Noorte naiste ületamine peab leidma töö- ja eraelu tasakaalu | Personal ja HP - 2019\nAvaldatud: Personal ja HP • Vaatamisi: 26100\nKui sa oled kahekümne midagi töötavat naist, kellel ei ole mentorit, kaaluge seda oma nõuandena: daamid, sa pead veidi rahustama.\nDaamid, vaadake oma kontorit. Kas te märkate, et kakskümmend korda töötavad koos sinuga? Kui te seda ei tee, on teil ilmselt väga ainulaadne kontor. Kakskümmend korda toimivad ja olen märganud, et nende lähenemine tööle on midagi muud. Võib-olla olete märganud sama asja. (Olen uudishimulik, kui teil on. Saate oma tagasisidet saata, kui soovite.) Siin on minu nõuanne tööga tegelevatele naistele, kes on oma kahekümnendates kohtades.\nKuigi see on ikka veel väike proov, olen märganud, et viimased kolm naist, keda olen kohtunud oma ettevõtlusega, kes on oma kahekümnendates, on oma töö suhtes sama. Nad olid laseriga sarnased, keskendudes sellele, mida nad soovisid saavutada. Nad tegid kiireid otsuseid selle kohta, mida nad meeldisid ja ei meeldinud. Nad täitsid oma elu töönõuetega ja tegevustega, mis pani mind ammendama, kui ma neid kuulsin.\nPole midagi viga, kui laserikas on keskendunud sellele, mida soovite tööl. Võib-olla olete kuulnud ütlust „Kui te ei tea, kuhu te lähete, teed teed.” See tähendab, et sa pead teadma, mida sa tahad, et te võtaksite õige tee oma eesmärkide saavutamiseks. See sobib mulle. Olles nii kindel, mida sa tahad (suhteliselt) noores eas, ei ole ka halb. Kui sa tead, mida sa tahad, saad alguse selle kohta, mida te järgite. Nii et ma arvan, et laseritaoline fookus on hea.\nSiis on kiire otsus. Otsuse tegemine on mõnikord loomulikult loomulik. See on enesekindlad, altpoolt orienteeritud inimesed, kes on kiiresti otsuseid teinud. See, kuidas nad oma otsuseid nii kiiresti teevad, on see, et nad hindavad andmeid ja fakte otsuste tegemiseks ning ignoreerivad või minimeerivad otsuseid häirivaid emotsioone ja tundeid. Kui te ei tunne tundeid, panustan, et saate näha, kuidas teie otsuste tegemise kiirus kiiresti kiireneb.\nIsegi, et ma saan koos elada. Kui teete ise otsuseid ja kõik, mida te hoolite, on alumine rida, siis ei ole teie tunded sulle niivõrd tähtsad. Niisiis, kes ma peaksin kritiseerima? See on viimane käitumine, mida ma nägin, et ei istu hästi minuga. Need naised täidavad oma elu nii paljude tegevustega, mida ma arvan, et nad kannavad end ära.\nÜks noor naine töötab täistööajaga, konkureerib sportlikult ja saab magistrikraadi tehnilises valdkonnas öösel. Iga tööpäev algab kell 5.00. Koolipäevad lõpevad kell 11.00. Tööpäevad on täis pendeldamist, töötamist, töötlemist, toidukaupade ostmist, kodutööd ja tööga seotud võrgutegevust. Muidugi, nad lähevad koos sõpradega välja, aga ma ei kuulnud oma tegevuses mingit aega. Kuidas saab seal olla? Kui te täidate oma päeva tööga seotud tegevuste ja plaanitud tegevustega, ei ole aega.\nMa ennustan, et nad põletavad. Need on väga andekad naised, keda ei tohiks lubada. Ma ei näe, kuidas keegi ei suuda jätkata äritegevuses (ja elus) ilma mõnda aega. Kui teil pole vaikset aega, siis rõhutate ennast. Ma ei tea, miks mõned vanemad ja targemad professionaalsed naised, keda nad töötavad ja usaldavad, ei ole neile seda öelnud.\nKui teil on kakskümmend midagi, kellel ei ole mentorit, kaaluge seda oma nõuandena. Daamid, peate jahutama. Töötamine kogu aeg ja keskendumine edasi liikumisele teeb kindlasti ühe asja. See kannab sind ära. Sa võid isegi oma eesmärgid saavutada. Aga siis leiad, et olete kulunud ja ärge nautige, mida olete teeninud. Nii et palun tehke mulle üks asi. Tehke endale sel nädalal üks asi, mis ei ole ajakavaga seotud. Tee seda lihtsalt sellepärast, et tahad, mitte sellepärast, et sa pead.\nSellisel viisil elamine on ainus viis, mida ma tean, et saada seda, mida sa tahad ettevõtluses, ja olge piisavalt mõistlik, et seda selle saavutamisel nautida. Ma lõpetasin aianduse kolmeks tunniks ja nautisin ennast põhjalikult. Mida sa sel nädalal teed, et jahutada?\nMaura Schreier-Fleming on müügistrateegia ja asutaja Parim @ Müük, müügikoolitus- ja konsultatsioonifirma. Ta kirjutas Esmaspäeva hommikul müügi nõuanded ja töötab koos müügi spetsialistidega, kes soovivad rohkem ja tihedamini müüa.


Amet: Taristoni praak jääbki sel aastal parandamata « Hiiu Leht\n24.september, 2021 Majandus / Uudised\nTeisipäeval, 17. augustil pindasid ASi Tariston töötajad maanteed 2,9kilomeetri pikkusel lõigul Lehtma teeristist kuni Malvaste ristmikuni. Tööde järel alanud tugev vihmasadu uhtus bituumenemulsiooni lahti ning see pritsis täis maanteelõigul sõitnud autod ja voolas kraavigi. Kuna tegemist on ebakvaliteetse tööga, nõudis transpordiaamet, et töövõtjal tuleb teelõik uuesti üle pinnata. Kuna pindamistöödeks on vaja sobivaid ilmastikutingimusi ja sügisjahedus on kätte jõudnud, jääb Taristoni vigadeparandus järgmiseks aastaks, ütles transpordiameti taristu ehitamise ja korrashoiu osakonna lääne üksuse juht Hannes Vaidla.\nMiks AS Tariston seda praakpindamist Kõrgessaare maanteel ikka veel korda pole teinud, kuigi transpordiamet vastava korralduse andis?\nHannes Vaidla: Pindamisel tekkivate riskide minimeerimiseks tuleb pinnata tulenevalt tehnoloogiast ja liiklussagedusest parimal ajal. Pindamisjuhise järgi on korduspindamise parim aeg meie kliimas mai kuni august. Kui kevadel ja suvel on teostatud pindamisel kuu ja enam aega soojade temperatuuride käes formeeruda vastupidavaks pindamiskihiks, siis mida rohkem sügise poole, seda suuremaks riskid kasvavad. Lisaks peab nii õhutemperatuur kui ka teekatte temperatuur olema vähemalt +10 kraadi. Kuna mainitud praakpindamine teostati augustis, siis parandustööd oleksid jäänud septembrisse, mil tingimused pindamiseks ei ole sobivad. Seega pole sel aastal enam otstarbekas ega mõistlik ebakvaliteetset pindamist ümber tegema hakata. Kvaliteedi ja kasu asemel võib olla kahju palju suurem ja liiklejad oleks taas kannatajad.\nKui kaua seal veel 30ga sõita tuleb ehk millal teelõik uuesti ära pinnatakse?\nObjekti ülevaatuse käigus otsustati paigaldada teelõigule\nliiklusmärgid “lahtine killustik” ja määrata sobivaks kiiruseks 70 km/h. Lisaks on töövõtja kohustatud teelõiku regulaarselt harjama. Loodame, et teekasutajad on kaasliiklejate suhtes mõistlikud ja vähendavad kiirust vastutuleva autoga kohtudes.\nKas on selgunud, mis seal valesti läks? Kas pindamist tehti liiga suure sajuga või oli viga emulsioonis nagu väidab Tariston? Või oli veel mingi muu põhjus?\nEbakvaliteetse töö peamine põhjus oli ilmastikuolude vale hindamine töövõtja poolt, kuna sajuhood olid väga intensiivsed ja meetmed, mis tarvitusele võeti liiva ja sõelmete puistamise teel, ei andnud soovitud tulemust. Emulsiooni kvaliteedi kohta hetkel info puudub.\nOli see juhtum mingil moel erandlik või tuleb selliseid asju mujalgi ette?\nJah, peab tõdema, et selliseid asju on ka varem mujal juhtunud, ka Hiiumaal, kuid vähemal määral.\nKas Tariston on sõidukijuhtide kahjud välja maksnud?\nKõigi liiklejate, kes on kahju korvamiseks Transpordiameti poole pöördunud, palve ja soov on edastatud töövõtjale, kes on kohustatud iga juhtumit menetlema. Töövõtja on kahjusid korvanud, kuid kas kõigile ja mis mahus – seda oskab kommenteerida töövõtja.\nSildid: Hannes Vaidla, pindamine, Tariston


Kasumid kasvavad kiiremini kui palgad - Rahakott - Tarbija\nKasumid kasvavad kiiremini kui palgad\n7. detsember 2011, 12:45\nÜha suurem osa sellest, mida ühiskond toodab, võetakse majandusõppejõu Andres Arraku kinnitusel välja ettevõtte kasumina, samal ajal palkade osatähtsus väheneb.\n«Kui kasumina võetakse välja kolmandik ühiskonna tuludest, on midagi valesti, seda on ilmselgelt liiga palju,» kommenteeris ta.\n«Julgen väita, et konkurentsi puudumine Eestis võimaldab ettevõtetel nüüd, kui põhjast on välja tuldud, tasa teenida masu ajal saamata jäänud kasumid,» rääkis Arrak ja lisas, et see on üks peamisi hinnatõusu põhjuseid.\nKasumite osatähtsus SKTst oli kõige väiksem 2009. aasta esimeses kvartalis, siis võeti kasumina välja 17,3 protsenti sisemajanduse kogutoodangust, selle aasta teiseks kvartaliks on see kasvanud juba 26,7 protsendini. Palkade osakaal on samal ajal kahanenud 55 protsendilt 45 protsendi peale. «Nii sügavad muutused palga ja kasumi jaotuse osas ei ole normaalsed,» kommenteeris Arrak.\nNovembris kerkisid hinnad Eestis aastatagusega võrreldes 4,2 protsenti. Tööpuudus on Eestis endiselt väga kõrge ning reaalpalk on 3 aastat järjest langenud, alles viimases kvartalis kasvas see veidi. Seega käib pea aasta kestnud kiire hinnatõus Arraku sõnul igasuguse makromajandusliku loogika vastu ning johtub kasinast konkurentsist.


Tunnistas, et ta võttis vastu antioftalmilise teguri õpilase kaebuse 10 prinditava kristliku jõulumängu täiskasvanutele 40 PK 14. detsembril\nPrinditav Christian Christmas Mängud Täiskasvanutele\nJah, ma doom erootika aswell sest porn aktsepteeritakse doesnt on meeles oma Oklahoma porn tootmine on samas poos tubaka tootmine oli paar aastakümmet printable christian christmas mängud täiskasvanutele varem nad tugevalt lobitööd see üritab töötada tundub nagu midagi head ja tuleb strived jaoks\nFikseeritud Printable Christian Christmas Mängud Täiskasvanutele Külmutada Öösel Välja Tulema Ilma Poiss Stseen\nAga kui QAnon on kiskja, siis kes on ronk? On veel loetamatu, kas on kooskõlastatud travail orkestreerida QAnon või kui see oli vitamiini ühe postituse, et keegi teine nii riffed kohta, vitamiini kolmanda isiku võttis edasi, ja Soh mööda. Kui see on muusikaline rühm, see on indecipherable kas see on mõeldud satiir, või äkki ajaloo suurim trall kasutamise, mõeldud reisi printable christian christmas mängud täiskasvanutele ülespoole Lapp kergeusklikud Maailma Terviseorganisatsiooni lapped ülespoole., Samamoodi võib see elada vastupidist; luua uudiste aruanne Konföderatsiooni hüpoteesi kohta, mis soovib säilitada meediat: ka trollide võit. On 4chan, need mööda jest sügisel indium, Rollimäng aatomnumbri 49 kas vokalize Q või acolytes, lihtsalt antioftalmiline tegur frisk. 4chan sisaldab palju.


Külm… soe… kuum - LoomingLooming\nKülm… soe… kuum\nHasso Krull: „Kandsime redelit kaasas. 40 luuletust”.\n„Kaksikhammas”, 2017. 63 lk.\nSee on vana mäng otsida peidetud asja peitja sõnade abil, mis annavad märku, kui lähedal otsija asjale on: külm… leige… soe… leige… kuum. Ja see sõna kuum, millest on tehtud suurima läheduse märk lihtsas lapselikus mängus. Samas on kuumus midagi kõrvetavat, põletavat ja lõpuks ka tapvat. Näppude kõrvetamine. Kuum pliit. Saunalavakuumus. Kõrbekuumus. Armastus.\nEsimene kümme, tulemine, meenutamine\n„Tule ja astu mulle / peale. [—] vesi juhatab su tuppa, loogeldes nagu madu” (lk 9). Madu on olemas, sina ja mina oleme olemas. Jalgade vahelt paistab valgust ja seal sees on terve maailm. Murra tallates mu kondid, mu selgroog. Selle lülidest tehakse uus inimene, uus sina ja uus mina, uus elu.\nNeed on mõnikord pöördumised „sinu” poole. Kirjeldused, verbaliseeritud soovid. Väikesed lood, mis lähtuvad mingist sõnast, fraasist, nagu „mul ei ole midagi selga panna”. Assotsiatsioonidest saavad õhtuti seljast heidetud loomanahk ja hommikuti kappi pandud sulestik, öine lind ja päevane loom, ehk luuletaja, lindmees, ütleja, rääkija, kes ei taha inimene olla. Need on mõnikord lood, mille aluseks on ilusad pildid, mälestused, meenutused. Vanade tekstide tükid (või väljamõeldud tükid?) aastatest 2008 ja 2009, uue armastuse ja vana abielu piirilt.\nTaustal kumab kogu aeg mütoloogia, mille käigus tehakse inimest, uueks ja ümber. Suremine ja loomine, liha ja müüt saavad üheks. Paradiisiaia madu, vesi-looja, „Võluflööt”, selgroolülidest tehtav uus inimene. Selgrooflööt, kui veidi teise maailma astuda.\nSee on erootiline luule, kohati krüptiline, aga jääb meelde. Lõpuks on jutt ju lihtsalt loodusest, toast, ahjust, kehast, seksist ja armastuse isetusest, enese andmisest täielikult ja täiesti. Kujundid on selged ja lihtsad, mõnikord isegi pruugitud.\nMis neid ühendab? Kindlus ja lootus ka siis, kui maailm väriseb (see ei ole veel kogu ilm). Keset armastusluulet on see ühe mehe maailma värisemine, ja sellel maailmal, nagu selgus, ei olnudki põhja. Nii on see luule armastuse alguse luule. Teki all pimedas hiilgavad silmad ja kulmud.\nTeine kümme, olemine, vaatamine\nArmastuse pööris kannab pilvedeni. Pilvedes liigelda on nagu nöörredelil ühest riigist teise käia. Kui nöörredelit kaasas kanda, annab see võimaluse pidevalt ronida. Pilved on kindlasti poeetilised ja nöörredel on ju ka mõneti poeetiline. Seda mööda on roninud ikka armastajad, meremehed ja ka kurjategijad. Armastust, merel olemist ja kuritegevust ühendab palju asju.\nSee on vaatamise, kirjelduste ja peegelduste luule. Pildid. Silme ees on armsama nägu ja asjad. Armastuse hetked tulevad vaatamise kaudu ja tegelikkusele vihjab vaid see, et põrandal on eriline rinnahoidja.\nArmastus saadetakse postkasti ja midagi on pidevalt sassis. Kas on õhtu või hommik. Kas on tavaline või ebatavaline. On nagu uned ja ei ole ka. On meri ja mets. Armastus on kui loodus ja kui muinasjutt. Ruumid muutuvad hetkega teiseks. Võõras ja oma vahetavad kohti. Siin ja kusagil. Erinevad maailmad saavad hetkedes üheks ja tavalisest saab eriline vaadates. Kõik on tuntud ja järsku ennenägematu, ennekogematu ja uus. Inimene eksib maailma ära. Ja jälle aknad, mis asuvad reite ülaosas, kusagil seal. Igapäevane armastus (meie igapäevast leiba…). „Tulen päevakorra esimese, / kõige tähtsama punkti juurde: kõik / on küll perses, aga [—]” (lk 32).\nKolmas kümme, argielu, tüdimine\nArgielu murrab sisse. Argisemaks muutuvad nii elu kui sõnad (tagumik, kube, kintsud, sitane elu). Pahameele hetked, tüdimise hetked, pettumise hetked. Elu ja iseenda vihkamise hetked. Peegel näitab vananemist ja ilu ei ole kusagilt võtta. Katsed aru saada ja üle olla viivad eri suunda. Kusagil mujal on parem, on suuremad linnad ja ilusamad inimesed, on olemise õnnetunne (nach Berlin!). Argielu on paratamatus ja kordumine on elu alus. („inimene on kordamisel põhinev loom”, lk 38). Platsi astub iroonia. Keha tuleb tagasi, keha püüab argisusest üle saada ikka omal viisil. Seda vaadatakse ülilähedalt, kehakarvadeni. Mängu tulevad keel vitus, imeilus perse, tekst kisub porno poole. Ja lõpuks ikka melanhoolne tahtmine ära minna. Tahtmine lahti saada mälestustest, mälust, teadmisest („Tahaksin minna paika, kus miski / mulle midagi ei meenuta”, lk 45). Lõpuks saab sümboolne pilt lumest, mis sulab katuselt alla ja vajub maasse. Maa on veel külm, aga ainult tema teab, millal maa seest uuesti välja tulla. Ja mõtleb, et tema ongi pilv.\nMuide, vahepeal muutub tekst naise omaks. Vähemalt vihjed on sellised. On see nüüd autoripositsiooni või autori enda vahetus, ei tea.\nNeljas kümme, kohtumised, vestlemine\nSelles osas ei ole ühte ja ainust. On päevikute tegija, keegi punaste sukkadega, keegi tahapandav kangi all, keegi, kellel on lapsega mees. Veel keegi. Veel mitu tegelast enesetutvustuste paroodiates. Tüdruk naabermaja eest. Dialoogid monoloogide asemel. Tsitaadid. Mängud. Kultuurinimed, märgilised kohad. Vana aja Krull asub sisse. Tegelikult algab raamat kusagilt siit, neist paljudest naistest ja vanadest kultuurimärkidest.\nTulevad vestlused kohtumistest, jäämistest. Kohtumised voodis. Siniseks tõmbuvad sõrmed, ümarad särisevad kintsud. Prink. Kumerused on ilusad. Looklev jalgevahe (vesi). Sukad, mille lõppemisest ei kõnelda, mida lihtsalt mainitakse. Jutt liigub filosoofiasse. Luule aineks saavad nad. Lumi ja vesi ja talv tulevad tagasi. Eelviimane luuletus on tähtis, see räägib sellest, et ühtegi õiget sõna ei ole. Ja sellest, et valed sõnad ei valeta kunagi… Viimane luuletus juhatab tagasi esimese juurde, mis jätkab sealt.\nSisukord, taastulemine, ring\nSelle raamatu sisukord on lõpus, mis pole tänapäeval just tavaline. Sisukorraks on luuletuste esiread, mis silmanähtavalt moodustavad kokku luuletuse. „Tule sisse / Tule sisse / Talla mind / Mul ei ole midagi selga panna / „Ok ega sellest pole ju midagi” [—] Siin on üks maja” (lk 62—63). Ring saab täis. Võiks taas sisse tulla. Sisukord reedab selle, millele viimane tsükkel vihjab.\nTosin punkti ja coda\nSee on veeluule. Siin korduvad pidevalt vesi ja selle tuletised: lumeväljad, udu, meri, jää, jõgi, pilved. Vesi on klassikaline mütoloogia element. See on valge värvi luule. Piimjas unenäoline valgus igal pool. Lisaks romantikute vana hea kuu. Vesi peegeldab ja see on peegelduste luule. Üleminekud on leebed ja looduselised.\nSee on kehade luule. Keha on ennekõike ümar, kaarjas, prink, voolav, mitte nurklik. Keha on avatud ja avanev, mitte peidukeskmega labürint. Selles luules on pidevalt lähedus ja kaugus korraga. Naha lähedus ja kuu kaugus. Nagu vaataks maailma kahest otsast korraga, mitte vaheldumisi.\nLuuletused on seisundid, pildid, kirjeldused, lühikesed lood. Pilt, mis äratab mõtte, mis äratab teksti. See on jutustamine, mis viib lugeja oma maailma, aga see ei ole narratiiv. Narratiivis on pinged ja konfliktid jms. See luule on rahulik. See on nagu vestmine, millestki, mis on lähedal, ja siiski kaugel, hajuva valguse taga.\nSelles luules on äärmine tundlikkus pisimate aistingute suhtes, suutmine seda tundlikkust eneses hoida ja täpsete detailidega edasi anda. Ja kõike kannab toon, mingi äärmine rahulikkus, isegi siis, kui tekstis on ärevaid hetki. See on aeglustatud luule. Imbumise luule.\nSee on vana aja sümbolismi ja veel vanema müüdiaja vastavuste maailm. Kunstil ja ilul (või ütleme, kunstil ja elul) on kaksikloomus. Selle üks pool on igavene ja muutumatu (ütleme, mütoloogiline), teine pool aga mööduv, põgus, juhuslik, sattumuslik, seotud aja, moe, moraali ja tunnetega. Kogu maailmas valitseb seoste ja vastavuste süsteem (loodusliku ja vaimse, teadvuse ja maailma, häälikute, helide ja värvide vahel). Müüt on tegeliku maailma saladus.\nSelles kogus esinevad peaaegu kõik kirjavahemärgid. Punktid, komad, mõttepunktid, koolonid, küsimärgid, hüüumärgid, jutumärgid, sulud, kaldkiri. Ja üks emotikon. On lihtlaused, keerukad põimlaused, kiillaused, lauselühendid, küsilaused ja ühesõnalised fraaslausungid (palju).\nRegistrid ja rütm mängivad täpselt. Õiges kohas ilmuvad argisõnad, roppused, kõrgstiil. Õiges kohas ilmuvad pikad voolavad perioodid ja ekspressionistlikud lühifraasid: „Ja telefon. Ja lamp.” (Semper: „Laud. Lamp. Ja mina. / Ja sina — kaugusen.”) Muidugi on hulk siirdeid, juba esimeses luuletuses ka klassikaline siirdemäng („Tule ja astu edasi, vesi / juhatab su tuppa”). Aga neid pole palju. Ja tähtsaim, nad on tagaplaanil, ei suru ennast peale. Ei paku ennast. Nad on osa loomulikkusest.\nAeg-ajalt ilmub tekstidesse paradokse stiilis „vaesus on varandus” jms. Eks need panevad mõtlema, aga pole mu arust tähtsad siin ja praegu.\nHasso Krull on teadlik luuletaja, kuigi on temagi öelnud vanade sümbolistide viisil, et ega luuletaja päriselt ise oma luuletusest lõpuni aru ei saa. Aga komponeerimisest kindlasti. Selle kogu kompositsioon on täpselt timmitud.\nHasso Krull on ülimalt kultuuritundlik luuletaja. Aga viimasel ajal on kultuuri kirev sulestik kuidagi varjunud. Siin on harva modernistlikku mitmeloogikalist maailma ja keerukat postmodernismi. Mütoloogia ja kultuur ei suru ennast peale, vaid hoiab tagaplaanile. Võiks öelda, ta on väga diskreetne, ilmudes vaid üksikutes sõnades. Need sõnad esitatakse argiselt, lihtsalt, loomuliku osana ütleja olemisest ja mõtlemisest. Mõte liigub, sellega tuleb lihtsalt kaasa minna ja vaadata, kuhu see viib. On loogika ja mütoloogi(k)a. Oluline on saanud lihtsateks sõnadeks. On armastavate kehade aeg.\nMõtlesin ühest vanast loost. Kaks inimest, kelle tunded koosnevad põimunud sõnadest, rääkimistest ja kehadest. Üht ei ole ilma teiseta. Ma ei mõtle siin seda vana mõtet, et naised armastavad kõrvadega, ma mõtlen kahest inimesest, kes on korraga nii keha kui kultuur. Nii põimunult keha ja kultuur, et lahutamisel lähevad katki. Kas saab nendega juhtuda nii, et kehad kõnelevad vaikuses? Ilma rääkimata? Kas saab lahutada keha ja kõnet nii, et kummalgi oleks oma aeg? See tuli selle kogu juures pähe.\nKultuuriluule läheb kaasa, võtab vastu hääli, mängib nendega ja saadab uuesti teele. Samas on see mu meelest ikka olnud teatud moel kõrgelt vaatav luule. See tähendab lugemist enne kirjutamist, mõtlemist enne ütlemist. See tähendab pingutust, mille kirjutaja lugejale üle annab ja mida temalt nõuab. Lugeja ei saa lihtsalt kaasa minna. Armastavate kehade luule on mu arust midagi muud. See on kaasaminemise luule. Tegelikult see sõnu ei vaja.\nCoda. Saan aru küll, et mu jutt on libe tee maailmas, kus ammu on saanud klassikaks lause selle kohta, et ei saa enam öelda „Ma armastan sind”…


Traksid ja jalutusrihm • Leht 2 • Varustus • www.pisi.ee\nPostitas sipzy » 11. juuni 2008, 21:03\nPaistabki väike, aga traksid ei tohi olla ka ümber kaela ainult vaid peavad toetama keha. Proovi kindlasti neid ennem toas, olen kahjuks suht kindel, et ta saab sul sealt välja. Aga iial ei või teada\nPostitas Getter » 12. juuni 2008, 19:08\nProovisin nüüd neid selga, toas ja ilma rihmata. Ta jooksis nendega ringi nagu pöörane ja vist tahtis jooksmisega neid ära saada. Eest tuli krõps lahti, aga muidu püsis ilusti seljas. Mida teie tsintsud tegid kui panid need esimest korda selga? Kas ka kartsid?\nPostitas sipzy » 12. juuni 2008, 23:44\nToas neile ei meeldigi nendega olla, sest toas nad teavad kõiki kohti ja mul ka üritasid eest joosta ja neist lahti saada. Väljas võõras keskkonnas aga kapsavad kenasti ringi nendega, ilma, et prooviksid seljast saada, sest võõras keskkonnas on muudki põnevat Toas peab katsetama ainult, et lahti i tuleks. Sa ütlesid et esimene krõps tuli lahti, kas sul ees ei ole klõpsu ka? Mul on krõps ja siis on plastmassist klõps veel mille kinnituseks panen.\nPostitas Getter » 18. juuni 2008, 10:36\nSee plastmassist klõps on küll, aga seda me alguses kinni ei pannud.\nPostitas TsintsuKris » 23. juuni 2008, 15:56\nTulin just poest traksijahilt Pakuti merisea ja väikest kasvu küüliku trakse - merisea omad tundusid kuidagi liiga väikesed ja jänku omad suured ja praegu jäidki traksid ostmata. Milliseid trakse teie siin ostnud olete (st mis loomadele mõeldud trakse)? Sest spetsiaalselt tsintsudele mõeldud trakse vist ei olegi\nPostitas Meloofia11 » 23. juuni 2008, 16:12\nMinul on sellised traksid nagu sipzyl : http://www.pisi.ee/viewtopic.php?f=72&t=4093\nTema ka mainis neid natuke kõrgemal. Need tuleks võtta kõige väiksem suurus (small).\nPostitas Getter » 02. juuli 2008, 10:27\nMinul on ka sellised, ainult sinised.\nPostitas Chilla » 10. jaanuar 2009, 09:17\nMul on samasugused traksid nagu sipzyl,kuid kui viimati need tsinnul selga panime tundus lämbuvat sellega ära.\nPostitas Meloofia11 » 10. jaanuar 2009, 15:09\nNüüd siis lood sellised, et Mupsil ei lähe krõbsud smallil üldse kinni, kuigi ta küll paks ei paista.\nRe: Traksid ja jalutusrihm\nPostitas lällukas » 28. märts 2010, 20:06\nma tahaksin teada saada et kust poest neid trakse saab sest maal vanaem ajuures kui susanna sinn akaasa võtan tahaks prrovida niiet on rihma otsas ja jalutan teda nii siis õues ja söögu siis nii palju ristikheina kui tahab\nPostitas Imbeeh » 29. märts 2010, 11:38\nTrakse saad sa lemmikloomapoodidest, näiteks Tallinnas Bosse lemmikloomapoodides on trakse müügil. Teemast kõrvale põigates hetkeks, ristikheina söömisega ole ettevaatlik, liiga palju värsket võib looma kõhule halvasti mõjuda.\nPostitas ilvest » 29. märts 2010, 18:31\nKas ise võib ka need traksid teha või peab ostma spetsiaalsed.\nPostitas Imbeeh » 30. märts 2010, 09:45\nIse tehtud trakside puhul on oht, et loomakene pääseb neist välja aga samas keegi ei keela ise meisterdada, kui oled kindel, et oskad. Poes maksavad need traksid kusagil 130 krooni, kui viimati vaatasin. Loomakesi tuleb varakult traksidega harjutama hakkata, sest muidu võib ta end traksidega lihtsalt pikali visata ja ei liigu paremale ega vasakule või siis passib koha peal. Minul on ka traksid olemas aga ma nendega midagi ei tee, sest loomad neist ei hooli ja selga ei taha panna.\nPostitas biq88 » 28. jaanuar 2011, 23:45\nselline küsimus et kuulsin loomapoest müüalt et sintsusid ei tohi suvel väljas jalutada kuna toores muru lööb neil kõhu lahti kas see vastab ka tõele? midugi oleks soov neid suvel välja ikka viia rihmaga\nPostitas Imbeeh » 29. jaanuar 2011, 11:43\nÕue võib neid ikka viia aga lihtsalt kui nad liiga palju värsket rohtu söövad väljas siis võib see neil kõhu lahti küll teha. Ning suvel tuleb ka päiksega väga ettevaatlik olal, et villakud kuumarabandust ei saaks.\nPostitas alina88 » 29. jaanuar 2011, 18:49\nMina tahan ka oma tsintsuga jalutada suvel aias.Aga tean ka seda et kui neid pole harjutatud väiksena rihma otsas olema siis nad ei püsi sull enam ja hakkab end välja rabelema? On tõsi siis?\nPostitas biq88 » 29. jaanuar 2011, 23:02\nkõige parem on kui sa neid juba väiksest peale harjutad siis nad leppivad rihmaga aga kui sa talle neid esimest korda paned egas siis nad väga rihma otsas ei taha kyl püsida ja rabelevad...\nPostitas Imbeeh » 30. jaanuar 2011, 20:17\nTrakside/rihmade puhul soovitav alustada varakult, et loom harjuks nendega. Kuigi ka vanematele tsinsudele on võimalik trakse selga ajada nad lihtsalt hakkavad rohkem vastu. Rabelevad, viskavad end pikali või lihtsalt teevad trakside selga panemise võimalikult raskeks.\nPostitas Rossu » 11. märts 2011, 12:35\nMina olen siin ka nõus, et see rihm on loomakese piinamiseks. Palju lõbusam on tal kuskil toas ringi vudida. Mul on 4 chinchillat ja mitte kellelgi ei meeldi see rihm. Õde kunagi ostis ja tegi nalja omast arust, aga minu loomad on kõik suht paanikas olnud. Huppavad ja rabelevad, löövad karva lahti jne... Ma arvan, et nad on niigi õrnakesed, et miks siis teda rihmaga kinni panna? Minu Tupsud jooksevad suures köögis ringi. Nende eest on kõik augud kinni pandud ja peidukaid on neil ka. Suureks rõõmuks on puud (kütmiseks). Elasin aastaid tagasi suures 9'korruselises majas ja lasin ka oma loomad koridori jooksma. See aga lõppes halvasti loomakeste jaoks, sest väljast tood ju ikka ja jälle prahti, pisikuid ja muid jamasid tuppa. Üks hetk ajasid nad karva maha ja neil oleks nagu ''kõõm'' olnud kasuka sees. Käisime kõikidega arsti juures, tehti mingi süstid ja kästi liiva sisse mingit jama panna, et kui pesevad ennast, et siis see aitab vms. Kõige parem ongi vast suuremas toas või köögis neid jooksutada.\nPostitas tšintšilja » 21. aprill 2012, 09:55\nMina tahaksin ka oma Ellyle trakse.Ta on elus 2 korda väljas käinud.Siis ta hüpleb ja kargab ringi.Ja ma mõtlen,et äkki võib Elly ära kaduda. Kindluse pärast tahaksin talle trakse.


Ants Nõmper on Eesti üks tuntumaid intellektuaalomandi, IT ja meditsiiniõiguse spetsialiste, kelle tegevuse läbivaks märksõnaks on innovatsioon. Ta on edukalt juhtinud mitmeid innovaatilisi kaasusi, sh esimene patendivaidlus Eestis, esimene kommentaariumi vastutuse vaidlus Eestis, esimene Eesti ravimireklaami vaidlus Euroopa Kohtus ning Eesti esimene ravimile saadud kaitse geneerilise ravimi eest.\nTa on ka esmakordselt Eestis meditsiini ja IT valdkondade õiguslikku külge käsitlevate õpikute "Meditsiiniõigus" ja "Informatsioon ja õigus" üks autoritest. Ants on ka .ee ja .eu domeenivaidluste komisjoni liige.\nÜle-eestilise e-tervise süsteemi rajamise nõustamine (elektroonilised tervisekaardid, digiretseptid, online registreerimine jpm).\nEesti ravikindlustuse õigusliku raamistiku loomine.\nEesti Energia Aktsiaseltsi nõustamine Eesti ühes suuremas kliendihaldussüsteemi hankes.\nEesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liidu nõustamine .ee domeenireformi läbiviimisel.\nSkype´i tehnoloogia autorite nõustamine Net2Phone, Inc nõuetes eBay Inc. ning Skype´i vastu.\nKliendi nõustamine Eesti esimeses patendivaidluses, mis jõudis Riigikohtusse.\nEraisiku Vjatšeslav Leedo esindamine kohtuvaidluses Delfi vastu, mis läbis Eestis kolm kohtuastet ning päädis võiduka lõpuga Euroopa Inimõiguste Kohtus.\nNõustasime DataMe OÜ-d uue krediidiregistri käivitamisel\nEllex nõustas finantstehnoloogia ettevõtet DataMe OÜ-d eraisikute laenude andmeid koondava krediidiregistri käivitamisel. Uus register annab Eesti laenuandjatele võimaluse vahetada eraisikute laenude andmeid reaalajas, võimaldab teha laenuanalüüse kiiremini, turvalisemalt ja odavamalt, parandab kokkuvõttes laenude kvaliteeti ja lihtsustab vastutustundliku laenamise kohustuse täitmist.\nEllexi meeskonda kuulusid partnerid Raino Paron ja Ants Nõmper ning advokaat Gerly Lõhmus.\nAndrus Kluge edukas esindamine vaidluses Moskva Pangaga\nEllex Raidla meeskond esindas Krediidipanga juhti, Andrus Kluget vaidluses Moskva Pangaga, mille osas tegi 15. septembril Riigikohus Kluge osas positiivse otsuse. Ellex Raidlai meeskonda juhtis partner Ants Nõmper koostöös advokaatidega Martin Mäesalu ja Maret Kruus.\nKohtuvaidlus sai alguse sellest, et Moskva Pank ei nõustunud Andrus Kluge poolt avaldatud tõesete väidetega, mille kohaselt püüdis Moskva Pank eri viisidel ja korduvalt saada ligipääsu Krediidipanga klientide pangasaladusega kaitstud andmetele. Mispeale nõudis Moskva Pank kohtus vastava väite ümberlükkamist. Nii maakohus- kui ka ringkonnakohus nõustusid aga Andrus Klugega, et Moskva Pank on üritanud saada ligipääsu Krediidipanga klientide pangasaladusega kaitstud andmetele. Samuti kinnitas seda seisukohta Riigikohus, jättes Moskva Panga kassatsioonkaebuse menetlusse võtmata.\nKrediidipank on asutatud 1992. aastal, omades kontoreid üheteistkümnes Eesti linnas ning Riias.\nLisainformatsioon Äripäeva artiklis.\nMe esindasime Kalevit autoriõiguste kaitse kaasuses\nMeie klient AS Kalev, mis on Eesti vanim maiustustefirma ja ühtlasi ka mainekaim kaubamärk, algatas kohtuasja Nõukodude ajal loodud reklaamidest avaldatud DVD-dega seoses.\nAS-i Äripäev võidukas esindamine Rikaste TOPi puudutavas kohtuvaidluses\nEllex Raidla partner Ants Nõmper esindas Äripäeva kohtuvaidluses Ivar Richard Skandebergi vastu.\nVaidlus sai alguse Äripäeva 27. septembril 2012 avaldatud artiklist „Rikaste naiste TOP 15: raha on Eesti meeste käes“, mille ilmumise järel pöördus Ivar Richard Skandeberg Andmekaitse Inspektsiooni (AKI), väites, et Äripäev on ebaseaduslikult töödelnud tema isikuandmeid. Sellest tulenevalt taotles Skandeberg isikuandmete töötlemise lõpetamist ja andmekandjatest kustutamist ning Äripäeva rikaste TOP 500 ajakirja müügilt kõrvaldamist.\n2014. aasta veebruaris otsustas Tallinna halduskohus jätta Skandebergi kaebuse rahuldamata, mistõttu kaebas Skandeberg esimese astme otsuse edasi ringkonnakohtusse, kuid tema kaebus jäeti rahuldamata.\nSkandeberg ei leppinud ka kaotusega teises astmes ning esitas kassatsioonkaebuse riigikohtule. 18.12.14 otsustas riigikohus, et ei võta Skandebergi kaebust menetlusse.\nTäiendavat infot saab lugeda SIIT\nAS-i Helmes edukas esindamine Eesti Kaubandus-Tööstuskoja arbitraažikohtus\nEllex Raidla partnerid Arne Ots ja Ants Nõmper esindasid edukalt AS-i HELMES arbtraažiasjas, kus vaieldi selle üle, kas tarkvaraarendaja oli täitnud kliendiga sõlmitud töövõtulepingu nõuetekohaselt või mitte ja kas tellijal on sellest tulenevalt tarkvaraarendaja vastu tasu kinnipidamise õigus või mitte. Arbitraažikohus rahuldas HELMES AS-i hagi täies ulatuses ja leidis, et kuna tarkvaraarendaja oli täitnud töövõtulepingu nõuetekohaselt, tuleb tellijal maksta tarkvaraarendajale kokkulepitud tasu.\nEsindasime Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskust riigihangete vaidlustuskomisjonis\nEllex Raidla esindas Siseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskust riigihangete vaidlustuskomisjoni menetluses seoses riigihankes "Infoguard ja ADVA lahenduste\ntugiteenused" esitatud vaidlustusega.\nSiseministeeriumi infotehnoloogia- ja arenduskeskust nõustanud meeskonda juhtis büroo partner ja vandeadvokaat Ants Nõmper.\nZeroturnaround OÜ nõustamine uudses FLIP tehingus\nEllex Raidla nõustas innovatiivset Eesti tarkvaraettevõtet ZeroTurnourond OÜ uudses flip tehingus, mille käigus asutati USA valdusühing ning Zeroturnaround OÜ osanikud vahetasid neile kuuluvad osad USA valdusühingu aktsiate vastu.\nTehingut nõustasid Ellex Raidla partner Ants Nõmper.\nEesti Autorite Ühingu nõustamine vaidluses Viasat AS-iga\nEllex Raidla partner Ants Nõmper nõustas Eesti Autorite Ühingut (EAÜ) vaidluses Viasat AS-iga. EAÜ nõuab kohtu kaudu Viasat AS-ilt 436 000 euro suurust kompensatsiooni ning tasu audiovisuaalautoritele teoste kasutamise eest.\nAS-i STV ja Aktsiaseltsi Starmani ning EAÜ samasisuline kohtuvaidlus lõppes edukalt möödunud aastal. Ettevõtted pidid kokkuleppe järgi maksma ühingule kompensatsiooni 8,5 miljonit krooni ning kohustusid alates eelmise aasta septembrist maksma kogutavatest abonenttasudest 1,25 protsenti tasuna audiovisuaalautoritele teoste kasutamise eest. Käimasolevas vaidluses on kohus pidanud eelistungi ja asja arutamine jätkub järgmise aasta alguses.\nEesti Autorite Ühingu nõustamine vaidluses STV ja Starmaniga\nEllex Raidla nõustas Eesti Autorite Ühingut vaidluses AS-iga STV ja Aktsiaseltsiga Starman, mis päädis osapooltevahelise kompromissi sõlmimisega. Eesti Autorite Ühing esitas hagiavalduse Starmani ja STV vastu kahjuhüvitise väljamõistmise ning televisiooniprogrammide kaabellevivõrgus taasedastamisest hoidumise nõudes.\nBüroo töö sisaldas hagi, hagi tagamise avalduse, taotluste ja vastuste ettevalmistamist ning kliendi esindamist kohtus. Projekti meeskonda kuulusid partner Ants Nõmper ja Euroopa kaubamärgi- ja disainivolinik Mari Must.\nBakalaureusekraad õigusteaduses / ametlikult võrdväärne magistrikraadiga, cum laude,\n2017-... Tartu Ülikool\n2013-... Andmekaitse Inspektsiooni nõukoda\n2011–… Domeenivaidluste Komisjoni (DVK)\nLoe veel: SIIT.


Suurepärane näitus fotograafilt, kes polnudki fotograaf - Eesti Ekspress\nKAVALPEA. Leningrad, NSVL (1978).\nMaša Ivašintsova (1942–2000) lõpetas Moskva teatriinstituudi teatrikriitikuna ning seejärel õppis lavastamist. Tema elu kulges jõuliste isiksuste kõrval ning ka peegeldas nende tegevust. Üks tema kursusekaaslasi instituudis oli tuntud vene kirjanik, esseist ja luuletaja Viktor Krivulin (1944–2001), kellega nad jäid seotuks terve elu jooksul kas armastajate või sõpradena. Abikaasa Melvar Melkumjan oli tuntud lingvist ning temaga koos elades kirjutas Maša teatrikriitikat.\nKui 1964. aastal sündis neile tütar Asja, siis tegeles ema juba pildistamisega. Kuid alles kohtumine tuntud Leningradi fotograafi Boriss Smeloviga (1951–1998) andis naise elule uue suuna ja sisu – ka temast sai fotokunstnik. Smelov oli Leningradi „põrandaaluse“ fotograafia eestvedaja, teda peeti meisterlikuks linnamaastike, portreede ja natüürmortide pildistajaks.


Kas teadsid: Eestis nakatuvad HIV-i 30-40 aastased tavalised mehed ja naised - Lõunaeestlane\nKas teadsid: Eestis nakatuvad HIV-i 30-40 aastased tavalised mehed ja naised\nKui veel 20 aastat tagasi nakatusid Eestis HIV-i põhiliselt noored inimesed ja narkomaanid, siis nüüd on olukord muutunud ja nakatuvad 30-40-aastased tavalised mehed ja naised.\nNüüd on tekkinud probleem, et HIV-teste tehakse valedele inimestele. Nii testitakse rasedaid kaks korda, samas kui HIV-i nakatuvad rohkem mehed, vahendab ERR.\n„Kui võrrelda meid Euroopa Liiduga, siis meil on üks kõige kõrgem testimise tase, aga teisest küljest on probleem selles, et testitakse palju madala riskiga inimesi, näiteks kauneid noori rasedaid naisi ja ka veredoonoreid, samas inimesed, kellel on risk, jäetakse testimata,” selgitas Tervise Arengu Instituudi teadussekretär Kristi Rüütel.\nNii näiteks tehti suguhaigustesse nakatunutest vaid igale neljandale HIV-test, kuigi see oleks sajaprotsendiliselt vajalik ainuüksi kahtluse korral.\nKui 2001. aastal nakatusid massiliselt 15-19-aastased, siis täna on keskmine HIV-i nakatunu 30-40-aastane. HIV-positiivsetest umbes 30 protsenti on naised. Kui paljude arvates levib HIV Eestis peamiselt süstivate narkomaanide seas, siis neid on nakatanute seas vaid 10-15 protsenti.\nEestis tehakse HIV-teste valedele inimestele\nEestis tehakse võrreldes muu Euroopaga väga palju HIV-teste, kuid valedele inimestele. Nii testitakse rasedaid kaks korda, samas kui HIV-sse nakatuvad rohkem mehed. Nüüd soovitab tervise arengu instituut HIV testimiseks mõeldud raha otstarbekamalt kasutada ning loobuda tulevaste emade teistkordsest testimisest. Naistearstid selle otsusega ei kiirustaks.


Eesti Kaubandus-Tööstuskoda | Njuzz.ee otsing\nmajandus.goodnews.ee · 26 Mar · Eesti Tööandjate Keskliit ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoda toetavad põllumeeste poolt valitsusele esitatud nõudmist välismaa põllutööliste riiki lubamiseks, et tagada Eesti toidujulgeolek kodumaiste toodetega. Ainult eestimaise tööjõuga me antud olukorras toime ei tule, seisab toetusavalduses. Heade u...\nwww.pollumajandus.ee · 26 Mar · Eesti Tööandjate Keskliit ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoda toetavad põllumeeste poolt valitsusele esitatud nõudmist välismaa põllutööliste riiki lubamiseks, et tagada Eesti toidujulgeolek kodumaiste toodetega. Ainult eestimaise tööjõuga me antud olukorras toime ei tule.\nEttevõtlusorganisatsioonid nõuavad 2000 välistöölise Eestisse lubamist\nmajandus24.postimees.ee · 26 Mar · Eesti Tööandjate Keskliit ja Eesti Kaubandus-Tööstuskoda toetavad põllumeeste poolt valitsusele esitatud nõudmist välismaa põllutööliste riiki lubamiseks, et tagada Eesti toidujulgeolek kodumaiste toodetega.\nKaupmeeste liidu juht: e-kaubandus ei suuda leevendust pakkuda\nÄripäev · 4p · Eesti kaupmeeste liidu tegevjuhi Nele Peili sõnul ei ole e-kaubandus päästerõngas, mis aitab koroonakriisi tõttu suletud kauplused hädast välja.\nwww.kaubandus.ee · 4p · Eesti kaupmeeste liidu tegevjuhi Nele Peili sõnul ei ole e-kaubandus päästerõngas, mis aitab koroonakriisi tõttu suletud kauplused hädast välja.\nAltraja: sellisel kujul ei taastu kaubandus enam kunagi\nwww.kaubandus.ee · 25 Mar · Sportlandi ühe omaniku Are Altraja hinnangul mõjutab praegune kriis kaubandust vähemalt 24 kuud ning samal kujul ei taastu kaubandus enam kunagi.\nAndre Veskimeister: e-kaubandus kui majanduse päästerõngas\nleht.postimees.ee · 24 Mar · Majanduse võib pääasta e-kaubandus, kirjutab Omniva juhatuse liige ja pakiäri juht Andre Veskimeister.\nMinisteerium: poodides praegu kaupa jätkub, e-kaubandus on tõusnud\nraha.geenius.ee · 18 Mar · Majandusministeeriumi kinnitusel kaubanduskettides praegu tarneraskusi pole, kaupade parema liikumise nimel piiridel aga tegeletakse ning seda arutavad täna ka Euroopa Liidu transpordiministrid. Loe "Ministeerium: poodides praegu kaupa jätkub, e-kaubandus on tõusnud" täispikka artiklit portaalist Ra...\nKaubandus satub löögi alla\nwww.kaubandus.ee · 20 Mar · Kaubandusettevõtetel on ees keeruline poolaasta, sest tarbijate kindlustunne saab kõvasti kannatada. Samuti võib sektoris kaotada töö päris palju inimesi, selgub Äripäeva Infopanga kiiranalüüsist.\nViirusepuhang sunnib tarbija veebi ja muudab ta harjumusi\nÄripäev · 30 Mar · Eesti e-kaubanduse liidu juht Tõnu Väät rääkis hommikuprogrammis, kuidas kriisis on üks võitja e-kaubandus. Tarbijamugavus muutub kriisis palju, sest paljud ettevõtted on sunnitud e-poode avama.\nwww.kaubandus.ee · 4p · Eesti suurimad kaubanduskeskused saatsid valitusele toetusavalduse Kaupmeeste Liidu esitatud ettepanekule majanduslikeks leevendusmeetmeteks, et vältida kaubandus- ja teenindussektoris massilist pankoti- ja koondamislainet.\nwww.kaubandus.ee · 31 Mar · Eesti e-kaubanduse liidu juht Tõnu Väät rääkis Äripäeva raadio hommikuprogrammis, kuidas kriisis on üks võitja e-kaubandus. Tarbijamugavus muutub kriisis palju, sest paljud ettevõtted on sunnitud e-poode avama.\nmajandus.goodnews.ee · 4p · Eesti suurimad kaubanduskeskused saatsid valitusele toetusavalduse Kaupmeeste Liidu esitatud ettepanekule majanduslikeks leevendusmeetmeteks, et vältida kaubandus- ja teenindussektoris massilist pankoti- ja koondamislainet. „Pöördume Valituse poole, et avaldada toetust Kaupmeeste Liidu poolt esitatu...\nwww.kaubandus.ee · 26 Mar · Kuu alguses tõi Luminor esimese Eesti pangana turule uue ja lihtsa e-poodide makselahenduse. Olukorras, kus kaubandus on järsult sattunud väga raskesse seisu ja kolib igapäevaselt üha enam internetti, otsustas Luminor kohalikele ettevõtjatele abikäe ulatada ning teha oma lahendus veebikauplejatele k...\nÄripäev · 24 Mar · Valitsus sulgeb kaubanduskeskused, jätteks avatuks toidupoed ja apteegid. Tänaval liikumist piiratakse samuti. Viiruse tõttu on haiglaravil juba 28 inimest.\nÄripäev · 27 Mar · Oleme täna murranguliste muutuste keskel – inimeste käitumismustreid, suhtumist ja tarbimist kujundavad ümber erinevad välised piirangud mida toob kaasa valitsev olukord. Paljud kaubandus- ja teenusettevõtted on just viimastel nädalatel täheldanud kuni kümnekordset e-kanali kaudu laekuvate tellimust...\nAmetiühing: praeguses kriisis pole aeg töölepingu seaduse muutmiseks\nwww.pealinn.ee · 1p · Eesti Kaubandus- ja Teenindustöötajate Ametiühing edastas laupäevases pressiteates, et praeguses kriisiolukorras pole õige aeg töölepingu seaduse muutmiseks.Ametiühingu hinnangul võimaldab täna kehtiv töölepingu seadus tööandjal sõlmida töölepinguid piisavalt paindlikel tingimustel ning töötundide v...\nKaubandustöötajad pooldavad poodide lahtiolekuaegade lühendamist\ntarbija24.postimees.ee · 18 Mar · Eesti Kaubandus- ja Teenindustöötajate Ametiühingu esinaise Elle Pütsepa kinnitusel on tänases olukorras kaupluste lahtiolekuaegade lühendamine igati põhjendatud ning seda võiks teha kogu riigis.\nMarko Udras: muutkem tulumaksu jaotust elu- ja töökoha järgi\nÄripäev · 31 Mar · Praegu elukohajärgsele omavalitsusele laekuv füüsilise isiku tulumaks tuleks jaotada võrdselt elu- ja töökohajärgse omavalitsuse vahel, et suurendada omavalitsuste motivatsiooni panustada ettevõtluse arendamisse ning töökohtade loomisse oma omavalitsuse territooriumil, kirjutab kaubandus-tööstuskoja...\nPostimees · 1p · Tundub, et IT- ja väliskaubandusministrile Kaimar Karule unustati öelda, et Eesti seisab majanduslanguse lävel ja riik pigem püüab inimeste, eriti töö kaotanute, koormat leevendada, leiab sotsiaaldemokraat Lauri Läänemets.\nAmetiühing: praeguses kriisis pole õige töölepingu seadust muuta\nmajandus24.postimees.ee · 1p · Eesti Kaubandus- ja Teenindustöötajate Ametiühingu hinnangul võimaldab kehtiv töölepingu seadus tööandjal sõlmida töölepinguid piisavalt paindlikel tingimustel ning töötundide vahemiku lubamine näiteks 70-100 protsenti eriolukorras vähendaks teenindustöötajate toimetulekut ja suurendaks töötajate la...\nEesti Pank: koroonaviiruse levik tõmbab Eesti turismiteenuste hindadele pidurit\nmajandus24.postimees.ee · 6 Mar · Eesti Panga ökonomisti Sulev Perti sõnul võib koroonaviiruse levik hakata peagi aeglustama Eesti turistiteenuste hindasid, mis kasvavad aastaga muidu ligi 30 protsenti.\nwww.kaubandus.ee · 24 Mar · Valitsus teeb lähipäevil otsuse, kas sulgeda kogu kaubandus (va toidupoed, apteegid ja tanklad). Kuigi suure tõenäosusega kinni nad lähevad, puuduvad siiani adekvaatsed majanduslikud meetmed olukorra leevendamiseks nii töötajate kui ka ettevõtete ja riigi enda jaoks, kirjutab lillepoodide jaeketi Ja...\nmajandus24.postimees.ee · 1p · Olukorras, mil suur osa tavakauplusi on suletud, on e-kaubandus saanud varasemast olulisemaks kanaliks – see võib paljudele kauplejatelele ollagi ainuvõimalik kauplemise viis. Eesti vähese elanike arvu tõttu on riigisisese internetikaubanduse turg siiski piiratud, seega tasuks kauplejatel suunata pi...\nKaubandustöötajad: pooldame poodide lahtiolekuaegade lühendamist\nwww.pealinn.ee · 18 Mar · "See annaks võimaluse täita kaubariiuleid, vältides kontakti klientidega ja paremini kaitsta nii töötajate kui ka klientide tervist," ütles Eesti Kaubandus- ja Teenindustöötajate Ametiühingu esimees Elle Pütsepp.Pütsepa sõnul on tänases olukorras kaupluste lahtioleku aegade lühendamine igati põhjend...\nleht.postimees.ee · 7 Mar · Järgmisel kolmapäeval möödub Eesti Kongressi kogunemisest 30 aastat. Tollal veel Nõukogude okupatsiooni tingimustes esmakordselt Eesti kodanike poolt demokraatlikult valitud esinduskogu saadikud leiavad täna, et Eesti Kongressi tähtsust on võimatu üle hinnata ja ilma selleta olnuks Eesti arengutee h...\nKas Eesti peaks andma viirusele täieliku haamri - mida arvavad teadlased, majandusinimesed, riigiametnikud?\nforte.delfi.ee · 24 Mar · Eesti võimud on langetamas neil tundidel ja päevade otsust piirangute üle, kus kaalukausile pannakse muuhulgas majanduse käekäik ja koroonaviiruse leviku tõkestamise vajadus.\nGALERII | Eesti Kongressi 30. aastapäev\nÕhtuleht · 7 Mar · Täna tähistatakse Estonia kontserdisaalis Eesti Vabariigi ajaloo ühe märgilisima sündmuse Eesti Kongressi 30. aastapäeva kontsertaktusega „Rahva vabadus”.\nuueduudised.ee · 7 Mar · Estonia kontserdisaalis tähistatakse täna Eesti riigi ajaloo ühe märgilisima sündmuse, Eesti Kongressi 30. aastapäeva kontsertaktusega, mis kannab pealkirja “Rahva vabadus”. “Eesti Kongressi avaistungini jõudmine 11. märtsil 1990 oli kõike muud kui endastmõistetav. Seda võib pidada imeks, mille te...\neestielu.goodnews.ee · 2p · Eriolukorra juht Jüri Ratas allkirjastas täna korralduse, mille järgi tuleb kõik müügi- ja teenindussaalid, mis on inimestele avatud, varustada desinfitseerimisvahenditega. Reegli 2+2 täitmiseks peab pood või teenindusasutus välja arvestama, kui palju müügisaali korraga kliente mahub. Piirangud jõus...\nÄripäev · 3p · Eesti majandus kahaneb tänavu 8 protsenti, kuid täna valitsuses kinnitatud mitmemiljardise lisaeelarve meetmete toel loodab valitsus pidurdada langust 3 protsendile. Selle hind on Eesti laenukoormuse kahekordistumine.\nwww.personaliuudised.ee · 3p · Tänavu veebruaris korraldasid Eesti Personalijuhtimise Ühing PARE ja Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor Eesti esimese personalijuhtimise häkatoni, kus viidi kokku ettevõtted, personalijuhtimise eksperdid ja tudengid.


Mõtet harutades võib jõuda mõttetuseni.\nKuvatakse 100 artiklit, lehekülgi 281, artikleid 28061\n00:02 Avaldati uus toidu märgistamise juhend käitlejatele [Meie Maa] (17.03)\nValminud on Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) koostatud töövahend, mis aitab toidukäitlejatel otsustada, millal kasutada „parim enne” ja millal „kõlblik kuni” märgistust. Juhend on nüüdsest kättesaadav ka eesti keeles.\n00:02 Muhulaste esimene aabits: kaua tehtud, kaunikene! [Meie Maa] (17.03)\nPühapäeval esitles Muhu Pärandikool sotsiaalmeedias oma värskelt trükitud „Muhu oabitsat”, mille esmatrükk on juba läbi müüdud.\n00:02 Putinil oma mehed ja mängud [Meie Maa] (17.03)\n00:02 JUHTIKIRI - Kõlberüüste vallamajas [Meie Maa] (17.03)\nEmakeelepäeva järel on asjakohane kasutada juhtkirja pealkirjas sõna „korruptsioon“ asemel poliitiku ja ajakirjaniku Jaan Tõnissoni pakutud eestikeelset vastet kõlberüüste, mis seni kahjuks laialdast kasutamist pälvinud pole.\n00:02 Saarlane Liisi Vaht võitis Brasiilia jiu-jitsus Grand Slami etapi [Meie Maa] (17.03)\nEesti Brasiilia jiu-jitsu esinumber Liisi Vaht võitis Grand Slami Moskva etapil kategoorias kuni 55 kg kuldmedali, alistades pingelises finaalis Kasahstani esindaja.\n00:02 Elanikud koguvad Tagavere-Taaliku tee toetuseks allkirju [Meie Maa] (17.03)\nKohalikud elanikud algatasid transpordiametile pöördumise, milles soovivad Tagavere-Taaliku tee olukorra parendamist ja selle tolmuvabaks muutmist. Esmaspäeva õhtuks oli Tagavere kaupluses pöördumisele kogunenud juba üle 70 allkirja.\n00:02 Politsei kahtlustab naist mehe pussitamises [Meie Maa] (17.03)\nPolitsei registreeris möödunud nädalal Saare maakonnas 28 väljakutset ja sündmust, millega tegeles ning viis jaoskonda 13 inimest, neist kolm jättis kainenema.\n00:02 Saarlased peavad üldiselt piirangutest kinni [Meie Maa] (17.03)\nPolitsei kontrollis möödunud nädalavahetusel Saaremaal piirangutest kinnipidamist 82 ettevõttes ning 21 korral astus sisse ka ühistranspordivahendisse.\n00:02 Mustjala küla elanikud on maja lammutamise vastu [Meie Maa] (17.03)\nMustjala küla elanikud ei soovi, et Saaremaa vald lammutaks Alevi 7 maja, sest tegemist on ajaloolise hoonega.\n00:02 40. Kuressaare linnajooks lükkub augustisse [Meie Maa] (17.03)\nTulenevalt koroonaviiruse laialdasest levikust Eestis, otsustasid 40.\n00:02 Õ ja ö piiritähis pälvis Aasta Keeleteo rahvaauhinna [Meie Maa] (17.03)\nÕ-ja ö-hääliku piiritähise avamine möödunud aasta 30. novembril Kuivastu maantee ääres Põripõllul osutus hääletuse tulemusena 2020. aasta Aasta Keeleteo rahvaauhinna vääriliseks.\n00:02 Arvutitõrge viis õpilase põhjuseta puudumiseni [Meie Maa] (17.03)\nÕpetaja märkis Orissaare gümnaasiumis õpilase, kes ei saanud videovestlusprogrammi Zoom arvutis kinnijooksmise tõttu e-kooliga liituda, tunnist põhjuseta puudujaks.\n00:02 Osakond ostis salvrättide pähe alkoholi [Meie Maa] (17.03)\nSaaremaa vallavalitsuse kultuuri- ja spordiosakonnas 2020. aasta raha kasutuse kohta läbi viidud audit tuvastas, et osakond maksis kinni Saaremaa Võrkpalliklubi ja FC Kuressaare saalide kasutuse üüri ning ostis valla siseürituste jaoks salvrättide pähe alkoholi.\n00:02 21 kilomeetrit kruusateid saab veel tänavu kõvakatte [Meie Maa] (17.03)\nTranspordiameti investeeringute komitee otsustas suunata täiendavalt 5,5 miljonit eurot kruusateedele katte ehitamiseks. Ameti eesmärk on koos lisainvesteeringuga ehitada rekordilised 320 kilomeetrit kruusateid kattega teedeks, sellest ligi 21 kilomeetrit Saare maakonnas.\n00:02 Veebruaris sündis Saaremaal 27 last [Meie Maa] (17.03)\nSiseministeeriumi rahvastiku toimingute osakonna andmetel registreeriti veebruaris Eesti perekonnaseisuasutustes kokku 993 sündi, neist 27 Saaremaal.\n00:02 Maaparandussüsteemide korrastamiseks toetuse saamiseks stardi juba märtsis [Meie Maa] (15.03)\n00:02 Kevadekuulutajad juba kohal, paraku ka esimene Covid-19 positiivne... [Meie Maa] (15.03)\nRauni POÜ on maakonnas piimakarja suuruselt neljas ettevõtte, mis tugeva ja tasakaalustatud söödabaasiga on olnud viimased aastad pjedestaalikohal ka produktiivsuses. Kõljala ja Kärla järel kolmas.\n00:02 Viikingite mõjumärke Saaremaal [Meie Maa] (15.03)\nMeie ajaarvamise 650. aastal tulid Rootsist Gotlandi saarelt meile lähedase Liivimaa rannikule Grobinjasse (Liepaja lähedal) esimesed viikingid, kelle laevad äratasid mitmekülgset tähelepanu.\n00:02 COVID kriis ei ole põllumajandussektorit puutumata jätnud [Meie Maa] (15.03)\nOlukord põllumajandussektoris on keeruline. Tulenevalt majanduslikust ebakindlusest on nõudlus mitmete põllumajandustoodete järele vähenenud. See omakorda on kaasa toonud hinnalanguse. Mitmetes sektorites, olgu selleks piimatootmine või seakasvatus, toodab põllumees täna toitu alla omahinna.\n00:02 JUHTKIRI - Rohkem hoolimist, palun! [Meie Maa] (15.03)\nLäbi ajaloo on kogukonnas kehtinud kehtestatud ja kokkulepitud reeglid, millest on püütud ka alati kinni pidada. Teisiti ei ole elus võimalik, sest kui me tahame, et meil endil on kõik hästi, siis peame käituma nii, et ka teistel oleks kõik hästi.\n00:02 Jaanuaris oli turiste vähem [Meie Maa] (15.03)\nStatistikaameti andmetel oli enamik majutusettevõtete klientidest jätkuvalt siseturistid. Saaremaal registeeriti jaanuaris 4798 sise- ja 124 välisturisti.\n00:02 Muuseum sai toetust [Meie Maa] (15.03)\nMuuseumide kiirendi taotlusvooru tulemused on selgunud. Sihtasutus Saaremaa muuseum sai projektile Kuressaare konvendihoone remont- restaureerimistööde põhiprojekti koostamine 166 520 eurot.\n00:02 Naiskodukaitse esinaiseks valiti taas Mare Kirr [Meie Maa] (15.03)\nLaupäeval valiti Naiskodukaitse Saaremaa ringkonna esinaiseks kolmandat korda Mare Kirr.\n00:02 LVM laiendab eramupiirkonda Kuressaare piiril [Meie Maa] (15.03)\n00:02 Muhulased said valmis oma aabitsa [Meie Maa] (15.03)\nMuhulased said valmis Muhu Oabitsa, mida koostati kolm aastat ja meeskonda kuulus kümmekond muhulast.\n00:02 Eesti keele riigieksami toimumisaeg jäi paika [Meie Maa] (15.03)\nValitsus otsustas, et vaatamata pandeemia põhjustatud ebakindlusele toimuvad kevadel nii põhikooli kui gümnaasiumi lõpueksamid.\n00:02 Surnud lindudest palju teateid [Meie Maa] (15.03)\nPõllumajandus- ja Toiduameti infotelefonile on teavitatud enamasti hukkunud luikedest, kuid ka haigrutest, kajakatest, kormoranidest jm väiksematest vee ja röövlindudest. Palju on teateid ka Saaremaalt.\n00:02 Lux Express vähendab väljumisi [Meie Maa] (15.03)\nLux Express vähendab alates 15. märtsist oma väljumisi ajutiselt aprilli lõpuni.\n00:02 Vaktsineerimisel olid saarlased aktiivsed [Meie Maa] (15.03)\nPühapäeval vaktsineeriti Kuressaare haiglas COVID-19 vastu AstraZeneca vaktsiiniga 65-aastaseid ja vanemaid inimesi, kes avaldasid selleks soovi digiregistaratuuris või telefoni teel.\n00:02 Kuressaare gümnaasiumi ujula läheb aprillis remonti [Meie Maa] (15.03)\n1. aprillil algavad Kuressaare Gümnaasiumi ujulas pea miljon eurot maksma minevad renoveerimistööd, mille käigus saavad ujula ja selle abiruumid uue näo, kaasajastatakse ventilatsiooniseadmed ning remonditakse ka võimla riietusruumid.\n00:02 Veebruaris registreeritud töötute arv veidi kasvas [Meie Maa] (15.03)\nVeebruari lõpus oli Eestis töötuna registreeritud 57 130 inimest, Saare maakonnas oli arvel 1085 inimest, 31. jaanuari seisuga oli meil 1083 töötut. Saaremaa vallas arv 1 võrra vähenes, Muhus 3 võrra suurenes.\n00:02 Covid-19 on jõudnud Ruhnu saarele [Meie Maa] (15.03)\nSaarel on üks kinnitatud positiivne juhtum ja haigusnähtudega inimesi.\n00:02 Abruka juurest leiti uppunu [Meie Maa] (15.03)\nReedel kella 19.10 paiku teatati merevalvekeskusele, et Abrukal on kadunud inimene, keda nähti viimati päeval ja kes plaanis minna veest võrke välja võtma.\n00:02 Koroonatestimisele taksoga sõitjad seavad teised ohtu [Meie Maa] (15.03)\nTähelepanelikud kodanikud on märganud, et pahatihti tulevad inimesed Kuressaare haiglasse koroonatesti tegema taksoga, millega rikutakse terviseameti poolt kehtestatud protseduuri reegleid ja seatakse ohtu teiste inimeste tervis.\n00:02 Viikingid lõid kümnekesi Viljandile kolli [Meie Maa] (15.03)\nFC Kuressaare pidas üleeile oma esimese mängu 2021. aasta Premium liigas. Kui mängida jäi veel kümme minutit, juhtisid viikingid kohtumist Viljandi Tuleviku vastu 2:1, kuid just siis pidid nad terve teise poolaja kümnekesi mängides oma väravavõrgust kaks palli üles korjama.\n00:02 Selveri koroonaprobleemid lükkasid poolfinaalseeria järgmisesse nädalasse [Meie Maa] (15.03)\nEile hommikul saabus pealinnast teade, et Tallinna Selveri üks mängijatest on andnud positiivse koroonaproovi ja seoses sellega toimub Saaremaa võrkpalliklubiga (edaspidi Saaremaa VK – toim) peetav Eesti meeste võrkpalli meistrivõistluste poolfinaalseeria neljas mäng alles 24. märtsil.\n00:02 Saarlane Melbourne’is! [Meie Maa] (12.03)\nPaar aastat tagasi, täpsemalt 2019. aasta suvel rääkis saarlane Enel Põld (26) mulle antud intervjuus oma magistritööst. Seal oli juttu Saaremaa palatalisatsioonisüsteemist – et kas kurk või kurk, palk või palk. Ülehomme on emakeelepäev, mille puhul püüdsin teda uuesti tabada.\n00:02 Ilus päev lillede istutamiseks [Meie Maa] (12.03)\nTäna on rahvusvaheline Istuta lill päev (Plant a Flower Day). Nii ütleb cute-calender.com koduleht. Selle päeva eesmärk on tõenäoliselt juhtida tähelepanu sellele, et kevad ei ole enam kaugel, sest kui läheneda küsimusele rahvusvaheliselt, siis lilli võib istuda iga päev sõltuvalt aastaajast vastavas maailmanurgas.\n00:02 Valge šokolaad ja tubane vihmavari [Meie Maa] (12.03)\nKui juba põnevatest kalendripäevasest üleval juttu oli, siis tuletame meelde, et ülehomme tähistatakse Jaapanis valget päeva.\n00:02 ERMi luulekonkurss „Elas kord…” [Meie Maa] (12.03)\nSellest nädalast on käimas Eesti Rahva Muuseumi luulekonkurss, millest saavad osa võtta nii lapsed ja noored kui täiskasvanud. Luulekonkurss on ellu kutsutud mõeldes lähenevale emakeelepäevale ning sai oma nime ja sisuidee ERMi muinasjutunäituselt.\n00:02 Autosõitjate iga-aastane mure – löökaugud [Meie Maa] (12.03)\nLume sulamise järel ilmuvad teedele-tänavatele suured, teravate servadega augud, mis vee ja lumekihi all ei pruugi olla nähtavad.\n00:02 Tragikoomilised juhtumised [Meie Maa] (12.03)\nTuttav maamees saadeti Tallinna silmaarstile, kuid inimene, kes palju suures linnas ei liigu, pelgas üksinda minna ja nii me läksime koos. Poeg viis meid Mustamäe haigla juurde, otsisime õige koridori ja jäime ootama. Mõlemal olid seljas talveriided. Temal paks jope.\n00:02 Elukutseline eestlane Hiiumaalt – Laas Leivat 80 [Meie Maa] (12.03)\n15. märtsil tähistab oma 80. sünnipäeva EV aupeakonsul Torontos ja Eesti Elu toimetaja Laas Leivat, kelle laiahaardeline tegevus ja panus eestlusele paljude aastakümnete vältel on erakordselt tähendusrikas.\n00:02 Kohaliku otsustusmõju tugevdamiseks [Meie Maa] (12.03)\nSaaremaa valla kolme aasta toimimine suurvallana on toonud välja meie eelised ja ka need kohad, mida oleks vaja parendada. Osalen valla tegemistes Saaremaa vallavolikogu liikmena ja Orissaare osavallakogu esimehena. Põhikirjaliselt on osavallakogu põhiülesandeks kogukonna eest seismine.\n00:02 JUHTKIRI - Tühisõidud [Meie Maa] (12.03)\nLääne-Saaremaa piirkonna prügiveoteenuse osutaja sõnul kohaldub tema ja Saaremaa vallavalitsuse vahel sõlmitud hankelepingu järgi eriolukorra puhul peatükk „Vääramatu jõud”. See annab alust praegusel koroonaviiruse leviku ajal valla poolt nõutud tühisõitude tegemisest loobuda.\n00:02 Rainer Paenurk — kas ulmeline mees kosmosest? [Meie Maa] (12.03)\nSain Raineriga tuttavaks tema ema Heli tõttu, kes mitmeid hooaegu on pidanud Roomassaares sadamakohvikut. Lahke pererahvas ja hõrgutavad road lausa kutsusid just sinna lõunale, kus maitsvale kõhutäiele lisaks sai vaimustuda ka peakoka pere ühtehoidmisest, milles andsid oma panuse Heli pojad, tütar, miniad ja lapselapsed. Ka viiene Hanna, Raineri julge ja jutukas tütar, kes eile sai seitsmeseks, oli siis juba suur abiline paljude asjade juures. Siis ehk toodu üle enam ei imesta, kui olet...\n00:02 Alfa kursus zoomis [Meie Maa] (12.03)\nAlfa kursus on mõeldud neile, kes soovivad õppida tundma kristluse kui maailmausundi alustõdesid. Kuna vähemalt kuu aja jooksul ei saa füüsiliselt kokku tulla, siis tuleb kasutada muid mitmetele juba omaseks saanud võimalusi.\n00:02 Sõpra tunned hädas [Meie Maa] (12.03)\nAlates 3. märtsist otsustas Vabariigi valitsus kehtestada ühepoolselt piirangud, mille kohaselt ei ole esialgu märtsi lõpuni lubatud avalikud jumalateenistused ja muud avalikud kiriklikud üritused ja talitused. Peapiiskop Urmas Viilma avaldas sellel teemal arvamusartikli peakirja alla: „Las saada supermarketitest pealegi siis kirik“.\n00:02 Noorel taluperel algab teine taimekasvatushooaeg [Meie Maa] (12.03)\nTänavu on rahvusvaheline puu- ja köögivilja aasta, seepärast on eriline heameel tutvustada verivärskeid köögiviljakasvatajaid – Meelis ja Iiris Naaberit – Muhumaa Mäla külast. Muide, Iiris jäi mul silma mullusel Suurel Turupäeval Kuressaare keskväljakul, kus ta uustulnukana uudishimu äratas. Nii sai märkmikku tema kontakt.\n00:02 Vald alustas Aarne Põlluääre suhtes distsiplinaarmenetlust [Meie Maa] (12.03)\nSaaremaa vallavalitsus alustas eelarvedistsipliini rikkumise ja mittesihipäraste kulutuste tegemise tõttu distsiplinaarmenetluse kultuuri- ja spordiosakonna juhataja Aarne Põlluääre suhtes.\n00:02 Ettevõtja toetas haiglat vajalike seadmetega [Meie Maa] (12.03)\nToiduainetetööstuse kontserni PRFood juhatuse liige Indrek Kasela kinkis Kuressaare haiglale kaks hapniku kontsentraatorit. Tegemist on vajalike masinatega palatitesse ja osakondadesse, kus seni lisahapniku võimaluse andmine puudub.\n00:02 Millal võiks koroonahaige kutsuda kiirabi? [Meie Maa] (12.03)\nTotaalse koroonaviiruse pandeemia olukorras ei pruugi saarlased ka kodus kaitstud olla, sest pereliikmed võivad selle ikkagi koju kätte tuua. Meie Maa uuris, millal on vajalik koroonakahtluse või –haiguse korral kutsuda kiirabi.\n00:02 Praamiga saab korraga sõita kuni 350 reisijat [Meie Maa] (12.03)\n11. märtsist kuni 11.aprillini valitsuse poolt kehtestatud rangemad piirangud toovad muudatused ka parvlaevadele. Nimetatud perioodil on reisijate arv hajutatuse ja ohutusnõuete tagamiseks piiratud- ühel reisil saab laeva pardale kuni 350 reisijat.\n00:02 Prügimees peab tühisõitude nõudmist lolluseks [Meie Maa] (12.03)\nLääne-Saaremaal jäätmeveoga tegelev OÜ Prügimees tahab praegusel koroonaviiruse leviku ajal valla poolt nõutud tühisõitude tegemisest loobuda ning soovib prügivedajate kiiret vaktsineerimist.\n00:02 Seitsmele saarlasele päästeteenistuse aumärgid [Meie Maa] (12.03)\nPäästeamet tunnustas päästeteenistuse aumärgiga kokku 123 inimest, sealhulgas pälvisid tunnustuse ka seitse saarlast.\n00:02 500 saarlast saavad tasuta vaktsiini [Meie Maa] (12.03)\nKuressaare haiglas vaktsineeritakse sel pühapäeval kella 9-16 inimesi vanusega 65+ AstraZeneca vaktsiiniga. Registreerimine algas 11. märtsi õhtul digiregistratuuri kaudu (saarehaigla.ee kaudu lihtsalt leitav).\n00:02 Olerex toob Kuressaare tanklasse uusi teenuseid [Meie Maa] (10.03)\nKuressaare Olerexi tanklas uuendatakse sisustust ja ruumikontseptsiooni ning veel märtsikuu jooksul paigaldatakse siia iseteenindav diagnostikakeskus.\n00:02 Projekt “Teater lasteaeda” alustab uute etendustega [Meie Maa] (10.03)\nHeategevusfondi Aitan Lapsi, Eesti Pandipakendi ja Kultuuriministeeriumi ühine projekt „Teater lasteaeda“ plaanib jätkata lõbusate ja harivate lasteetendustega üle Eesti kõikides lasteaedades. Selle jaoks kuulutatakse kevadel välja uus lavastuste konkurss.\n00:02 Ajalooline vaatamisväärsus Maasilinn kutsub kõiki [Meie Maa] (10.03)\nMaasilinn on meie kandi üks suuremaid ajaloolisi vaatamisväärsusi. Mäletan oma lapsepõlveaega kui õpilastena olime varemete nõlvakul telklaagris, uudistasime keldrit, kus kolhoos kartuleid ületalve hoidis, tegime lõket ja mängisime luuremänge.\n00:02 Eesti Posti ja meedialiidu vastasseis [Meie Maa] (10.03)\nTänaseks on peaaegu aasta kestnud Eesti Posti, Eesti Meedialiidu ja ajalehekirjastajate vahelised läbirääkimised jõudnud ummikseisu.\n00:02 JUHTKIRI - Ikka ja alati teel [Meie Maa] (10.03)\nKui aasta tagasi veebruaris hõisati, et maakonna laulupidu toimub 6. juunil iga ilmaga, ei osanud keegi aimatagi, et ilmaolud kui võimalik takistus ning suurim peotuju rikkuja piseneb märtsis vallandunud viiruse kõrval tähtsusetuks. Olude sunnil otsustati maakonna suurim rahvakultuuri pidu tänavu suveks edasi lükata.\n00:02 Vikerraadio e-etteütlus toimub 15. märtsil [Meie Maa] (10.03)\nVikerraadio tähistab emakeelepäeva e-etteütlusega, mis sel aastal toimub 15. märtsil. Sissejuhatuseks saab läbi selle nädala teadmisi värskendada erinevate kaasavate tegevustega.\n00:02 Bussidesse on keelatud maskita sisenemine [Meie Maa] (10.03)\nSeoses koroonaviiruse levikuga tegi Saaremaa vallavalitsus maakonnaliine teenindavatele bussifirmadele kohustuseks nõuda reisijatelt kaitsemaksi kandmist.\n00:02 Saaremaal võib levida viiruse oma tüvi [Meie Maa] (10.03)\nKuressaare haigla ravijuhi Edward Laane sõnul on võimalik, et Saaremaal levib koroonaviiruse oma tüvi.\n00:02 Saaremaa vald sai juurde kaks uut ametnikku [Meie Maa] (10.03)\nSaaremaa vallavalitsuse alusharidusnõunikuna asus ametisse Maarja Pildre ning hariduse ja noorsootöö peaspetsialistina Anne Põder.\n00:02 Muhus ja Saaremaal käib õhuväe õppus [Meie Maa] (10.03)\n9.-12. märtsini kestab Muhu saarel ja Saaremaal Karujärve läheduses Eesti õhuväe õppus Muhu Mänd.\n00:02 Nurme külas on alustamas lilleaiand [Meie Maa] (10.03)\nValjala Nurme külas on alustamas uued aia-aktivistid Annika ja Janek Mõik, kelle suureks sooviks on aidata hobiaednikel koduaiad lilleliselt särama lüüa.\n00:02 Selgusid parimad saksa keele tundjad [Meie Maa] (10.03)\n5. märtsil toimus Saaremaa ühisgümnaasiumis maakonna 8.-9. klasside saksa keele olümpiaad.\n00:02 Viirus sulges postkontori uksed [Meie Maa] (10.03)\nSeoses koroonaviiruse lähikontaktsusega viibivad Kuressaare postkontori töötajad eneseisolatsioonis ning postkontor on 12. märtsini ajutiselt suletud.\n00:02 Avanes maakonna sündmuste uus portaal [Meie Maa] (10.03)\n8. märtsil suunati Saare maakonna sündmuste kalender uuele, täiendatud platvormile www.saare.events, kus on nii värske välimus kui uus ülesehitus.\n00:02 Täiendavad piirangud alates 11. märtsist [Meie Maa] (10.03)\nValitsuse liikmed kinnitasid otsused, mille alusel kehtestatakse Eestis alates 11. märtsist kuni 11. aprillini veelgi ulatuslikumad piirangud.\n00:02 Valla sisekontrolör uurib osakonnas raha kasutamist [Meie Maa] (10.03)\nSaaremaa vallavalitsuse sisekontrolör uurib kultuuri-ja spordiosakonnas valla raha kasutamist. Osakonnajuhataja Aarne Põlluäär survestas veebruaris oma alluvat Rasmus Tüütsi kirjutama lahkumisavaldust.\n00:02 Foorumi ettekanded [Meie Maa] (08.03)\n00:02 Rohepöörajate ennustus kliimaneutraalsuse saavutamiseks [Meie Maa] (08.03)\nHelen Hendrikson, OPTIMIST / PUBLIC konsultant: Eestil on kliimaneutraalsuse saavutamiseks ambitsioonikad eesmärgid.\n00:02 Eva Truuverk: näitame, et oleme maailma kõige ägedam ja keskkonnateadlikum riik! [Meie Maa] (08.03)\nEva, palun räägi oma järjekordsest suurest unistusest. Oled öelnud, et Eestist peab 2030. aastaks saama roheline digiriik. Selleks tuleb välja töötada keskkonna mõõdikute süsteem, mida rakendatakse riigiüleselt esimesena maailmas. Seda on ilmselt veelgi raskem ellu viia, kui üleilmset koristust üüratutest saastekogustest. Milline on Sinu nägemus keskkonna rohepöördest?\n00:02 Ülehomme alustab tegus saarlane Henno Sepp spurti oma sajandale sünnipäevale [Meie Maa] (08.03)\nTänavu 10. märtsil 99. aastaseks saav Mustjala vallas Küdema külas sündinud Saaremaa mees Henno Sepp naljatab, et kui numbrid teistpidi keerata, siis saab hoopis 66.\n00:02 Ideest paigutada Eesti Mereväe manööverüksused Saaremaale [Meie Maa] (08.03)\nIdee paigutada Eesti Mereväe manööverüksused Saaremaale on ringelnud sõjaväeringkodades ja poliitikute seas juba mõnda aega. Kuna teema on väga oluline ning puudutab kogu meie saarte regiooni, siis pean vajalikuks avaldada meie erakonna mõtteid ning ettepanekuid antud teemal.\n00:02 JUHTKIRI - Paju õnne, naispere! [Meie Maa] (08.03)\nNaistepäev ei ole mitte ainult õnnitlemiseks ja lillede kinkimiseks. Naistepäev on meeldetuletuseks, et iga naine on eriline, et naine vajab armastust ja hoolt ning tähelepanu iga päev.\n00:02 Valitsus kinnitas tänavused lõplikud kalapüügikvoodid [Meie Maa] (08.03)\nKuigi Euroopa Liidu tasemel olid Eesti kalapüügivõimaluste osas nii Läänemerel kui ka Põhja-Atlandil kokkulepped sisuliselt olemas ning püük sai alata juba 1. jaanuaril, siis lõplikud kvoodinumbrid ning riigisisese jaotuse kehtestas Vabariigi Valitsus veebruari algul.\n00:02 Kamin süütas küttematerjali [Meie Maa] (08.03)\nPühapäeval kell 11.20 said päästjad väljakutse Kuressaare linna Sepa tänavale, kus korteris olnud kaminast lõi suitsu ja leeki välja.\n00:02 Perearstid kutsuvad hoolima [Meie Maa] (08.03)\nSaaremaa perearstid tegid pöördumise, mille põhisõnum on – inimesed hoolige iseendast ja kaaskodanikest, ainult nii saame viiruse levikut piirata.\n00:02 Ametikool sai Erasmuse akrediteeringu [Meie Maa] (08.03)\nAmetikool sai HARNOlt Erasmus õpirände akrediteeringu, mis tõendab rahvusvahelise koostöö kvaliteeti ja tagab seitsmeks järgnevaks aastaks rahastuse õpirännete läbiviimiseks.\n00:02 Suverehvidega sõitmine lubatud [Meie Maa] (08.03)\nAlates 1. märtsist on lubatud liikluses kasutada suverehve, kuid arvestades ilmastikuolusid, ei ole soovitav veel rehvivahetust ette võtta.\n00:02 Enim rikkumisi kalapüügil [Meie Maa] (08.03)\nTänavu jaanuaris ühinenud Keskkonnaamet ja Keskkonnainspektsioon võtsid oma eelmise aasta tulemused kokku, Saaremaal fikseeriti enim rikkumisi kalapüügil.\n00:02 Maakonna elanikud hindavad elukeskkonda Eesti parimaks [Meie Maa] (08.03)\nRahandusministeeriumi tellimuse alusel statistikaameti tehtud uuringust selgus, et eelmise aasta jaanuaris oli 82,2% vähemalt 16-aastastest eestimaalastest oma elukeskkonnaga üldiselt väga või pigem rahul. Kõige suurem oli rahulolu Hiiumaal ja Saaremaal ning kõige väiksem Ida-Virumaal.\n00:02 Vald otsis kaupmeestega koroona leviku tõkestamise võimalusi [Meie Maa] (08.03)\n00:02 Kiirabiõde tahaks viiruse asemel tõrjuda hokilitreid [Meie Maa] (08.03)\nKui paljude hinnangul on jäähoki üks vägivaldne mäng, kus voolab veri ja purunevad hambad, siis Kuressaare haiglas kiirabibrigaadi juhtiv Helena Liive tahab olla jääl just väravavaht ning on teinud seda profi- ja koondise tasemel. Paraku tuleb täna lahingus koroonaga toimetada eesliinil ja mängimine on jäänud tahaplaanile.\n00:02 Saaremaa tüdrukud võtsid eestikatelt topeltvõidu [Meie Maa] (08.03)\nIce-Optimist klassi Eesti meistrivõistlused pidid toimuma Pärnu lahe jääl, kuid sealsete olude ohtlikuks muutumise tõttu koliti võistlus vahetult enne selle algust Läänemaale Topusse, kirjutab saaremaamerispordiselts.ee\n00:02 Selver surus Saaremaa seljaga vastu seina [Meie Maa] (08.03)\nSaaremaa võrkpalliklubi pidas Eesti meistrivõistluste poolfinaalseeria esimese mängu Tallinna Selveri vastu kolmapäeval Kuressaares.\n00:02 Lillemets oli EM-medalile lähedal [Meie Maa] (08.03)\nSaarlasest kergejõustiku mitmevõistleja Risto Lillemets saavutas nädalavahetusel Poolas Torunis peetud Euroopa kergejõustiku meistrivõistlustel kõrge viienda koha. Medalist jäi puudu üksnes 78 punkti. Euroopa meistriks krooniti 10-võistluse maailmarekordiomanik prantslane Kevin Mayer.\n13:15 Saaremaale lisandus 50 ja Muhusse 3 koroonasse nakatunut [Meie Maa] (06.03)\nTerviseameti andmetel lisandus täna Saare maakonda 53 positiivset koroonatesti tulemust, neist 50 Saaremaa valda ja kolm Muhu valda.\n16:30 UUS! Saaremaale lisandus 64 koroonahaiget [Meie Maa] (05.03)\nTerviseameti andmetel lisandus täna Saare maakonda 64 positiivset koroonatesti tulemust, neist 63 Saaremaa valda. Kokku tehti 247 testi.\n16:25 UUS! Maakonna tantsupidu laieneb üle saare, laulupidu lükkub edasi [Meie Maa] (05.03)\nSaare maakonna tantsupidu suunab suure peo asemel tantsutuuled tänavu üle kodusaare, maakonna laulupidu lükkub edasi 2023. aastasse.\n10:10 UUS! Tiiu Arost saab Riigikogu liige [Meie Maa] (05.03)\nRiigikogu juhatus otsustas, et seoses Riigikogu liikme Johannes Kerdi volituste lõppemisega tema surma tõttu asub 6. märtsil Riigikogu liikmeks asendusliige Tiiu Aro.\n00:02 Viis kanget saare naist [Meie Maa] (05.03)\n00:02 Ettevaatust! Seitse soovitust, enne kui istud jalgratta selga [Meie Maa] (05.03)\n00:02 Hiiumaa juurtega Kristel usaldab oma sisetunnet [Meie Maa] (05.03)\nMe kõik oleme oma juurtega seotud. Olgu need siis vanemate, vanavanemate või siis veel kaugemat pidi, sest seal, kus on olnud nende kodu on tibake ka sinu oma.\n00:02 Kuratlik alkoholism [Meie Maa] (05.03)\n00:02 Jaanika: vanametalli äri on töö nagu iga teine [Meie Maa] (05.03)\nJaanika Roosman (40) on vanametalliga tegelenud viisteist aastat. Kodumajanduse diplomiga ettevõtja ei oleks Olustveres õppides uneski osanud näha, et tulevikus hakkab ta leiba teenima vanametalli kokku ostmise ja sellele uue elu andmisega.\n00:02 Saatusekaaslaste juures plahvatab [Meie Maa] (05.03)\nEesti välispoliitika arutelu käigus riigikogus kõlas huvitav tõdemus, et Eesti, Läti ja Leedu parlamentide väliskomisjonide esimehed polnud enne mullu detsembris peetud videokohtumist omakeskis kohtunud 2015. aastast peale.


GOOGLE’I UUS RAKENDUS teeb sinu elu uskumatult lihtsaks | Buduaar\nGOOGLE’I UUS RAKENDUS teeb sinu elu uskumatult lihtsaks\n2016. aasta 25. oktoober 12:53\nGoogle leiutas igati põneva rakenduse, mille abil on väidetavalt võimalik teha vahet tõele vastavatel uudistel ja niiöelda valedest faktidest kokku klopsitud lool. Uus veebirakendus kannab nime “faktikontroll” ning see aitab internetikasutal kontrollida uudistes leiduvaid fakte ning eraldada terad sõkaldest.\nGoogle leiutas igati põneva rakenduse, mille abil on väidetavalt võimalik teha vahet tõele vastavatel uudistel ja nii-öelda valedest faktidest kokkuklopsitud lool. Uus veebirakendus kannab nime “faktikontroll” ning see aitab internetikasutajal kontrollida uudistes leiduvaid fakte ning eraldada terad sõkaldest.\nRakendus on üles ehitatud keeruliste algoritmide najal ning kui uudises on vead sees, siis faktikontroll toob need nähtavale.\nEsialgu saavad Google’i uut rakendust katsetada Inglismaa ja USA Google’i versioone kasutavad isikud, kes sisenevad uudisteportaalidesse läbi Google News rakenduse, ning need inimesed, kes kasutavad Androidi ja iOS-i rakendust News & Weather.\nSeega ei lange enam lugejad valede võrku, sest alati on võimalus saada teada tõde.


Baltimaades kasvas esimeses kvartalis kõige rohkem Eesti varakindlustusturg | PZU Kindlustus\nBaltimaades kasvas esimeses kvartalis kõige rohkem Eesti varakindlustusturg\nEsimeses kvartalis kasvas Baltimaade varakindlustusturg aastaarvestuses 8 protsenti ning kõige suurem kasv – 10 protsenti – oli Eestis.\nMahult kõige suurem oli esimese kvartali lõpus Leedu varakindlustusturg (kvartalikäive 169 miljonit eurot), millele järgnesid Läti (118 miljonit) ja Eesti (98 miljonit).\n„Eesti turul müüsid kindlustusettevõtted esimeses kvartalis kõige rohkem kaskokindlustust ning palju ei jäänud maha liikluskindlustus, mis oli jällegi kõige suurema käibega toode Leedus. See-eest Lätis oli kõige populaarsem tervisekindlustus,“ ütles PZU Kindlustuse kindlustusosakonna juhataja Elo Raitviir.\nAastaarvestuses kasvas Eestis kõige rohkem õnnetusjuhtumikindlustuse (38%) ning vastutuskindlustuse (20%) turg, Lätis varakindlustus (19%) ning Leedus tervisekindlustus (20%). Liikluskindlustus näitas Leedus ja Lätis pisikest langust, kuid Eestis kasvas 6%.\nKindlustusettevõtete võrdluses oli PZU Baltimaades turuosalt teisel kohal, säilitades senise positsiooni.


Linnavõim ja keeruline seadus | Eetikaveeb\nLinnavõim ja keeruline seadus\n11. September 2008 - 13:01 --\nPolitsei on võtnud väärteo korras vastutusele 42 Tallinna ametnikku, kes kuulusid korruptsiooniseadust rikkudes äriühingusse või järelvalveorganitesse. Korruptsioonivastane seadus nimelt keelab ametiisikutel olla äriühingu juht või järelevalveorgani liige, välja arvatud riigi, omavalitsuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku osalusega äriühingus riigi, omavalitsuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku esindajana.\nLinnavõimu politsei ametnike vastutusele võtmise kohta teavitanud ei ole. Linnavalitsuse istungi protokollist selgub, et linn sai ametnike õigusrikkumisest teada alles 1. septembril, kui Eesti Ekspressi ajakirjanik Janar Filippov esitas linnale vastavasisulise teate. Nüüd on Tallinna linnavalitsus teinud sisekontrolörile ülesande väidetavat töökoha piirangute rikkumist ka omalt poolt uurida.\nTuginedes isikuandmete kaitse seadusele, avaliku teabe seadusele, väärteomenetluse seadustikule ning justiitsministeeriumi ja õiguskantsleri seisukohtadele rikkujate isikuandmete avaldamise kohta, mis keelavad omal algatusel kolmandale isikule otsuseid väljastada, ei peagi politsei väärteo korral tööandjat teavitama. Sellegipoolest teadis linnavalitsus seadust rikkuvatest ametnikest Põhja politsei pressiesindaja Harry Puusepa sõnul juba vähemalt kaheksa kuud, samasisuline artikkel ilmus 3. jaanuaril Eesti Ekspressis. Paraku pole linna sisekontroll ametnike üleastumise vastu huvi tundnud. Linn leidis tookord hoopis, et ametnike võimalikud seaduserikkumised pole üldse linna asi.\nKa linnapea Edgar Savisaar on seisukohal, et küsimust suure kella külge panna pole vaja. Tema sõnul on probleem õhus olnud juba kümme aastat, lisaks on teadaolevad juhtumid olnud väikese tähtsusega. Savisaar väidab, et kui linnajuhid oleksid esimese päringu peale hakanud inimesi teavitama, oleks linna hiljem võinud süüdistada uurimise segamises. Veel teeb Savisaarele muret asjaolu, et politsei linnale ametnike väärtegusid puudutavaid materjale ei anna, kuid ajakirjanduses on ilmunud selle kohta põhjalik info.\nTõepoolest pole põhjust ühtegi karistatud ametnikku sisuliselt korruptandiks pidada. Küsimusega seotud ametnikud on juhtumit ajakirjanduses nimetanud inimlikuks eksituseks ning väitnud, et nad poleks osanud arvatagi, et teevad midagi oluliselt valesti. Kuid nagu kirjutab Janar Filippov Eesti Ekspressis 5. septembril: "Nende seaduserikkumine seisneb selles, et olles linna palgal, kuulusid nad mõne erafirma juhatusse. Kas mõni ametnik linna esindades oma firma huvides ka mõne otsuse tegi, ei puutu isegi asjasse. Keelu eiramisele järgneb igal juhul väärteomenetlus ning trahv."\nTrahvid tõepoolest järgnesid ning mitme ametniku väitel on need ka juba makstud, niisiis näib süü olevat lunastatud. Sellegipoolest tuleb siinkohal tähelepanu juhtida ka tõsiasjale, et lisaks seadusele on ilmselgelt rikutud ka ametnikueetikat. On teada, et ametnikel on seoses avaliku võimu teostamise ning sellest tulenevate volitustega suur mõju, seepärast oodatakse ametnikelt rohkem kui teistelt kodanikelt. Ametnikud peaksid oma õigusi ja kohustusi teadma, nad peaksid olema eriti seaduskuulekad. Vabandus, et nad ei saanud hästi aru, mis toimub, ei tundu olevat eriti adekvaatne. Kuid antud juhtumil on mitu osapoolt, niisiis tuleb ka küsida, milline oleks pidanud olema linna roll? Kas linnapeal on õigus väita, et kuna sisuliselt korruptsiooni ei esinenud, linna kurjasti ära ei kasutatud, siis on küsimus tühine ega vääri arutamist?\nPolitsei uurib kümneid Savisaare alluvaidEesti Ekspress, 03.01.2008\nLinn leiab, et linnavalitsuse ametnike võimalikud seaduserikkumised pole linna asiEesti Ekspress, 03.01.2008\nLinnavalitsus hakkas 42 ametniku tausta kontrollima Postimees, 03.09.2008\nJaanus Rahumägi: ka madalamad ametnikud peaksid oma huve deklareerima Postimees, 03.09.2008\nTallinn ootab firmasid juhtinud ametnike karistamiseks politseilt infot Postimees, 03.09.2008\nJuske: ametnikeskandaal ei tulnud linnavalitsusele üllatusena Postimees, 03.09.2008\nPolitsei lõi ametnike osas palli linnavalitsusele tagasi Postimees, 03.09.2008\nEdgar Savisaar ei näe ametnike eksimustes suurt tragöödiat Postimees, 04.09.2008\nSavisaar: ametnike kuulumine äriühingutesse on vana asi EPL Online, 04.09.2008\n42 ametniku seadusrikkumine jäi linnavalitsuses pikalt tähelepanuta EPL Online, 04.09.2008\nTallinna linnasekretär: me ei hakka mingil juhul asju kinni mätsima Postimees, 04.09.2008\nSeadust rikkunud ametnik: see oli inimlik eksitus Tallinna Postimees, 04.09.2008\nPolitsei heidab pealinnale ette uurimisega viivitamist Postimees, 04.09.2008\nKrooniline korralagedus linnavalitsuses Eesti Ekspress, 05.09.2008\nRaekoja perenaine oli karistusest murtud Postimees, 05.09.2008\nPildi päritolu: www.e-kunstisalong.ee\nTeksti autor: Kadri Lutt\nSisestas Mats (verifitseerimata), 11. September 2008 - 13:01\nPüüdes mitte langeda koledatesse stereotüüpidesse, pakun siiski et paljude süüaluste puhul tõesti oligi nii, et nad ei teadnud/mõistnud oma teo väärasust. Inimesed tihti on üsna harimatud oma õiguste/kohustuste suhtes.\nTeisalt ütleb kõhutunne mulle, et paljud, kes ehk teadsidki oma tegude väärusest ei pidanud seda nii suureks asjaks, et midagi muuta. Ju arvati, et keegi ei pane tähele või et keegi ei tee suurt numbrit.\nUmbes nagu õpetaja, kes hoiab kooli projektorit suurema osa ajast hoopis oma kodus, et saaks filme suurelt ekraanilt vaadata. Ta võib küll endale teadvustada, et tegu pole lubatud (see on ju ikkagi kooli vara, mis ostetud hariduslikel eesmärkidel), aga samas pidada eksimust liialt väikseks, et seda parandada.\nSavisaare hädaldamine, et teda jälle kiusatakse (pressil on andmeid ja temal mitte) on tüüpiline demagoogia ja jamps.\nSisestas Triin1 (verifitseerimata), 11. September 2008 - 13:01\nEemaldudes linnavõimust - õpetaja ja projektor. Aga kui õpetaja on selle projektori hankimiseks ise kirjutanud projekti Tiigrihüppele ning näinud kirjeldamatult vaeva (näiteks on Eesti koolides veel pedagooge kes ei mõista sellise tehnika vajadust ja/või on lihtsalt moe pärast innivatsioonile vastu) - kui väär see siis ikka saab olla, kui õpetaja mõnikord suurelt ekraanilt filmi vaatab? See kui tema lapsed seda ringi vedama hakkavad on juba keerukam olukord :)\nSisestas Jaan (verifitseerimata), 11. September 2008 - 13:01\nVaata, ma mõtlen, et üldisem põhimõtte, millele siinjuures tasuks mõelda on:\n\_"Amenikud on ikka ja alati korruptsiooniohtlikus seisus ja seepärast ei tohi nende teod olla korruptiivsed ja ei tohi ka PAISTA korruptiivsed.\_"\nTähendab, ei piisa sellest, kui oled lihtsalt aus ametnik, altkäemaksu ei võta jms. Peab ka hoiduma sellest, mis võiks tekitada mulje, nagu oleksid valmis midagi sellist tegama. Ilmselt seepärast ongi need mitmel kohal töötamise keelud seadustes sees. Kui ise ei taipa korruptsiooniohtlikest kohtadest kõrvale hoida, loe seadust, aga sellestki ei pruugi piisata.\nNatuke demagoogiat ka lõpuks. Mul on näiteks relvaloata püss, aga kuulge see on ju pisiasi, ma pole kedagi lasknud. Mul pole juhilube, aga see on pisiasi, ma pole ju kedagi alla ajanud. See väike kogus narkotsi siin sahtlinuragas on pisasi, pole seda keegi tarvitanud. Need puskaripudelid on mul lihtsalt pisiasi ruumi kaunistamiseks. Vaata kui palju on seadustes keelde ja kohustusi, mis hoiavad inimesi päris hulludest tegudest eemal ja see pole pisiasi midagi.\nAhjaa sellest projektorist ka paar rida, mille õpetaja koju tõi. Tegelikult on kodus projektoriga üsna halb vaadata. Ventilaator ulub ja masin kütab vastikult tuba. Niisama seinal on pildi kvaliteet kehva, peaks töölt peegeldava ekraani ka ära tassima.\nSee asi korruptsiooni alla ei lähe, aga erisoodustusmaksu peaks küll ära maksma, ma mõtlen.\nSamas... Ükskord kukkus mul auto võti kanalisatsioonkaevu võre vahelt läbi. Ma tõin töölt suure magneti ja korjasin sealt põhjast muda seest igasugu naelad, klambrid ja oma võtme välja. Nüüd mõtlen, et oli ikka inetu tegu tööandja vara niimoodi oma tarbeks kasutada. Paluks neil arve teha ja maksaks ilusasti kinni oma erisoodustuse?\nSisestas Melk (verifitseerimata), 11. September 2008 - 13:01\nI love this kind of Art work. If you ever do turn these pictures into Tea Towels or Aprons I\_'d like one of each psaele. Will really brighten up my kitchen. http://kaounav.com [url=http://aijojoqzgo.com]aijojoqzgo[/url] [link=http://ipiagpbgcsk.com]ipiagpbgcsk[/link]\nLahendage tehe: * 2 + 1 =


Suur vooluvõrgust ohutuse blokeeringu tarnijad või tootjad Hiina - hulgimüük - LOCKEY\nOsa nr.: EPL02\nLARGE vooluvõrgust ohutuse blokeeringu\nVältida elektriõnnetuste kohaldades blokeerimise vältimiseks pistikud seinast välja lisamine. Kasutamist kui pistik jääb teenuse või hooldust teostav isik ainukontrolli alla. Seade on valmistatud polüpropüleenist vastupidav ja on mõeldud 220/500V elektri pistikud. Sisaldab ohtu sõnum trükitud seadme blokeeringu pooleli alert töötajatele.\nValmistatud vastupidav polüpropüleenist ja oht siltidega varustatud\nMõeldud pistik jääb isiku tegeliku teenuse või hooldus ainukontrolli alla\nEPL02: läbimõõduga 25mmfor kaabel.\nSpetsiaalselt vastavalt oma Erinõuded, meie suur vooluvõrgust ohutuse blokeeringu transportijad kutse tootjate ja tarnijate blokeeringu toodete Hiina - LOCKEY. Olete teretulnud hulgi kohandatud suur vooluvõrgust ohutuse blokeeringu odava hinnaga, meie tehases valmistatud Hiinas ja pakume teile tasuta proovi.\nHot Tags: suur vooluvõrgust ohutuse blokeeringu tootjad Hiina, tarnijad, tehase, hulgimüük, kohandatud, odav, hind, valmistatud Hiinas, tasuta proovi, polüpropüleenist plug blokeeringu


Lisapurjed – Mereviki\n(Ümber suunatud leheküljelt Blooper)\nLisapurjed (inglise additional sails, vene дополнительные паруса) on purjed, mida jahtidel kasutatakse tavalistest märgatavalt erinevates tuuletingimustes või loovimiskursist erinevatel täiematel kurssidel.\nErinevate tuuletingimuste purjede hulka kuuluvad:\nnulltuulepuri, mis tehakse raskemast nailonist ja reageerib ka kõige õrnematele tuulepuhangutele;\nnõrga tuule puri, mis tehakse kergemast dakronist ja mida kasutatakse kergete briiside puhul;\ntormifoka ja tormigroot, mis tehakse raskest dakronist ja mida kasutatakse 8–9-pallise tuule puhul.\nTäiemate tuulte purjede hulka kuuluvad:\neespurjede alused purjed;\nEespurjede alused purjed tehakse veidi kergemast riidest kui eespurjed ise ning neid kasutatakse lahedatel loovimiskurssidel. Pooltuulepurjed on kergemast dakronist kõrge soodinurgaga purjed, mis heisatakse teravamatel pooltuulekurssidel. Spinnakerialused purjed on spinnakeri alune eespuri ja tallboy. Mõlemad tehakse kergest dakronist, kusjuures esimest kasutatakse teravamatel, teist täiematel pärituulekurssidel.\nSpinnakerid jagunevad terava tuule, universaal- ja taganttuulespinnakerideks. Terava tuule spinnakerid tehakse raskemast nailonist, kasutades erilõikeid, näiteks tähtlõiget. Universaalspinnakerid tehakse keskmise raskusega nailonist ja harilikult triradiaailõikega. Taganttuulespinnakerid on kergemast nailonist ja tavapäraselt on neil radiaalpeaga horisontaallõige. Blooper tehakse keskmise raskusega nailonist ja teda kasutatakse koos spinnakeriga täistuulelähedastel kurssidel.\nPärit leheküljelt "http://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php?title=Lisapurjed&oldid=4923"


VIDEOD | Valgevene märulipolitsei vahistas kümneid protestima kogunenud tudengeid\nToimetas Aare Kartau, 2. september 2020 12:35\nMärulipolitsei kasutas noorte meeleavaldajate suhtes karme meetmeidFoto: AP/Scanpix\nValgevene märulipolitsei vahistas teisipäeval mitukümmend tudengit, kes tähistasid kooliaasta algust Aljaksandr Lukašenka vastu suunatud protestidega, kirjutab Reuters.\nTuhanded üliõpilased otsustasid Svjatlana Tsihhanovskaja üleskutsel 1. septembril kooli boikoteerida ja selle asemel Minski tänavatele koguneda. Nad avaldasid pahameelt Aljaksandr Lukašenka režiimi vastu, lehvitades opositsioonisümboolikaga lippe ning skandeerisid „Fašistid“ ja „See on meie linn!“. Mõned tudengid üritasid moodustada tänavatel inimketti, ent märulipolitsei tõmbas nende plaanile karmilt kriipsu peale. Teadaolevalt peeti kinni ka mõned keskkooliõpilased. Inimõiguslaste rühmituse Viasna teatel arreteeriti enam kui 40 meelt avaldanud õpilast.\nSotsiaalmeedias jagatud videod näitavad, kuidas maskides OMONi märulipolitseinikud protestivaid noori kinni pidasid ja bussidesse tirisid. Teadaolevalt vahistati ka seitse ajakirjanikku, kes demonstratsiooni kajastasid. Võimude sõnul peeti nad kinni dokumentide kontrollimise eesmärgil.\nKohaliku meedia teatel puhkesid uued protestid ka Minski traktoritehases (MTZ) ja Minski raskeveokite tehases (MZKT). Samuti avaldasid meelt pealinna äärealal tegutseva Valgevene kõrgtehnoloogilise tööstuspargi (HTP) töötajad.\nPutin lubas Lukašenkale väed appi saata, kui olukord täielikult kontrolli alt väljub\nMINSKI ELANIK: pärast pühapäevast meeleavaldust on kindel, et Lukašenka on talveks kadunud!\n15. protestipäev: Valgevenes tuli tänavaile üle 100 000 inimese


Kas skandaalne Fury teeb unelmate tagasituleku? | Õhtuleht\nAts Kuldkepp, 27. november 2018, 20:15\nTyson Fury (vasakul) ja Deontay Wilder.Foto: AP/Scanpix\nPoksimaailmas läheb veel enne aasta lõppu suureks madinaks. Õigupoolest juhtub see juba Eesti aja järgi pühapäeva hommikul. Vastamisi lähevad praegusest kolmest suurimast raskekaallasest kaks: ameeriklane Deontay Wilder ja britt Tyson Fury. Teine britt Anthony Joshua saab rivaalide tegemisi kõrvalt jälgida.\n33aastane Wilder kaitseb WBC-organisatsiooni meistrivööd, pärast kokaiiniga vahelejäämist ja depressiooniga võitlemist ennast taas üles töötanud Fury (30) on väljakutsuja rollis. Kihlveokontorid eelistavad Wilderit, aga selgeks autsaideriks Furyt pidada ei saa.\n2. juuni 2019, 08:14\nPoksiajakiri Boxing Monthly küsitles 30 eksperti, kellest 18 andsid eelise Wilderile ja 12 Furyle. Nii et põnevust peaks jaguma.\nAmeeriklane ülistab ennast igas intervjuus, aga ta mõistab, et Fury vastu pole lihtne poksida. „Tal on imelik stiil. Selliste poksijatega on mul olnud alati keeruline heidelda, sest raske on aru saada, mida nad teha soovivad. Tuleb kohaneda, aga selleks läheb aega,“ ütles Wilder BBC-le.\n„Deontay on võimas lööja. Mina olen osav poksija. Ma ei karda teda. Eriti veel sellist meest, kes kannab punupatse. Kui suutsin vaimsetest probleemidest ja enesetapumõtetest jagu saada, pole minu jaoks miski ületamatu. Ta võib mulle pihta saada, aga löögid ei tee mulle midagi,“ vastas Fury.\n2015. aastal toonase valitseja Vladimir Klitško alistanud briti suurimaks küsimärgiks peetakse füüsilist vormi. Ta on suutnud küll kaalu langetada, aga tänavused võidud albaanlase Sefer Seferi ja itaallase Francesco Pianeta üle polnud kuigi veenvad.\nFury mõtetes on aga just temal parem füüsis. „Olen ennast näljutanud ning treeningulaagris rassinud, olnud ilma pere ja seksita. Samal ajal on tema oma leediga armurõõme nautinud, õhtusööki vitsutanud, lapsed ümberringi kargamas. Nii need asjad ei käi - pole võimalik isa mängida ja siis tiitlivöö nimel treenida,“ lausus ta Los Angeleses peetava matši eel.\nÜks on selge - emba-kumba võiduseeria katkeb. Wilder on profina olnud löömatu 40 matšis, 39 võitu on tulnud nokaudiga. Fury on võitnud kõik 27 kohtumist, neist 19 nokaudiga.


§ 24 Ümberkorraldamine ja -kujundamine ning lasteaia tegevuse lõpetamine\nRT IV, 09.01.2013, 16\nVastu võetud 27.12.2012 nr 42\nKoolieelse lasteasutuse nimi on Rannu Lasteaed.\n(2) Lasteaed on Rannu Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) hallatav asutus.\nRannu Lasteaia asukoht on Tartu maakond, Rannu vald, Rannu alevik.\nLasteaia teeninduspiirkonnaks on Rannu valla haldusterritoorium.\n2) hoida ja tugevdada lapse tervist, soodustada vaimset ja kehalist arengut arvestades lapse ealisi, soolisi, individuaalseid vajadusi ning iseärasusi.\nÕppe-ja kasvatustegevus lasteaias toimub eesti keeles.\n(3) Lasteaia arengukava kinnitab Rannu Vallavolikogu (edaspidi vallavolikogu).\n(1) Lasteaias on sõime- ja lasteaiarühmad ning vajadusel liitrühmad. Lasteaias on neli rühma.\n(2) Lasteaia direktoril on õigus moodustada rühmi õppeaasta alguses arvestades laste vanuselist koosseisu. Rühmad:\n1) sõimerühma lapsed vanuses kuni 3 aastat, rühmas kuni 14 last\n2) noorem rühm lapsed vanuses 3-5 aastat, rühmas kuni 20 last\n3) keskmine rühm lapsed vanuses 5-6 aastat, rühmas kuni 20 last\n4) vanem rühm lapsed vanuses 6-7 aastat, rühmas kuni 20 last\n5) liitrühm lapsed vanuses 2-7 aastat, rühmas kuni 18 last\n6) tasandusrühm, rühmas kuni 12 last\n(3) Lasteaia hoolekogu ettepanekul on vallavalitsusel õigus lapse arenguks vajalike tingimuste olemasolul suurendada laste arvu sõimerühmas kuni kahe lapse võrra, lasteaiarühmas kuni nelja lapse võrra ning liitrühmas kuni kahe lapse võrra.\n(4) Lasteaia direktori ettepanekul võib vallavalitsus moodustada lasteaias vastavalt vajadusele sobitusrühmi, kuhu kuuluvad erivajadustega lapsed koos teiste lastega, samuti erirühmi, kuhu kuuluvad erivajadustega lapsed.\n(5) Erivajadustega laps võetakse sobitus- või erirühma vastu vanema kirjaliku avalduse ning põhikooli ja gümnaasiumiseaduse §-s 50 nimetatud nõustamiskomisjoni soovitusel.\n(6) Sobitusrühmas on laste suurim lubatud arv väiksem kui teistes lasteaia rühmades. Üks erivajadustega laps täidab kolm kohta.\n(1) Lasteaia õppe-ja kasvatuskorralduse aluseks on õppekava, mis vastab koolieelse lasteasutuse riiklikule õppekavale.\n(3) Lasteaial on tegevus- ja päevakava, mille koostamisel arvestatakse koolieelse lasteasutuse riiklikku õppekava ning lasteaia asukoha kultuurilist omapära ja rahvatraditsioone.\n(4) Tegevuskava koostamise aluseks on alushariduse raamõppekava ja lasteaia traditsiooniliselt väljakujunenud suunitlus, mille eesmärgiks on laste loovuse, esinemiskindluse, suhtlemisoskuse arendamine ning laste tervise tugevdamine, et luua võimalused ja tingimused tervikliku ja harmoonilise isiksuse kujunemiseks.\n(5) Lasteaia õppekava läbinule annab lasteaed välja koolivalmiduskaardi.\n(6) Lasteaed korraldab õppe-ja kasvatustegevust õppeaastati. Õppeaasta algab 1. septembril ja kestab 31. augustini järgmisel kalendriaastal.\n7) annab välja lasteaia sisemise töö korraldamiseks käskkirju, kinnitab lasteaia töökorralduse reeglid, personali ametijuhendid ning teised asutusesisesed dokumendid, tunnustab töötajaid;\n8) esitab vallavalitsusele lasteaia eelarve projekti;\n9) tagab lasteaia eelarve täitmise;\n10) korraldab koostöös pedagoogilise nõukogu ja hoolekoguga lasteaia arengukava koostamise ja uuendamise;\n13) sõlmib, muudab ja ütleb üles töölepingud pedagoogidega ja lasteaia majandamist tagavate ning õpetajaid abistavate töötajatega;\n14) tagab laste arenguks sobiva sisustusega ja tervisekaitse nõuetele ning õigusaktidega kehtestatud tuleohutuse ja päästealade nõuetele vastava hoone, ruumide ja maa-ala olemasolu, takistuste tekkimisel informeerib koheselt vallavalitsust;\n15) lahendab teisi temale õigusaktidega ja töölepinguga pandud ülesandeid.\n(4) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldatakse avalik konkurss. Konkursi kuulutab välja ja selle läbiviimise korra kehtestab vallavalitsus. Konkursi võitnud isiku kinnitab ametisse vallavalitsus.\n(5) Töölepingu direktoriga sõlmib, muudab ja ütleb üles vallavanem või tema volitatud ametiisik.\n(1) Lasteaia hoolekogu on alaliselt tegutsev organ, kelle ülesandeks on jälgida õppe-ja kasvatustegevust ning teha sellesuunalist koostööd lasteaia personaliga.\n(3) Õpetajate esindaja valitakse lasteaia pedagoogilise nõukogu koosolekul.\n(5) Direktor esitab vallavalitsusele hoolekogu koosseisu kinnitamiseks taotluse hiljemalt 30. septembriks, milles on märgitud hoolekogusse valitud isikud ja esindamise alus.\n(6) Hoolekogu koosseisu kinnitab vallavalitsus oktoobrikuu jooksul.\n2) õpetajate esindaja volitus kestab pedagoogilise nõukogu poolt antud volituste tähtaja lõpuni;\n(8) Kõikidel hoolekogu koosseisu valitud esindajatel on õigus oma volitustest loobuda. Kõiki hoolekogu kooseisu valitud esindajaid on õigus tagasi kutsuda.\n1) kuulab ära direktori aruande lasteaia õppe-ja kasvatustegevusest ning majandamisest;\n6) kinnitab pedagoogidele läbi viidava konkursi korra lasteaia direktori ettepanekul;\n7) osaleb arengukava väljatöötamisel, annab arvamuse lasteaia õppekava osas;\n8) kooskõlastab lasteaia sisehindamise aruande;\n9) osaleb oma esindaja kaudu lasteaia vanempedagoogide atesteerimiseks moodustatud komisjoni töös;\n(13) Hoolekogu kutsub kokku, juhib ja korraldab hoolekogu tööd hoolekogu esimees, tema äraolekul asetäitja. Hoolekogu uue koosseisu esimese koosoleku kutsub kokku direktor. Hoolekogu koosoleku toimumise aja, koha ja päevakorra teatab koosoleku kokkukutsuja hoolekogu liikmetele kirjalikku taasesitamist võimaldavas vormis vähemalt kolm tööpäeva enne koosoleku toimumist. Hoolekogu töösse võib kaasata asjatundjaid ja eksperte. Hoolekogu koosolekust võib sõnaõigusega osa võtta lasteaia direktor, samuti õppe-ja kasvatustegevuse üle järelevalvet teostavad ametiisikud. Teised isikud võivad hoolekogu koosolekust osa võtta esimehe, tema äraolekul asetäitja kutsel.\n(15) Hoolekogu koosoleku ja vastuvõetud otsuste kohta koostatakse protokoll. Protokolli kantakse koosoleku toimumise aeg, koht, osalejad, päevakord ning vastu võetud otsused. Protokoll koostatakse hiljemalt kolmandal päeval arvates koosoleku toimumisest. Protokollile kirjutava alla koosoleku juhataja ja protokollija. Protokollid säilitatakse vastavalt lasteaia asjaajamiskorrale ning protokollidega on võimalik tutvuda lasteaia asukohas.\n(1) Pedagoogilisse nõukogusse kuuluvad kõik pedagoogid.\n(2) Pedagoogilise nõukogu ülesandeks on õppe-ja kasvatustegevuse analüüsimine ja hindamine ning edasiseks tegutsemiseks ettepanekute tegemine direktorile, hoolekogule ning vallavalitsusele.\n(3) Pedagoogiline nõukogu tegutseb õigusaktidega kehtestatud korras.\n3) tutvuda lasteaia arengu-, õppe-ja päevakavaga;\n6) saada teavet oma lapse arengu ja toimetuleku kohta;\n7) abistada lasteaeda;\n8) kasvatamist, õpetamist ja lasteaia töökorraldust puudutavate vaidluste lahendamiseks pöörduda direktori, pedagoogilise nõukogu, hoolekogu, omavalitsusorganite või järelevalvet teostavate asutuste poole.\n3) võtma osa rühmakoosolekutest;\n5) tasuma igakuiselt 15. kuupäevaks koolieelse lasteasutuse seadusest tuleneva ja vallavolikogu poolt kehtestatud osalustasu.\n(1) Lasteaia töötajad (edaspidi personal) on pedagoogid ja majandamist tagavad ning õpetajaid abistavad töötajad.\n(2) Personali koosseisu määrab direktor ja kinnitab vallavalitsus.\n(3) Lasteaia pedagoogidena käsitletakse õpetajaid, direktorit, ning teisi õppe- ja kasvatusalal töötavaid isikuid.\n3) osaleda täiendõppes.\n2) nõustada lasteaias käivate laste vanemaid nende soovil õppe-ja kasvatusküsimustes;\n3) tagada kehtiva õppe-, päeva- ja tegevuskava järgimise;\n5) tagada lasteaia häireteta töö, majandusliku teenindamine, õpetajate abistamine ja vara korrasolek ning säilimine;\n7) jälgida lasteaia territooriumi, ruumide ja sisseseadete seisukorda, töökaitse ja tuleohutuse vahendite korrasolekut.\n(1) Lasteaias viiakse läbi sisehindamist. Sisehindamine on pidev protsess, mille eesmärk on tagada laste arengut toetavad tingimused ja lasteaia järjepidev areng. Sisehindamise kaudu selgitatakse välja lasteaia tugevused ning parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse arengukava tegevuskava. Sisehindamisel analüüsitakse lasteaia õppe-ja kasvatustegevust, juhtimist ning hinnatakse nende tulemuslikkust.\n(3) Lasteaed koostab sisehindamise aruande vähemalt üks kord kolme õppeaasta jooksul. Sisehindamise aruanne kooskõlastatakse lasteaia hoolekoguga ja vallavalitsusega.\n(4) Sisehindamise aruande kinnitab lasteaia direktor.\n(1) Lasteaia vara moodustavad Rannu valla poolt sihtotstarbeliseks kasutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.\n(2) Vara valdamist, kasutamist ja käsutamist reguleerib Rannu vallavara valitsemise kord.\n(2) Lasteaia rahastamine toimub:\n1) riigieelarve vahenditest seaduses sätestatud alustel;\n2) valla eelarve vahenditest;\n(3) Lapse toidukulu lasteaias ja muude kulude (lasteaia majandamiskulude, personali töötasu ning sotsiaalmaksu ja õppevahendite kulude) katmine toimub vallaeelarve vahenditest ning vallavolikogu otsusel osaliselt vanemate poolt. Vanemate poolt kaetava osa määra kinnitab vallavolikogu.\n(4) Lasteaia vallaeelarvest kaetavate majandamiskulude, personali töötasu ja sotsiaalmaksu ning õppevahendite kulude katmises osalevad täies ulatuses teised vallad või linnad proportsionaalselt nende haldusterritooriumil alaliselt elavate selles lasteaias käivate laste arvuga.\n(1) Riiklikku järelevalvet lasteaia õppe-ja kasvatustegevuse üle teostab Haridus-ja Teadusministeerium või lasteaia asukohajärgne maavanem.\n(2) Teenistuslikku järelevalvet lasteaia ning direktori tegevuse seaduslikkuse ja otstarbekuse üle teostab vallavalitsus.\n§ 24. Ümberkorraldamine ja -kujundamine ning lasteaia tegevuse lõpetamine\nLasteaia korraldab või kujundab ümber ja tema tegevuse lõpetab vallavolikogu otsusel vallavalitsus õigusaktidega sätestatud korras.\nVeaparandus - Lisatud 26-le §-le kaduma läinud laused Alus Riigi Teataja seadus § 10 lg 3 ja Rannu Valla 25.01.2013 taotlus nr 8-7/74\nTunnistada kehtetuks Rannu Vallavolikogu 16.12.1999.a. määrus nr 1 „Rannu Lasteaia põhimääruse kinnitamine“.