin ja armastan ikka veel...��tles kuningapoeg s�damevihaga. �Kuidas ta ometi sellest aru ei saanud?�N��d oli ta t�esti vihane!\n�Viha teeb �nnetuks!� sositas Milli Lillile\n��nnetus teeb vihaseks!� sosistas Lilli Millile.\n�Armastus v�ib t�esti tappa!� ohkas Lilli. Milli vangutas pead ja noogutas siis n�usoleku m�rgiks.\nLilli, kes uudishimulikult kuldkuju s�rmi puudutas, m�rkas, et paks kullakiht on pragunenud ja m�ranenud nii m�nestki kohast. Kui ta oma s�rme sellisest kohast aeglaselt �le libistas, tundus talle, et kuju liigutas s�rmi.\n�Sa pead slle kuju kullast vabastama!� n�udis Lilli kummituselt.\n�Sa pead selle kuju kullast puhtaks n�hkima! Ja meie v�ime sind aidata� lisas Milli.Tema oli kuulus oma hea s�dame poolest.\n�Kui sa ikka t�esti tahad� �Kas sa tahad kogu oma s�damest?�\nlisas ta ja heitis kummitusele k�siva pilgu.\nK�rvits veeres suure m�rtsuga vastu lossim��ri, nii, et k�rvulukustav k�min kostis ka keldrisse.\nK�ik kolm asusid t��le, sest mis muud neil �le j�i.\nKummitus viilis kullakihti �hemaks, nii et s�demed lendasid, n�hkis eneseunustuseni, poleeris t�tarlapse naha s�ravvavlgeks ja siidsiledaks, pannes kogu oma napi allesj��nud j�u igasse liigutusse.\nDraakonit�drukute k�pad kattusid kullatolmuga, k��ned murdusid, Kuningapoeg n�hkis..n�hkis ennastunustavalt , p�hkis verd veritsevatelt s�rmedelet ja puhastas t�tarlapse kuju hinget�mbe pausideta..\n�Ta on t�esti p�hendunud t�druku vabastamisele,� m�rkis Lilli �hel hommikul, p�rast seda, kui nad k�ik koos �� l�bi rasket t��d olid teinud.\n�See armastus siin on t�esti valus,� �tles Milli, kui kuningapoja veritsevaid t��st krobelisi k�si n�gi. P�evade m��dudes oli kuningapoeg uuesti inimese kuju hakanud v�tma: ta soontes oli veri hakanud kiiremini voolama, ta jalas��rtele ja k�sivartele kasvasid mehised lihased. Ta silmadesse oli s�ra ilmunud.\n�hel hommikul jaksas kuningapoeg lossikeldrist v�lja kanda kahvatu t�tarlapse, kelle juuksed, silmad, suus, k�ed ja jalad- kogu ta kaunis keha olid vabaststud kullakoormast. T�tarlaps avas silmad ja k�sis: Kuhu sa mu viid? Ta avas suu, et vastata, aga prints ei kuulanud teda.\n�Ma lasin sulle uhke lossi ehitada, uhkema, mis iial n�htud, ma panen sinu sinna elama! Mina tean, mis sulle parim on! � ja kuningapoeg hakkas astuma koos oma kalli kandamiga.�Ma tahan sind endale!�\nK�rvits veeres hirmsa kiirusega vastu Kuningapoja s��ri.\n�Sulle sai ju �eldud!� urises k�rvits, kui taspaisi kulurohtu edasi veeres..\n�Sulle sai ju �eldud, et ta ei taha su lossi!� tutsatas k�rvits pahameelest.\nV��rikas Filosoof oli mitu n�dalat juba imestunud, kui mitmel- mitmel hommikul tabas koolipingis tukkuvad draakonit�drukud. Mis oli nendega juhtunud, kus veetsid nad �id? Filosoof otsustas t�druktele j�rgneda ja t�ele j�lile saada.\nKui filosoof lossi�ue astus, n�gi ta Kuningapoega, t�tarlapse kuju k�tel ja kullatolmuga kaetud Lillit ja Millit.\n�Kuidas ma saan v�ita tema armastuse? k�sis kuningapoeg filosoofilt. � mul on sellega v�ga kiire, sest ma olen nii palju aega kaotanud!� �Anna talle tagasi tema vabadus. T�eline armastus on alati vaba�.\nKuningapoeg m�tles, kuulas oma s�dant. Astas t�tarlapse �rnalt maapinnale ja andis t�tralapsele vabaduse minna....Kuningat�tar kadus kiirustades raagus puude kaitsvate okste varju.\nKuningapija s�da oli rahutu ja nii ta otsustas Kuningapoeg t�tarlapse �les otsida. Ta leidis ta metsadelt ja aasadelt, lendlemas ringi, vaba kui tuul.\nKuningapoeg veetis pikki tunde kauni ja targa t�tarlapsega, r��kides talle, mis t�drukuga tema s��l juhtunud oli. Kas nad leiavad oma armastuse?� uuris Lilli vanalt �petlaselt. �Alles siis, kui m�lemad ka k�ige karmima T�E v�lja kannatavad, tekib t�eline armastus,� m�rkis Filosoof elutargalt.\n�Siis, kui sa s�damega kuulasid, lasid sa printsessi vabaks,� tuletas Filosoof Kuningapojale meelde.\nK�rvits veeretas end kiiremale k�igule.\n�Kas ma tema armastuse v�imiseks peaksin talle kalliskive kinkima? V�ib- olla hulga teenijaid teda �mmardama?� Ta seljataga ootasid k�ske seitse kaunist teenijapiigat ja kotit�is s�delevid kalliskive.\nK�rvits veeres v�lja raagus p��saste alt ja v�ttis kindla suuna kuningapojale.\n�Sulle sai ju �eldud� urises k�rvits kui noormehe jalust rabas.\n�Sulle sai ju �eldud, et ta ei taha su kulda ja teenijaid ka mitte!�\nAlles siis, kui �pid teisi s�damega kuulama, v�id loota armastuse saabumisele kordas v��rikas Filosoof juba varem �eldut.\n�Kas s�damel on siis k�rvad? p�ris uhke kuningapoeg uskumatult\n�Jah, sinu omal on ja minu omal on ka, igal vastuv�tlikul s�damel on k�rvad!� noogutas Lilli.\n�Kas niimoodi saab kuldse s�dame?� p�ris Milli, sest tema oli noorem.\n� Pead oma uhkust talitsema, pead �ppima s�damega kuulama ja s�damega vaatama,� lisas Filosoof.�siis, �hel p�eval, tulevikus, saad t�esti kuldse s�dame.�\n�Kas siis hakkab kaunis printsess mind kord armastama? k�sis prints looturikkalt.\n�Seda n�itab aeg!� �tles V��rikas Filosoof kui end minekule seadis.Vana lossi uks prantsatas nende selja taga kinni. K�llap on seal keldris rohkem saladusi avastajaid ootamas.\nHiline s�gisp�ike oli Lilli �ratanud tema enda v�ikeses voodis. Oli see n��d unes v�i ilmsi?\nKui draakonit�druk Lilli pilk �e Milli veel suletud silmdel peatus, m�rkas ta �e ripsmetel just kui kullak�bemete �rna v�relust.\nKella keeramise lugu\nKella keeramisest 25-ndal m�rtsil kell 3.00 ��sel\nKolm ��kulli, kes elasid juba palju aastaid vana lauakella numbrialaua kohal, s�gasid nokkasid ja kuulasid televiisorist uudiseid. Koos kellaga olid ka nemad vanaks saanud: 2 suurt pruunide sulekuubede ja hallide k�rvatuttidega ��kulli, nende vahel �ks v�ikesem ja heledama sulestikuga ��kull. K�igi kolme tiivad olid kaetud kerge tolmukorraga. Televiisor asus korrus allpool, riiulil sellessamas kapis, mille peale kellgi oli paigutatud. ��kullid ei olnud kunagi televiisorit n�inud, vaadata nad seda ka ei ei saanud, aga nad olid harjunud, et televiisorit v�ib ka kuulata.\nKahtlemata oli see kell k�ige vanem asukas majas, ta oli valmistatud enam kui 60 aastat tagasi ja see oli ikka p�ris k�rge vanus �he kella kohta. Vana kell t��tas �leskeeratava vedruga.. Kunagi oli ta olnud oma ajastu uhkus, ja moodne, n��d olid saabunud teised ajad ja ka teised moed. Moodsad ajad olid toonud elektroonilised imed ka kellade maailma. Paljud ajan�itajad t�nap�eval on elktroonilised ja kasutavad t��tamiseks kas patareisid v�i on juhtmetpidi �hendatud elektrivooluv�rku. "Paljudel kelladel pole osuteidki, mis aega n�itaks, " m�tles kell pisut p�lglikult, ja meenutas uhkusega vanu aegu ja suursugust osavat meistrit, kes tema oli valmis meisterdanud.\nTeleviisoris r��giti kohalike ja kogu maailma uudiste jagamise ajal, et kellaaega nihutatakse edasi 1 tunni v�rra �ige varsti, m�rtsikuus: 25-ndal m�rtsil kell 3. 00 ��sel.\nKolm ��kulli, kes kogu nende 60 eluaasta ajal ei olnud kunagi kellalt istumast lahkunud, ei saanud aru, miks inimesed igal aastal sel viisil ajaga m�ngivad: kevadel nihutavad aja n�itamist �ks tund ettepoole ja hilis�gisel �ks tund tahapoole.\nVanal kellal oli mure: kes aitaks tema osuteid nihutada �he tunni v�rra edasi: olgu t�eline p�hjus aja nihutamiseks milline tahes, �iget aega tahab ta majaelnikele ikkagi n�idata.\nSamas kapi peal, kella k�rval, oli veel teisigi loomade ja lindude kujukesi: punakaspruun rebane, valgete lumekakkude paar, kaks pruuni oravat. Vana kell jagas oma muret nendega, kuid need kujukesed olid pidevalt ametis ilusaks olemisega ja kapipealse kaunistamisega. Nemad ka ei olnud kunagi oma asukohtadelt nihkuda saanud, nii ei olnud neil v�imalik kella aidata, isegi kui neil vaba aega oleks olnud.\nTeiselpool vana kella elas perekond Potililled: ��kullidega kell kurtis oma muret neile ja nad t�esti p��dsid aidata: sirutasid oma rohelisi varsi, keerasid oma l�ikivaid lehti kella poole, aga kahjuks nad ei ulatunud, nad olid juurtega poti sees mullas kindlalt kinni. Lillede rikkalikud kasvud olid talve jooksul j�udnud v��neldes kasvada p�randani �le k�rge kapi serva.\nVinks- Vonks, Murelik ja Natuke lesisid k�sip�sakil kirjul vaibal televiisori ees ja vaatasid televiisorist uudiseid: nii kohalikke kui ka tervest maailmast Nemad kuulsid sellest kellakeeramise trikist esimest korda nende elu ajaloos. ( ja see ajalugu oli �sna l�hike!)\n"Tik- tak, tik- tak," �tles kell k�rmelt kapi pealt.\n"Kas te saaksite mulle appi tulla?" k�sis ��kullidega Kell ettevaatlikult. Ta ei teadnud, kas need kolm olevust seal teleka ees on s�bralikud ja abivalmid v�i hoopis mitte. Ta otsustas riskida, sest kuidas sa muidu teada saad, kui viisakalt ei k�si.\nTa tik-takitas oma s�numi p�randal olijatele ja need kolm hakkasid asja arutama, kuidas ometi vana kella aidata. Kolm kaaslast vahetasid m�tteid, vaidlesid omakeskis, peaaegu oleksid omavahel t�lli p��ranud, pidasid plaani p�ris mitu tundi. K�tte oli j�udnud juba ��aeg.\n"Huvitav, kui me hoopis kella kogemata tagasi keerame, mis sii juhtub?" k�sis Vinks- Vonks. "N��d, kevadel, no natukene.." hakkas Natuke m�ttest kinni. "Natukene, �ige natukene, ainult �he tunni.."\n"Kell hakkab siis tak- tik, tak- tik aega m��tma," arvas Murelik t�htsalt ja lisas: "V�ib- olla j�uame sel viisil eilsesse, ja kui see trikk kaua kestab j�uame m��dunud n�dalasse, eelmisse kuusse, vanasse aastasse.."\nM�elda vaid, mis k�ik siis juhtuda v�iks, kui aeg tagurpidi kulgema hakkaks.\n"Oi oi, see k�ll praegu hea m�te pole, niiviisi j�uame veel aegade algusesse.. ja see oli ikka tohutult palju aega tagasi.."\n"Ja me ei oskaks seal elada ega olla, me ei tea midagi elust olust kauges minevikus ja s�ndmustest, mil meid olemas ei olnud", muretses Murelik.\n"Kunagu ammu ammu on olnud aegu, kui inimestel kellasid ei olnudki!" lisas Natuke ja hakkas natuke murestema ammu ammu elanud inimeste p�rast, kes ilma kelladeta hakkama olid pidanud saama.\n"Ja pakkuda tuleb ikka seda abi, mida k�situd on," tuletas Murelik teistele vana kella soovi meelde.\nVinks -Vonks, Murelik ja Natuke uurisid, kuidas kella peal see aja n�itamine �ldse k�ib. Senini oli neile piisanud teadmisest, et igal �htul l�heb pimedaks ja igal hommikul saabub valgus ja nii oli see alati olnud: m�nikord k�ll valget aega oli v�hem ja pimedat aega rohkem, aga siis ajapikku l�ks p�ev valgemaks ja pikemaks, samas �ine pime aeg l�hemaks.\nMajaelanikud olid r��kinud, et kevad on tulemas. Kes see Kevad on, kuskohast ta just tulema pidi ja mismoodi kohale saabuma, j�i neile selgusetuks..nii nagu paljud asjad p�risinimeste maailmast.\nKella numrilaual olid numbrid �hest kuni 12- ni. P�randal lesijad n�gid suuremaid numbreid: 12, 3, 6, 9. Nad n�gid. et kella numbrilaua saab jagada veeranditeks.\n"Oi, see nagu koogi jagamine 4-ks, m�elda kui meil oleks selline suur kuldne l�hnav pannkook!," �hkas Vinks- Vonks unistavalt, kelle m�tted olid j�lle mujale r�ndama l�inud. "\n"Kui koogi ainult pooleks teeksime, j��ks kaks kaaslast ilma, aga selle eest saajad saaksid kumbki pool kooki!" ei saanud Vinks- Vonks kuidagi oma ahvatleval m�ttel sabast kinni. "Aga jagades koogi neljaks, koer saaks veerandi, Vinks- Vonks veerandi, Murelik veerandi ja Natuke veerandi."\n"Aja n�itamisel n�itab kell 12-st number 6-ni inimestele poolt tundi, ja kui kumbki pool veel pooleks teha, saab veerandid." t�i Natukese h��l Vinks -Vonksi unistuste maalt tagasi. "Ja nii jagatakse ka iga tund veeranditeks," teadis Murelik\nK�ik kolm t�usid vaibal istuli ja hakkasid nuputama, kuidas seda ajan�itamist kella peal �he tunni v�rra ettepoole nihutada. "Te peate mu osuteid liigutama, kui te nii lahked oleksite" pakkus Vana Kell ise lahenduse.\n"Mul on 2 osutit: �ks on l�hem ja teine on pikem...Nende abil n�itan ma inimestele, tunde ja minuteid..\n"Teame, teame," katkestas Vinks- Vonks tormakalt kella selgitused ja ronis krabinal m��da lillekasvu kapi peale kella juurde.\nS�brad Murelik ja Natuke korraldasid veel v�istluse, kumb nendest on kiirem �les ronimisel, kuid nad j�udsid �les �sna �heaegselt.\n"Hmm. Vaatame seda k�simust n��d teaduslikult," pani Murelik ette. Et me seda kella n��d p�ris �ra ei rikuks.\nNad puhusid p�sed punnis kellalt tolmu, kangutasid numbrilauda katva kumera klaasi pisut pisut raamist eemale ja pugesid kella osutitele l�hemale.\nAlati tormakas Vinks- Vonks haaras samal hetkel kinni number 7 juures peatunud l�hemast kuldse nooleotsaga osutist ja t�mbas..\nt�mbas nii, et v�ike osuti peatus n��d number 6 kohal..\n"Oh, n��d sa rikkusid k�ik �ra!" ohkas vana ��kullidega kell,"ma ju hakkasin seda tundide ja minutite asja Sulle selgitama, aga Sa ei kuulanud.."\n"No kui n��d teaduslikult asjale l�heneda," kordas Murelik oma alustatud m�tet," siis see l�hem osuti n�itab tunde ja pikem osuti minuteid."\nNatuke lisas: " Sa Vinks- Vonks panid kella n�itama n��d tund aega v�hem kui vajalik oleks! Kell peaks praegu n�itama number 7-t aga Sinu s��l n�itab n��d number 6-t. "\nInimesed v�ivad nii arvata, et kell on t�esti vana ja ei tahagi enam teda edaspidi kasutada. M�tle ise, kui nad n��d selle kella lihtsalt minema viskavad!"\nMurelik vangutas ka pead: "Me ei tohi ju auv��rse vana kella elu niimoodi �ra rikkuda."\nNiisiis, m�eldud tehtud, nihutasid nad v�ikese osuti tagasi sinna, kus see enne oli olnud ja kell n�itaski selle �htu �iget aega.\nVinks- Vonks h�benes, et ta teistelt noomida oli saanud, ja proovis igati n��d abiks olla.\n"Vaatame seda pikemat osutit. Mis sellega teha saab?" k�sis ta.\nPikem osuti l�henes number 11-le. "Me peame seda osutit edasi nihutama terve ringi," oli Murelik t�iesti kindel. "Aga kuidas me sinna �lesse ulatume? "Nad pidasid v�ikese koosoleku, kolm pead koos,kuidas �leskerkinud k�simust lahendada. Murelik proovis, proovis kikivarbail, aga ikkagi ei ulatunud, N��d kamandas ta Natukese appi, ja k�skis tal enda turjale ronida..\nNatuke tegigi nii ja proovis haarata pikemast osutist kinni.. Upitas end, mis ta upitas, aga �ige kauguseni ta ei ulatunud..\n"Hmmm, me peame veel midagi v�lja m�tlema" lausus Murelik murelikult.\n"Hoplaa, mina tean! Mina tean!" �tles Vinks Vonks silmade s�rades.\n"Me peame �ksteise kukile ronima: Murelik kui k�ige soliidsem ja v��rikam j��b alumiseks, Natuke ronib Mureliku kukile ja mina ronin Natukese turjale.."\nEsimesel korral Mureliku v�ikesed jalad v�risesid, kui kaks kaaslast tema turjale ronisid. Vink- Vonksil l�ks korraks isegi s�da pahaks seal k�ige k�rgemal olles, ta kaotas tasakaalu ja j�udis h�davaevu osutist, mis n��d juba �le 12-ne paremale poole oli liikunud, kinni krabada.\nSiuhhh.. liugles ta hirmsa kiirusega osuti k�ljes rippudes numbrilaua all keskel oleva number 6 suunas. 1,2,3,4,5 vilksatasid numbrid ta silmadest m��da. Suurest hoost liikus ta edasi 7-ni- isegi number 8-ni..\nMurelik k�kitas, Natuke ronis ta turjale, nad haarasid t�pselt �igel ajal kinni Vinks-Vonksi jalgadest ja l�kkasid teda kogu j�ust �lesse, �nneks ei olnud ta osutist, mille k�lge ta rippuma oli j��nud, ikka veel lahti lasknud.\nHoplaa! Vinks- Vonks j�udis kella numbrilaual �les, number 12-ni ja imede ime, samal ajal muutis ka v�ike osuti asukohta. N��d n�itas ta number 3 ��sel, sest aknatagune pimedus �tles neile, et tegemist on ��ajaga. Kella mehhanism on ehitatud nii, et kui minutiosuti, see pikem ja kuldse otsaga, on teinud numbrilaual �he tiiru, ongi �ks tund m��das ja ka v�ike osuti liigub edasi �he numbri v�rra.\nInimesed saavad selles v�ga h�sti aru, kuigi Vinks- Vonksile, Natukesele ja Murelikule tundus kogu see lugu ajaarvamisega seoses �sna keeruline.\n��kullidega vana auv��rne kell oli �nnelik, ta n�itas n��d �iget, inimeste poolt kokkulepitud, �he tunni v�rra nihutatud aega ja sai j�lle inimestelt kiidus�nu oma tubliduse eest. Hommikul istusid Vinks-Vonks, Natuke ja Murelik vaibal televiisori ees, puhkasid eelmise �� tormilistest seiklustest ja arutlesid, et kuhu see �ks tund kevadel kaob ja kuidas ta s�gisel j�lle tagasi tuleb.\n"Hmm". �tles Natuke. :"Igas peres on kadunud asjade maailm: tavaliselt kipuvad v�ikesed asjad natuke �ra kaduma.."\n"Mm-mh", katkestas teda Vinks -Vonks pead noogutades ja k�pakesi laiutades."Eriti sokid, ma olen t�hele pannud, et sageli juhtub see nendega peale pesumasinas k�imist. Kui neid sokke hiljem paaridesse jaotatakse, on alati paaridest kas �ks sokk puudu v�i �ks sokk �le ..\n"Ja kuhu nad siis kaovad- selge, et �ksikute Sokkide Maailma..ja enamasti m�ne aja p�rast ilmuvad nad j�lle sealt salap�rasest teadmata kohast tagasi. Ma olen t�hele pannud, et nii juhtub peaaegu alati.," lisas Murelik m�tlikult oma t�helepaneku.\n"Selge. Ju see kaduv ja saabuv ja �le�ldse ette ja taha nihutatav �ks tund aega ole ka seal �ksikute Sokkide Maailmas!"arvas Vinks- Vonks l�petuseks.\nAutori kommentaarlugu on kirjutatud kevadise kella keeramisega seoses...\nOtsi, otsi �eke; leia, leia vennas\nmures palg on pilvine\nPilvepeal on lambaid h�id\nk�ik kui valged padjad\nlambureid ja m�ni neid\npuhkamas on tasa\nSeal on setut hobuseid\nmitmeid varsse kapju\nl��vad kokku, nooskavad\nL�ppend p�ev ja m�ngulust\naeg on minna looja\nunevald teeb kodutust\nP�ikse tuppa tooja.\nKuu ja t�hed ��bikud\nlaulus vaikind unne\nuinu kallis lapsuke\nseal kus kodutunne.\nUinu uinu, laululind\n�lased k�ik suikund\nnende �ites mullapind\npuhkab tasa vaikus'\nOtsi otsi �eke;\nleia, leia vennas\nunevald nii sulnis see\nrahus sinna r�nda...


Kaido Saar: Kes küll vääriks minu raha? - ärileht.ee\nKaido Saar: Kes küll vääriks minu raha?\nKaido Saar, Bigbanki juhatuse esimees\nTänapäeva mõistes pangad tekkisid juba 14. sajandil Itaalias ning sealt on pärit ka sõna „pank“, mis tõlkes „poeletti“ tähendab. Poelett on traditsiooniliselt kohaks, kus kaup omanikku vahetab, panga puhul on kaubaks raha ning ostjaks ja müüjaks pangas arveldavad inimesed. Panga ülesanne on olla vaid selle tehingu vahendaja ning mitte kunagi pole olnud pankade eesmärk olla raha koguja.\nTänapäeva maailmas on tekkinud aga olukord, kus pangad täidavad suuresti just seda viimast – koguja rolli. Tarbijate konservatiivne käitumine ja madal riskitaluvus on viinud olukorrani, kus oma finantsvahenditega käiakse ümber erakordse ettevaatlikkusega ning üha enam eelistatakse sääste ühiskonna ühises sukasääres ehk pangas hoida. On küll väljend, et head asja ei saa kunagi liiga palju olla, aga hetke majandusolukord ning pankade negatiivsed intressid sellist käitumismudelit ei soosi. Kuigi otsesed kahjukandjad on suurpangad, kes hoiustatud rahale peale maksma peavad, siis kaudselt, läbi teenustasude, saadakse puudu olev summa siiski klientidelt kätte. Nii saab tarbija soovitud tootlikkuse asemel hoopis kinni maksta oma raha pangas hoidmise.\nEriti paistab rahauputus iseloomustavat Eestit. Täna on Eesti rahval pankades kokku ca 6 miljardi euro ulatuses eraisikute hoiuseid. Rohkem kui kunagi varem. Kuna kontod on piltlikult öeldes täis saanud, on mitmed suurpangad hakanud eestlaste vaba raha mujale viima, kes Rootsi, kes Taani. Raha viiakse välja, kuna pole ideid, mida sellega peale hakata. Lihtsalt silmailuks, et aeg-ajalt rahapakkidelt tolmu pühkida, raha hoiustada mõtet ei ole. Seisval rahal puudub vääring. Või siis õigem oleks öelda, et see lausa kaotab oma väärtust, kui inflatsioon mõnuga sealt suuri ampse võtab. Selline raha võõrsile suunamine pahandab aga maarjamaalast. Ise ei taha, teistele ka ei anna.\nAlanud ettevõtlusnädalal toimub ligi 200 üritust üle Eesti 04.10.2016\nOviir: ettevõtlikus riigis on mõnus elada 04.10.2016\nKuid mis mõttes siis ei taha? Mida siis tegema peaks? Sama küsimuse ees on igapäevaselt ka rahahunnikute otsas istuvad pangad. Lahendusi oleks sellises olukorras välja pakkuda lausa kaks. Esimene neist oleks raha rohkem laenata. Kui endal arveldada parasjagu vaja ei ole, leidub alati neid, kes seda sinu rahaga teha sooviksid. Seega oleks olukorrale lahendus ka riskialtim käitumine laenuvaldkonnas ning need, kellel seda vaja on, võiksid seda julgemini küsida. Laenamine ei tähenda raha küsimist, kuna endal seda ei ole ja ei tule, pigem on laenamise näolt tegemist nähtusega, kus raha vahetab omanikku, kuna ühel osapoolel seda on ja teisel seda hetkel pole. Kasu saavad mõlemad osapooled ning sellises käitumises midagi taunitavat otsida pole mõtet.\nTeine variant oleks rohkem investeerida. Ka Euroopa Investeerimispanga asepresident Jan Vapaavuori on öelnud, et raha on hetkel rohkem kui küllalt, kuid selle hind on odavam kui kunagi varem, seda mida ei ole, on investeeringud. Need, kellel on raha, pole kas ideid või ei ole neil julgust investeerimiseks riske võtta. Kui eestlane rohkem investeeriks ja nii raha uuesti ringlusesse laseks, võiks raha lihtsalt pangas seismise asemel ennast juurde toota. Ka Vana-Rooma kirjanik Plautus on öelnud, et raha teenimiseks peab seda esmalt kulutama. Loomulikult jäävad alati ka riskid oma raha kaotada ja seetõttu ilmselt ka sellest teenimisvõimalusest tihti loobutakse.\nKuid kuhu tasub investeerida, kes küll vääriks minu raha?\nEsimene mõte, mis tavaliselt investeerimisega seoses pähe tuleb on kinnisvara, teine väärtpaberid, siis ehk võlakirjad ja seejärel saab enamusel mõistus otsa. Või oleks õigem öelda, et mõistus saab juba otsa kinnisvara soetamise juures, sest enamus eestlaste säästudest leiavad koha kas pangakontol või kinnisvaratehingutes. Uue kinnisvaramulli lõhkemist kartes ollakse küll ettevaatlikud ka selles valdkonnas, kuid eestlase kinnisvaralembust iseloomustab ka fakt, et endiselt ostetakse kortereid ka paberil ja ainuüksi Tallinnas suurenes eelmisel aastal uute korterite osakaal müüdud korterite hulgas 17%, kasv on jätkuv.\nKui rääkida alternatiivsematest investeerimisvõimalustest, siis on võimalik osta veel väärismetalli või kunsti, kuid miks mitte riputada seljale tiivad ja hakata ingelinvestoriks. Idufirmandus on Eestis suure hooga käima läinud ning ei möödu päeva kui mõni uus Skype, TransferWise või GrabCAD endale rikkaid kosilasi ei otsiks. Riskivabalt ei saa vaadata aga sedagi valdkonda. Lahedate kuvandite ja brändide taga haigutavad tihti suured miinused ning ettevõtluse asemel tehakse sageli justkui hobibändi, kus kamp sõpru aeg-ajalt kokku saab ja omaks lõbuks pille klimberdab. Kui bändi puhul kukub halva kokkumängu korral välja lihtsalt kakofoonia, siis ettevõtte puhul kaasneb lisaks enda kahjumile ka teistele firmadele ja koostööpartneritele pettumuse valmistamine. Kõige agaramad omavad lausa mitut firmat, millest ühte hoitakse n-ö puhtana, teised aga siplevad sügavates võlgades. Pidev jätkusuutmatus ja aina kasvav kahjum muudab varem või hiljem valvsaks ka investorid.\nKuid kelle ülesanne on leida lahendus rahaprobleemile? Vastus on, et igaühe meist. Keda me siis kokkuvõttes ootame? Kes peaks olema see, kes meie majandust oma uute, värskete ja jätkusuutlike ideede ja ettevõtmistega elavdab? Eks ikka meie ise. Vaja on investeerida Eesti majanduse arengusse ning ainuüksi raha investeerimise asemel seda juurde tekitada. Riigi rikkus tuleb tootmisest ehk lisandväärtuse loomisest, mis on ka investeerimise ülimuslik eesmärk. Vaba raha tuleb teenima panna ning raha puudus pole enam ammu piisavaks vabanduseks, miks oma head ideed nurka visata. Küsi ja sulle antakse!\nBigbank: Eesti ja Euroopa Liidu majandused on tardunud\nBigbank: välishoiustajate usalduse võitmine võtab aega


Laupäev, 02 September 2017 09:00\nHiljaaegu 70. teetähise ületanud ajaloolase ja õppejõu Jüri Kivimäe elus on tänavu esimene sügis kui ta ei pea kooli minema. Olen erialases mõttes lindprii, ütleb ta enda kohta.\nNii väga kui Jüri Kivimäe tahtnuks tegelda keskaja uurimise ja mõtestamisega, on elu sundinud teda hoidma kätt suurte ajaloomuutuste pulsil. Mõnest huvitavamast perioodist oma elus pajatab professor Kivimäe Kajaloodis, laupäeval kell 12.05.\nKüsib Kaja Kärner. Kuulake 2. septembril kell 12.05.\nKuula saadet siit: Kajalood. Jüri Kivimäe: ka ajalookäsitluses on moevoolud


VIDEO JA PILDID ⟩ Jah, Eestis saab praegu suusatada! Esimene trenn jäisel rajal möödus muhkude ja sinikateta - Sport - Tartu Postimees\n20. detsember 2019, 10:32\nJah, Eestis saab praegu suusatada! Esimene trenn jäisel rajal möödus muhkude ja sinikateta\nVilunud murdmaasuusataja Aivar Rehemaa näitas Tartu Postimehe spordireporterile Lenel Karule jäisel rajal kõigepealt ette, milline on suusatades käte, jalgade ja keha õige asend. Foto: Kristjan Teedema\nIgal pool Eestis on mätas ikka roheline, talvgi algab kalendri järgi alles eeloleva pühapäeva varahommikul. Kuid Tehvandi spordikeskuses on suusarada maas ja see tuleb omal käel järele proovida. Et olen suusatamises pisut roostes, vajan õpetust, moodsas keeles koolitust. Selleks pole tarvis Šveitsi sõita, häid juhendajaid on siin kandis varnast võtta.\nMu viimasest suusatamisest on möödas üle aasta ja tahan olla kindel, et lähen trenni õige varustusega. «Kas uisk või klassika?» küsib tiimi Suusahullud eestvedaja Jaak Teppan, kui kolmapäeval Tartus Limpa suusakooli uksest sisse astun. Jään vastuse võlgu, Teppan otsustab uisustiili kasuks. «Peab ikka päris hull olema, et sellistes tingimustes klassikat proovida,» põhjendab ta.\nJaak Teppan valis ajakirjanik Lenel Karule kiiresti kõige sobivama varustuse. Foto: Kristjan Teedema/Tartu Postimees


Skleroteraapia - Terviseuudised\n30. mai 2016 13:18\nSkleroteraapia on väikesi nahaaluseid või nahasiseseid veenilaiendeid korrigeeriv protseduur, mille vältel süstitakse skleroseeriv aine (sklerosant) peene nõela abil veeni.\nSkleroteraapia näidustuseks on pindmise veenisüsteemi patoloogilised muutused (varikoos).\nSklerosant ärritab veresoont, põhjustades veenide nn kokkukleepumist. Enamikul juhtudest tõmbub veen protseduurijärgse paari nädala jooksul kokku, kuni lõpuks ei ole see enam märgatav. Igal raviseansil süstitakse veene eri kohas. Kuna nõelad on väga peenikesed, kaasneb tavaliselt vähene ebamugavustunne. Mõned süsted võivad tunduda sipelga või sääse hammustusena. Enne protseduuri algust ei ole võimalik prognoosida, kui mitu korda on vaja veenilaiendite eemaldamiseks protseduuri teha.\nVõib juhtuda, et veenilaiendid ei reageeri skleroteraapiale. Tavaliselt saab 1-3 protseduuri järel ütelda, kas varikoos reageerib kasutatud sklerosandile või mitte. Selle hinnangu tegemiseks on vaja enne iga protseduuri varikoosi pildistada. Skleroteraapiaga ravitud veenilaiendid üldjuhul uuesti ei ilmne. Vaatamata sellele ei paranda skleroteraapia üldist veeniseina nõrkust, mistõttu võivad aja jooksul kujuneda uued veenilaiendid nii juba töödeldud piirkonnas kui ka mujal.\nSkleroteraapia võimalikud riskid ja tüsistused on verevalumite, haavandite teke, süvaveeni tromboos, allergiline reaktsioon sklerosandile, hüperpigmentatsioon, väikese veresoonevõrgustiku kujunemine (nn venoosne matting).\nSkleroteraapia järel võivad tekkida verevalumid (hematoomid) süste kohal. Need kaovad mõne aja jooksul. Samuti võib esimestel päevadel pärast protseduuri esineda valu jalas. Sklerosandi süstekohal võib tekkida naha värvi muutus (hüperpigmentatsioon). Enamjaolt kaob värvimuutus kiiresti, kuid patsientidest on võimalik, et naha värvi muutus on jääv. Kuna hüperpigmentatsioon süveneb päikesevalguses, ei ole soovitatav üks kuu pärast skleroteraapiat ravitud piirkondi päevitada.\nPatsiendil, kellel on varem esinenud migreeni, võib sklerosandi kasutamine kutsuda esile migreeni ägenemise.\nVäga harva võivad tekkida väikesed valulikud haavandid ravitud piirkondades kahe nädala jooksul pärast süsti. See on tingitud lahuse tungimisest ümbritsevasse nahka, kuid mõnikord ka ebanormaalsete ühenduste tekkimisest arterite ja veenide vahel. Haavandid on tavalisemad patsientidel, kes suitsetavad. Haavandid paranevad aeglaselt ja võivad jätta väikese kahvatu armi.\nAllergiline reaktsioon sklerosandile on harva esinev tüsistus (1 : 5000), siiski võivad olla sellel rasked tagajärjed, mis nõuavad viivitamatut ravi. Väike lööve ei nõua erilist ravi, kuid selle ilmnemisel peaksite teavitama oma arsti.\nSüstimise piirkonnas või suuremate veresoonte kohal, eelkõige reitel, võib kujuneda peenikeste punaste veresoonte võrgustik. Enamik sooni kaob iseeneslikult ja osa taandub süstimisega, kuid esineb ka püsivat vormi. Veresoonevõrgustiku teke on tavalisem patsientidel, kellel on\nulatuslikud pinnapealsed veenid,\ngeneetiline eelsoodumus pindmiste veenilaiendite tekkeks,\nülekaal ja nõrk lihastoonus.\nVeresoone seina põletik (flebiit) on ravitud veresoone põletik, mille puhul tekivad mööda veresoone kulgu valulikud muhud. Põletik on tingitud skleroseeriva aine reaktsioonist veresoone seinale ja vere peetumisest veresoonde. Abi saab kompressioonist, regulaarsest käimisest, spetsiaalsete salvide või geelidega määrimisest. Muhud kaovad aja jooksul, kuid selleks võib kuluda mõni kuu.\nSüvaveenitromboosi põhjuseks on eelkõige pindmise veenisüsteemi peamise veeni süstimine sklerosandi kangema lahusega. Sklerosandi sattumine arteritesse on väga harva esinev komplikatsioon, mille tagajärjeks võib olla lihaste ja naha kahjustus.\nPärast skleroteraapiat on vaja kohe hakata kasutama tugisukki: II klass, keskmine surve 17-23 mm Hg. Sukki on soovitatav kasutada 2 nädala jooksul pärast protseduuri: esimesel ööpäeval kanda neid järjest, edasi ainult päeviti.\nSkleroteraapia järel võib inimene jätkata oma igapäevaseid toimetusi, tuleb vaid loobuda kuumast vannist ja saunast.\nProtseduuri lõpus antakse Teile aeg järelkontrolliks.\n30. May 2016, 13:21


Vanatehnika.ee - Vaata teemat - 9. Korrastustööd mootorisektsioonis\nVaata vastamata postitusi | Vaata aktiivseid teemasid Tänane kuupäev 24 Veebruar Pühapäev, 2019 00:47\nFoorumi pealeht » Restaureerimine: Projektid » Projektid » Mercedes-Benz 560 SL (1986) [Autorestauraator]\n9. Korrastustööd mootorisektsioonis\nMootoriruumis on algusest peale olnud paras korralagedus.... Tegelikult oli see teadlik valik, et panen kõigepealt auto sõitma, teen vajalikud kere ja polstritööd ära ja alles seejärel vaatame, mida nende õli tilkuvate mootori, käigukasti, roolimehhanismi jms.-ga tegema hakkame.\nKartsin, et kui kõik korraga ette võtta, venib taastamistöö mitme aasta pikkuseks ja kui õigel ajal sõidu maitset tunda ei saa, võib kergesti juhtuda nii, et huvi lahtub. On mul selline kogemus, juba vähemalt korra või isegi mitu korda – olemas.\nMöödunud aasta sügisel sai Taavoga kaupa sobitatud, et tema võtaks auto mootorisektsiooni korrastustööd enda hoolde. Spetsialistidega nõu pidades otsustasime, et mootorit ja käigukasti lihtsalt niisama lahti võtma ei hakka. Enam-vähem on teada, mis seal sees on ja huvi pärast seda teha pole mõtet. Tehnika toimib üsna hästi ja teeme tööd ainult niipalju, et saaks võimalikult kõik kummidetailid ja tihendid ära vahetatud.\nTookord tööks siiski ei läinud, ilmselt olin liiga tagasihoidlik. Seda arvesse võttes olin sellel sügisel järjekindlam ja Taavo juurde sõitis auto veel omal jõul.\nMootor on edukalt autost eraldunud.\nEdasi tuli mootorita auto koju toimetada, seekord abimehi kasutades.\nGaraazhis on auto esuiosa kõrgel maast lahti, nagu vana Volga!\nMootorisektsioonis seisab kõigepealt ees suur pesupäev, kardan, et isegi mitu...\nVõimendiga roolimehhanism tuleb maha võtta:\nLihtsad tööd, aga.... üsna ebameeldivad, mustad! Erilist vaimustust esile ei kutsu.\n15 November Laupäev, 2014 18:34\nRe: 9. Korrastustööd mootorisektsioonis\nVahepeal on veel niipalju muutunud, et käigukast rändas Taavo juurest edasi. Taavo ütleb, et tema Mercedese käigukasti lahti võtta ei julge, pole kogemusi. Nii leidsingi käigukasti tihendite vahetuseks teise inimese. Aga sellest hiljem.\nRoolimehhanism oli vaja maha võtta. See tilkus ilmselt mitmest kohast. Kust täpselt, seda on raske määratleda: kõik on paksult õliga koos:\nPeale mahamonteerimist sai seda veidi puhastatud:\nNüüd läheb see Mareki juurde, kes tellib vajalikud osad ja lubas roolimehhanismi üle vaadata.\nAuto mootoriruum oli ikka jube must! Seda sai puhastatud mitmesuguste vedelikega mitmes järgus:\nEndal tekkis küsimus, et millisesse seisu ma seda teha tahan? Kas see peab välja nägema nagu tehasest tulnud autol? Või lihtsalt puhas?\nKõik mustad plastkatted ja ümbrised on peale aastatepikkust kasutamist halli värvi. Kõik kinnitusdetailid: poldid, kruvid, klambrid... – need on samuti hallid. Päris uueks saaks need ainult peale uut tsinkimist.\nPeale pikka kaalumist otsustasin, et näituseautot ma sellest teha ei taha. Teen lihtsalt kõik puhtaks ja püüan kõrvaldada õlilekked. Auto jääb ikka suviseks kasutamiseks!\nMõned pildid, „enne“ ja „pärast“:\n30 November Pühapäev, 2014 12:58\n... käigukast rändas Taavo juurest edasi. Taavo ütleb, et tema Mercedese käigukasti lahti võtta ei julge, pole kogemusi. Nii leidsingi käigukasti tihendite vahetuseks teise inimese. Aga sellest hiljem.\nUurisin käigukasti tegemise võimalusi. Silberauto on minusugusele vist liiga kallis? Kui teaks hinda ette… aga tavaliselt seda ette keegi ei ütle.\nVeskimetsa kandis on üks tegija, Heigo, kelle kohta räägiti häid sõnu. Helistasin. Heigo oli lahkesti nõus kasti töösse võtma.\nKui käigukastiga kohale vurasin, oli endisel nõuka-aegse käitise õuel mitu töökoda. Ühel nendest, ausalt öelda meenutas see küll rohkem mingit laohoonet või kuuri, oli seinal kiri: KÄIGUKASTIDE REMONT.\nAstusin sisse… pime, … paras urgas, ütlen selle kohta. Jäin viivuks mõtlema, et kas ikka jätan siia? Aga jätsin.\nMõne nädala pärast oli töö valmis. Välimuse järgi oli kõik OK. Puhas, värsked tihendid. Kui see vigadeta tööle hakkab, on kõik korras.\nPilt jäi tegemata. Käigukast on nüüd Taavo juures tagasi.\nRoolimehhanismi viisin Mareki juurde Laki tänavale.\nPaari nädala pärast tuli kõne: töö valmis:\nNüüd vaja see uuesti autole peale monteerida.\n21 Detsember Pühapäev, 2014 14:47\nOlen ise oma kundedele hoiatuseks kirjutanud:\nEks kõik see jutt kehtib minu kohta ka!\nVana auto puhul on nii, et ükskõik mida puudutad, kõik laguneb! Plastdetailid on hapraks muutunud, kummi on kaotanud elastsuse, ka metall on väsinud. Seepärast mind väga ei üllatanud, et aprilli lõpus Taavo telefonikõnet polnud tulnud. Siiski…. Taavo oli lubanud, et hooaja avasõiduks saan auto kätte.\nAprilli viimasel päeval käisin järel…\nMootori tihendid on vahetatud. Peale proovisõitu ilmsesid siiski mõned vead: automaatkasti õli jahututusradiaatori õlivoolik lekib; esimesed stabilisaatorvarda otsapuksid on kulunud; paisupaagi ülemise krae vahelt tilgub jahutusvedelikku – järelikult ei lähe jahutussüsteem surve alla.\nVeel tõid: rihmade vahetus, käigukasti ja roolivõimendi õli vahetus, mootori õli vahetus, pidurivedeliku vahetus, jahutusvedeliku vahetus; summiti kinnitustripid on väsinud.\nVeel ilmnes tööde käigus, et rool ei ole otsesõidul keskasendis. Seega tekib otsesõidul roolilõtk, mis on ebatasasel teel tunda. Ilmnes, et roolihoob oli otsas vales asendis. Seegi viga sai kõrvaldatud ja auto “kuulab rooli” väga ilusti.\nPeale vajalike tööde tegemist selgus, et kui jahutussüsteem külmalt survestada, hakkab parempoolse otsapaagi ja alumiiniumkärje vahelt jahutusvedelikku lekkima. Soojalt leke kaob, külmalt ilma surveta ka ei leki…. Mida teha? Uus radikas maksab umbes 1000€ ja laost kohe saada ka pole.\nJätsime esialgu nii, nagu on. Külmalt, ilma surveta ju leket pole ja soojalt ka mitte. Nii see tegelikult sõitmist ei sega.\nSurve all hakkas lekkima ka soojendusradiaatori voolik, see tuli asendada.\nAutol on peal primitiivne kliima-automaatika, mida saab sättida erinevatele rezhiimidele. Kas seda ka töökorda teha? Otsustasime süsteemi ära täita. Siis muidugi tulid ilmsiks mõned lekkekohad. Kui need remonditud, puhub külma küll!\nAprilli viimasel päeval tõin auto ära. Kojusõidul tundus täitsa OK! Eks auto tahab veel katsetamist ja puhastamist ja sättimist, seepärast 1. mail Lauluväljakule hooaja avamisele autot välja veel ei ajanud.\nTänud Taavole ja tema abilistele!\nPilti teen siis, kui auto puhas…\n02 Mai Laupäev, 2015 17:38\nAuto on kasutuses, käisin täna TÜ-d tegemas:\nPealtpoolt on mootor kuiv. Garaazhi põrandal ka nagu õlilaiku ei tuvastanud. See tuvastamine pole muidugi nii väga lihtne, kuna aastaid on õli tilkunud. Põrand sai küll puhtaks tehtud, aga õliselt läigib ikka...\nMootori osa on ka altpoolt vaadates kuiv:\nAga käigukasti all olev kate on õline....\nkustkohast see õli tuleb, seda ei õnnestunud tuvastada. Peab katte ära võtma...\n29 Mai Reede, 2015 18:35\nMingil ajal oli vaja käigukasti õli ja filtrid ära vahetada. Sai siis ühtlasi uuritud, et kustkohast seda õli välja immitseb. Tundus, et karteri tihendi vahelt. Panime uue tihendi ja praegu paistab nii, et põhi on kuiv. Garaaži põrandale pole enam õlilaike tekkinud.\n29 September Teisipäev, 2015 13:12