Autonoomse kanalisatsiooni tapas - Varustus 2020\nKui on vaja pakkuda maamaja või maamaja kanalisatsiooniga, on parim lahendus autonoomne kanalisatsioon. See on ohutu ja efektiivne kohalik paigaldus, mis on mõeldud reovee puhastamiseks. Meie artiklis räägime sellest üksikasjalikult.\nJaam töötab tõhusalt ainult korralikult paigaldatud korral\nReoveesüsteemi Topas eelised ja puudused\nEramu autonoomse kanalisatsiooni võrreldes on Topas teiste eelistega septikud:\nkompaktsus - süsteemi paigutamiseks on kaasatud ainult 1 m 2 maa-ala;\nasukoha valimisel ei ole mingeid piiranguid, mida muude septikanade ehitamisel võetaks tingimata arvesse; on vaja kaaluda ainult välistingimustes kanalisatsiooni paigutamise mugavust;\npuhastamise lihtsus - jaama puhastamine ei nõua vaakumvõlli teenust: vett saab vette juhtida või kasutada leibkonna vajadusteks;\nabikõlblikud tegevuskulud - süsteemi saab hooldada iseseisvalt, minimaalsete kuludega.\nTopazi süsteemi muud eelised: 1 - lihtne juurdepääs sisemisele süsteemile maapinnast katte tõttu; 2 - polüpropüleenist korpuse soojustusomadused; 3 - heitvee gravitatsioonist väljavool ilma pumba kasutamata; 4 - vee pidev olemasolu septikus, vältides selle väljutamist.\nEt mitte pettuda omandamisel, peaksite teadma, et Topasi äärelinna kanalisatsioonil on ka puudused:\nenergiasõltuvus - reoveepuhasti süsteem töötab elektrienergia tarbimise tõttu, seetõttu on vaja elektriallikat; pidage meeles, et see on mitmete kohalike reoveepuhastite tüüpiline puudus;\nkõrge maksumus - tänu Topas seadme disainifunktsioonide tõttu kallidele kuludele.\nKanalisatsioonisüsteemi Topazi käitamise ja paigaldamise põhimõte\nTopasi autonoomse kanalisatsioonisüsteemi disain eeldab kahefaasilist töörežiimi:\nTopasi jaama toimimise põhimõte\nEsimene etapp hõlmab järgmisi protsesse:\nvastuvõtukambris nr 1 aeraatoriga, mis on ikkagi väljalülitatud olekus, voolab ja heitvesi koguneb. Nende helitugevust kontrollib spetsiaalne seade - ujuk. Kui ujuk jõuab teatud punktikseni, hakkab õhuveerull heitvee edastama ühenduskambrisse nr 2.\nKambris 2 reovee kääritatakse tänu nende hapnikuga läbi aeraatori ja sellele järgnenud mikrofloora aktiivse arengu.\nsiis sõltuvalt käitise projekteerimisomadustest tühjendatakse vesi mahuti (3) või läbib teise puhastusfaasi.\nPärast esimese etapi lõppemist algab Topap süsteemi teine etapp:\nhapnikuga küllastunud vedelik viiakse segu stabilisaatorisse (4), kogub see lahustumatu sette. Kui teatud kogus reoveest koguneb, hakkavad nad liikuma kambrisse nr 1, võttes koos nendega osa jooksvast muda.\nsiis on kambris nr 1 sisse lülitatud aeraator, mis tagab vedeliku täiendava küllastumise hapnikuga - see aktiveerib biolagunemise protsessid.\nReovee ringlus lõigetes 1-4 toimub kuni vedeliku täielikuks puhastumiseks. Lisaks kirjeldatud elementidele sisaldab Topase andmise kanalisatsioon kahte kompressorit (5), mille funktsioonide hulka kuulub osalemine süsteemi mõlemas faasis. Topazi paigaldus üksikasjaliku kirjelduse leiate iga tootega kaasas olevast tootja kasutusjuhendist.\nKanalisatsioonisüsteemi paigaldamise puhul on see üsna lihtne ja ei vaja konkreetseid teadmisi. Seega saab iseseisvalt paigaldada Dacha kanalisatsiooni Topaz 5, mis on mõeldud viie inimese perekonnale. Kuid suurema läbilaskevõimega Topap 8 paigaldamine kaalub 350 kg, nii et peaaegu võimatu on seda oma kätega kinnitada.\nSeptikabi Tapas paigaldamine põhineb maatöödel ja see viiakse läbi järgmises järjekorras:\nkanalisatsiooni ja kraavide kaevamine torujuhtme paigaldamiseks;\nKraavi kraavi ja puidu paigaldamine (see on vajalik ebastabiilse pinnase korral)\nliiva või purustatud kivi padja täitmine ettevalmistatud süvendite põhja külge;\nsüsteemi paigaldamine süvendisse, juhtivad kanalisatsioonitorud ja elektrikaabel;\nJaapani Topase sügavus süvendis ja juhtivates torudes\nkülje küljes kõrvale libisemiseks liiva või liiva ja tsemendi seguga;\naeratsioonipõllu või torujuhtme ehitamine (puhastatud reovee ärajuhtimiseks);\nKarbi tagakülaline täitmine\nliiv ja torujuhtme lagunemine;\nKontrollige jaama jõudlust pärast paigaldamist\nTöödeldud heitvee puhastamine\nKahjuks ei ole alati võimalik kanalisatsiooni torustikku looduslikusse reservuaari või spetsiaalselt varustatud kraavidesse eemaldada. Siis tuleb luua filtreerimissait. See peaks võtma arvesse paljusid tegureid, sealhulgas konkreetse piirkonna mulla külmumise sügavust, pinna- ja põhjavee taset jne. Eksperdid soovitavad enne septikepigendi paigaldamist töödeldud heitvee väljaarvutamiseks ja tagamiseks päev).\nEnamiku märkuste hindamine Internetis "Autonoomse kanalisatsioonisüsteemi Topazi ülevaatused" palub meil järeldada, et ligikaudu 80% tarbijatest leiab, et ost on hea ja kasumlik. Negatiivset kogemust saab seletada tootja juhiste tähelepanuta jätmisega.\nPaigaldamisvigade ja kvalifitseerimata tellitavate tööde tulemusena ei suutnud septik aeglustada oma ülesannete täitmist. Lisaks sellele võib Negatiivi põhjustada valeandmete hankimine, kui ostetakse sobimatu jõudlusega Topas-süsteemi mudelit. Selle parameetri vale arvutamine viib peaaegu alati halva kvaliteediga reovee puhastamiseni ja järelikult ka kasutajate väärkohtlemiseni. Saate ennast näha, kirjutades otsingukasti "Autonoomsed kanalisatsioon Topas arvustused".\nPeate ka mõistma, et kõik Topas reovee puhastusseadmed töötavad täielikult ainult elektri katkematu toiteallikaga. Seetõttu, kui teie piirkonnas sageli katkestatakse elektrienergia, on parem mitte katsetada ega eelistada teisi autonoomset septikonteese.\nKui teie saidil on elektri katkestused ebatavalised, kuid soovite paigaldada kanalisatsiooni Tapas, saate selle süsteemi elektrigeneraatoriga varustada. Selline samm lahendab probleemi.\nSeptiliste paakide käitamise reeglid Topas\nMaamaja Topas kanalisatsioon toimib pikka aega ja tõhusalt, kui järgitakse järgmisi tööeeskirju:\nRikke korral või juhusliku töötingimuste rikkumise korral peate viivitamatult helistama kaptenile\nÄrge lubage desinfektsiooni ja muid kloori sisaldavaid kodumajapidamistes sisalduvaid kemikaale siseneda kanalisatsioonisüsteemi. Asjaolu, et see aine kahjustab reoveepuhastusprotsessi viivaid baktereid.\nNarkootikumid (eriti antibakteriaalse toimemehhanismiga), leeliselised kemikaalid (lahustid, bensiin, happed jne) on Topa kanalisatsiooni jaoks hävitav.\nKeelatud on siseneda lahustumatute tahkete esemete (ehitusjäätmed, polüetüleenkotid jne) paigaldamiseni.\nKui puhastate vee filtreid veega, võib kaaliumpermanganaati ja muid bakteritele kahjulikke aineid vabastada. Veenduge, et selline vesi pole süsteemis.\nVõime kindlalt öelda, et kohalik kanalisatsioon Topas on tänapäevane ja otstarbekas lahendus majaomanike ja -vallide omanikele.


KULDNÕEL – PRESSITEADE 12.10.2017 | Tallinn Fashion Week\nKULDNÕEL – PRESSITEADE 12.10.2017\nEesti moe suursündmus Tallinn Fashion Week on alanud ning tähistab kodumaist moedisaini 11.-14. oktoobrini Vaba Lava teatrisaalis. Eile õhtul aset leidnud moenädala avapäeva raames anti üle ka Eesti tähtsaimad moeauhinnad Kuldnõel ja Hõbenõel.\nKuldnõela auhinnaga pärjati Kristina Viirpalu, kelle looming kannab edasi vanade käsitöötehnikate ilu ja filigraansust. Tema moeateljee KV Couture on Tallinna vanalinnas juba 10 aastat hääbuvaid käsitööoskuseid au sees hoidnud ning tänapäeva kiire elutempo kiuste aeglase käsitööna valmivat kõrgmoodi loonud. Disaineri ühe lemmiktehnikana kasutatakse Eesti käsitöö tõelist pärli ehk imepeenena kootud Haapsalu salli, mis on pärit 19. sajandist. Võttes inspiratsiooniks tolleaegse romantismivaimu ja vanad tikandite motiivid ning mustrid, muundab Kristina selle traditsioonilise tehnika võtted äratuntavalt isikupäraseks ja kordumatuks moeloominguks, kus ühe kleidi valmimiseks võib kuluda mitu kuud.\n“Kristina Viirpalu pühendumus moele, tema läbitud teekonnad ning loominguline küpsemine esimestest Haapsalu salli tehnikast inspireeritud kollektsioonidest tänase, globaalse ja väga isikupärase visioonini moest on tähelepanuväärne,” kommenteerib moeajakirjanik ning žüriiliige Urmas Väljaots. “Tal on kindel, äratuntav käekiri ja kergelt nostalgiline nägemus naiselikkusest, ilust. Seekordne Kuldnõela kollektsioon on Viirpalu loometeekonnal kindlasti tema säravaim ja kompleksseim ning on seetõttu tunnustust vääriv.”\n“Hõbenõela võidukollektsioon on seekord natuke erilisem kui muidu,” sõnab EKA moedisaini osakonna juhataja ja žüriiliige Piret Puppart. “Kui tavaliselt tagab Hõbenõela “moesähvatuse” alla kategoriseeritav tulemine, siis antud juhul on tegu väljakujunenud käekirjaga, staapliga, mis on ilmeksimatult äratuntav ja leidnud oma koha mõneti juba isegi Eesti disainiklassikas. Lisaks ei tegele just paljud moeloojad meil koepinnast alates oma struktuuride loomisega, mis lubab vormidel toetuda lihtsale, põhjamaisele, lausa askeetlikule joonele.”\nEesti moedisaini auhind Kuldnõel antakse silmapaistvale moedisainerile või kaubamärgile loomingulise järjepidevuse eest vähemalt viie viimase aasta vaates, pidades silmas kollektsioonide kvaliteeti ja funktsionaalsust, ajakohasust ja ilu, müügiedu ning ekspordivõimekust. Hõbenõel antakse välja viimase aasta säravaima panuse eest meie moeellu – see on auhind julge pealehakkamise, erakordse ettevõtlikkuse, originaalse idee ja energilise teostuse eest.\nKuldnõela gala tõi publikuni Kaubamaja. Lisaks ihaldatud tiitlile ootab Kuldnõela ja Hõbenõela võitjaid ka luksuslik puhkus Estonia Resort Hotel & Spas, samuti pärjati võitjad hinnaliste auhindade Goldtime’ilt, kes kinkis Kuldnõela võitjale vääriskivide erikollektsiooni kuuluva “Dancing Diamonds” teemantkee, Hõbenõela võitjale särava Thomas Sabo käekella ning publiku lemmiku tiitli võitjale Xenia Joostile teemantite ja topaasidega kaetud valgest kullast kõrvarõngad.\nHõbenõela fotogalerii saab alla laadida SIIT. Fotode autor Erlend Štaub.\nKuldnõela fotogalerii saab alla laadida SIIT. Fotode autor Erlend Štaub.


Video: hiiglaslik must auk või pikaajaline supernoova? - Kirev elu - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nVideo: hiiglaslik must auk või pikaajaline supernoova?\nAstronoomid on uurinud aastakümneid 90 miljoni valgusaasta kaugusel asuvat kosmilist fenomeni.\nArvatakse, et tegemist on kas hiiglasliku musta augu või hiigeltähe pikaajalise supernoovaga.\nUuritav objekt kannab tähistust SDSS1133.\nRahvusvaheline astronoomide meeskond on seda uurinud Hawaiil Mauna Kea Kecki observatooriumi ja Pan-STARRS1 teleskoobi ning NASA Swift satelliidi abil. Saladust püütakse lahendada infrapuna uuringutega.\nBriti astronoomiaväljaandes Monthly Notices of the Royal Astronomical Society avaldatud artiklis seisab, et esmalt peeti fenomeni supernoovaks. Samas ei ole mitte ükski varem jälgitud supernoova olnud nii pikaajalise kestusega.\nSee tähelepanek pani teadlased kahtlema, et tegemist on oma elu lõppjärku jõudnud tähega, mis on plahvatanud ning mille heledus on kasvanud miljoneid kordi. Siis tekib ülitihe objekt, mille energiahulk on sama suur kui Päike kiirgab terve oma elu jooksul.\nTeise teooriana pakuti välja, et tegemist on suure musta auguga, mis võis tekkida kui kahe galaktika mustad augud kokkupõrkel ühinesid.\nTekkinud hiiglaslik must auk lendas mingil põhjusel galaktikast välja.\nTavaliselt asub must auk oma galaktika keskmes, kuid SDSS1133 asub oma galaktika keskpunktist vähemalt 2600 valgusaasta kaugusel.\n«Praegustel andmetel ei ole meil veel teada, kas tegemist on pikaajalise supernoova või hiiglasliku musta auguga,» teatas Šveitsi rahvusliku tehnoloogiainstituudi astronoom Michael Koss.\nMüstiline objekt asub galaktikas Markarian 177, mis Maalt vaadatuna on Suure Vankri tähtkujus.\nŠveitsi teadlased analüüsisid kümneid aastaid selle objekti kohta kogutud andmeid. Esimesed teated SDSS113 kohta pärinevad 1950. aastatest.\nViimase poole aasta jooksul tehtud uurimised on näidanud, et objekt on muutunud veelgi nähtavamaks.\nAstronoomide sõnul on tegemist erakordse fenomeniga, mis seni on ainulaadne.


Kehvad uudised said tänavu alguse esimese kvartali tulemuste avaldamisest, kui Tallink Grupp teatas, et teenis oma börsiajaloo suurima kahjumi, mis tuli investoritele ja analüütikutele ootamatult.\nKuigi Tallink ise põhjendas toona nõrka tulemust hooldustöödega, prognoosis Trigon Capitali varahalduse juht Heiti Riisbergi juba siis reisijate arvu vähenemist. Tema hinnangul võib Soome majanduse jätkuv nõrkus vähendada Tallinki reisijate arvu, piletimüügitulu ja pardamüüki. Nüüd jätkub langus ka kõrghooajal.\nSamas suurim kadu on seni jätkuvalt Soome–Rootsi liinil, kus veeti juulis 351 005 reisijat ehk mullusega võrreldes 3,6% vähem. Eesti-Soome liinil liiklemiseks kasutas Eesti laevafirmat 542 752 reisijat, mida on 3% vähem kui läinud aastal. Väikest langust näitas eelmisel kuul ka Eesti-Rootsi (-0,5%) ja Läti-Rootsi (-0,9%) vaheline reisijatevedu.\nSee-eest sõiduautode veos näitas Soome-Rootsi liin ainsana väikest tõusu, kerkides 0,1% võrra, 36 536 sõidukile. Samal ajal langes Eesti-Soome liinil autode vedu 6,2%, 90 657 sõidukile, Läti-Soome liinil 3,8% võrra 11 289 sõidukile ja Eesti-Rootsi vahel 0,1% võrra, 10 925 autole.\nSamal ajal suurenes veetud kaubaautode maht ligi 4% võrra 24 099 ühikuni ning veetud sõiduautode maht vähenes enam kui 4% võrra, 149 407 ühikuni.\nLoe Tallinki I kvartali tulemuste kohta Äripäeva artiklist "Tallink teenis madalhooajal rekordkahjumi".


14:05 20.08.2019 (Uuendatud 12:39 20.08.2019)\nTALLINN, 20. august — Sputnik. Maaeluminister Mart Järvik selgitas, kuidas kohustuslikku biolisandit sisaldav diislikütus võib panna seisma enamiku Eesti ühissõidukitest, vahendab ERR.\nJärvik on varem valitsuse pressikonverentsil teatanud, et diislikütusel töötavate põllumajandusmasinate rivist välja langemise juhtumid on sagenenud.\nTema sõnul on uued kombainid pärast pikaajalist seismist hakanud sagedamini keset põldu seiskuma, sest biokütus on halvasti segatud: kohustuslik biokomponent sadestub paagi põhja ja ummistab filtri.\nMinistrit ärgitas seda teemat tõstatama Tartumaa Põllumeeste Liidu pöördumine, täpsustas ta intervjuus Eesti Rahvusringhäälingule. Muide, Järviku arvates ei ole kombainide kütusefiltri ummistumine kõige suurem probleem, mida biokütuse kasutamine võib tekitada.\nMinister rõhutas, et uus kütus võib ohustada kõiki diiselmootoriga sõidukeid, sealhulgas ühissõidukeid.\nTanklaketi Circle K peadirektor Kai Realo on aga veendunud, et kõik biokütusega seotud kartused on alusetud. Tema sõnul läheb Eesti biokütustele üle Euroopa Liidus viimaste seas ja toodetele kehtestatud kvaliteedinõuetes on arvesse võetud töökindlus iga ilmaga.\nNagu Sputnik Eesti on kirjutanud, algas järkjärguline üleminek biokütustele Euroopa Liidu algatusel 2018. aasta mais : sellega püüab Brüssel vähendada transpordi keskkonnamõju ja hoida õhu puhtana.\n2018. aastal pidi Eesti tanklates müüdav diislikütus sisaldama 3,5%, bensiin 95 aga 5% biokomponenti (kütuse bioenergiasisaldus pidi olema vähemalt 3,1%).\nAlates 2019. aasta aprillist on see näitaja diislikütuses 7%, bensiinis 95 aga 10% (kütuse bioenergiasisaldus peab olema vähemalt 6,4%).\nBiokomponendi osa on kavas suurendada ka edaspidi: alates 2020. aasta jaanuarist peab Eestis müüdava kütuse bioenergiasisaldus olema juba 10%.\nCO2, Roheline Liikumine, Roheline Energia, Euroliit, biokütus, mootorkütus, diisel


Vooremaa Jõgevamaale lisandus kaks positiivset koroonaviiruse testi\nJõgevamaale lisandus kaks positiivset koroonaviiruse testi\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 4090 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste oli 204 ehk 5% testide koguarvust.\nRahvastikuregistri andmetel laekus enim uusi positiivseid testitulemusi Harjumaale, kus koroonaviirusesse nakatumine tuvastati 126 inimesel. Ida-Virumaale lisandus 31 uut ning Tartumaale lisandus 15 uut positiivset testi tulemust. Pärnu- ja Viljandimaale lisandus viis uut nakatunut ning Läänemaale neli. Jõgeva-, Rapla-, Valga- ja Põlvamaale lisandus juurde kaks uut viirusekandjat. Järva-, Võru-, Saare- ja Hiiumaale lisandus üks uus viirusekandja. Kuue positiivse testitulemuse saanul puudus rahvastikuregistris märgitud elukoht.\nViimase 14 päeva haigestumus 100 000 inimese kohta on 284,13 ning esmaste positiivsete tulemuste osakaal tehtud testide koguarvust 5,2%.\nTartumaale lisandunud neli nakatunut said viiruse pereliikmelt, kahel juhul nakatus inimene töökohal ning üks nakatunu sai viiruse õppeasutusest. Ülejäänud Tartumaale lisandunud juhtumite asjaolud on täpsustamisel. Jõgevamaale lisandunud kaks nakatunut said viiruse töökohalt, ühe nakatunu nakkusallikas on teadmata. Valgamaale lisandunud nakatunute nakkusallikad on täpsustamisel. Viljandimaale lisandunud kolm nakatunut said viiruse pereliikmelt, kahe nakatunu nakkusallikas on täpsustamisel. Lisaks kaks Tartu-, üks Võru- ja üks Põlvamaale lisandunud nakatunu on seotud hooldekodu koldega.\n24. novembri hommikuse seisuga viibib haiglas 147 COVID-19 patsienti, juhitaval hingamisel on kaheksa patsienti. Koju saadeti 18 inimest. Uusi COVID-19 haigusjuhtumeid avati möödunud ööpäeva jooksul kokku 14.\nÖöpäeva jooksul suri kaks koroonaviirusesse nakatunud inimest: 85-aastane naine ja 79-aastane naine. Kokku on Eestis surnud 94 koroonaviirusesse nakatunud inimest.\nTänaseks on haiglates lõpetatud 691 COVID-19 haigusjuhtumit 674 inimesega.\n24. novembri seisuga on tervenenud 6014 inimest. Neist 4574 inimese (76,1%) haigusjuhtum on lõpetatud, 1440 inimese (23,9%) puhul on positiivsest testist möödunud rohkem kui 28 päeva ja inimene ei viibi haiglaravil ehk ootab tervenemise kinnitamist.


Läbipaistvus on üks ELi peamisi põhimõtteid. Selle tagamiseks peab EL avaldama teabe poliitikakujundamise ja kulutuste kohta ning kaitsma teabevabaduse põhimõtet. Need põhimõtted on sätestatud ELi aluslepingutes.\nEuroopa Liidu lepingu artiklis 10 on märgitud, et otsuseid tehakse „ nii kodanikulähedaselt kui võimalik“. Artiklis 11 on märgitud, et nii üksikisikutele kui ka neid esindavatele ühendustele tuleks anda võimalus „teha teatavaks ja vahetada avalikult oma seisukohti liidu tegevuse kõigis valdkondades“.\nEuroopa Liidu toimimise lepingus käsitletakse neid põhimõtteid põhjalikumalt. Selles on märgitud, et ELi institutsioonid peavad tegutsema avalikult ja tagama, et igal liidu kodanikul ja igal füüsilisel või juriidilisel isikul, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on mõnes ELi liikmesriigis, on võimalik pääseda ligi dokumentidele (artikkel 15).\nSee tähendab, et teil on õigus vaadata ELi institutsioonide, organite ja asutuste dokumente, sh õigusakte, ametlikke dokumente, koosolekute protokolle ja päevakordi. Kasutage selle lehekülje linke, et vaadata nende andmebaase ja avalikke registreid, kust saab hankida dokumente kas veebist otse või taotluse alusel.\nEuroopa Komisjon, Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu ning Euroopa Liidu Nõukogu avaldavad läbipaistvuse suurendamiseks oma koosolekute ajakavad enne nende toimumist ja jagavad teavet koosolekute tulemuste kohta pressikonverentsidel. Samuti on võimalik veebis vaadata Euroopa Parlamendi istungeid ja Euroopa Liidu Nõukogu kohtumiste osi.\nKõik programmitöö tähtsad osad, sh Euroopa Komisjoni poliitilised suunised, kõne olukorrast Euroopa Liidus ja komisjoni tööprogramm, avalikustatakse. Samuti avaldatakse Euroopa Ülemkogu strateegiline tegevuskava ja edasised Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi prioriteedid.\nSaate vaadata volinike, Euroopa Ülemkogu eesistuja ja Euroopa Parlamendi presidendi ajakavasid.\nÜlejäänud ELi institutsioonid ja organid avaldavad samuti oma presidentide ajakavad ning kohtumiste ja interneti kaudu voogedastatavate koosolekute kalendrid.\nLisateavet saate institutsioonide ja organite lehekülgedelt.\nEUR-Lex võimaldab vaadata ELi õigusakte. Saate otsida aluslepinguid, õigusakte, rahvusvahelisi lepinguid, õigusloomeprotsesse, ELi õigusaktide kokkuvõtteid ja kohtulahendeid.\nSaate otsida organisatsioone või registreerida oma organisatsiooni. Register sisaldab teavet eesmärkide, huvitatud isikute ja eelarvete kohta ELi tasandil. Registrit käitavad Euroopa Parlament ja Euroopa Komisjon. Pange tähele, et organisatsioonide esindajad ei tohi osaleda kõrgetasemelistel kohtumistel volinike või Euroopa Komisjoni kõrgete ametnikega, kui nende organisatsioon ei ole registreeritud.\nAndmebaasist DORIE saate otsida ELi küsimusi käsitlevaid dokumente alates 1946. aastast kuni tänaseni. Need võivad olla ELi institutsioonide vastuvõetud õigusaktid, ELi institutsioonide ja organite koosolekute protokollid, pressiteated ja -artiklid, Euroopa juhtide kõned ning teatavaid komisjoni talituste sisedokumendid.\nSelles aruandes esitatakse ülevaade ELi peamiste algatuste ja saavutuste kohta möödunud aasta vältel.\nSaate otsida ELi institutsioonide ja muude organite väljaandeid e-raamatukogust.\nSaate otsida andmeid ELi avatud andmete portaalist, mis on ELi institutsioonide ja muude organite andmete ühtne kontaktpunkt. Võite neid andmeid kasutada ja taaskasutada ärilistel ja muudel eesmärkidel.\nSaate vaadata dokumente, mille Euroopa Parlament on koostanud või mille ta on saanud alates 2001. aasta detsembrist. Register sisaldab protokolle, päevakordi, õigusakte ja resolutsioone.\nSaate vaadata dokumente, mille Euroopa Ülemkogu on väljastanud alates 1999. aastast. Register sisaldab järeldusi (alates 2004. aastast), koosolekute protokolle, päevakordi, hääletusi ja hääletuste tulemusi.\nSaate vaadata dokumente, mille Euroopa Liidu Nõukogu on väljastanud alates 1999. aastast. Register sisaldab ettevalmistavaid seadusandlusega seotud dokumente, koosolekute protokolle, päevakordi, hääletusi ja hääletuste tulemusi.\nKaasotsustamismenetluse õigusaktide register (seadusandlik tavamenetlus )\nSaate otsida ELi õigusakte, mis on vastu võetud seadusandliku tavamenetluse raames. Register sisaldab nii käigusolevate kui ka lõpetatud menetluste dokumente.\nSaate vaadata dokumente, mille Euroopa Komisjon on koostanud või mille ta on saanud alates 2001. aasta jaanuarist. Register sisaldab seadusandlikke dokumente ning koosolekute protokolle ja päevakordi.\nSaate otsida teavet ja dokumente, mis käsitlevad Euroopa Komisjoni ELi õigusaktide rakendamisel aitavate komiteede tööd.\nSaate taotleda juurdepääsu Euroopa Liidu Kohtu haldusdokumentidele.\nSaate vaadata EKP avaldatud dokumente. Register sisaldab päevikuid, otsuseid, arvamusi ning koosolekute päevakordi ja protokolle.\nSaate taotleda juurdepääsu Euroopa Kontrollikoja väljastatud dokumentidele kas kirja või e-posti teel.\nEuroopa välisteenistuse avalik register\nSaate vaadata dokumente, mille Euroopa välisteenistus on koostanud alates 2015. aasta jaanuarist. Register sisaldab ettepanekuid, soovitusi, töödokumente ja haldusotsuseid.\nEuroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avalikud dokumendid\nSaate vaadata Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee koostatud dokumente. Dokumendid on saadaval elektroonilises vormingus.\nSaate võtta ühendust läbipaistvuse ning dokumentidele juurdepääsu eest vastutava osakonnaga, et taotleda Euroopa Regioonide Komitee koostatud dokumente.\nSaate vaadata keskkonna- ja sotsiaalteavet või -dokumente kestlike investeerimisprojektide kohta ning keskkonnapoliitika dokumente.\nSaate otsida põhilisi tegevusdokumente (juhtumid, otsused, soovitused) ja dokumente strateegia, poliitika ning kõrgetasemelise juhtimise kohta.\nSaate otsida aruandeid Euroopa Andmekaitseinspektori tegevuse kohta seoses isikuandmete töötlemisega.\nSaate vaadata Euroopa Andmekaitsenõukogu kolme avalikku registrit. Need sisaldavad andmeid käitumisjuhendite, sertifitseerimismehhanismide, andmekaitsepitserite ja -märgiste ning siduvate kontsernisiseste eeskirjade kohta.\nEuroopa Liidu teabekeskused\nEurope Directi teabekeskused\nKui tahate ELi toimimise kohta rohkem teada saada, siis võtke ühendust oma kohaliku Europe Directi teabekeskusega.


Pere ja lapsed – Helin Kulla Photography\nAatu 1 aastane!\n08.11.2015 by Helin Kulla\tLeave a Comment\nPosted in: Pere ja lapsed\n”I make milk, whats your superpower?”\nPosted in: Beebid, Pere ja lapsed\n17.11.2014 by Helin Kulla\tLeave a Comment\nOlen juba ka eelnevalt maininud, et alati ei ole vaja pildistamise jaoks tohutult suurt parki mitmete erinevate võimalustega. Sest neid võimalusi leidub ka lähemalt. Esmapilgul ehk mitte nii ”fotogeenilistest” kohtadest. Loomulikult on tore kui on palju erinevaid v6imalusi aga alati polegi neid vaja. Need pildid on tehtud pere koduhoovis. Ja kui aus olla siis tegelikult … [Read more…]\nÕde ja vend\n16.10.2014 by Helin Kulla\tLeave a Comment\nTegelikult käisid need õde ja väike vend pildistamas siiski koos emme-issiga 🙂 Aga loomulikult on lapsed piltidel palju vahvamad ja näitan nendest pilte rohkem. Pildistamise idee oligi see, et saaks 1aastasest poisiklutist vahvaid pilte, vanemast õest pilte ja ka mõned perepildid. Tegelikkuses on aga nii, et alati teen pilte ka emast-isast kahekesi – absoluutselt alati … [Read more…]\nPosted in: Pere ja lapsed, Portree\tTagged: 1vuotiaskuvaus, lapsikuvaus, perhekuvaus, valokuvaaja Kouvolassa\n28.09.2014 by Helin Kulla\tLeave a Comment\nMulle meeldib pildistamistel alati kasutada aastaajale kohaseid rekvisiite – sellel korral septembris vastsündinud beebit pildistades kasutasin rekvisiitideks õunasid ja pihlakaoksi. Samas on beebid nii armsad, et ega neile ei olegi vaja igale pildile rekvisiite lisada. Aga vaadake ise järele 🙂\nPosted in: Beebid, Pere ja lapsed, Vastsündinud\tTagged: perhekuvaus, vastasyntyneiten kuvaus, vauvakuvaus\n10.09.2014 by Helin Kulla\tLeave a Comment\nSuvel käisin külas perel, kes soovis pilte oma lastest ja perest ja seda ka koos koertega. Kui koerad välja lasti siis ehmatasin natukene ära ka, sest tegu siiski kahe üpris vihase näoga koeraga 😀 Aga ei, olid nad armsad ja sõnakuuleikud. Lihtsalt ilm oli väga kuum ja seega koertega koos pilte teha oli raske, nad … [Read more…]\nPosted in: Pere ja lapsed\tTagged: lapsikuvaus, perhekuvat, perhekuvaus, valokuvaaja kouvola\nIga sügisene fotosessioon\n31.08.2014 by Helin Kulla\tLeave a Comment\nSellel päeval kui Rico sündis sadas maha talve esimene lumi. Või kuidas seda nimetada – lumekirme? Igatahes oli karge ja külm. Ja maa oli õrnalt valge. Vaatasin 8. korruselt alla ja samal ajal imetlesin seda vastsündinud last. Mõtlesin, et see on küll ilus päev sündimiseks 🙂 Sellest ajast alates on sügis üks minu lemmikaastaaegadest. Teine … [Read more…]\nPosted in: Pere ja lapsed, Portree\tTagged: Laspikuvaus, portrettikuvaus, valokuvaaja kouvola\nPildid lapsest ja perest :)\n28.08.2014 by Helin Kulla\tLeave a Comment\nOli väga kuum suvepäev kui nei pilte tegime. Kuid väike printsess oli tubli ja naeratusi jätkus 🙂 Soomes on popp teha 1aasta sessioone, ehk selliseid kus laps on just saanud 1 aastaseks või kohe saamas. Imestan aga, et alati selliseid sessioone broneerides küsivad vanemad, et kui palju peab perepildi eest juurde maksma. Jah, ma tean, … [Read more…]\nPosted in: Pere ja lapsed, Portree\tTagged: 1v kuvas, lapsikuvaus, perhekuvaus, valokuvaaja kouvola\n24.06.2014 by Helin Kulla\tLeave a Comment\nKadri tuli pildistama terve perega – ka koer oli kaasas! Mummu õnneks on nii sõnakuulelik ja sõbralik, et ei olnud mingit probleemi sellega. Alati aga kui on pildistatavaid rohkem kui üks.. nin nende hulgas ka lapsed + loomad – siis see on väljakutse, et saada pilte kus kõik oleks nö ”normaalsed” 🙂 Aga ma usun, … [Read more…]\nPosted in: Pere ja lapsed\tTagged: lapsikuvaus, muotokuvaus, perhekuvaus, portrettikuvaus, valokuvaaja kouvola\nAnne ja Annabel\n17.06.2014 by Helin Kulla\tLeave a Comment\nEma ja tütre fotosessioon eelmisest suvest.\nPosted in: Pere ja lapsed, Portree\tTagged: lapsikuvat, muotokuvaus, perhekuvat, portrettikuvaus, valokuvaus kouvola\nCopyright © 2018 Helin Kulla Photography.


Isostar Fast Hydration Lemon Jook 500ml - Isostar sporta uzturs - veikals\nSKU: 197591 Categories: Isotoonilised joogid, Kiire energia\nIsostar Fast Hydration Lemon sidrunimaitsega on isotooniline jook (kasutusvalmis), mis tagab sportlase vajadused – hüdratsiooni, energia ja vastupidavuse. Selle isotooniline valem tagab vedeliku kiirema imendumise ja mao tühjendamise. Kasutades enne treenimist isotoonilist jooki, saate vajalikud vedelikuvarud. Treeningu ajal parandab jook töövõimet ja vastupidavust, samuti vähendab seedetrakti probleemide riski. Pärast treeningut parandades parandab jook taastumisprotsessi.\nIsostar Fast Hydration Lemon isotooniline jook on suurepärane energia- ja mikroelementide, eriti kaltsiumi ja magneesiumi allikas. Need pakuvad tõhusat lihastööd treeningu ajal, samuti abi taastumisel. Jook sisaldab rikkalikult annust B1-vitamiini, mis aitab kehal toitaineid energiaks muundada. See isotooniline jook on sportlaste jaoks populaarne valik just praktilise pakendamise ja maitseainete valiku teel.\nYou're viewing: Isostar Fast Hydration Lemon Jook 500ml €1.55


Ühevärviline maniküür - parimad ideed ja ilusad uued küünte kujundused - Confetissimo - naiste ajaveeb\nÜhevärviline maniküür - parimad ideed ja ilusad uued küünte kujundused\nÜhevärvilist maniküüri peetakse küünte plaatide kujundamise põhiideeks, mis kaunistas naiste küüsi juba mitu aastakümmet, enne kui moes tulid mitmevärvilised kujunduse variatsioonid ja mustrid. Esmapilgul pole selles kujunduses midagi erilist. Disainerite sõnul on siiski võimalik jälgida monokroomse lakoonilisuse rafineeritud elegantsi ja aristokraatia noote, mis ideaalis täiendavad mis tahes pilti. Täna on ühevärviline küünte kunst populaarsuse tipptasemel ja siis kaalume selle maniküüri kõige ilusamaid näiteid.\nÜhevärvilise maniküüri tunnused\nTänapäeval on ühevärviline disain küüneplaatide katmine ühevärvilisena, selle keskmistes toonides või radikaalselt erinevates värvides, näiteks mustvalgena. See näeb täiuslik välja igasuguse pikkuse ja kujuga naeltel ning muljetavaldav geelilaki värvipaleti valik võimaldab teil kehastada väga erinevaid ideid.\nHeledad toonid on suurepärane lahendus igapäevaseks kujunduseks. Aktipalett sobib ideaalselt ka kõige rangema pildiga. Samal ajal jäävad ka heledad ja tumedad pinnakatted asjakohaseks ning võivad aktiivselt osaleda meistriteose loomise protsessis.\nKäte ja küünte naha seisund on sel juhul võtmeroll, eriti kui tegemist on tumedate või erksate värvidega lakiga. Nii kurb kui see ka ei tundu, toovad nad reetlikult välja ka kõige väiksemad vead. Mida kohusetundlikumalt protsess viiakse läbi, seda elegantsem lõpuks maniküür välja näeb.\n"Efektidega" lakid näevad selles kujundusvalikus väga kena välja. Need võivad olla kameeleoniefektiga katted, läikivate holograafiliste osakestega katted, shimeriga lakid, sära või fooliumitükid.\nKui nendest pakkumistest ei piisa mõnele moe naisele, saate alati ühevärvilist värvi mitmekesistada, venitades värve või "negatiivse ruumi" alasid. Matt ja läikiva viimistluse kombinatsioon näeb selles versioonis eriti ilus välja.\nSoovitatav lugeda: Imeilus maniküür koos rhinestonesiga: 100 parimad fototeemad suurepärase disaini jaoks\nKindel ühevärviline disain\nÜhevärviline maniküür on moeloojate hulgas, kes eelistavad universaalseid disainivariatsioone, väga populaarne. Kaunistades oma küüned monokromaatilise kattega, unustate pikka aega oma mured küünte värvi harmoonilise kombinatsiooni pärast ühe või teise moes pildiga.\nMis puutub värviskeemi valimisse, siis selle kujunduse jaoks pole erilisi piiranguid. Stilistid soovitavad sel juhul lähtuda oma eelistustest ja välimuse värvitüübist.\nRuudu- või mandlikujuliste küünteplaatide omanikud saavad valida ühe pastellipaleti tooni. Lühikeste naeltega tüdrukute jaoks on eelistatav kasutada heledaid värve. Kuid ärge unustage, ka sügavatel ja tumedatel varjunditel on õigus olla. Pealegi saate alati küünte paari kaunistada rhinestone muster või ilus muster.\nLumivalge küünte disain näeb alati välja naiselik ja väga õrn, nii et kaasaegsed moe naised kaunistavad oma küüsi üha enam sellisel viisil. Valge näeb veatu välja igasuguse pikkuse ja kujuga küünteplaatidel. Isegi pikki ja teravaid naelu eristatakse sellise kattega kerguse ja armu poolest.\nLisaks rõhutab laki valge värv pargitud nahka väga soodsalt ja täiendab igat välimust üllaste nootidega. See näeb välja üsna isemajandav, kuid soovi korral saab seda suurepäraselt kombineerida juurtevööndis olevate rhinestones mustriga, sära sära või fooliumjäljenditega.\nSinine küünte disain\nSinine on üks paljudest sinise paleti toonidest, mida on hiljuti maniküüris väga sageli kasutatud. See võib olla õrn ja pehme või vastupidi, värskendada ja täiendada kogu välimust lahedate märkmetega.\nEttevõttes, kus on sinine, hall, taevasinine, näevad koobalt, taevasinine ja muud pooltoonid väga ilusad välja. Seetõttu saavad disainis osaleda korraga nii üks kui ka mitu tooni.\nSinise ühevärvilise värvi praeguste täienduste hulgas on must, valge, lilla või tumesinine muster. Mis puutub dekoratsiooni valimisse, siis sel juhul võib hõbedane sära, läbipaistev või ehteid kattev kattekiht maksimaalselt rõhutada kõiki siniste küünte aadelusi.\nSoovitatav lugeda: Moodsad maniküürigeelid: 80 + hämmastavad kevadest ideed\nVeel üks mustvalge maniküüri peen variatsioon on roosa kujundus. Nagu eelmine ettepanek, näeb ka see disain välja võluv ja kogenud mitte ainult ühte roosat tooni, vaid ka selle erinevaid toone ja nende kombinatsioone.\nSee idee näeb välja väga kena ja annab fashionistadele ideaalse võimaluse lakkida küüned gradienttehnikas heledamatest kuni tumedamateni. Hõbedased litrid või paar sädelevat kristalli lisavad dekoratsioonile piduliku tunde.\nPrantsuse maniküüri osas kujutame kõik intuitiivselt ette läbipaistvat, alasti või kahvaturoosat küünte alust, mille otsas on lumivalge "naeratus". Ka on moodsad moe naised juba ammu tuttavad mitmesuguste värvivariatsioonidega.\nKuid täna teeme ettepaneku pöörata tähelepanu prantsuse stiilis ühevärvilisele kujundusele, mis näeb välja veidi ebatavaline, kuid samas ka vaoshoitud ja väga kaasaegne. Protsessis kasutatakse ühte tooni lakki, kuid "naeratus" ja küünte alus on erineva struktuuriga. See võib olla läikiva alusega matt viimistlus või vastupidi. Sellisel juhul sõltub laki värv täielikult teie eelistustest ja võib olla kas hele või helge, tume ja isegi happeline.\n“Negatiivse ruumi” tehnika sobib lihtsalt ühevärviliste küünte kujundustega. Tema abiga saate kaunistada mitte ainult paari küünte originaalsete mustritega, vaid ka visuaalselt kergendada liiga tumedaid ja sügavaid katteid, pehmendada küllastunud varjundite heledust ja muuta lakoonilised värvid õrnemaks.\nKõige populaarsemate näidete hulgas on küüneplaadi põhjas olev läbipaistev lunula, erinevad triibud ja muud lihtsad mustrid. Kaunistuse osas piisab mõnest veerisest ja peentest sädelustest koos küünte läbipaistvate aladega.\nSametistest küüntest saate lõputult rääkida, sest ükski teine kate ei saa disaini nii võluväel muuta. Iga mattpinda kasutav varjund muutub pehmemaks ning kogu kujundus näeb välja rikkalik ja luksuslik.\nMatt-ühevärviline värv sobib katte sobitamiseks väga kenasti mustritega, eriti kui need on variatsioonid mattpõhjal läikivate mustritega või vastupidi - sametised mustrid läikel. Läikivad maniküürilindid või lihtsad rhinestones-kompositsioonid näevad sametil välja vähem uhked.\nVõite ka kattekihte lihtsalt üksteisega vahetada. Näiteks kasutage küünte katmiseks läiget ja kaunistage nimetu küünt ja väike sõrm mattpinnaga.\nAlgne mustvalge duett näeb välja mitte ainult ilus, vaid ka vaoshoitud. See ei lähe kunagi moest välja ja kuna selline omadus nagu elegantsus on värvide omadustes, peetakse seda alati laitmatu stiili standardiks.\nPraeguste tehnikate hulgast, mis suudavad võimalikult palju demonstreerida kogu mustvalge ühevärvilise täiuslikkuse, võib välja tuua minimalismi, ühe või kahe naela aktsentmustriga kujunduse, geomeetria, kuu ja prantsuse maniküüri. Sellisel juhul on teretulnud täiendused sädemete või kivide kujul.\nPikka aega jääb selline küünte kunst edetabelisse, mis pole üldse üllatav. See on teostuses üsna lihtne, sobib ideaalselt pildi mis tahes stiiliga ja soovi korral saab seda täiendada jooniste või kujundusega. Sellise küünte meistriteose kujundusvõimalusi on palju. Ja et maniküür säilitaks oma esialgse välimuse nii kaua kui võimalik, soovitavad disainerid oma töös kasutada geel-lakke.


Minu käsitööpäevik: Lip lippi peäl, lap lappi peäl, ikke nöäla pistega\npühapäev, juuli 12, 2015\nLip lippi peäl, lap lappi peäl, ikke nöäla pistega\nMeie pere käis taaskord fotograafi kaamera ees poseerimas. On saanud juba väikeseks traditsiooniks, et iga 3 aasta järel ühel ilusal suvisel päeval me ennast veidi üles lööme ja jäädvustame, kuidas me kasvanud ning kosunud ikka oleme :D Eelmisel korral käisime me Kuressaare lossihoovis ning justkui ajast tagasi rändasime. Seekord jäädvustasime viimaseid lapsepõlve värvide mängu, sest järgmisel korral on meie peres juba teismeline :)\nÕmblesin endale ja piigale lapiseelikud, kasutades kõiki neid kanga jääke, mis meil aastatega kogunenud oli. Esialgne plaan oli teha endale maani seelik ja Helenale põlvedeni. Kahjuks jäi mul oma maani seeliku valmimisest puudu 324 puuvillast riidelappi ja tuli plaanid ümber teha. Ehk teisisõnu - Helenale sai minu pooliku seeliku ja mina sain neiu põlvedeni seeliku. Hea kohe, et ma Helena seeliku eriti suure krookega tegine :D Nii mahtus minulegi selga, kui veidi pikema kummi sisse ajasin!!!\nOma suurele ja väikesele mehele õmblesin ma suvised põlvpüksid. Mõlemate põhilõiked said välja lõigatud pruunist puuvillasest kangast. Taskud ja muud ilu-detailid aga kangast, mida võib ka meie seelikutest leida. Poja puhul kasutasin siis rohelist valgete täpidega ja mehekese puhul roosat valgete täpidega. Pükste sääred ääristasin sama tooni kantpaelaga nagu ääristasin minu ja piiga seelikute ääred :)\nSelline seekordne pildistamine siis oligi. Äärmiselt lõbus, meeletult värvi küllane ja pööraselt mänguline :D\nKoht: Panga pank\nAbikaasa pükste lõige: Burda 4/2007\nPoja pükste lõige: Ottobre design 3/2010\nJa meie võrratu fotograaf Mari Pukk\nPosted by Sirje at pühapäev, juuli 12, 2015\nLabels: püksid, seelik, õmblemine\nRuna avab oma väikese poe\nLip lippi peäl, lap lappi peäl, ikke nöäla pistega...


Liina Raud: väärtushinnagud õpingutest välismaal - Noored Sotsiaaldemokraadid\nBlogi Liina Raud: väärtushinnagud õpingutest välismaal\nLiina Raud: väärtushinnagud õpingutest välismaal\nMäletan hästi oma esimest koolipäeva Taanis. Kõndisin sadade õppuritega koolimaja poole ning esmalt meenub nende tugeva aksendiga inglise keel ja seika ka hõiked “Hej!” ning “God dag!”. Olin nende sõnade tähendused enda jaoks selgeks teinud, sest tervitamist tuli ette küllaltki palju. Eriti riigis, kus inimesed on tunduvalt avatumad ja avameelsemad, kui tagasihoidlikus Eestis, kirjutab SDE Euroopa Parlamendi kandidaat Liina Raud.\nOlin võõras riigis. Võõras kultuur, võõras keelekeskkond, võõrastest ümbritsetud ning isegi toit oli võõras. 17-aastaselt oli see väga hirmutav, sest olles harjunud koduse toidu ja perekonna lähedusega, oli see katsumus minu jaoks midagi ütlemata suurt ning keerulist.\nMinu jaoks on alati olnud oluline hariduse omandamine, sest haridus ning haritus on justkui maja vundament – tugi, millel seinad ja katus püsti seisavad. Suur teadmistejanu oligi põhjus, miks soovisin end proovile panna ning pakkida aastaks asjad ja asuda Taani teadmisi koguma. Arvasin, et lisaks tugevale Eesti haridusele, oleks mul vaja silmaringi laiendada ning Euroopa osana tutvuda kõige sellega, mida maailm meile pakub. Pean ütlema, et see oli minu elu üks õigemaid otsus.\nKoolis õpitud faktiteadmised on olulised, kuid nende kõrval on hindamatu väärtusega lai silmaring. Oleme justkui unustanud, et ühiskond on muutuv protsess ning selleks, et pealekasvav põlvkond oleks tubli ja agar, on vaja anda neile oskused, mida ühiskond neilt nõuab. Nendeks on kohanemisvõime, lai teadmistepagas, oskust end pidevalt täiendada ja arendada. Mobiilses maailmas on nendeks ka teadmisi erinevatest kultuuridest ja keeltest, kuid sellest jääb praeguses koolisüsteemis väheks.\nOlen hetkel 25-aastane ja ühe pisikese Mirjami ema. Ma soovin, et ka minu tütrel oleks ühel hetkel võimalus panna oma teadmised proovile ning minna aastaks välismaale õppima. See on võimalus selleks, et mõista kui oluline on pärast aastat välismaal olekut tulla tagasi kodumaale ning jagada oma teadmisi siinsetega. Veelgi enam – ma loodan, et mida aeg edasi, seda rohkem soovivad noored minna välismaale õppima.\nKui lõpuks tagasi tulin, oli muutunud täielikult minu arusaam maailmast kui sellisest ning tänu iseseisvusele ja avastustele õppisin enda kohta nii mõndagi uut. See kõik viis mind lõpuks õppima juuksuri ametit ja sealt edasi Tallinna Tehnikaülikooli rahvusvaheliste suhete erialale. Oma eluvalikud ja väärtused olen piltlikult öeldes võlgu Taanile.\nKuid kui nüüd ausalt öelda, siis kogu eeltöö selleks, et üldse minna Taani õppima, oli väga keeruline. Nii nagu ikka, ei olnud ka minu vanematel võimalust käia koheselt välja niivõrd suurt summat välismaal õpingute jaoks. Selleks, et see raha saada, aitasid mind nii sugulased kui ka ettevõtted, kellel oli võimalus hakkajaid noori toetada. Nii tuli neile kirjeldada miks ma üldse soovin Taani minna, mida soovin elus teha ning nii mitmeski ettevõttes tegin ka toetuse eest kõvasti tööd. Kuid kui nemad ei oleks minusse uskunud, ei oleks mul sellist võimalust tekkinud.\nTegelikult peab ka Euroopa Liit oma noortesse uskuma ning nendesse investeerima. Eks ka haridus ole pikaajaline investeering, mille tulemust näeme alles aastate ja aastate pärast, kuid kuidas teisiti? Hetkel on selliste kogemuste lubamine vaid rikaste privileeg – elame ühiskonnas, kus raha määrab selle, milline on tulevik.\nMa tahan, et kõigil oleks võimalus end täiendada ja juurde õppida hoolimata sellest, kui paks või õhuke tema rahakott on. Välismaal õppimine ei tohi olla privileeg, vaid peab olema võimalus igale tublile gümnaasiumi- või kutsekooli õpilasele.\nMa kandideerin lähenevatel Euroopa Parlamendi valimistel sotsiaaldemokraatide nimekirjas ning seda selleks, et nooruslikud ja julged mõtted ka Euroopas kuulda oleks. Sest kui noored ise oma ideid teoks ei tee, siis kes teeb?\nLiina Raud, SDE Euroopa Parlamendi kandidaat


Terviseks » Viljar Veede: kuidas tervist rahaks teha?\nTänavu märtsis esitasid Eesti alkoholitootjad uuele võimuliidule ühismemo, mille teemaks oli nn 10-10-10 alkoholiaktsiisi tõus. Peale selle aasta 15-protsendilise tõusu suureneks aktsiis ka järgmisel kolmel aastal, iga kord kümme protsenti.\nOma memos ennustavad tootjad, et plaanitav muudatus vähendaks alkoholitarbimist sedavõrd, et see kahjustaks oluliselt Eesti majandust ja konkurentsivõimet. Fakt, et tegemist on kõigi suuremate alkoholitootjate ühiselt koostatud memoga, mille nimel on ajutiselt unustatud isegi omavahelised jagelused, teeb valvsaks. Kas see võiks reaalselt ohustada kogu alkoholitööstuse kasumit? Võib, sest vastasel juhul ei pälviks see niisugust üksmeelset tähelepanu.\nLiigne alkoholitarbimine on terviseriskidest üks suuremaid. Euroopas on see surmapõhjustest kolmandal kohal kõrgvererõhktõve ja suitsetamise järel. Olukorra parandamiseks oleks vaja sihikindlat tegutsemist, mida pole aga näha, ehkki teaduslikult tõestatud meetmed joomise efektiivseks vähendamiseks on juba paarkümmend aastat teada.\nAlkoholitööstusel on terve arsenal taktikaid, millega luua endale sobiv ärikeskkond. Järgnevalt kirjeldan selleks kasutatavaid meetodeid ja argumente, mille alla võib liigitada ka ülalkirjeldatud ühismemo. Need võtted pole omased vaid Eestile, pigem on need üle võetud mujalt maailmast ning suurkontsernidelt, kellele kuuluvad ka suuremad Eesti firmad, nagu Saku ja A Le Coq.\nEsiteks poliitika. Soodsa seadusandluse saavutamine on alkoholitööstuse taktikate põhiline eesmärk. Põhimõtteks on alkoholi tarbimist efektiivselt vähendavate poliitiliste strateegiate maksimaalne blokeerimine ja minimaalselt efektiivsete strateegiate toetamine. On ammugi tõestatud, et kõige tulemuslikum on alkoholi hinna tõstmine, miinimumhinna kehtestamine, sooduskampaaniate kaotamine, müügikohtade arvu vähendamine, reklaami keelustamine ja nende kombineerimine teavituskampaaniatega. Lähenemised, mida toetab alkoholitööstus, on aga «vastutustundlik» eneseregulatsioon, kõikvõimalikud kampaaniad ilma nimetatud meetmeteta ning fookuse järjekindel nihutamine sellele, et alkoholiprobleemides on süüdi tarbija.\nVaevalt on enamik inimesi tähele pannud, et kõik alkoholitootjate loodud kampaaniad keskenduvad isiklikule vastutusele ja otsustamisvabadusele. Sellega kaotatakse igasugune seos alkoholist tingitud probleemide ja tööstuse vahel, kuna süüdi on alati rumal tarbija. Sellised kampaaniad kannavad endas järjekindlalt ka sõnumit, mis kinnistab arusaama alkoholist kui kultuuri normaalsest ja paratamatust osast. Väljendid «enamik inimesi tarbib alkoholi», «alkohol on sama vana kui kultuur», «alkohol kuulub sotsiaalsete ürituste juurde» korduvad aastast aastasse. Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liidu viimane kampaania «Joo targalt!» võiks olla õpikunäide ülalpool kirjutatu juurde.\nNagu mantrat kiputakse kordama väidet, et alkoholi hinna tõstmine ja kättesaadavuse piiramine on vastutustundlikku tarbijat ahistav. Ulatuslikud teadusuuringud ja loogiline mõtlemine aga ütlevad, et seeläbi väheneb tarbimine just nimelt problemaatilises kontingendis, jättes mõõduka tarbija põhimõtteliselt puutumata.\nAlati on varnast võtta ka väide, et sellised piirangud mõjuvad halvasti majandusele ja vähendavad maksutulu. Loomulikult jääb mainimata see, et kulu, mida suur alkoholitarbimine ühiskonnale põhjustab, kaalub selle mitu korda üle.\nAlkoholitööstuse poliitiline mõju on kõikjal maailmas niivõrd tugev, et igasuguse efektiivse strateegia rakendamine kukub enamasti läbi. Viimase aja ühe kõnekaima näite võib tuua Šotimaalt, kus arstide ja terviseedendajate ettepanek kehtestada alkoholiühikule miinimumhind lämmatati alkoholitootjate eduka lobitöö tulemusena.\nTeiseks teadus. Võib leida hulgaliselt teadusuuringuid, mille põhieesmärk on toetada arusaama, et alkoholi tarvitamine mõõdukates, «tervislikes» kogustes on organismile kasulik. Lähemal uurimisel selgub aga tihti, et teadlasi, kes avaldavad uuringuid alkoholi kasulikkusest, on rahastanud tööstus. Seeläbi saab esiteks hoida käibel uskumusi alkoholist kui millestki suhteliselt ohutust ning teiseks saab neid uuringuid kasutada argumentidena nii tervishoiupoliitika kui ka teavitusmaterjalide koostamisel. Samugi garanteeritakse, et tulemused jõuaksid alati meediasse, tihtipeale lihtsustatud ja eksitavate pealkirjade all.\nUudiseid, et mõõdukas alkoholitarbimine kaitseb südant või vähendab sapikivide teket, leiab väljaannetest regulaarselt. Seejuures jäetakse loomulikult tähelepanuta, et sama suured alkoholikogused suurendavad näiteks rinnavähi või maksakahjustuse riski. Hiljuti käis läbi ka nupuke, et raseduse ajal väikeses koguses veini limpsivate emade lapsed on tulevikus targemad. Niisugune info eeldab väga kriitilist suhtumist, kuna leitud seos on ülima tõenäosusega juhuslik, sel pole mingit seost «veini kasulike omadustega». Kuid lööv pealkiri on loodud.\nOn teada, et tööstus on sihilikult palganud teadlasi kritiseerima oma kolleege, kes on oma töös esile toonud alkoholiga seotud riske. 1994. aastal avaldas WHO raporti, milles suur rõhk oli alkoholiga seotud rahvatervise probleemidel. Selle koostamisel oli osalenud suur hulk teadlasi paljudest riikidest. Briti alkoholifirmade tuntud käepikendus Portman Group, mille avalik missioon peaks olema kahjude vähendamine, palkas 2000 naela eest mitu akadeemikut raportit avalikult maha tegema. Üks psühhiaatriaprofessor avaldas ka, et muuhulgas pakuti talle raha selle eest, et ta edaspidi oma töödes enam ei kasutaks väljendit «alcohol and other drugs». Eesmärgiks on säilitada kuvandit, nagu alkoholi ja kõigi muude uimastite vahel oleks mingi fundamentaalne erinevus.\nKolmandaks meedia. Lisaks teadliku infovälja kujundamisele alkoholiteemas rakendab alkoholitööstus massimeediat loomulikult ka reklaamimiseks. Reklaam toimib mõistuse emotsionaalse, vähem teadvustatud osa mõjutajana. Ainuüksi USAs kulutavad alkoholitootjad kõikvõimalikule reklaamile iga päev 13 miljonit dollarit, kusjuures 75 protsenti sellest kulub sponsorlusele, tooteasetusele, auhinnamängudele ja igasugustele meenetele (näiteks T-särgid).\nTööstuse raudkindel seisukoht on, et reklaam ei pane inimesi rohkem jooma. Paljude uuringutega on korduvalt tõestatud, et see ei ole tõsi. Selliseid kosmilisi summasid ei kulutataks millelegi, mis ei tööta. Ka Eestis on alkoholireklaami maht näiteks televisioonis viimase kümmekonna aastaga suurenenud rohkem kui kolm korda.\nAlkoholitootjad näevad suurt vaeva, et avalikkuse silmis paista vastutustundliku ja ühiskondlikku arengut toetavana. Suurepärane vahend selleks on sponsorlus, mis võimaldab jätta endast altruistliku mulje ning samas teha korralikult reklaami.\nIlmekas näide on USA suurima õlletootja Miller Beer koduvägivallavastane kampaania aastast 1999. Kompanii rahastas kogu riigis naiste varjupaiku kokku kahe miljoni dollariga, mis on loomulikult väga teretulnud. Samal ajal aga kulutati kampaania esiletõstmiseks meedias, st kompanii positiivseks mainekujunduseks, lausa sada miljonit. Siira aitamissooviga firma oleks suurema osa sellest lisanud annetusrahale. Tugevat seost nende toodete ja koduvägivalla vahel muidugi ei mainitud.\nPideva vägivalla tõttu, millel leiti seos alkoholi tarbimisega, keelati 2003. aastal Brasiilias jalgpallistaadionitel märjukese müük. Kuna aga Budweiser on üks FIFA suurimaid sponsoreid, ei läinud see keeld hästi kokku nende ärihuvidega. Seega nõudis FIFA Brasiilia valitsuselt, et seadus MMi ajaks tühistataks. Nõudmine lõpuks täidetigi.\nMuidugi tuleb kõige selle juures mõista, et vägijookide tootmine on äri nagu iga teinegi. Lõppeesmärk on kasum ning kõik jõupingutused selle saavutamiseks on majandusliku mõtlemise kontekstis täiesti mõistetavad. Kuid alkoholitööstuse kasumi suurenemine ja rahva tervise paranemine on asjad, mis saavad toimuda vaid üksteise arvelt. Tundub, et uus valitsus on vähemalt esialgu teinud valiku tervema Eesti nimel.\nTerviseedendajate helesiniseks unistuseks ei ole kuiv seadus. Eesmärk ei ole alkoholi tootmist ja tarbimist keelustada, see on absurd. Lauskeelamised on määratud läbikukkumisele. Eesmärgiks on liikuda sellise ühiskonna poole, mis ei soodusta ega julgusta joomist nii palju nagu praegu.


Müüa korter, 3 tuba, Kaare tn 2, Virtsu, Lääneranna vald, Pärnumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 3 tuba - Kaare tn 2-6, Virtsu, Lääneranna vald, Pärnumaa\nTANEL KULLERKUPP'le (37911034726) kuuluva korteriomandi asukohaga Pärnu maakond, Lääneranna vald, Virtsu alevik, Kaare tn 2-6, mis on kantud Tartu Maakohtu kinnistusosakonna registriossa nr 2208832, katastritunnusega 19502:003:0219. Korteriomandi üldpind 63,70m2. Ehitusregistriandmetel asub 3-toaline korter kahekordse elamu esimesel korrusel.\nKeelumärge kinnisasja käsutamise keelamiseks Luminor Liising AS (registrikood 10237140), kohtutäitur Õnne Pajur kasuks. 6.05.2020 kohtutäituri avalduse alusel sisse kantud 7.05.2020. Kohtunikuabi Siiri Lend.\nOmanik: TANEL KULLERKUPP (isikukood 37911034726)\nEnampakkumisel osalemiseks tuleb end registreerida oksjonikeskkonnas käesolevas teates nimetatud vara lehel, mille püsilink on: https://www.oksjonikeskus.ee/oksjon/view/?okid=58232 ning tasuda tagatisraha 255 eurot Õnne Pajur, kohtutäitur arveldusarvele nr EE191010010126369016 (SEB). Makseselgitus: „Tagatisraha 4.02.2021 17:00 oksjonil ID58232 osalemise eest. Kinnisvara: Kaare tn 2, Lääneranna vald, Pärnu maakond“. Tagatisraha loetakse tasutuks selle laekumise hetkest. Tagatisraha peab olema laekunud hiljemalt 04.02.2021 kell 17:00. Hilisemaid laekumisi ei arvestata. Ostja makstud tagatisraha arvatakse ostuhinna sisse, teistele enampakkumisest osavõtnutele tagastatakse see enampakkumise päevale järgneval tööpäeval.\nEnampakkumisele registreerimine algab 30.12.2020 kell 14:00 ja lõpeb 04.02.2021 kell 14:00.\nEnampakkumisel tehtavate pakkumiste samm on 255 euro(t).\nLähim kool ~ 290 m Virtsu Kool\nLähim peatus ~ 110 m Virtsu kool 325 L19\n2 550 € 40 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3269391 Kommentaar:


Võlgnike pärast jäid Ramsi korterielanikud soojata\nÜlo Toomsalu • 28. september 2000 kell 6:58\nViljandimaal Ramsis korterelamuid haldav firma katkestas majadele sooja andmise, sest 15 korteriomanikku on osaühingule 240 000 krooni võlgu, kirjutab Sakala.\n'Minu perele algas see nädal üllatusega, sest majast oli küte ja soe vesi välja võetud,' kirjeldas oma esmaspäeva hommikut Ramsil elav Arvo Sauemägi. 'Kui hakkasime uurima, miks ei köeta, öeldi, et võlglaste pärast.'\nSoojaandmise katkestanud osaühingu Ramsi VK juhataja Maili Meister tunnistas, et firma on otsustanud inimestele psüühilist survet avaldada. Ta selgitas, et nii suure võlasummaga, kui on praegu, ei ole sellel asula kortermaju haldaval firmal varem tegemist teha tulnud.\n'Alati on meil 1. septembriks elanikelt üles jäänud 50 000 krooni ringis, mida võib pidada veel jooksvaks võlgnevuseks,' selgitas Meister. Tänavu septembri alguses olid korteriomanikud Ramsi VK-le kommunaalteenuste eest võlgu 240 000 krooni.\n'Inimesena tunnen küll muret, et elanikud praegu külmetama peavad,' rääkis Meister. 'Kui me aga survet ei avalda, saab firmal vaba raha võib-olla detsembris otsa ja siis tuleb inimestel tõelise külma kätte jääda.'\nRamsi kaugküttega majades on kokku 360 korterit, suured võlgnevused on neist 15 omanikel. Kõige suuremal võlglasel on Ramsi VK-le vaja tasuda 34 000 krooni.


Käitumine probleemsete tiimiliikmetega - Arhiiv - Majandus\nKäitumine probleemsete tiimiliikmetega\nKarin Hango, koolitus- ja arendusfirma SELF II juhtiv koolitaja\nOluline on „sabotööre” märgata\nJuhi jaoks on passiivsuse ja vastutöötamise märkamine ning määratlemine probleemina juba iseenesest väärtuslik. Pahatihti peetakse seda, et kõik võrdselt ei panusta, loomulikuks ja paratamatuks. Väga tõenäoliselt kõlab sõna sabotaaž liiga kurjakuulutavalt, aga sisuliselt on ju tegemist eduka koostöö pidurdamisega.\nInimesed ei ole võrdsed ega isegi ülearu sarnased, just sellest aga tulenebki meeskonnatöö kasulikkus. Tõhusalt toimiva meeskonna kujundamine eeldab pühendumist ja panustamist. Meeskonnatöö saboteerimine võib ilmneda esmapilgul väheolulise käitumisena (hilinemine, tähtaegade unustamine, aga ka vaidlemine, enese õigustamine, süüdlaste otsimine, paljude täpsustuste ja vastuste nõudmine jne).\nKa hea juhi meeskonnas esineb vastutöötamist\nLevinud müüdi kohaselt töötatakse vastu kehvapoolse juhti ettevõtmistele ja ignoreeritakse vaid halvasti juhitud üritusi. See pole kindlasti õige. Vastuseisu ei ole üksnes juhul, kui ei esitata mingeid nõudmisi.\nJuhil on oluline aru saada, et vastuseis ei tulene tavaliselt tema juhtimisvigadest. Võimaliku süütunde võiks pöörata tegutsemistahteks. Vastutöötamise vastu on vaja astuda, et vastutöötamine poolttöötamiseks pöörata.\nUniversaalseid retsepte pole\nSageli loodetakse, et teiste inimeste kohtlemiseks on olemas lihtsad üldkehtivad reeglid (enamasti antakse endale küll aru, et minu kui unikaalse inimese puhul sellised lihtsustatud nipid ei toimi).\nStandardiseeritud, “laia lauaga” õpetusse passiivsete inimeste või vastaliste kohtlemisest mina ei usu. Oluline on isiklik lähenemine igale meeskonna jaoks probleemsele inimesele. Stereotüüpide kasutamine (“Sa oled tüüpiline nohik!”, “Sinutaoline mässaja ei saagi kohe nõusse jääda!”) pole abiks ühelegi osapoolele. Kui juht kellegi enda jaoks vastasena määratleb, siis too väga tõenäoliselt selleks ka kujuneb.\nMeeskonnatöö segaja peab teadma, et ta seda teeb\nKellegi käitumise muutmine peaks algama sellest, et asjaosalisele seletatakse, milline käitumine teisi häirib ja millist kahju see meeskonnakaaslastele võib tuua. Sedalaadi vestlused on mõjusamad nelja silma all (mitte grupi ees).\nOluline on mitte vältida ka piinlikuvõitu teemade arutamist (näiteks riietumistavad, komme töö ajal pereliikmeid nõustada).\n„Rasket” meeskonnaliiget on vaja kuulata\nPassiivsusel ja vastutöötamisel on hulk võimalikke põhjusi. Kui probleemsele kaaslasele on tema käitumise kohta tagasisidet antud, tekib tal väga tõenäoliselt tahtmine ennast õigustada ja olukorda seletada. Neid seletusi-õigustusi on ülimalt mõistlik kuulata isegi juhul, kui neis esmapilgul näib igasugune iva puuduvat.\nEsiteks vähendab see asjaosalise pinget ja vastuseisu. Kui inimest on kuulatud, on ka tema rohkem valmis kuulama ning kuulduga arvestama.\nTeiseks võib kuulamise tulemusena selguda midagi olulist probleemse inimese käitumise tagamaade kohta, mida oleks oluline arvestada ja mida ehk saaks mõjutada. Näiteks võib olla võimalik muuta töögraafikuid, jaotada ümber kliente vmt.\nKolmandaks võib kuulamise tulemusena kõrvalehoidjas või vastutöötajas suurem selgus tekkida ja tema vastuseis seega väheneda.\nIndividuaalsetest vestlustest üksi ei piisa\nPaljud arukad juhid arvavad, et neljasilmavestlustega ongi võimalik meeskonna probleeme lahendada.\nArvan siiski, et juhil ning meeskonnaliikmetel on oluline ka pärast tagasisidevestlust kaaslast jälgida ning ebasobiva käitumise kordumisel sellele selgelt osutada ja kiiresti vastu astuda (“Ma tahan nüüd ka sinu arvamust kuulda”, “Me leppisime eelmisel nädalal kokku, et pärast idee kritiseerimist teed sa alati oma ettepaneku”, „Märkasin nõupidamisel, et sa ei vastanud tootmisjuhi küsimusele tähtaja kohta”).


Andres Reinart kihutas raskelt joobes kuni 179 km/h, mille tulemusena hukkus 3 inimest. Riigokohus, tegu pole mõrvaga! NAGU MIDA? | MinuAeg\nKodu/Uudised/Andres Reinart kihutas raskelt joobes kuni 179 km/h, mille tulemusena hukkus 3 inimest. Riigokohus, tegu pole mõrvaga! NAGU MIDA?\nReinart juhtis 11. jaanuaril 2020 Kuressaare ja Kuivastu vahelisel maanteel sõiduautot Audi A6. Ta oli raskes alkoholijoobes, sõitis maanteel keelatud kohas vastassuunavööndis ja ületas lubatud sõidukiirust, kihutades kuni 179 km/h. Raske joobe ja suure kiiruse tõttu polnud Reinart võimeline ristmikul reageerima eespool liikunud sõiduauto Volvo vasakpöördele ja sõitis autole külje pealt sisse. Kokkupõrke tagajärjel hukkus kolm ja sai raskelt vigastada veel üks inimene.\nProkuratuur esitas Reinartile süüdistuse mõrvas – üldohtlikul viisil tiheda liiklusega maanteel kihutades kolme inimese tapmises. Maakohus mõistis mullu 31. märtsil Reinarti mõrvas ka süüdi ja karistas teda 14-aastase vangistusega.\nSamas ringkonnakohus tühistas 28. septembril maakohtu otsuse, tunnistades Reinarti süüdi hoopis liikluskuriteos, mis seisnes selles, et ta rikkus tahtlikult liiklusnõudeid, aga põhjustas kolme inimese surma ettevaatamatusest. Kohus mõistis talle kümne aasta ja kaheksa kuu pikkuse vanglakaristuse.\nSüüdistatav ei pruukinud kannatanute autot märgata\nRiigikohtu kriminaalkolleegium nõustus ringkonnakohtu järeldusega, et tegemist oli liikluskuriteoga, kuid muutis otsuse põhjendusi.\nKolleegium nentis, et nii süüdistuse kui ka maakohtu otsuse põhjal jääb ebaselgeks, millal tekkis Reinartil prokuratuuri ja maakohtu arvates tahtlus panna toime mõrv ja millised teod sooritas ta pärast sellise tahtluse tekkimist.\nSüüdistusest võib välja lugeda, et Reinartil tekkis mõrvatahtlus juba maanteele sõitmisega. Samas Riigikohtu istungil leidis prokurör, et süüdistataval tekkis tahtlus alles hetkel, kui ta sisenes maanteel vastassuunavööndis kurvi, mille lõpus hakkas parasjagu vasakpööret sooritama Volvo.\nSamuti ei põhjendanud riiklik süüdistaja, mis eristas just süüdistatava viimast ohtlikku manöövrit kõigist eelnevatest. Prokurör väitel seisnes erinevus selles, et süüdistatav nägi kurvis vastassuunavööndis liikudes Volvot, aga maakohus seda oma otsuses ei tuvastanud ja prokurör seda järeldust ringkonnakohtus ka ei vaidlustanud.\nNimelt tegi maakohus kindlaks, et vahetult enne kokkupõrget liikus Reinarti juhitud Audi ees sõiduauto Saab ning sellest autost möödasõidu järel toimuski otsasõit vasakpöördel olnud Volvole. Saabist eespool liikuvat Volvot süüdistatav maakohtu hinnangul ei märganud või eeldas, et Saabi ees pole rohkem autosid.\nSee järeldus on Riigikohtu arvates ka loogiline, sest Saabist möödumisel oli Reinarti auto kaugus Volvost umbes 50–100 meetrit, mille läbimiseks kulus kiirusel 179 km/h ligikaudu üks-kaks sekundit. Seetõttu ei pruukinud Reinart Volvot kuni kokkupõrke hetkeni märgata ega saanud endale teadvustada ka otsasõidu võimalust.\nLisaks on praegusel juhul oluline arvestada sellega, et süüdistatav asetas vahetult ohtu ka iseenda. Riigikohus nõustus ringkonnakohtuga, et pole tõendatud, nagu oleks Reinart tahtnud põhjustada oma surma. Muu hulgas oli süüdistatava turvavöö sõidu ajal kinni ja ta tegi kokkupõrkele eelnenud teekonnal edukalt möödasõite teistest autodest.\nKokkuvõttes leidis kolleegium, et pole tõendatud, nagu oleks süüdistatav põhjustanud kannatanute surma tahtlikult. Samas ei ole kahtlust, et Reinart tekitas rasked tagajärjed hooletusest, mistõttu on põhjendatud tema süüdimõistmine liikluskuriteos.\nAndres Reinart Mõrv\nInternetis levib esimene foto uppuvast ristlejast Moskva


Standard Poor´s jättis Eesti riigireitingu muutmata - Äripäev\nStandard Poor´s jättis Eesti riigireitingu muutmata\n21. aprill 2009, 18:52\nRahvusvaheline reitinguagentuur Standard\nPoor's (S P) kinnitas Eesti riigireitingud tasemel A ja A-1,\nreitingute väljavaade jäi negatiivseks.\n"Agentuur märgib oma otsuses, et Eesti reitinguid hoiavad tugevad institutsioonid, aga ka riigivõla madal tase ja märkimisväärsed reservid. Lisaks toetavad reitinguid Eesti konkurentsivõimeline, paindlik ja avatud majandus ning väljavaated liituda euroalaga," ütles Eesti Panga asepresident Märten Ross ERR uudiste vahendusel.\nVeebruari lõpus alustas S P Eesti riigireitingute erakorralist ülevaatamist, välistamata reitingute alandamise võimalust.\n"Ülevaatuse lõppemine reitingute taseme säilimisega peegeldab agentuuri hinnangul valitsuse käesoleva aasta seniseid samme, millega vähendatakse tänavuse eelarve puudujääki 4,6 protsendi võrra sisemajanduse koguproduktist," märkis Ross.\nSamuti tõi S P positiivsena esile Eesti Panga ja Rootsi keskpanga vahel sõlmitud ennetava kokkuleppe mahuga 10 miljardit Rootsi krooni, millega suurenes Eesti Panga võimekus tagada likviidsus valuutakomitee süsteemis.\nRiigireitingute väljavaate jätmist negatiivseks põhjendas S P ohtudega, mis tulenevad Läti ja Leedu tasakaalust väljas majandustest. Lisaks võib edaspidi mõjutada reitinguid euroalaga liitumise edasilükkumine.\n21. April 2009, 18:52


Video ja pildid: hooletu veokijuht muutis tee ääres seisnud toreda hobiauto vanarauaks - Tartu Postimees\nVideo ja pildid: hooletu veokijuht muutis tee ääres seisnud toreda hobiauto vanarauaks\nEsmaspäeva õhtul kella poole kümne ajal juhtus Tartus Ravila tänaval liiklusõnnetus, kus tee ääres parkinud Saab 9000 sai obaduse mööda sõitnud veoauto lahtiselt tagaluugilt. Löök oli sedavõrd tugev, et lõhkus ära sõiduauto katusekonstruktsiooni ning sõidukõlblikuks seda masinat enam remontida ei saa.\nSaabi omanik Joosep rääkis, et osales koos sõpradega nädala algul Tartus autoorienteerumise võistlusel. «Peatusime Ravila tänava ääres, et kaarti lugeda ja siis see pauk ära käiski,» meenutas ta.\nLisaks temale oli õnnetuse hetkel autos veel neli inimest. Õnneks keegi neist viga ei saanud.\nKokkupõrke jäädvustas Saabi pardakaamera. Sõiduauto omanik täpsustas, et kuigi kell pardakaameras näitas 8.20, siis tegelikult oli kell pool kümme õhtul.\nVeoki juht jäi pärast kokkupõrget seisma ning Saabi juht kutsus kohale ka politseinikud. Viimased fikseerisid juhtunu ning jäädvustasid asjaosaliste ütlused. «Rekkajuht tunnistas oma süüd, kuid kutsusime politsei, sest ta rääkis vene keeles ning mina paraku vajalikul määral vene keelt ei oska,» märkis Saabi omanik.\nSamas sai ta veokijuhi selgitustest kohe nii palju aru, et mees oli jätnud luugi lukustamata teadlikult, sest vahemaa kahe laadimiskoha vahel oli väike ning ta ei tahtnud luukide lukustamise ja avamise peale aega kulutada.\nSaabi omanik avaldas veendumust, et talle tekitatud kahjud korvab kindlustus, kuid esmalt tuleb läbi käia tülikas bürokraatlik kadalipp, et paika panna auto väärtus. «Tegemist on hobiautoga, millega ma käisin ka hobiautode kokkutulekutel. Sel on kõik lisad. Nii heas korras ja samaväärse varustusega Saabe pole Eesti autoportaalides üldse müügil,» täpsustas omanik, kelle enda hinnangul on hävinud masina väärtus 3000 eurot.


Hoidke oma Wi-Fi Secure'i nende nelja näpunäidisega plussidest - tark kodu - 2019\nHoidke oma Wi-Fi Secure'i nende nelja näpunäidisega plussidest\nMe läheme otse plusse, et selgitada välja top 4 asjad, mida peate teadma, et oma kodu traadita Interneti-ühendus oleks ohutu ja turvaline.\nKoduvõrk või Wi-Fi on kiireim ja lihtsaim viis oma tahvelarvuti, arvuti, teleri ja muude vidinate ühendamiseks Interneti-teabe ja teenuste merre.\nLihtne, jah. Lõbus ka.\nAga kas see on ohutu? See oleneb.\nKoduvõrgu turvalisuse tagamiseks võttis me ühendust tech ekspertide Derek Meisteriga, Geeki Squad Agenti ja Lanssi Spitzneriga, Sans Institute'i Inimprogrammi tagamise direktori ja selle tasuta igakuise veebipõhise turvalisuse halduriga. uudiskiri, securingthehuman.org/ouch.\nMis on Wi-Fi?\nEt teada saada, kas kodus asuv traadita võrk on turvaline, peaksite kõigepealt mõistma, kuidas see toimib.\nTeie võrk koosneb tavaliselt järgmistest elementidest: teie modem ja ruuter Modem tõlgib teie Interneti-pakkujalt tulevast andmesignaali. See Wi-Fi-marsruuter edastab seejärel või marsruuti, mis signaali juhtmevabalt kogu teie kodus. Sageli ühendatakse modemid ja ruuterid ühes kastis. Teie WiFi-toega seadmed Teie marsruuter levitab selliseid seadmeid nagu arvutid, tahvelarvutid, nutitelefonid, videomängukonsoolid ja muud traadita ühenduse signaalid (Wi-Fi).\nParim viis koduvõrgu turvalisuse tagamiseks:\n1) Valige võrgu jaoks turvaline nimi.\nKoduvõrgu seadistamisel palutakse teil luua avalikult nähtav võrgu nimi ( SSID ) ja võrguparool ( krüpteerimisvõti ).\n"Kuna teie võrgu nimi on avalikult nähtav, kaaluge võrgu nime, mis ei paku teie kohta teavet, nagu näiteks " The Jones Family Network ", " ütleb Agent Meister. "Te ei soovi anda inimestele mingit teavet, mis võiks aidata neil arvata teie paroolid või kasutajanimed."\nKui teie praegune võrgu nimi annab liiga palju ära, kaaluge oma ruuteri sisselülitamist ja selle muutmist. (Kuidas otsida, kuidas otsida traadita võrgu nime?)\n2) Valige võrgu turvaline parool.\nMis puutub teie WiFi-võrgu parooliga, seda keerukamaks, seda parem. Vältige hõlpsalt arvatavaid paroole, näiteks teie aadressi või telefoninumbrit.\nSelle asemel, Spitzner ütleb, vali midagi pikka, näiteks isikliku tähendusega lause, tühikud ja kõik. Mõelge: "Minu lemmikbänd on Rolling Stones." Kui teie seade ei võimalda sellist pikkust ega tühikuid, kinnitage see numbrite, suur- ja väiketähtedega ning sümbolitega, kui see on lubatud. Mida kauem, seda parem.\nMuretse, et teie parool annab liiga palju ära? Muuda see Teie ruuter või ruuteri-modemi tootja veebisait peaks andma juhised selle kohta, kuidas seda teha.\n3) Vali ruuteri turvaline parool.\nTeie ruuteril või ruutermodemil on oma unikaalne parool, mis võimaldab teil selle sisse logida ja muuta selle konfiguratsioone. Ka see peaks olema midagi väga tugevat ja väga privaatset. "Kui see pole nii, siis võivad halvad pooled veebisaitidel, kellega olete ühenduse loonud, kaughaldusega sisse logida ja neid hallata, " ütleb Spitzner, kes võib seejärel neile anda juurdepääsu teie isiklikule teabele, sealhulgas krediitkaardid ja pangateave.\nNagu teie võrguparool, peaks see olema kas unikaalne, pikk lause või numbrite, sümbolite, suur- ja väiketähtede kombinatsioon. Kui see nii ei ole, kaaluge selle muutmist. Teie ruuteril või ruuteri-modemi tootja veebisaidil peaksid olema juhised selle kohta, kuidas seda teha.\n4) Hoidke oma ühendatud seadmed ajakohased.\nTea, et isegi turvalise traadita ühenduse korral võivad viirused ja nuhkvaratõrje oma seadmetesse nuhtuda, ütleb agent Meister. Alati peate kõigi seadmete viirusetõrjetarkvara, tarkvara ja püsivara värskenduste peal, mis parandab turvalisust ja funktsioone.\nKas teie Wifi turvaline? Vaadake, kuidas veenduda, et teie WiFi on häkkerite ja andmepüügi eest turvaline.\nLaste turvalisus lastele. Pidage nõu oma laste turvalisuse tagamiseks, kui nad on võrgus.\nKuidas digifotosid korraldada Kui teid hämmastaks digifoto fotode hulk, laadige meie juhised kasulikke nõuandeid alla.


Riigikontrolör Alar Karis: Eesti peaks tuleviku rajama enda teenitud rahale, mitte välisabile | Õhtuleht\nRiigikogu esimees Eiki Nestorr võttis riigikontrolör Alar Kariselt vastu Riigikontrolli aastaaruande. Foto: Riigikantselei\nEelarveperioodil 2014–2020 toetab Euroopa Liit Eestit struktuuri- ja investeerimisfondidest 4,4 miljardi euroga. Sellest ligi 3,5 miljardit läheb ühtekuuluvuspoliitika toetustena näiteks hariduse, ettevõtluse, transpordi, infoühiskonna ja keskkonnavaldkonna arendamiseks ning ligikaudu 900 miljonit eurot põllumajandus- ja kalandusvaldkonna toetamiseks. Riigikontrolli ülevaade ei käsitle põllumajanduse ja kalanduse toetusi, kuna need kujunevad erialusel ega lähtu liikmesriigi sisemajanduse koguprodukti ega kogurahvatulu näitajatest.\n„Me ei saa ega tohigi jääda lõputult vaatama omamoodi nõudliku ootusega liidu jõukamate liikmesriikide poole, pidades seesugust abi loomulikuks ja vääramatuks osaks meie elust ja sissetulekutest ning arvates, et keegi teine peabki meile raha andma. Elujõuline ja kestlik riik peab oma funktsioneerimise üles ehitama sellele rahale, mida me ise oleme suutelised oma käte ja ajudega teenima,“ ütles Alar Karis kohtumisel riigikogu esimehe Eiki Nestoriga.\nTa lisas, et ei ole liigne taas meelde tuletada juba korduvalt kõneks olnud vajadust hinnata oma mõtetes kriitiliselt kõike, millega riik praegu tegeleb, ja mõelda läbi, mis on ka tegelikult vajalik.\nNii on oluline, et valitsus toetaks just neid tugevusi, mis on end ajas tõestanud kui tulutoovad: hariduse edendamine ning ettevõtlikkuse, loovuse, innovaatilisuse ja leidlikkuse soosimine.\n„Seda tuleks teha sõltumata sellest, kas välisabi voog jätkub samamoodi või väheneb. Valikute tegemisel aitab meid lihtne küsimus: kas me teeksime seda või teist ning praegusel moel ka siis, kui peaksime kõik selle otsusega kaasnevad kulud võtma enda kanda. Ja enne kui vastata, võiks võtta järelemõtlemiseks pausi. Praegu on selliseks mõtteharjutuseks sobiv aeg.“


Avastusrada - Keskkonnaamet Viljandimaa - "Liigu ja püsi terve!" 2020 - Sisesta mängijad\nKeskmine läbimise aeg: 2 tundi 29 minutit\nRaja autor: Krista Kingumets\nSelle rajaga kutsub Keskkonnaamet Sind avastama Viljandi linna ning Viljandi linna ajaloo ja looduse kohta teadmisi ammutama. Viljandi linna avastusrada saab alguse Lastepargist ja ka lõppeb siin. Rajal on 15 kontrollpunkti ning rada on läbitav sõltuvalt Sinu liikumise tempost 2-3 tunniga. Raja läbimine on jõukohane igaühele ning mingit erivarustust ei ole vaja. Küll aga tasub linnaliikluses olla tähelepanelik ja ületada teed selleks ette nähtud kohtadel. Kuna mängimine ei ole aja peale, siis kiirustamine midagi juurde ei anna, parem jaluta ja naudi! Rajal liikumiseks peab Sul olema nutiseade. Sisse peab olema lülitatud mobiilne andmeside ja GPS. Veendu, et seadme aku on laetud! Kaardil on mängija tähistatud liikuva rohelise täpikesega ja rajapunktid punaste täppidena, millele klikates avanevad küsimused. Kui mäng mingil põhjusel katkeb, siis tuleb avada uuesti Avastusraja poolt saadetud e-kiri ja klõpsata lingil. Tulemused kaotsi ei lähe ja mäng jätkub pooleli jäänud kohast. Mängu lõppedes vajuta kindlasti "Lõpeta mäng".\nPais või tamm\nOled jõudnud tagasi


Firmast — Sisustussalong Ruum\nSisustussalong RUUM on 1995. aastal asutatud ettevõte, mis esindab tuntuid kaubamärke Saksa ja Itaalia firmadelt, mille pikaajalised traditsioonid ja disain on leidnud tunnustust rahvusvahelisel turul. Meie eesmärk on leida igale kliendile personaalne lahendus ning viia neid kurssi toodete tehnoloogilistest ja disaini uuendustest.\nSalongi tuntuimaks kaubamärgiks on Saksa köögimööblitootja Poggenpohl. 1892. aastast tegutseva Poggenpohli motoks on luua ideaalne köök inimestele teda isiklikult teadmata, arvestades tema vajadusi ja maitset.\nVäärikate ja traditsioonidega firmade kõrval müüb RUUM Eesti tootja parima kvaliteedi ja disainiga EGO mööbli toodangut, mille tootevalikusse kuuluvad garderoobide lükand- ja lõõtsustesüsteemid ning avatud garderoobitoad ja siseuksed.\nTäpsema ülevaate saab salongist argipäeviti kella 11-18 aadressil Rävala 19/Tatari 17.\nE-N 10-18; R 10-16 / Rävala 19/Tatari 17, 10143 Tallinn / +372 66 06 990 / info@ruum.ee


Pisaratest saab vikerkaar ehk plekiga lemmikpluusist unelmate t-särgiks – Studiolittleprint\nTäitsa selline tunne on, et igal väikeste laste emal peaks olema kodus Cricut lõikur. Laste seljas tekib iga päev hunnikute viisi plekilisi riideid ja osad neist plekkidest ei tule maha. Eriti hull lugu on siis, kui plekid satuvad lapse lemmikpluusile. Aga mõnel käsitööhullul on selline lõikur kodus täitsa olemas. Siis pole muud kui sobivad kujundused ja vinüülid välja otsida, masinale hoogu anda ja nii saab plekilisest pluusist iga tüdruku unelmate pluus.\nCricutile sobivaid kujundusi võib leida\ninternetist googeldades ja Cricuti tasulisest disainiprogrammist.\nVälja lõigatud kujunduse paigutasin särgile nii, et plekid peitu jääks.\nIron-on vinüüli kinnitasin Cricut EasyPressiga ja valmis ta ongi. Pluus, mis sobib igale väiksele printsessile.\ntüdruku pluus •\nplekid peitu •\nKäsitöö on hingele hea


Tööpakkumise number #68403\nRover Arvutisalong vajab oma töökasse kollektiivi uusi töötajaid tehniku erialale.\nTöö eripära: tehniliste rikete kõrvaldamine, remondi ja garantiiremondi teostamine. Väljasõit kutsetele ja tehnilised konsultatsioonid.\nAusus, täpsus, kohusetundlikus.\nVäga hea eesti ja vene keele oskus kõnes ja kirjas, soovituslik hea inglise keele oskus – ka tehnilisel tasandil.\nTäiuslikud teadmised arvutitest ja võrgulahendustest ning programmide valdamine.\nOskus lahendada peaaegu kõik tehnilised probleemid kohapeal.\nJuhiluba olemasolu ja oma sõiduki kasutamise võimalus.\nSoov õppida ja täiendada ennast jõudmaks professionaalse tasemeni.\nSoovituslik varasem töökogemus sellel erialal.\nMotiveerivat töötasu ja preemiat.\nOma sõiduki kasutamisel kulutuste hüvitamist.\nKaasaegseid töötingimusi ja puhkusetingimusi.\nProfessionaalset koolitust ja kiiret võimalust karjääriredelil tõusta.\nNoort, sõbralikku ja perspektiivikat töökollektiivi.\nTöökoht: Tallinna linna piirkonnas, võimalik lühiajaline komandeering Eesti piires\nTöö aeg: Osaline tööaeg\nKuna meie firma kasvab ja jõudsalt areneb, vajame meie kollektiivi järjepidevalt uut proffesionaalset tööjõudu. Olete endas kindel? IT valdkond – see on teie tulevik ja kutsumus!\nTehke ennast meile märgatavaks ja andke endast aegsasti teada! Võib olla just Teie olete see, keda me vajame, võib olla just meie firma on see koht, kus Te saate kasutada oma teadmisi ja kogemusi ja areneda koos meiega.


Maailmakuulus Itaalia moeblogija karantiinis kodumaast: olukord on halb - Anne & Stiil - Delfi Lood\n11. märts 2020 3 min.\nMaailmakuulus Itaalia moeblogija karantiinis kodumaast: olukord on halb\nKuvatõmmis Instagramist / @chiaraferragni\nChiara Ferragni on rahvusvaheliselt tuntud blogija, kelle ajakiri Forbes on nimetanud lausa moemaailma kõige võimsamaks mõjuisikuks. Chiara, kellel on Instagramis 18,7 miljonit fänni, kutsub jälgijaid Instagramis üles koroonaviirusesse tõsiselt suhtuma ja tunnistab, et olukord Itaalias on halb.\n"See postitus on mõeldud kõigile mu välismaa jälgijatele (70% minu 18,7 miljonist jälgijast), kes ilmselgelt ei mõista Itaalia praeguse olukorra tõsidust: SEE ON HALB. Meil on rohkem kui 10 000 juhtumit, rohkem kui 600 surma ja rohkem kui 5000 inimest, kes viibivad tõsises seisundis haiglaravil. Haiglad ei ole nendeks juhtumiteks valmis ja arstid ning õed teevad kõik, mis suudavad, et aidata nii paljusid, kui vähegi võimalik, aga kui nakatanute arv ei vähene, peavad nad hakkama patsiente valima selle põhjal, kui vanad nad on ja milline on nende ellujäämistõenäosus.\nAlustasime koos Fedeziga esmaspäeval raha kogumist, et aidata Milano haiglat ja kogusime rohkem kui 3,6 miljonit eurot. Õnneks hakkasid ka paljud teised inimesed haiglate jaoks raha koguma, aga teha on veel palju. Riik otsustas kõik itaallased lukustada kodudesse kuni 3. aprillini, et ennetada viiruse levikut ja vältida kogu süsteemi ja haiglate kokku varisemist. Me elame kõik praegu karantiinis, nagu mõned Hiina linnad elasid möödunud kuul. Nii et palun teil tõsta teadlikkust ja aru saada, et see ei ole tavaline gripp, vaid meile kõigile palju ohtlikum: JÄÄGE SISERUUMIDESSE nii palju, kui sellel kriitilisel ajal võimalik. Ja kui saate, paluge ka teistel olla hoolikad ja aidake Itaalia haiglaid."\nChiara postitus on fännidelt palju vastukaja pälvinud ning ollakse üksmeelel, et kui kõik suhtuksid viirusesse tõsiselt, oleks selle levikut võimalik pärssida.


Pikseldused: Soomekeelsed Miki Hiired - 3 - Miki Suures Ilmasõjas\nSoomekeelsed Miki Hiired - 3 - Miki Suures Ilmasõjas\nSoomlasi ei huvita eriti Miki Hiir, nende tähelepanu keskmes on kindlalt Piilupart Donald. Siiski, viimaste aastate parimateks Disney-raamatuteks loetakse just nimelt Miki lugude kahte 2014 ja 2015 ilmunud suuremõõdulist raamatut, milles valik Floyd Gottfredsoni Miki-ajaleheribasid.\nGottfredson joonistas Miki lehesarja koguni 45 aastat, alustades juba maikuus 1930, mõned kuud peale sarja algust. 1955ndast peale oli iga Miki koomiks omaette puändiga naljariba, enne seda jooksid lehtedes pikemad seikluslood. Just need ongi Gottfredsoni loomingust kõige rohkem hinnatud, just nende seast valitud lugudest koosnevadki mainitud kaks uut soomlaste kogumikku - sinine "Mikin oma sanomalehti" ja punane "Vaarallinen Mikki".\nSuurem osa viimatimainitud raamatu kümnest loost on sõjaaegsed sarjad. Valikus on isegi paar varem Soomes ilmumata koomiksit, milles Miki ajastule kohaselt natsidega võitleb. Igal leheküljel on kuus strippi, mis, erinevalt suurematest pühapäevakoomiksitest olid ilmudes mustvalged. Mustvalged on need koomiksiribad ka Fantagraphicsi kogumikes, aga see raamat siin on värviline. Värv vahel toimib, aga tihtipeale mitte, muutes originaalis kasutatud hallid rastertoonid kuidagi liiga tumedaks ja määrdunuks.\nVanade koomiksite värvimine on osalt maitse asi, prantsuse Gottfredsoni kogumikud on näiteks samuti värvilised. Ise eelistaksin küll mustvalget originaalvarianti, seejuures võimalikult suurelt trükitud ribadega. Aga ei saa eitada, et soomlaste uued Miki kogumikud on ju päris ilusad raamatud, millele eesti keeles pole mitte kui midagi vastu panna.\nPosted by Ivar at 04:55\nLabels: comics, disney, Finland/Soome\nSoomekeelsed Miki Hiired - 3 - Miki Suures Ilmasõj...\nSoomekeelsed Miki Hiired - 2 - Kuldne aeg\nSoomekeelsed Miki Hiired - 1 - Miki Hiire lennumas...\nImeline Otsakeeratav Pea


Tarantel on silmatorkav — sõna otseses mõttes! - Forte\nTarantel on silmatorkav — sõna otseses mõttes!\nJärgmine soovitus tuleneb ebatavalisest meditsiinilisest juhtumist, mille raames jäid ühe mehe silma sarvkesta sisse kinni ämblikukarvad: kui te endale lemmikloomaks võetud tarantli seltskonnas aega veedate, katke silmad parem kinni.\nInglismaal Leedsi linnas tegutseva St. Jamesi ülikooli haigla oftalmoloogid otsisid mehe silmade punetamise, vesisuse ja valgusele ülitundlikkuse põhjuseid ülitugeva suurendusega läätsede abil, selgub eelmisel neljapäeval meditsiiniajakirjas The Lancet avaldatud aruandest.\nArstid leidsid mehe sarvkestalt karvalaadsed eenduvad moodustised, vahendab Reuters.\nSee oli patsiendi jaoks valgustav hetk, mil talle meenus, et kolme nädala eest oli ta üritanud puhastada visa plekki oma lemmiklooma, liiki Grammostola rosea (ingl Chilean Rose) kuuluva tarantli klaaskasti seinalt.\n“Mees hoomas terraariumis liikumist. Pead pööranud, avastas ta, et läheduses viibiv tarantel oli paisanud õhku “karvade udupilve”, mis tabas mehe silmi ja nägu,” kirjutavad arstid. Nende sõnul on taoline silmatrauma haruldane.\nAutorid märgivad, et tarantel Grammostola rosea vallandab enda seljal paiknevad ogalised karvad kaitseks röövloomade eest. “Soovitame tarantlipidajail neid loomi käsitsedes alati oma silmi kaitsta.”\nSinivaalad laulavad üha madalama häälega\nVasarhai kummalise peakuju põhjus selgunud\nTapjatomatite rünnak: tuntud aedviljad söövad liha\nTeadlased: isastel on rohkem isikupära\nMiks on loomariigi isased nii värvilised\nTaimed tunnevad sugulasi juurte kaudu\nPuud kaitsevad oma elupaika tulekahjude abil


Minu Singapur - Apollo ENG\nLiis Lass (Author)\nHiiumaa-suuruses Singapuris elab ligi kuus miljonit inimest, aga kusagil ei teki ülerahvastatuse tunnet. Pool linna on maa alla ehitatud, metrooga saab kuhu tahes veerand tunniga. Kõik on puhas nagu prillikivi ja inimesed käivad nööri mööda. Narkootikumid, relvad ja isegi nätsud on ühiskonnast elimineeritud. Olemas on nii suurlinnaelu kui ka troopilised rannad. See on kallis, aga efektiivne linnriik – praktiline paradiis.\nSee raamat ei ole lugu minu spirituaalsest rännakust müstilises ja poolohtlikus Kagu-Aasia riigis. See ei ole eneseleidmise romantiline seiklus. Minu Singapur on lugu kohanemisest, eneseteostusest ja selgest visioonist. See on lugu praktilise ärinaise teadlikust huvist hästi toimiva ja üliturvalise väikeriigi vastu.\nSingapuris ma abiellusin, siin on sündinud mu lapsed ja selle paigaga on seotud minu ettevõtted. Siinne luksuslik argipäevaelu pakub aga ka palju muud: olen laevakapten maailma tihedaima liiklusega vetes ja kriisiabikeskuse kasuvanem. Kas ma nägin seda imelist teekonda ette, kui aastaid tagasi Pekingi ülikooli õppima asusin? Oh ei. Kuid selles, et õnn soosib julgeid ja ettevõtlikke, ei ole ma kunagi kahelnud.\nSubtitle: Praktiline paradiis\nProduct code: 30815387\nAdded: Dec 4, 2020\nAuthor: Liis Lass


Eakat naist aidanud mees peksti surnuks - Krimi - Tallinn City\tSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuUunoElmarKavaTänane lehtPostimeesTallinnArvamusMajandusMaailmKultuurSportKoduTervisTarbijaTehnikaNaineIlmElu24UudisedLinnavõimHaridusLiiklusLapsedKultuur ja meluPühapäev, 1. mai 2016 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamTallinnTänane lehtPostimeesTallinnArvamusMajandusMaailmKultuurSportKoduTervisTarbijaTehnikaNaineIlmElu24UudisedLinnavõimHaridusLiiklusLapsedKultuur ja meluTallinnUudisedKrimi\nEakat naist aidanud mees peksti surnuks18. august 2012 12:17Martin Smutov// : Eelmisel laupäeval peksti Tallinna Rahumäe kalmistu surnuks vanem meesterahvas, kes üritas kalmistul olnud naist kaitsta kurjategijate eest.\nPärastlõunal tungisid eakale naisele kallale kurjategijad ning jõhkrust märganud endine jalgpalli- ja jäähokimeister Arkadi (80) ei kõhelnud hetkegi, kui naisele appi tormas, kirjutas Õhtuleht.\nNaine jäi ellu, kuid kurjategijad peksid vana mehe surnuks.\n«Arkadi käis Rahumäe surnuaial tihti, tema naine oli sinna maetud,» rääkis sõbra surmast endine Eesti Jäähoki Liidu peasekretär Jaan Ahi.\nTeda ja Arkadit sidus ühine huvi hokimängu vastu, sest Arkadi oli kahekordne Eesti meister jalgpallis ja viiekordne Eesti meister jäähokis.\nKirjuta toimetajalePrindiTallinnUudisedKrimi Kopeeri link LIITU UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressArtikli märksõnadtapminePolitseiRahumäekalmistuSamal teemalPolitsei tabas Rahumäe kalmistul eaka tapmises kahtlustatava


Eesti Pank: kinnisvaraturu jahenemine hammustab 10% koguinvesteeringutest - Ehitusuudised\nEesti Pank: kinnisvaraturu jahenemine hammustab 10% koguinvesteeringutest\nEesti Panga finantssektori poliitika allosakonna juhataja Jana Kask ütles, et suuresti kinnisvarainvesteeringute tagasitõmbumise tõttu prognoosib Eesti Pank selleks aastaks investeeringute vähenemist 10 protsendi võrra, teatas Eesti Pank.\n„Kinnisvaraturul, nagu ka jaekaubanduses, laenuturul ja mujal, avaldusid majanduse kohandumise märgid juba 2007. aasta keskpaigas. Need muutused olid oodatud ja vajalikud ning praeguseks on kinnisvarasektori aktiivsus alanenud sellisele tasemele, mis valitses enne nn buumi,” rääkis Jana Kask. Ta lisas, et suuresti kinnisvarainvesteeringute tagasitõmbumise tõttu prognoosib Eesti Pank selleks aastaks investeeringute vähenemist 10 protsendi võrra. „Investeeringutel on oluline roll majanduskasvu genereerimisel. Investeeringute uus tõusulaine algab praeguste prognooside kohaselt 2009.-2010. aastal,” ütles Kask.\n„Kinnisvaraturu jahtumine toob endaga kaasa aga selle, et nõrgemate projektidega ettevõtted võivad sattuda raskustesse lühiajaliste laenude refinantseerimisel. Madala kasvu perioodil suurenevad ka makseviivitusega laenude maht ja osakaal,” tõi Jana Kask välja praeguse olukorra pahupoole. „Teisalt on inimeste hoiakud ja ootused kinnisvaraturu arengu ja isiklike võimaluste suhtes muutunud mõistlikumaks. Kuna sissetulekud on suhteliselt kiiresti kasvanud, kinnisvara hind aga veidi langenud, siis on eluaseme ostmine muutunud inimestele jõukohasemaks. Pikaajaliselt oodatav sissetulekute tõus suurendab jätkuvalt nõudmist eluaseme suuruse ja kvaliteedi järele,” selgitas kinnisvaraturu arengut Kask.\nTäna esines Eesti Panga finantssektori poliitika allosakonna juhatajaJana KaskBPE Kinnisvaraeksperdi kinnisvarahommikul, kus ta andis ülevaate Eesti majanduse ja kinnisvarasektori arengust.


Palveleht 10. – 16. aprill 2022 | Nõmme Rahu Kogudus\nPalveleht 10. – 16. aprill 2022\nKiitus ja ülistus – aeg, kiita Jumalat.\nKohad Piiblist, millele võib palve ülistusosas toetuda: Jesaja 50:4-10\n4 Issand Jumal on mulle andnud õpetatud keele, et ma oskaksin vastata väsinule, virgutada teda sõnaga. Ta äratab igal hommikul, ta äratab mu kõrva, et ma kuuleksin õpilaste kombel.\n5 Issand Jumal avas mu kõrva ja ma ei ole vastu pannud, ma ei ole taganenud. 6 Ma andsin oma selja peksjaile ja põsed neile, kes katkusid karvu, ma ei peitnud oma palet teotuse ja sülje eest. 7 Issand Jumal aitab mind: seepärast ma ei jäänud häbisse, seepärast ma muutsin oma näo otsekui ränikiviks, sest ma teadsin, et ma ei jää häbisse, 8 et mu õigusemõistja on ligidal. Kes tahab minuga riielda? Astugem üheskoos ette! Kes on mu vastane? Tulgu ta mu juurde! 9 Vaata, Issand Jumal aitab mind! Kes võib mind süüdi mõista? Vaata, nad kõik kuluvad nagu rüü, koi sööb nad. 10 Kes teist kardab Issandat, see kuulgu tema sulase häält; kes käib pimeduses ja kel puudub valgusekuma, see lootku Issanda nime peale ja toetugu oma Jumalale.\nJohannese evangeelium 3:14b,15\nTänupalve – palveaeg Jumala tänamiseks.\nTänu jätkuva armu- ja rahuaja eest meie maal. Täname Jeesuse Kristuse eest, kes oma kannatuse ja ristisurma läbi on meid lunastanud ja Kristusesse uskudes saame osa igavesest elust. Tänu, et tohime ennast usaldada täiesti Jeesuse Kristuse hoolde ning teada, et Tema peab hoolt meie eest. Tänu Jumala Sõna, pühade sakramentide ning koguduse osaduse eest. Tänu pühapäevakooli ja leeritundide eest. Tänu iga koguduse liikme ja vaimuliku eest.\n2 Mu Jumal, mu Jumal, miks sa mu maha jätsid? Kaugel mu päästest on mu oigamissõnad. 3 Mu Jumal, päeval ma hüüan, aga sa ei vasta, ja ööselgi, kuid ei leia enesele rahu. 4 Ja ometi oled sina püha, kelle trooniks on Iisraeli kiituslaulud. 5 Sinu peale lootsid meie esiisad, lootsid, ja sina päästsid nad; 6 nad kisendasid sinu poole ja pääsesid, nad lootsid sinu peale ega jäänud häbisse.\nKirjakoht Piiblist, millele võib palves toetuda on: Johannese evangeelium 12:12-24\n12 Järgmisel päeval kuulis pühadeks kogunenud suur rahvahulk, et Jeesus tuleb Jeruusalemma, 13 ja palmipuude oksi võttes läks rahvas välja talle vastu ja hüüdis:\n„Hoosanna! Õnnistatud olgu, kes tuleb Issanda nimel, Iisraeli kuningas!” 14 Aga Jeesus leidis eeslisälu ning istus selle selga, nõnda nagu on kirjutatud: 15 „Ära karda, Siioni tütar! Ennäe, su kuningas tuleb eeslisälu seljas istudes.” 16 Esialgu ta jüngrid ei mõistnud seda, aga kui Jeesus oli kirgastatud, siis tuli neile meelde, et see oli kirjutatud tema kohta ja et nad temale seda olid teinud. 17 Siis andis Jeesusest tunnistust rahvahulk, kes oli tema juures, kui ta Laatsaruse hauast välja hüüdis ja tema surnuist üles äratas. 18 Just seepärast rahvahulk tuligi talle vastu, et ta kuulis teda olevat teinud selle tunnustähe. 19 Variserid ütlesid nüüd üksteisele: „Eks te näe, et te ei saavuta midagi! Vaata, kogu maailm jookseb tema järele!” Kreeklased tahavad Jeesust näha 20 Aga nende seas, kes olid pühadeks üles tulnud Jumalat kummardama, olid mõned kreeklased. 21 Need tulid Filippuse juurde, kes oli pärit Galilea Betsaidast, ja palusid teda: „Isand, me tahame Jeesust näha.” 22 Filippus tuli ja ütles seda Andreasele. Andreas ja Filippus tulid ja ütlesid seda Jeesusele. 23 Aga Jeesus ütles neile: „Tund on tulnud, et Inimese Poeg kirgastataks. 24 Tõesti, tõesti, ma ütlen teile, kui nisuiva ei lange maasse ega sure, siis see jääb üksi, aga kui see sureb, siis see kannab palju vilja.\nPalume Jumala õnnistust ja hoidmist algavale Suurele nädalale ning igale koguduse liikmele, töötegijale, koguduse juhatusele ning nõukogule ning kõikidele leerilastele. Palume Jumalalt õnnistust ja jõudu inimestele, kes kannatavad, kes on sõjakolletes, kes põgenevad, kes leinavad. Palume Jumalalt tervist ja hingerahu kõigile, kes seda vajavad. Aita, et kannatustes ja katsumustes oleks Kristus meile väga lähedal. Palume tröösti leinajatele. Palume Jumala ligiolu kõigile, kes valmistuvad Kristusega palgest palgesse kohtuma. Kingi kindlat usku, et meie jääv kodu on taevas. Palvetame koguduse õpetaja Ove Sanderi ja tema pere diakon Marek Alvuse ja tema pere eest. Palvesse kanname koguduse juhatuse esimehe Meelis Pirni ning aseesimehe Andra Indriksoni ning nende pered. Palvetame Nõmme Rahu koguduse sõpruskoguduste eest Kuopios, Ashimis, Destinis, Riias ning Ilumäel.\n5 Mõtelge iseenestes sedasama, mida Kristuses Jeesuses: 6 kes, olles Jumala kuju, ei arvanud osaks olla Jumalaga võrdne, 7 vaid loobus iseenese olust, võttes orja kuju, saades inimese sarnaseks; ja ta leiti välimuselt inimesena. 8 Ta alandas iseennast, saades kuulekaks surmani, pealegi ristisurmani. 9 Seepärast on Jumal tõstnud ta kõrgemaks kõrgest\nja annetanud talle selle nime, mis on üle iga nime, 10 et Jeesuse nimes nõtkuks iga põlv nii taevas kui maa peal kui maa all, 11 ja et iga keel tunnistaks: Jeesus Kristus on Issand – Jumala Isa kirkuseks.\nPalume armuaja jätku meie maale ja rahvale. Palvetame Jumala kätte Kiriku piiskopid, kirikuvalitsuse, kõik koguduste vaimulikud ning iga koguduse liikme. Palume Jumala õnnistust Suure Nädala jumalateenistustele ja ettevõtmistele ning palume, et sõnum ristilöödud ja ülestõusnud Jeesusest Kristusest, võiks leida avatud südameid. Palves Jumala ette kanname Ristitee, mis saab alguse Suurel Reedel kell 12.30 Tallinna Jaani kirikust.\nPauluse kirjast tessalooniklastele 5:18\nPalume õnnistust igale palvetavale inimesele ja kõigile, kelle eest palvetatakse! Palume, et meie palved oleksid täidetud tänust.


🏅▷ Swifti keele looja lahkus Teslast alles kuus kuud pärast tööleasumist\nSwifti keele looja lahkus Teslast alles kuus kuud pärast tööleasumist\nSelle aasta alguses oli pärast Swifti loojat segadus, Chris Lattner, jätke Apple liitumiseks Tesla autopiloodi tarkvara asepresidendina. Nüüd on aga tekkinud palju suurem segadus uudistega, et insenerid lahkuvad autofirmast alles kuue kuu pärast.\nSee uudsus on üsna ootamatu, arvestades Apple'i inseneride laialdast kogemust (seitse aastat Swiftis töötamist) ja tõelist entusiasmi uue etapi ees seista. Ta ütles, et otsus Maast lahkuda oleks "väga raske", kuid Tesla ettepanekut "ei saa tagasi lükata".\nTwitteris teatas ta möödunud teisipäeval (6/20) ettevõttest lahkumisest ja on endiselt tõestatud, et ta on edaspidiseks tööks saadaval:\nSelgub, et Tesla mulle ei sobi. Mul on huvi kuulda kogenud tehnikajuhtide põnevat rolli!\n– Chris Lattner (@clattner_llvm) 21. juuni 2017\nLõpuks polnud Tesla minu jaoks hea valik. Olen huvitatud leidmast huvitavat positsiooni kogenud tehnilistele juhtidele!\nLattneri poolt lahkunud ametikoha täitmiseks Andrej Karpathy palganud ettevõte ütles Wall Streeti ajakiri: "Chris pole Tesla jaoks parim, seega otsustasime muudatuse teha."\nseda WSJ ta ütles, et tema lahkumine oli seotud hiljuti ettevõttes aset leidnud talguliste taltsutamisega, mis oli kannatanud ettevõtte tegevjuhi Elon Muski poolt meeskonnale avaldatud surve all välja töötada hea autonoomne autosüsteem.\nLiiga halb, aga kui Lattneril on Apple'is hea sõber, kas ta saab meeskonda tagasi tulla? Kui ta soovib töötada autonoomse autoga, on Tim Cook kinnitanud, et ka Ma on nendesse ansamblitesse hiilinud. Muide, hea insenerina ei peaks ta laeva liiga kaua valvama.\nTags:alles, keele, kuud, kuus, lahkus, looja, Pärast, Swifti, Teslast, tööleasumist\nRepositó uuendab teie Macile kümneid lahedaid ekraanisäästjaid –\nMainekas remondiettevõte õpetab teile, kuidas vahetada ekraan, kodunupp ja iPhone 5 aku


Livones.net - NORA IKSTENA ROMAAN LIIVLASTEST EESTI KEELES\nNORA IKSTENA ROMAAN LIIVLASTEST EESTI KEELES\nKalev Kalkun, Loomingu raamatukogu\nNora Ikstena esimene romaan ,,Elu pühitsus” (Dzīves svinēšana, 1998; eesti keeles 2003 Ita Saksa tõlkes) käsitleb surma, peamiselt küll leinajate mõtisklusi sellel teemal. Kärt Hellermale tõi romaan meelde T. S. Elioti luule. ,,Kahe teineteisest näiliselt kaugel seisva autori kõrvutus võib tunduda kunstlik, kuid läti autori romaan kannatab hüpoteetilise võrdluse poeemiga „Ahermaa” välja küll, sest see on sama keeletundlik, komplitseeritud ja kujunditihe. Erinevus on ennekõike žanris, kuigi ka Ikstena stiil läheneb rohkem poeesia kui proosa omale, sest sel puudub proosale omane konkreetsus ja sidusus.” („Lätlanna poeetiline loits”. „Eesti Päevaleht” 23. 1 2004.) Guntis Berelis kirjutab oma pikas essees eestikeelse „Elu pühitsuse” järelsõnas: ,,Tüüpiline Ikstena teos, olgu novell või romaan – see on jutustus, mille sees jutustatakse teisi lugusid ja nähakse unenägusid, ning nendest unenägudest – kui keegi võtaks vaevaks koostada nende kataloogi – moodustuks fantastiline maailm, mis on täis müstilistel teekondadel kogutud võimatute mõttepitside kollektsioone.”\nIkstena teine romaan, ,,Neitsi õpetus” (Jaunavas mācība, 2001), on samuti surmast, kuid seekord viidatakse otse Elioti ,,Neljale kvartetile”. Romaan jutustab kolme põlvkonna naistest – Ārijast, Astrīdast ja Asnātest. Tavapärane süžee puudub, elupildid vahelduvad nobedasti, neid saadavad mõtisklused ja unenäod. Asnāte, kes on terve maailma läbi käinud, tuleb mõneks päevaks vanaema kunagisse lapsepõlvekoju, arvatavasti oma juuri otsima. Tegemist on taasiseseisvunud Läti tühjenenud külaga, kus elavad vaid mõned eluheidikud ja vanurid. Ārija kunagine kodu kõduneb ja laguneb, kõik on umbe kasvanud, kuid noort naist see ei heiduta, see annab talle tegevust. Ta leiab tuge kepile toetuvalt naabrimemmelt, kes annab talle kartuleid, leiba, piima, küttepuid ja tekke. Olmemurede kõrval jääb aega mõtisklemiseks. Ja Asnāte peab mõtlema kogu oma senise elu üle, et valmistuda järgmiseks eluks. See ongi „neitsi õpetus”. Hargnevad eksistentsiaalsed mõtteseosed. Akadeemik Mart Saarma on öelnud: Millise tohutu arvu kontakte närvirakud meie ajus suudavad tekitada – kümme astmel neliteist kontakti! Arvestades sellega, et Linnuteel on kaks korda kümme astmel kaksteist tähte, on Linnutee päris väike võrreldes meie ajuga.” („Püramiidi tipus”, ETV saade 15. 1 2011.)\nKui analüütilise mõistusega meesterahvas näeks vaiadele ehitatud jaamahoonet, arutleks ta, kas on tegemist liigniiske või lumerohke alaga, aga Asnāte arvab, et see on ehitatud pelgupaigaks ülemaailmse veeuputuse puhuks ja peab majakest peaaegu et Noa laevaks.\nKui Asnāte vaatab tähtede poole, näivad need talle taevas aukudena, millest kumab läbi Jumala valgus, aga kuna ,,augud” on punased, on järelikult tegemist veriste haavadega, aga haavadele tuleb soola peale puistata… Niisama keerukat teed käivad mitmed teisedki mõtisklused ning unenäod. Seda laadi kirjutusviisi on kindlasti mõjutanud Columbia ülikoolis kirjandust õppides omandatud tehnilised võtted. Mõjutusi ja eeskujusid on peale T. S. Elioti saadud ka J. D. Salingerilt ja Heinrich Böllilt.\nAsnāte kardab pidevalt oma hinge pärast, sest tunneb ajuti, ei hing jätab ta maha. Vanaema Ārija surivoodil jälgib ta, kas näeb hinge taeva poole hõljumas. Ei näe, sest teadlaste arvates ei ole hinge olemas, see olevat rahvaetümoloogiline mõiste. Aga lätlastel-liivlastel on veel varihinged (läti keeles veļi), kes tulevad sügisesel hingedeajal elavaid vaatama. Sellised on ka Asnāte unenäo liivlased, keda suvaliselt paari pannakse ja mööda liivaluiteid laiali saadetakse, et nad elu jätkaksid. Aurori sõnul pidavat see näitama liivi rahva elujõudu ja jätkusuutlikkust. Kui küsisin autorilt, mis side tal liivlastega on, vastas ta: ,,Minu vanavanaisa Janis Kalveks oli liivlane.” Kui on teada, et tegemist on belletriseeritud perekonnalooga, siis annab see ehk ka võtme romaani paremaks mõistmiseks. (Muide, ka tsiteeritud ameerika vabavärsi uuendaja Ogden Nash on liivi päritoluga.)\nNäib, et Ārija ja Astrīda oskasid liivi keelt. Asnāte kohta me seda täpselt ei tea, kuid ta kuuleb alatasa seletamatut helinat, linnuhäälitsusi, mis on tegelikult liivikeelsed. Ehkki sünnipäraseid liivlasi on alles vaid üksikuid, toetab Läti väikerahvaste programm liivi keele õpet. Liivlaste rahvapärimust viljelevad paljud liivlaste endiste asualade ansamblid. Nora Ikstena kuulub liivlaste kesk-nõukokku. 2011. aasta on kuulutatud ülemailmseks liivi keele ja kultuuri tutvustamise aastaks. Aidaku käesolev tõlkeraamat sellele kaasa.\nSündinud 1969 Riias, lõpetanud 1992 Läti Ülikooli läti filoloogina, õppinud 1994-1995 inglise keelt ja kirjandust Columbia ülikoolis Missouris. Töötanud Jānis Rainise uurimisgrupis, kirjandusajakirja ,,Karogs” ja Riia õhtulehe ,,Rīgas Balss” toimetustes, oli Ameerikas õppides ajakirja ,,The Review ofContemporary Fiction” peatoimetaja.\nLooming: jutustused „Pisiasjad ja lõbustused” (Nieki un izpriecas, 1993), ,,Ekslikud romansid” (Maldīgas romances, 1997), ,,Elujutud” (Dzīvesstāsti,2004) jt.; esseekogumikud „Pasknäär peegliklaasis” (Sīlis spoguļstiklā, 2006), „Šokolaadist Jeesus” (Šokolādes Jēzus, 2009); romaanid ,,Elu pühitsus” (1998), „Neitsi õpetus” (2001), „Amour fou ehk Petlik armastus 69 salmis” (Amour fou jeb Aplamā mīla 69 pantos, 2009; koos Georgia päritolu saksa kirjaniku Levan Beridzega); biograafilised raamatud kirjanik Anna Rūmane-Ķeniņast ,,Naasmine” (Pārnākšana, 1992) ja Regīna Ezerast ,,Koos Regīnaga” (Esamība ar Regīnu, 2007), ettevõtja Brunis Rubessist „Imelisel kombel” (Brmumaina kõrta, 1999), tantsijanna Vētrast (,,Vija Vētra. Tants ning hing” (Vija Vētra. Deja un dvēsele, 2001), luuletaja Māra Zālitest „Siidiusside ässitamine” (Zīdtārpiņu musināšana, 2003),kirjanik Imants Ziedonisest „Määramatuminevik” (Nenoteiktā bija, 2006 – sai Balti Assamblee kirjandusauhinna); näidendeid ja stsenaariume. Nora Ikstena loomingut on tõlgitud soome, saksa, vene, sloveeni, prantsuse, rootsi, inglise, taani, leedu, gruusia ja eesti keelde. Eesti keeles on „Loomingus” ilmunud ka novell „Vaikelu surmaga” (2001, tõlk. Livia Viitol).