Pressisõber on Marko Pomerants, pressivaenlane Rein Lang\nTallinn, 10. detsember 2004. Tänavuaastaseks pressisõbraks valis Eesti Ajalehtede Liit (EALL) veenva häälteenamusega sotsiaalminister Marko Pomerantsi, sama ülekaalukalt osutus pressivaenlaseks riigikogu asespiiker Rein Lang.\nMarko Pomerants pälvis pressisõbra tiitli tänu oma avatusele ning valmisolekule suhelda meediaga ka keerulistes olukordades.\n“Vaatamata ametile sotsiaalministri vastutusrikkal ja tundlikul positsioonil, kus aasta jooksul on olnud palju probleeme, on Marko Pomerants oskusliku meediasuhtlusega neist auga välja tulnud,” ütles EALL nõukogu esimees Igor Rõtov auhinda üle andes.\nPressivaenlaseks valiti üksmeelselt endine meediategelane, nüüdne poliitik Rein Lang. “Saulusest on saanud Paulus”, märkisid toimetuste esindajad valimiste arutelus. Langi üleolevast suhtumisest meediasse kõneleb ilmekalt maakonnalehe päringule vastuseks saadetud e-kiri, milles Lang palub end infosooviga rohkem mitte tülitada.\nPressisõbra ja -vaenlase valis ajalehtede liidu täiskogu, kus igal ajalehel oli hinnangu andmiseks üks hääl. Pressisõber saab auhinnaks nimelise ruupori, mille valmistavad Kuldgraali metallikunstnikud, pressivaenlane auhinda ei saa. Tegemist oli juba üheteistkümnenda korraga, mil EALL valib aasta pressisõbra ja –vaenlase.


T 20.3.2018 21. märtsil toimub Sõltumatu Tantsu Laval avatud arutelu mässust, indiviidist ja subkultuuridest, kuhu kogunevad etenduskunstnikud, luuletajad ja kultuurkriitikud. Vestlevad koreograaf ja luuletaja Sveta Grogorjeva, kirjanik Jürgen Rooste, popkultuuriuurija Tõnis Kahu, esseist ja kultuurikriitik Valle-Sten Maiste ja tänavakunstifestivali Stencibility korraldaja Kadri Lind. Loe edasi\nT 20.3.2018 Tallinnas etendub tunnustatud Jaapani lavastaja Un Yamada lavastus ''one piece''. Vaba Lava teatrikeskus korraldab koostöös lavastaja-koreograaf Teet Kasega mai alguses juba teist korda Jaapani Kuldset Nädalat. Sel korral saab Vabal Laval näha Jaapanist pärit tantsija/koreograafi Un Yamada meeldejäävat ning liigutavat täispikka tantsulavastust “one◆piece”, läbi mille tõlgendab autor publikule Tokyo linnaelu. Etendused toimuvad 8. ja 9. mail kell 19:00 Tallinnas, Vaba Lava teatrikeskuses Telliskivi Loomelinnakus. Loe edasi\nN 8.3.2018 Kanuti Gildi SAALis esietendub lavastus terrorismihirmust 21. märtsil esietendub Kanuti Gildi SAALis Üüve-Lydia Toompere, Siim Tõniste ja Piret Jaaksi lavastus “Plaan T”. Lavastus on ainest saanud dokumentaalsest materjalist, mille jaoks lavastajad Üüve-Lydia Toompere ja Siim Tõniste ning dramaturg Piret Jaaks viisid möödunud aasta sügisel läbi uurimuse terrorismihirmust tänapäeva Eesti inimeste seas. Loe edasi\nN 8.3.2018 Teatrisari ''Sajandi lugu'' jõuab Vaba Lava ja NUKU eestvedamisel kaheksakümnendatesse 22. märtsil esietendub EV100 teatrisarja „Sajandi lugu” järgmine kümnendilavastus, milleks on NUKU ja Vaba Lava „Enne meid oli veeuputus” 1980. aastatest. Oma esimese lavastajatööga debüteerivad teatris Jaak Kilmi ja Kiur Aarma. Loe edasi


Barań – Vikipeedia\nkoordinaadid: 54° 29′ N, 30° 20′ E\n[ Baran ]\nvalgevene Барань * / Barań *transkriptsioon: Baran\nvene Барань (Baran)\n11 600 (2009)\n54° 29′ N, 30° 20′ E\nBarań on linn Valgevenes Viciebski oblastis Orša rajoonis. Allub administratiivselt Orša linnale. Leedu keeles Baranis.\nLinnas asuvad kaks keskkooli ja lütseum, lisaks veel muusikakool ja laste spordikool. Barańis on kultuurimaja ja raamatukogu.\nTööstusettevõtetest on linnas masinaehitus, toiduainetetööstus ja kergetööstus. Tähtsaimaks ettevõtteks on tehas nimega «Лёс», kus toodetakse raadiotehnikat. Lisaks asub linnas sanatoorium «Лёс».\n3 Barańi elanikke\nLinna mainitakse esimest korda aastal 1518 kui Ostrogskite valduses olevat küla. Asulasse rajati toona "kuulihoov", kus valmistati kahuritele kuule. Aastal 1598 rajas nende alade isand Krzysztof Radziwiłł uue Barańi alevi ja asustas küla elanikud sinna ümber. Sellest ajast peale kirjutatakse Barańi külast kui Старая Бараньi ehk vana Barańi nimelisest paigast. Aastal 1704 ehitati Barańi asulasse uniaatide kirik.\nAastal 1772 läks alev esimesel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Radziwiłłide mõis konfiskeeriti ja Barańist sai küla. XIX sajandil kuulusid need alad Barzovidele ja Mjanžynskitele. Aastal 1872 rajati asulasse tärklisevabrik, aastal 1873 saekaater. Aastal 1882 omandas asula riiginõunik Popov, kes rajas sinna kõrtsi ja veski. Aastal 1906 avati asulas tehasekool.\n1924. aastal liideti Barań Valgevene NSV-ga, aastal 1935 sai sellest töölisasula. Teises maailmasõjas hukkus asulas 42 inimest. Asulast sai ametlikult linn aastal 1972.\nBarańi uniaatide kirik\nBarańi elanikke[muuda | muuda lähteteksti]\nUładzimir Korban - Valgevene satiirik\nBarań YouTube'is - pikem video\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Barań&oldid=4990410"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 10:19, 7. mai 2018.


VIDEOTEST: Vaata, kui nähtav on pimedal maanteel kõndiv jalakäija autojuhi jaoks helkuriga ja helkurita - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nVIDEOTEST: Vaata, kui nähtav on pimedal maanteel kõndiv jalakäija autojuhi jaoks helkuriga ja helkurita\nKäes on aasta kõige pimedam aeg, mis tähendab, et ükski lisameede, mida saaksid enda paremini nähtavaks muutmiseks kasutusele võtta, ei ole liiast. Alles kottpimedal maanteel on näha, milline helkur võib päästa su elu ja anda autojuhile märku, et teel liigub veel keegi.\nSõitsime fotograafiga kotitäie helkuritega Tallinna kesklinnast Harku poole, et panna proovile mitmed kaubandusvõrgus müüdavad abilised.\nKatsetasime helkurite peegeldamist nii meid kesklinnast kohale toonud auto tulede valguses kui ka LED-lambiga. Samuti proovisin mööda pimedat maanteeäärt kõndida, nii et mind valgustaksid ka teised mööduvad autod. Mulle endalegi üllatuseks toimisid tegelikult kõik helkurid kenasti, ehkki igaühel on oma plussid ja miinused. Seda, kuidas helkurid pimedates tingimustes töötavad, näed videost.\nMillist helkurit on kõige paremini näha?\nRaul Rom, maanteeamet\nKõige lihtsamal kujul on see nii, et heledad värvitoonid peegeldavad valgust, tumedad aga neelavad. Ja see omadus ei puuduta sugugi ainult helkureid, vaid on üldine. Näiteks hele riietus on mõnevõrra paremini märgatav kui tume.\nTänapäevased mikro-prismakilest pehmed helkurid on üldiselt heade peegeldusomadustega, kui pealispinna materjal, mis praegusel juhul ongi helkurmaterjal, on heledates toonides. Kuid turul või levitamisel või siis inimeste riiete küljes võib kohata ka selliseid „helkureid”, mille valgust peegeldav pind on mingisugust tumedamat tooni (sinine, punane, oranž jne). Nende puhul tasub kindlasti tähelepanelik olla, huvituda sertifikaadist ja vajaduse korral teha laboratoorseid mõõtmisi.\nMillist helkurit valida ja kuidas seda kanda?\nGerli Grünberg, maanteeamet\nÄra vali helkurit hinna järgi, vaid selle põhjal, kas märgistusele esitatavad nõuded on täidetud ja kas helkuri suurus on lubatu piires. Pakendil peab olema:\ntoote nimetus. Kui pakendil puudub nimetus „helkur”, ei pruugi tegu olla kvaliteetse helkuriga.\nCE-vastavusmärgis tootel või selle pakendil\nviide standardile EN 13356:2001, mis sätestab nõuded helkuri kvaliteedile. Helkuril peab peegeldavat pinda olema vähemalt 15–50 cm2 ühe külje kohta. Samuti on standardis kindlaks määratud helkuri reflekteeriva ala tagasipeegeldumise omadused. Eelista alati pigem suuremaid kui väiksemaid helkureid. Jälgi, et helkuri pinnal olev kiri või trükipilt ei oleks ülemäära suur ega ei kataks kogu helkurit.\neestikeelne kasutusjuhend teksti või pildina\nKUHU TULEKS RIPUTADA?\nIlma kõnniteeta teel vahetult sõidutee ääres liikudes tuleks helkur kinnitada sellele küljele, kuhupoole jääb jalakäijast sõidutee. Helkur on autojuhile näha ainult sel juhul, kui auto tuled helkurile langevad ja seda valgustavad. Helkurist ei ole kasu, kui jalakäija jääb helkuri ja talle läheneva auto vahele ning helkuri ära varjab. Kui helkur on näiteks õlakoti sangade küljes, siis võib kotti ka ühelt õlalt teisele vahetada, et helkur parasjagu sellest küljest näha oleks, kustpoolt autod lähenevad, kuid tõenäoliselt on see tülikas ja kipub ununema. Seepärast on helkur otstarbekas kinnitada nii, et see ulatub mantli serva alt välja ja saab vabalt rippuda täiskasvanud jalakäija põlve kõrgusel.\nEestis on helkuri kandmine kohustuslik. Seadus ütleb: „Halva nähtavuse korral või pimeda ajal kõnniteeta ja valgustamata teel liikudes peab jalakäija kasutama helkurit või valgusallikat.” Ka sumedatel suveöödel on nähtavus halb. Eesti inimene aga kipub helkurit kasutama sügisest kevadeni. Samal ajal on sügisesed ja talvised päevad pimedad ja sompus, seega pole helkuri kandmine ka päevasel ajal sugugi halb mõte. Ka autost väljudes saab sõitjast jalakäija.\nEelmise aasta statistika järgi oli helkuri või valgusallika pimedal ajal mittekandmise eest keskmine trahv 18,6 eurot. Helkuri või valgusallika mittekandmise eest karistati 1091 isikut ühel korral, 29 isikut kahel ja kahte isikut kolmel korral.


Kuidas tulla | Linnanmäki\nLinnanmäki asub Helsingis, Alppiharju linnaosas. Peavärav asub Alppila linnaosas, aasdressil Tivolikuja 1. Ummikute vältimiseks ja heitgaaside vähendamiseks soovitame kasutada ühistransporti.\nTramm nr 3 sõidab Helsingi raudteejaamast Linnanmäkisse (maha tulla peatuses Linnanmäki pohj./ Borgbacken norra). Linnanmäki peavärava lähedale toob ka tramm nr 9 (maha tulla peatuses Kotkankatu) ning lõunavärava sissepääsu juurde toovad trammid nr 1 ja 8 (maha tulla peatuses Linnanmäki etelä / Borgbacken södra). Bussiliin 23 sõidab välja Rautatientori platvormilt 2 (maha tulla peatuses Linnanmäki pohj./ Borgbacken norra).aasta suvel sõidavad trammid ja bussid tänavatööde tõttu erandlikel marsruutidel. Kontrolli marsruute ja sõiduplaane HSL-i marsruudijuhendist.\nLiinid ja ajad Reisiplaneerijast\nPealinna piirkonna ühistranspordivahendite marsruudid ja graafikud leiab mugavalt HSL-i Reisiplaneerijast, mis pakub marsruute kahe valitud punkti vahel. Reisiplaneerija leiad siit.\nExpressbus viib lihtsalt ja odavalt Linnamäkisse. EB liinibussid Lahtist, Porvoost, Kotkast ja Kouvolast peatuvad otse Linnamäki kõrval Porvoonkatu kiirliinipeatuses.\nLinnanmäki läheduses on parkimisruumi väga piiratult. Autodele mõeldud parkimisplatsid asuvad Alppila piirkonnas, Tivolitie kõrval. Parkimine maksab 3 €/tund. Maksta saab müntide, krediit- ja deebetkaartide ning EasyPark – ja ParkMan – teenuste kaudu. Parkimisplatsid on tasulised 24 tundi ööpäevas, aastaringselt. Parkimisplatse haldab AutoParkki Norden Oy, kellega võib kõikide küsimuste puhul ühendust võtta. Kontaktid leiad siit.\nJalgrattad ja teised transpordivahendid\nPalun jäta oma jalgratas lõbustuspargist väljapoole. Jalgrattaparklad on peavärava ning lõunavärava lähedal. Rulluiskude, rulade ja tasakaaluliikurite kasutamine pargis on keelatud.


Lendav ime - DJI Inspire 1 drooni arvustus | Kuvar\nLendav ime – DJI Inspire 1 drooni arvustus\nAvaldas Andri Koolme 26/10/2015 1242 lugemist\nDJI Inspire 1 drooni andis TehnikaPilgule testimiseks PhotoPoint. Uuri lisa drooni kohta siit.\nEsimest korda, kui ma Inspire 1 drooni endale sain, teadsin, et see tuleb komplekti kuuluvas tugevas kaitsekohvris. Ma ei suutnud ette kujutada, et see kohver nii suur on. Kui sellele rattad alla monteerida ja pikem sang külge panna, siis saaks seda kasutada kui reisikohvrit. Peale kohvri avamist ei suutnud ma uskuda, et kauaoodatud uhke masin ongi lõpuks mul käes.\nVõtsin drooni karbist välja ja mind tabas rõõm, sest droon tundus juba esimesel vaatlusel väga korralik ja kvaliteetne. Välimus on üsna futuristlik, meenutades vähemalt kaugelt vaadates päris helikopterit. Barbie’d saaksid küll sellisega ringi sumistada.\nEsimesel drooni kätte võtmisel selgus, et see on üllatavalt raske. Seade kaalub koos akuga 3 kg ning mitme akuga droon, mis on transpordikohvris, võib kaaluda 4-5 kg. Kui selline tugev ja raske lennumasin kukus kellelegi pähe, siis võib see inimene korralikult haiget saada. Korralik kandekohver lisab seadme hinnale päris palju juurde, sest see kaitseb drooni hästi ja kohvris on kohad 2-le juhtpuldile, lisaks 7 kohta akudele ja ühele drooni sees olevale akule.\nDJI Inspire 1 drooni hakati tootma 2014. aastal. Mõned kuud tagasi arvustatud Phantom 3 Professional on uuem Inspire 1’ist, kuid vähemate võimalustega. Kuna olen saanud mõlemaid droone katsetada, siis on väga huvitav neid võrrelda ja oma hinnang anda. Kui Inspire 1 pakendist välja võtta, siis on see transpordiasendis. See tähendab, et droon on kõige madalama profiiliga selleks, et poleks vaja veelgi kõrgemat kohvrit. Kuna toode ise on väiksematest Phantom seeria kopteritest kordades suurem, siis on palju suuremad ka drooni propellerid, et need jaksasid lennumasinat õhus edasi kanda. Drooni, puldi ja nutiseadme ühendamises pole midagi keerulist. Inspire droon on üsna suur. See on ehitatud väga tugevast plastikust ja süsinikkiust, mis vaadates meenutab metalli, kuid katsudes on kergem. Kuna droon on suur, siis on suur ka selle telik. Tänu suurele telikule saab paremini maanduda kaldega teel, kus Phantom seeria koperid oleksid väikese teliku tõttu lihtsalt ümber kukkunud. Kui rääkida drooni väljanägemisest, siis meenutab see natuke prototüüpversiooni, sest välimus on väga uudne ja küljed pole millegiga kaetud.\nEsimest lendu tegema hakates tahtsin droonile kaamera külge panna, aga seda ei saanud teha, sest droon on pakendist võttes transpordiasendis ja nii ei saa kaamerat külge panna ilma seda vigastamata. Arvasin, et sisselülitamisel lähevad maandumisjalad automaatselt ohutusse asendisse kaamera paigaldmaiseks, aga nii see ei olnud. Läksin tuppa ja uurisin arvutist järgi, et transpordiasendist tavaasendisse muutumiseks on vaja puldil olevat minu jaoks tundmatut nuppu plõksutada kiiresti 5 korda ning alles siis seadistab droon ennast valmis kaamera paigaldamiseks. Kui olete drooni saanud kaamera paigaldamiseks valmis, siis tuleb ohutuse huvides droon välja lülitada, siis kaamera külge panna ja kindlasti ära lukustada. Alles seejärel sisse lülitada. Kui soovite drooni panna transpordiasendisse, tuleb samuti seda nupukest 5 korda klõbistada.\nKui droon koos kaameraga on stardivalmis, siis maapinnast 1 m kõrgusel lähevad maandumisjalad automaatselt droonist kõrgemale, et kaamera saaks 360 kraadi küljele pöörata ilma, et maandumisjalad jääksid pildile.\nKui lendamist selle drooni ja Phantom 3 professionali vahel võrrelda, siis mulle tundub, et vaatluse all olev Inspire 1 droon lendab palju kiiremini ning stabiilsemalt. Kui lendavast Inspire’ist olla paari meetri kaugusel siis saab tunda üsna suurt tuult.\nMaandusmisel lähevad maandumisjalad ise alla tagasi, seda alles vahetult enne maapinda. Maandumisjalgade liigutamise võimalus on tulnud DJI profidroonidelt, nagu S1000 või 900.\nKui silmad suunata lennumasina alla, siis seal on Optical Flow nime kandvad sensorid, mis tuvastavad drooni kõrguse maast, et õigel hetkel maandumisjalad üles või alla liigutada või siseruumides lennates ilma GPSita saada kõrgusest aru ja tagada parem stabiilsus.\nDJI Inspire 1 drooni kaamera on väga huvitav. Huvitav selles mõttest, et kaamera on üsna väike ja gimbal on juba sisse ehitatud. Zenmuse X3 nime kandev kaamera sarnaneb välimuselt mõne vana veebikaameraga, aga pildikvaliteedi osas on veidi üle GoPro Hero 4 Black editon seikluskaamerast.\nKaamera on lihtsasti drooni külge kinnitatav ja eemaldatav. Kaamera kinnitub drooni all olevate klemmide külge.\nSee on hea, sest nii saab vahetada kaamera välja või kaamerale mõeldud ühenduse külge kinnitada näiteks verivärske Zenmuse X5 kaamera. Halb on aga see, et kui juhtute lendama näiteks elektriliinile vastu, siis võib juhtuda, et kaamera jääb elektriliini külge rippuma, aga droon lendab edasi.\nOstukomplektis on kaamera eraldi väikeses pehmes karbis.\nKaamera peal on 4 nähtavat objekti. Esiteks on kaameral näha kerest veidi välja ulatuvat objektiivi, üleval on näha mõningaid klemme, mis ühenduvad drooni klemmide külge, kaamera küljel on MicroSD mälukaardi pesa ja üllataval kombel on kaameral ka väike ventilaator.\nKaamera küljes olev mootoritega stabiliseerimissüsteem töötab hästi ja videod on maksimaalselt stabiilsed ka keskmise tuulega. Rääkides kaamera andmetest, on sellel 94 kraadine vaatenurk, kaamerat saab pöörata üles-alla ning vasakule-paremale terve täisringi. Kaamerast tulevad 12 megapikslised RAW formaadis fotod ning 4K video kuni 30 kaadrit sekundis. Kaamera ISO tundlikkust, valge tasakaalu ja säriaega saab muuta nutiseadme rakenduse kaudu.\nX3 kaamera oli väljatuleku ajal esimene omataoline, aga hiljuti müüki jõudnud Phantom 3 Professional droonil on samade tehniliste näitajatega kaamera (suurus ja välimus on erinevad). Phantom 3 kaamera pole v.a välimusele ka identne, sest see ei keera vasakule ja paremale külejele. Kaamera liikumistundlikkust seadistades on aeglasema valiku peal võimalik teha väga sujuvaid üles-alla liikuvaid videokaadreid ja miks mitte ka vasakule ja paremale liikuvaid videoklippe. Komplektis on kaasas ND filter, et ei peaks säriajas suurt valgust ohverdama, aga mina pole ikka välja suutnud nuputada, kuidas need filtrid kaamera külge käivad. Kui kaamera parameetrid seadistada õigesti, pole probleemiks teha Photoshop’i abiga jalustrabavaid aerofotosid ja ilusaid aerovideoid.\nKaamerast tulnud RAW fotod on üsna värvitud ja niisama vaadates koledad, aga mitme kõrvuti tehtud foto kokku lõikamisel ja värvide parandamisel on võimalik saada efektseid aeropanoraame.\nVajuta siia, et näha originaali sellest fotost.\nVideo on väga ilus ja selge päikeselise ilmaga, aga hämaramas pole olukord kiita, sest ima ISO väärtust tõstmata on pilt liiga pime ja ISO väärtust tõstes ilmub pilti palju digimüra. Seetõttu on mõistlik drooniga lennata päikeselisel päeval.\nSaranselt kaamerale on Inspire 1 drooni juhtpult sarnane uuema Phantom 3 Professional ja Advanced droonide pultidega. Nagu kaamera, on ka Inspire 1 drooni juhtpult natuke võimalusterohkem võrreldes Phantom 3 droonide pultidega. Pult on ergonoomilisuse mõttes sama – see istub hästi käes ja drooni saab sellega juhtida väga täpselt ja mugavalt. Puldil on nagu ikka kaks juhtkangi, kaks rullikut, millest üks reguleerib säriaega ja teine kaamera pööret üles ja alla. Puldil on mitmeid iseseadistavaid juhtnuppe ja kaks suuremat ümmargust nuppu – üks lülitab peale kiiret vajutust ja nupu all hoidmist puldi sisse ning teise nupuga saab drooni koju tagasi kutsuda GPS’i abil. Puldil on hoidik nutitelefoni või tahvelarvuti jaoks. Mulle tundub, et selle drooni puldi hoidik on ehitatud tugevamalt või lihtsalt tugevamalt kinni keeratud, sest Phantom 3 drooni puldi hoidik polnud just kõige kindlamalt kinni, kuigi see sai maksimaalselt kinni keeratud.\nUus ja tundamtu nupp, millest enne rääkisin, asub kodunupu ääres. See polegi otseselt nupp, vaid juhtkang, mida mitmeid kordi jõnksutades saab drooni seada transpordiasendisse või lennuasendisse.\nPuldil on Lightbridge ülekandetehnoloogiale omaselt kaks antenni, tänu millele saab drooniga lennata hea ilmaga ja ilma vaheobjektideta puldist kuni 2 kilomeetri kaugusele, ja standardmõõdus USB pesa nutiseadme ühendamiseks.\nLisaks on juhtpuldil Micro USB pesa, Mini HDMI väljund ja CAN Bus pesa, mis on tootja sõnul seal tulevaste lisasedamete tarvis. Kaks viimast eelnimetatud portides on omased ainult Inspire 1 puldile. Lisaks on Inspire 1 puldi pealmine külg kaetud alumiiniumiga, mis mulle eriti ei meeldinud.\nMulle piisaks ka Phantom 3 puldist, sest mul pole vaja puldist välja võtta 720p HD videosignaali ning Phontom 3 plastikust pealispinnaga pult istus isegi paremini kätte.\nSeoses pultidega on võimalik ainult Inspire 1 droonil teha üht põnevat asja – ostes teise puldi juurde, on võimalik drooni juhtida kahe inimesega nii, et üks inimene juhib ainult drooni ja teine juhib ainult kaamerat. Sellise süsteemiga saab veel paremat videot, sest üksi lennates ja kaamerat seadistades ei saa mõlemat korraga teha parimal moel. Kurb selle asja juures on see, et lisapult maksab ligiakudu 700€, mis paneb kulmu kortsutama küll.\nDrooni kaamerat ja parameetreid juhtiv DJI Go nimeline rakendus oli Inspire 1 väljatuleku ajal veel tuttuus, aga kuna uuemat ja soodsamat Phantom 3 Professionali saab juhtida sama rakendusega, siis 2015. aastal pole see rakendus enam uus.\nKui Go äpist natuke rääkida, siis tasuks mainimist, et sellega ei saa drooni juhtida, küll aga saab kaamera, gimbali ja drooni parameetreid hästi muuta. Valikuid, mida muuta saab, on minu jaoks isegi liiga palju.\nAlguses ma ei leidnud võimalust keerata drooni kaamerat küljelt küljele, aga tänu ühele õpetusvideole sain teada, et kaamerat saab keerata küljele hoides sõrme ekraanil ja liigutada sõrme vastavas suunas ekraanil. Nii saab sõrmega keerata kaamerat üles-alla, küljelt-küljele ja isegi muuta kaamera kallet, et horisont oleks sirge.\nDrooni aku kannab nime TB47 ning mahutab endas 4500mAh. Juurde on võimalik osta ka originaaltootja 1000mAh suurem aku. Aku on suuruselt päris pirakas ja käib droonil olevasse akukambrisse, kuhu see läheb ilusti, aga pärast kätte saada on päris raske. Standardakusid soovitan osta kohe vähemalt üks juurde, sest tootja sõnul saab ühe sandardakuga lennata kuni 20 min, aga minu katsetuste põhjal saab ühe akuga lennata vaid 10-15 min ja juba tuleb 30% hoiatus, et aeg on koju tulla. Aku laadmiseks kulub keskeltläbi 1,5 tundi. Kui siis ise ei hakka ruttu koju lendama ja rakenduse sätetes on mksimaalne lennukõrgus näiteks 150 m, siis on päris halvasti, sest droon ei pruugi enne liikuma hakkamist sellele suurele kõrgusele välja jõudagi ja kukub väga kõrgelt alla.\nSeade on väga kvaliteetselt ehitatud.\nKaamera on eemaldatav ja väljavahetatav.\nLennumasinat saab osta ja lisainfot mugavalt PhotoPointi veebipoes või tavakauplustes\nDroon tuleb ostes väga korraliku kandekohvriga, kuhu mahub 7 lisaakut ja kaks juhtpulti.\nTänu sellele, et maandumisjalad on võimalik üles tõsta, saab ilma probleemideta liigutada kaamerat igas suunas.\nTänu Optical Flow sensoritele saab ka siseruumides ilma GPS signaalita stabiilselt lennata.\nDroon lendab vähese tuulega ja ATTI režiimis kiirusega 22 m/s, mis on peaaegu 80 km/h!\nVõimalus juhtida drooni kahe puldiga, et saavutade veel paremad videokaadrid.\nZenmuse X3 kaamerast välja tulevad 4K videod on võrratud.\nKomplektis on kaasas rihm puldi jaoks ja korralik 16gb-ne mälukaart videote ja piltide salvestamiseks.\nJuhtpult istub hästi käes, on väga täpne ja sellel on HDMI väljund HD video salvestamiseks salvestajasse või puldi ühendamiseks nt teleriga, et maa pealt näha suurelt seda, mida näeb drooni kaamera.\nDroon pole tavakasutaja jaoks just kuigi soodne.\nLisaakud, kaamera ja pult maksavad väga palju.\nLennumasin on üsna suur ja ei mahu seljakotti ära.\nKokkuvõttena on DJI Inspire 1 lummav lennumasin, mis lisaks kenale disainile teeb ilusat ja kvaliteetset videot. 3200 eurone hind on päris suur ning seetõttu sobib see droon pigem väiksematele filmiproduktsiooni firmadele, mitte kodukasutjatele. Hobilenduritele või kinnisvaramaakleritele, kes ei soovi igale objektile kutsuda tellitud drooniga filmjat või pildistajat, sobiks paremini Phantom 3 Professional, sest see teeb samasugust 4K videot ja 12-megapiksliseid pilte.\nInspire on lihtsalt võimsam versioon Phantom 3-st, sest see on ehitatud süsinikkiust ja vähesel määral plastikust, kaamera on eemaldatav ja väljavahetatav, drooni saab juhtida kahe puldiga, kaamerat saab keerata ka küljelt küljele.\nDroonientsuiastidele, kes soovivad omale uut väga head drooni alla 10,000€, soovitan osta Inspire 1 drooni ja juurde soetada uue Zenmuse x5 kaamera, millele saab ette keerata MFT objektiive, sest see kaamera on parema pildikvaliteediga ja parema dünaamilise ulatusega.\nFoto: DJI (tootja)\nKui hinda mitte arvestada ja minult küsida, mitu punkti DJI Inspire 1 droon saaks, siis minu vastus oleks, et nii palju punkte ei ole olemas. Droon on väga korralik ja kõik selle juures on hästi läbi mõeldud.\nProfid, kes lendavad iga päev näiteks DJI Spreading Wings S100-ga hakkaksid sellise jutu peale küll naerma, aga mulle, kes ma pole professionaalsemaid süsteeme veel proovida saanud, tundub see droon täisulik ja midagi paremat oleks selle hinna eest raske välja mõelda.\nDJI Inspire 1 drooni andis TehnikaPilgule testimiseks Photopoint\nPaljusid turvakaameraid tabas ohtlik pahavara\nKangaroo on soodne taskusse mahtuv mitmete USB pesadega miniarvuti


Paulus, Punšun, Rinnus, Saksakulm and 16 others, Allik, Bobkovski, Bogdanov, Dardovski, Ervart, Florinski, Hörberg, Johanson (Velipolski), Kalamees, Kallits, Kimmel, Kolk, Männiksaar > Männikson, Poska, Remberg and Rudakov « less\nErmil Allik (1917 - 2003)\nPeeter Toom (1858 - 1903)\nOli apostelliku õigeusu kiriku köster-kooliõpetaja 1880-1883 Põltsamaal, 1883-1886 Halliste-Penujal, seejärel Lähtel ja 1890 kuni surmani Laiusel. Sünd: Saaga EAA.1259.1.61:4?26,1346,894,309,0 Ül...\nJoann Johanson (Velipolski) (1863 - 1920)\nJoann Johanson (Velipolski, ka Lihopolski) oli apostliku õigeusu kiriku preester ning kooliõpetaja. Pärit Rõngu kihelkonnast. Õppis Riia Vaimulikus koolis ja seminaris 1875-1885. Lõpetas seminari 20....\nMartin Venesaar (1877 - 1954)\nÕigeusu vaimulik ja kooliõpetaja. Haridus - Põltsamaa Aleksandri kool, mille lõpetas 3.juuni 1896. Samas omandas ka õpetaja kutse. Peale seda töötas köster-kooliõpetajana õigeusu koolides. Teenistu...\nЛайсской Рождества Богородицкой церкви\nLaiuse puidust õigeusu kirik rajati 1864. aastal umbes ühe kilomeetri kaugusele Laiuse ordulinnusest Põltsamaa–Mustvee tee äärde Laiusevälja külla ehk Kirikukülla. Kirikut remonditi põhjalikult 1893. ja 1913. aastal. Laiuse Jumalaema Sündimise kogudus (ka Laiuse Jumalaema Sünni kogudus) oli õigeusu kogudus, mis asus tänase Jõgeva maakonna Jõgeva valla territooriumil. Ajalooliselt asus kogudus Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Kogudusse kuulusid ka Palamuse ja osa Torma kihelkonna õigeusulised. Kaasajal on kogudus mittetegutsev.\nKiriku lähistel Laiuse–Kivijärve tee ääres asub ka kohalik õigeusu Mõisaküla (Laiusevälja) kalmistu, mis rajati juba 1861. aastal (ilmselt juba 1849. aastal A.K.)\nLaiuse õigeusu kiriku 150 aasta juubel 5. septembril 2014 a\nKogudust teeninud preestrid:\nNikita Štšepetov 1849–1854\nJoann Tsvetkov 1854 - 1879\nKonstantin Bogdanov 1879 - 1893\nJoann Johanson 1893 - 1908\nAleksander Paulus 1908 - 1916\nTheodor Männikson 1916 - 1942\nFeliks Remberg 1942 - 1948\nViktor Hörberg 1948 - 1950\nErmil Allik 1951 - 1987\nKogudust teeninud köstrid:\nNikolai Šorohhov 1886 – 1887\nJakov Kallits 1917\nOlga Saksakulm 1939 – ?


Keskkonnaministeeriumi vastulause: metsa juurdekasv on suurem, kui seni arvatud - Arvamus\n15. detsember 2016, 10:09\nRiina MartverkKeskkonnaministeeriumi metsaosakonna juhataja\nMets. FOTO: Arvet Mägi / Virumaa Teataja\nKõiki metsandusotsuseid tehakse Eestis metsanduse arengukava 2011-2020 alusel. Arengukava koostamine oli laiapõhjaline protsess ning arengukava sai positiivse hinnangu keskkonnamõjude strateegilise hindamise käigus, kirjutab keskkonnaministeeriumi vastulauses Tartu tedlaste metsandusartiklile ministeeriumi metsaosakonna juhataja Riina Martverk.\nNii metsanduse arengukava kui ka hilisemate metsaseaduse muudatuste aluseks on võetud Eesti Maaülikooli metsandusteadlaste uuringud ja analüüsid. Artiklis esitatud väide, et «metsanduse arengukava määratleb niigi probleemsed kogujuurdekasvunumbrid raiemahtude eesmärgina», on vale.\nArengukavas on esitatud optimaalne uuendus- ja harvendusraiete maht puuliigiti mõõduka puidukasutuse stsenaariumi korral, milles lähtutakse Eesti metsade vanuselisest ja liigilisest struktuurist aga mitte juurdekasvust. Arvutuste teostajaks oli Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus Eesti Maaülikooli metsateadlaste koostatud puidukasutuse stsenaariumite alusel. Mõlemad uuringud võib leida keskkonnaministeeriumi veebilehelt http://www.envir.ee/et/mak-2011-2020-tausta-ja-koostamismaterjalid\nKa artiklis kritiseeritud metsaseaduse käesolevad seaduse muutmise ettepanekud on olulises osas esitanud maaülikooli teadlased, kes koostasid kompleksanalüüsi metsaseaduse ja metsa majandamise eeskirja metsaraieid käsitlevate muudatusvajaduste kohta.\nMaaülikooli töörühma juhtis professor Hardi Tullus ning töörühma kuulusid Eino Laas, Allar Padari, Raul Rosenvald, Risto Sirgmets ja Reimo Lutter. Metsanduse järgmise perioodi arengukava hakatakse välja töötama 2018. aastal. Ka see protsess saab olema laiapõhjaline ning kõigil teadlastel on võimalik sinna uute teadmistega panustada.\nUute teadmisteni on jõudnud ka Eesti Keskkonnaagentuur. Nimelt tutvustab keskkonnaagentuur 20. detsembril Eesti statistilise metsainventuuri (SMI) värskeid andmeid, kus metsa juurdekasv on esimest korda arvutatud puude kordusmõõtmisandmete alusel. Nüüdseks on selgunud, et seni on juurdekasvu hinnatud oluliselt madalamaks, kui see tegelikult on.


MATCHA KOOKOSPIIMA PUDING MAASIKATEGA – Vickie Bo\nSuvi on käes ning suvel kuidagi tahaks kergemaid ja värskendavaid toite, kaasa arvatud magustoite ja teiseks, köögis ei tahaks üldse aega veeta, vaid pigem rannas või lihtsalt õues. Ja tööle oleks hea ka midagi head mugavalt kaasa võtta.\nSeega chia pudingud on tervislik. lihtne ja kindlasti maitsev magustoit, mida saab panna purki ja igale poole kaasa võtta. Olen ühte chia pudingu retsepti siin blogis postitanud, aga chia pudingute variatsioone on piiramatu! See kord natukene buustisin tavalist chia pudingu retsepti matchaga, mis andis nii tohutult antioksüdante, kui ka seda matcha eri maitset juurde, ja peale läks maasika salsa piparmündiga.\nVaatamata sellele, et retsept ei nõua sinult kõrgemat kokakunsti taset, ma loodan, et asju omavahel segada ning mõned maasikad kuubikuteks lõigata ikka oskad, seda on üsna lihtne ära rikkuda. Seda saad teha, kui valid odavat, mis tavaliselt tähendab ka madalama kvaliteediga, matchat, sest need on täiesti murumaitselised ning mõru nootidega. Kõige kallimat siin ka pole vaja, kui sa juhuslikult suur matcha armastaja pole, aga mingi variant keskmisest hinnaklasssist oleks väga okei.\n6 spl chia seemneid\nmagustajat maitse järgi (mina kasutasin agaavisiirupit)\nMaasika salsa jaoks:\n100 gr värskeid maasikaid\n1 väike punt piparmünti\nSega kaussis kookospiim, matcha pulber, laimi mahl, vanilli ekstrakt ja magustaja. Lisa chia seemned, lase u 15 minutit seista, sega veel kord läbi ja tõsta paariks tunniks või üleöö külmikusse.\nHaki maasikad väikesteks kuubikuteks ning piparmünt haki peeneks. Lisa suhkur ja sega.\nPane chia puding portsjoni kausidesse või purkidesse, pane peale maasika salsat ja serveeri.\nTags: chia, kookos, kookospiim, maasikas, magus, matcha, tervislikmagustoit, võtatöölekaasa


Filosoofia doktorantuur Vaasa - Filosoofia PhD 2018\nFilosoofia doktorantuur Vaasa - leia kogu info ülikoolide kohta Vaasa ja Filosoofia õpingute kohta!\nFilosoofia doktorantuuri õppeprogrammid ja kogu info ülikoolide kohta Vaasa\nParimad võimalused Vaasa õppimiseks leiad siit! Otsi kogu infot Filosoofia doktorantuuri õppeprogrammide kohta! Võta kooliga otse ühendust!\nHetkel pole Doktoriõpe Filosoofia Soome Vaasa ühtegi kuvatavat programmi. Proovige meie Doktoriõpe kategooriat.\nLink to and share "Filosoofia doktorantuur Vaasa - Filosoofia PhD 2018"


Magusad fotod: Marjane toortatrapuder\nVot nii ma pole veel kasutanud toortatart. Ostsin ka kotikese ja seisab siiani, kuna ei maitse nagu-imelik. Ära ka ei raatsinud visata, kuna tean, et on tervislik. Super, teen siis ka prooviks blenderiga- tundub ahvatlev.\nMARIT June 12, 2016 at 11:07 AM\nTegelikult mulle meeldib toortatar isegi rohkem kui tavaline pruun tatar. Kasutan toortatart ka teistes toitudes nagu pruuni varasemalt, niiet katseta julgelt, esialgu võib-olla harjumatu, kuid sellega harjub kiirelt. Toortatar sobib muuseas imeliselt ka müsli sisse. Soovitan eksperimenteerida!\nAnonymous June 9, 2016 at 9:59 PM\nKatsetasin, käepärast olid sügavkülmutatud vaarikad, õun, banaan, mustikajahu + mandlijook + toortatar-väga maitsev tuli. Lisasin ka nisukliisid.Tänud.\nMARIT June 12, 2016 at 11:03 AM\nNii tore, et Sulle meeldis, loodan, et võtad pudru tegemise ka edaspidi ette:) Aitäh Sulle tagasiside eest!\nÕunakoogi hooaja avas see koheva beseekihiga üks lemmik õunakook. Koogipõhi on mõnus pehme, mida katavad kaneelised õunaviilud, kõige t...\nSelle koduse õunakoogiga sai avatud selle aasta õunakoogihooaeg. Koogis on jahu imevähe, seda asendab kartulitärklis, mis muudab koogi ...\nVaarikatega domino küpsise tort\nVäga rikkalik ja küllaltki magus tort-piisab vaid väikesest tükist magusaisu leevendamiseks. Siiski maitses see tort imeliselt-domino ...\nMõnus hapukas-magus õunakook krõbeda mandlikattega. Muredal koogipõhjal on hapukas riivõunatäidis, mis omakorda kaetud magusa martsipan...\nMõnusad õhulised muffinid šokolaadise kattega, mille sisse peidetud suvikõrvits muudab muffinid pehmeks ja mahlaseks. Eriti mõnusaks teeb...\nMekutaja 6. sünnipäeva kohupiimatort


Siit leiate kõik selle aasta septembris tulevad PlayStation Plus mängud. - Mängimine\nSiit leiate kõik selle aasta septembris tulevad PlayStation Plus mängud.\nTänavu septembris tulevad PlayStation Plusi mängud:Kui olete PS Plusi tellija, võiksite teada saada tasuta mängude kohta, mis tulevad PS Plusi juurde septembris 2020. Samuti oleme lisanud PS Plusi alla hinnasoodustused, mis tulevad septembriks 2020.\nSamuti pidage meeles, et need PS Plus-mängud on saadaval ainult kuu aega.\nPlayStation Plus mängud septembriks 2020\nPUBG: PlayerUnknown’s Battlegrounds: PUBG on üks lahingukuningate lemmikmänge. Kui olete mänginud lahingukuningate mänge nagu Fortnite ja COD: Warzone, siis armastate kindlasti PUBG-d. See on Xbox Live'is ja Steamis üks enim mängitud mänge. Nii et mängu tasuta saamine on suurepärane võimalus. Seetõttu ärge unustage seda mängu haarata.\nStreet Fighter V:Street Fighter V on võitlusmängu fännide lemmikmäng. See mäng annab mängijatele suurepärase võitluskogemuse. See võidab kindlasti nii Capcomi veteranide frantsiisi vanemate kui ka uuemate fännide südame.\nPlayStation Plusi mängud augustiks 2020\nCall of Duty: Modern Warfare 2 kampaania Remastered ja FallGuys: Ultimate Knockout olid saadaval augustikuus.\nPlayStation Plusi mängud juuliks 2020\nNBA 2K20, Rise of the Tomb Raider: 20 aasta kollektsioon ja Erica olid kolm mängu, mis olid juulikuus allalaaditavad.\nPlayStation Plus mängud 2020. aasta juuniks\nCall of Duty: WW2 ja Star Wars Battlefront 2 olid mängud, mis olid PS Plusi tellijatele kättesaadavad juunis.\nPlayStation Plus mängud 2020. aasta maiks\nLinnad: Skylines ja Farming Simulator 19 olid kaks mängu, mida pakuti PS Plusi tellijatele mais.\nPlayStation Plus mängud 2020. aasta aprilliks\nUncharted 4: A Thief’s End ja need olid mängud, mis olid aprillikuu jooksul PS Plusi tellijatele alla laaditavad.\nPUBG ja Street Fighter V on allalaaditavad 1. septembrist 5. oktoobrini.\ndeemonite tapja anime ilmumiskuupäev\njojo veider seiklus, st\ntabu telesaade 2. hooaeg


💄 Toote ülevaade: Senna Metallic & Sheer Glow silma värvid - 2020\nToote ülevaade: Senna Metallic & Sheer Glow silma värvid\nNimi: Metallic & Sheer Glow silma värvid Bränd: Senna Kosmeetika Suurus: 0.7oz, 2.00g Hind: $16.50\nSenna kodulehelt: Metallilised silmakvaliteedid: midagi ei vasta tõeliste metallist silmavärvide intensiivsusele nagu need. Värvide ja mõõtmete läikiv pind ja sügavus muudavad need rikkamad värvid, mida saate kanda. Sheer Glow Silmade värvid: poolpaksmärviliseks, kiireks ja lihtsaks segamiseks ning ilusaks valgust peegeldavaks viimistluseks, millel on heledad helendav värvid. Need annavad intensiivselt rikka värvi "loe", mis on silmadele pehme.\nMis mulle meeldis: - saadaval on palju varjusid - rakendada üsna selgeks - lihtne segada - pikk ja mitte pragunemiseks kasutatav kudumine\nSenna Cosmetics pakub suurt valikut erinevatel valemitel ja viimistlusvärvides. Mul oli õnn, et proovida paari metallilise ja ühe õhuke hõõguvate varjunditega ja kuigi ma tavaliselt läheb heledamate toonide jaoks, mulle meeldivad värvid.\n(vasakult paremale: metallikvärv suhkruploomis, metallikvärv ametüstist, pehme silmakollane märgend)\nMetalliline silivärv sisse Ametüst on tume purpurpuksiir ja peenike säde ja metallist viimistlus.\nMetallik silma värv Suhkruploom on keskmine roosa pronks, mis näitab läike ja metallist viimistlust.\nSheer Glow varjus sisse Legend on kuldpruun keskmine, mille valgust peegeldavad osakesed annavad silmad suurepärase sära.\nNeil kõigil on siidine tekstuur, segu sujuvalt ja kohaldatakse üsna selgeks, esp Legend ilmselt, kuid need kõik võivad olla kihilised soovitud efekti jaoks või võite kasutada praimerit parema värvitaseme saamiseks. Kõik värvid on väga kulumiskindlad ja annavad kena päeva värvi jaoks sobiva värvipesu.\nMa kasutasin seda varju nii põhjaga kui ka ilma, ja nagu enamik varje, täidavad nad praimeriga palju paremini. Kasutatuna katteta kaanega, kestavad need umbes 6 tundi, enne kui nad hakkavad kortsuma ja tuhmuma. Kuid kui ma kasutan praimerit, nad kestavad kogu päeva, ilma kooreta. Pidage meeles, et mul ei ole õlikaitsmeid. Kui te seda teete, võivad nad teie suhtes erinevalt tegutseda.\nKokkuvõte: Kui te ei soovi tooteid, mis sisaldavad formaldehüüdi vabastavaid säilitusaineid, siis need huultevärvid, mis on saadaval paljude varjundite ja viimistlusena, pakuvad kena värvipesu, mis sobib pealekandmiseks kogu päeva vältel.\nVajutage tagasi soojust kergesti küpseta Vahemere salataga


Tondijuttudega öö Kõrkküla seltsimajas\nEt suvevaheaja lõpus koolilaste koolimineku ärevust veidi maandada, tuligi mõte saada kokku Kõrkküla seltsimajas, teha seal üks mõnus õhtu ja samas ka ööbida.\nKärla piirkonna Paadla kandi koolilastele mõeldud üritus leidis aset 19. augustil.\nKohale tuli 12 koolilast. Kuna kõik nad ei õpi Kärla koolis, oli seega ka hea võimalus tutvust üksteisega uuendada.\nPärast kogunemist kell 19 sõime kringlit ja saime üksteisega tuttavaks. Koostasime üheskoos ajakava õhtuks ja ööks.\nEes ootasid maastikumäng, õuemängud, toamängud ja kell 00.00 oli kavas tondijuttude rääkimine. Öörahu võis laste arvates ikka tulla ning sobiv aeg selleks arvati olevat kell 1.30.\nMaastikumängus oli 5-liikmeline poistevõistkond vastamisi suuremate tüdrukute ja väiksemate tüdrukute võistkondadega. Piiritletud territooriumil tuli üles leida kaheksa kontrollpunkti ja seal vastata esitatud küsimustele.\nVõistkonnad järjestusid ühepunktiliste vahedega: suured tüdrukud, väiksemad tüdrukud ja poisid.\nÕuemängudena mängisime kriketit, indiakat, suusatasime, viskasime täpsust ja sooritasime kriketipallidega täpsuslööke.\nTubaste mängude osas hakkasid tüdrukud ette valmistama tantsukava, seda täiesti oma algatusel. Ise valisid muusika ning asusid Gabriela ja Joanna juhendamisel harjutama. Poisid läksid koos Maretiga tagatuppa kaarte mängima, sest tüdrukud keelasid neil kategooriliselt endi segamise.\nPoole tunni pärast oli tüdrukute tantsukava esinemisküps. Vahva oli. Poisid vaatasid, plaksutasid ning otsustasid ka ise samaga vastata. Nüüd oli tüdrukute kord tagatuppa kaarte mängima minna. Poisid harjutasid ja harjutasid. Lõpuks pistis Raul ukse vahelt pea sisse ja ütles: “Me selle värgiga ikka toime ei tule!” No ja mis siis. Nad vähemalt üritasid. Pealegi olid tüdrukud “vanad tantsulõvid” Virge võimlemisringist.\nJärgnes õhtusöök ja lauamängude mängimine ning oligi kesköö käes. Kustutasime tuled, kogunesime süüdatud küünalde ümber ja siis tulid tondijutud…\nMaret luges F. R. Kreutzwaldi “Eesti rahva ennemuistsete juttude” kogumikust ette lood “Porkuni preili” ja “Vinguv jalaluu”. “Natuke jube ikka oli,” arvas Lauri, kui tondijutud olid lõppenud.\nÖörahu, nii naljakas kui see ka pole, tuli iseenesest. Kell 2 oli seltsimajas vaikus, kõik nohisesid. Mina ärkasin hommikul kell 8.30 selle peale, kui Raul luges teistele poistele internetist blondiinianekdoote ette. Kuulajad kommenteerisid või esitasid täpsustavaid küsimusi, et ei tea, mis sellega küll mõeldakse või et ei tea, mis see küll tähendab.\nPärast hommikusööki, kell 9.30, oligi aeg oma asjad kokku pakkida. Kell 10 tulid lapsevanemad lastele järele.\nMinul oli igavesti vahva õhtu ja öö. Seda arvasid ka teised osalejad.\nAitäh Marcuse emale Anneli Mesilale, kes meile kaks kringlit küpsetas ja tõi ka vorsti võileivale panemiseks. Aitäh Virge Varilepale, kes ürituse mõttega kaasa tuli ja õhtu esimese tunni meiega veetis.\nVald plaanib sotsiaalmaja (2)


| Kim Kardashian Archives - Page 2 of 3 -\nKanye West ei suuda oodata isaks saamist\nOHMYGOSSIP — Räppar Kanye West ei suuda enam oodata isaks saamist, vahendab Ohmygossip.com.\nKanye West armastab Kim Kardashian`i kasvavat figuuri\nOHMYGOSSIP — Räppar Kanye West ja Kim Kardashian ootavad oma esiklast. Kanye tunnistas hiljutises intervjuus, et armastab Kim`i kasvavat figuuri.\nKim Kardashian ja Kanye West palkavad kolm lapsehoidjat\nOHMYGOSSIP — Kim Kardashian ja Kanye West ootavad oma esimest last. Neil on plaanis võtta enda juurde tööle 3 töötajat, kes aitavad neid lapse saabumisel. Nagu paaril kombeks ei hoia nad kuludelt kokku ka seekord, vahendab Ohmygossip.com.\nKim Kardashian’i rasedus toob talle 16 miljonit dollarit sisse?\nOHMYGOSSIP — Briti kõmuleht The Sun paljastas, et realititäht Kim Kardashian, kes ootab kallima Kanye Westiga, kellega ta on tänaseks koos olnud kaheksa kuud, esiklast. Kim võib rasedusega teenida kuni 16 miljonit dollarit.\nKim Kardashian on oma välimusest loonud karjääri. Ta on isegi tunnistanud, et ta ilurežiim on justkui täiskohaga töö. Tõsieluseriaalist tuntuks saanud Ameerika kaunitar kostitab Oma Twitteri konto jälgijaid iga päev uute piltidega sellest, kuidas ta teeb trenni, laseb end erinevate\nKim Kardashian annab jahuviskaja kohtusse\nTMZ andmetel kavatseb Kim Kardashian naisterahva, kes ta peale jahu viskas, kohtusse anda. Väidetavalt karjus naisterahvas, kes realitistaar Kim Kardashian‘i peale kotitäie jahu viskas, et viimane on “karusnahanõid”, annab teada E!Online. Vahetult peale vahejuhtumit naine arreteeriti. Daily Mail andmeil väidab\nVaata eksklusiivseid kaadreid Kim Kardashiani pulmavideost!\nLaupäeval abiellus kuulus realitistaar Kim Kardashian. Veel viimasel minutil enne altari ette minekut, tegi Kim tööd telekanalile E!. Luksuliku pulma eest, kus oli imeline Swarovski kristallidega ehitud altar, sajad tuntud külalised, kaunid kleidid ja parim gurmee. ei pidanud noorpaar sentigi


Kommentaarid: Henn Põlluaas: abikaasasid ei tohiks vahetada nagu kevadist moodi\nEesti Päevaleht, 4. mai 2019 14:19\nja/ 7. mai 2019 10:24\nmiks meie esileedid uutel ringidel.Kas perevägivald.\nÕpetus:lähemalt kaugemale./ 7. mai 2019 08:54\nKõigepealt propageerinud seda oma EKRE-lastel ja käskinud litutamine lõpetada ja vanad naised tagasi võtta. Füürer Mart Helme oleks võinud eeskuju näidata.Siis oleks vaadanud ,kidas toimib ja poleks vaja rahvale tühje mullikesi puhuda.\n7. mai 2019 07:55\nVöiks alustada ekrekatest köige pealt ja vaata oma sugulasi ja peret.Kaabukatel oleks ka muljetada\nmina/ 7. mai 2019 07:09\nMiks ei räägita Kajast,palju tal mehi läbi peetud\nMida öelda/ 7. mai 2019 00:34\nRahva raha ei tohiks ka võtta niipalju kui ise heaks arvad!\nLisaks veel pereväärtuste eest võitleja Varro Vooglaid, kes samuti uuega koos on/ 6. mai 2019 20:28\nidealist/ 6. mai 2019 18:14\nMõtlen lihtsalt, kuidas helmed alustavad ja siit edasi on ...tykk tyhja maad.\nidealist/ 6. mai 2019 17:58\narvam et põhimõtetega on sama, kui kaabu siis lõpuni kaabu, ka siis kui see vedeleb maas ja ootab annetust.\n29 a abielus/ 6. mai 2019 16:42\nKõik on võimalik, kui tahta. Kui on otsus koos olla - heas, halvas, tervises ja haiguses. Tehke otsus ja tunnete, et kõik on hoopis lihtsam, ilusam ja selgem.\njuhan/ 6. mai 2019 13:52\nTubli Põlluaas, edu EKREle!\nEesti eest!/ 6. mai 2019 12:59\nSoovitav oleks siiski elada ühe kaasaga koos lõpuni.Väga oluline ja väga vajalik juba siis kui on lapsed.Muidugi kui üldse teineteist ei sallita ja kooselu muutub vägivaldseks on tõesti õigem lahku minna.Seega on kasulik kui mingi aeg õpitakse teineteist tundma,enne kui laps soetada.Täisväärtuslik elu saab olema ainult mehe ja naise liit ning nende üliarmsad lapsed.\nkarl robert sinisilm/ 6. mai 2019 12:41\nNii lühikese ajaga nii õiged mõtted\nJutt ju abikaasadest/ 6. mai 2019 10:58\nKevadine mood ja uued asjad ikka naiste hobi rohkem.\nnaine maalt/ 6. mai 2019 08:43\nOswald/ 6. mai 2019 06:57\nKuidas siis saab, austet' Henn? Eestis on ju nii moes nn risttolmlemine ja seda lausa kõrgemal tasemel. Nii mõnigi laps küsib, et emme, kas see onu on jälle meie uus issi?\nelisa täitsa julmalt 15/ 6. mai 2019 02:08\nkanalit mõttetut vene seepi\nneegreid/ 6. mai 2019 00:01\nto arvamus, Uunult/ 5. mai 2019 23:41\nKui hakkab tulema mingi seletamatu masendusetaoline tunne, on aeg pöörduda psühhiaater Aadu Kadaka poole.\nkoeranäss/ 5. mai 2019 20:45\nidealist/ 5. mai 2019 19:50\nKaks sõrmustatut vamppy hyppamas yle oma varju?\nidealist/ 5. mai 2019 19:43\neufuuria oli ikka meeletu...\nidealist/ 5. mai 2019 19:42\nLoodan et helmed on nyydseks maha rahunenud ja eesti elu võib edasi minna,\nTölpa/ 5. mai 2019 18:08\nKaldun ka arvama, et haritud inimene ei roni täis peaga auto rooli.\nMürtsmann/ 5. mai 2019 18:06\nTõesti, aga kui ikka ei ole hea ja magus , mis siis ?\nPanomees/ 5. mai 2019 18:05\nNo kui ei ole hea naine, siis ikkagi ära vaheta. Lihtsalt viibi võimalikult palju sekspartneri juures....:)\njust/ 5. mai 2019 17:40\nneed elagu üksinda kes ei osaka kaaslast hoida, inimesed saaksid vähem haiget\nJuss/ 5. mai 2019 16:56\nPõlluaas on kindlasti tark mees, aga tema miimika ja sõnaseadmine on nagu hoiatus teismelistele! Ära Sa korda riku!\nehk/ 5. mai 2019 15:02\noma erakonna esimehele ikka!\nKahjuks/ 5. mai 2019 13:53\nkõik nii ei arva. Ja nendest peredest lastele halb eeskuju.\naga/ 5. mai 2019 13:45\nkuidas on meie juhtivate prouadega...\nfifi/ 5. mai 2019 13:14\nlagunenud abielu rikub naise hinge jäädavalt. Sa võid küll naeratada, aga see ei maksa midagi, sisemiselt oled ja jääd katkiseks. Mehed võivad lahuitatud abielust õppida, kui neist on asja . aga kui paljudest neist on asja, et hoida ja kaitsta oma peret, oma lapsi, olla mees.\nKas see märkus on presidendile mõeldud?/ 5. mai 2019 11:30\nEks ta õige ole aga see eeldab aju, mis tagab valimisoskuse.\nAga/ 5. mai 2019 11:19\ntuhvli all meest hoida on mõnus, muidu läheb äkki ära?\nvastus/ 5. mai 2019 11:18\nselleks, et Soome inetud naised saaksid sexi osta neilt, nagu kunagine uudis.\n5. mai 2019 11:11\nEKRE-le/ 5. mai 2019 11:10\nVõi toetus oleks suurem, aga just toimunud Soome valimistel said põlissoomlased ka ainult 17% häältest, seega Eestis teie toetus saab ainult langeda.\nAnni/ 5. mai 2019 11:05\nLõpuks ometi on see välja öeldud!\naga kui/ 5. mai 2019 11:00\nei ole hea naine?\nEi lõlba/ 5. mai 2019 10:16\nIga lahutatud inimese närvid on sassis\nkurb Gunnar/ 5. mai 2019 09:34\nkarmidest EKRE meestest on võimul oleku nimel treitud ädised jutuvestjad.\nTeeline/ 5. mai 2019 09:12\non / eile, 21:24 Kehva küll, kui mälu nii vilets on. Mul on perbüroo veel siiani meeles, 40 aastat hiljem.\nTölpa/ 5. mai 2019 08:14\nMa arvasin, et roolijoodik ei sobi ka presidendiks, aga eksisin. Kellegi arvates sobib.\nPanomees/ 5. mai 2019 08:12\nMilleks abikaasat vahetada. Kui hea naine siis lar ta on, milleks hakata teda vahetama. Lihtsalt sekspartnereid võib vahetada.\nkas/ 5. mai 2019 07:51\nkas ilmalik või kiriklik abielu, mitte kumbki ei kindlusta normaalset ja püsivat perekonda. Hea abielu võib kindlustada see, kui võtad aega oma tulevast abikaasat tundma õppida - millisest kodust ta tuleb, milline on tema arengutase, tema huvid, käitumise mallid. Ära looda ümberkasvatamisele - muutusi võid küll saavutada, kuid mitte püsivaid. Arvad, et oma headuse ja armastusega teed teise juures imesid. Armastus ja headus ei aita, kui ta juured, kasvatus, arusaamad ei sobi lihtsasse argiellu, Õiget ei saa otsida, see päris õige tuleb eikusagilt - nagu kojujõudmine.Kui oled arukas.\nain/ 5. mai 2019 07:04\nselliste koht kes abielu on lahutanud ja uue abikaasa leidnud-vötnud, pole teiste juhtimine,,nende koht pole ei valitsuses ega riigikogus,,\nRisk/ 5. mai 2019 01:10\nKõik sõltub paaripanijast, kas see abielu on jätkukindel või kuulub juba 10 aasta pärast lahutamisele\npeaaegu õige/ 5. mai 2019 01:08\nainult et rahvaliidu "poolt" ikka\nVello Orikas/ 5. mai 2019 00:43\nTäna siin, homme seal oodatakse mind, aga majja linna serval nüüd juba iiga päev nüüd juba iiga päääeeev nüüd juba iiga pääääeeeev https://youtu.be/soe1sQd0eMs?t=139\non/ 4. mai 2019 21:24\nvõimalik ees ootamas siis õnnelik neljas, viies...vaja vaadata ,kellele mehele lähed, egas see pole reheleminek, pead ikka kaaluma ja tundma enne kui preestri ette lähete...per.büroos need 10 minutit olid küll meelest juba teisel aastal aga kirikus poolteist tundi jääb meelde elu lõpuni, muidugi ma ei tea kuidas luterlastel käib aga õigeusu järgi mis Jumal on paari pannud, seda inimene ärgu lahutagu,nii on.\nkas oled / 4. mai 2019 20:51\ntäna sündinud ,et sellist lasteaia juttu ajad .\n4. mai 2019 20:34\nja selle peale laulame kooris: https://www.youtube.com/watch?v=fUspLVStPbk\nTeeline/ 4. mai 2019 19:46\nhüsteeria üleskütmine / täna, 16:24 Ja miks ma pean selle alla saja hea äraolemise nimel makse maksma?\nTeeline/ 4. mai 2019 19:42\nKas selleks, et ühe naisega elu lõpuni koos elada, peab kristlane ja laulatatud olema? Mulle on jäänud vastupidine mulje. Paljud neist suurte kihluste ja laulatuste tegijaist on mõne aja pärast jälle uuel ringil.\nHennule teadmiseks/ 4. mai 2019 19:34\nRiik maksab mulle ja naisele preemiat,et oleme lahku elamistesse möllitud...Kooselu on seega kurjast!\nNAINE/ 4. mai 2019 19:30\nPõlluaasal väga õige suhtumine.Nii peabki olema,aga kahjuks...\nruudi/ 4. mai 2019 19:14\nHull lugu kui matemaatikat ei oska Meil on 28 protsenti migrante Meie kvoot on kümnekordselt ületatud Jama et euroonud ei mõista et tuleme ENSV st Brüsselis tõõtavad vaimuvaesed bürokraadid kes eiravad reaalsust EKRE on ainuke erakond kes rahvuslust austab President põlgab rahvast Seadis ERM is üle tuhande inimese kitsasse ruumi higistama püstijalu ja ronis siis büünele epistlit lugema Kas sellist inimest saab austada\nEi / 4. mai 2019 18:13\npeagi,kuid need asjad lihtsalt juhtuvad,sest naised on läinud palju ambitsioonikamateks kui vanasti!\nKaru on/ 4. mai 2019 17:19\nkõhutantsija, mitte kann..ikateväristaja - see on ju Hennu tütar\nno/ 4. mai 2019 17:17\npereväärtuste kandjast ekrest ikka, mitte Ilvesest! Mardil on ka sellega probleeme olnud...\nja ja/ 4. mai 2019 17:14\nmardilt vaja luba küsida!\nEestis / 4. mai 2019 16:53\non täna piisavalt migrante Ukrainast ja Venemaalt ,mustanahalisi aafriklasi veel lisaks,tänan ei. Eesti on selles mõttes nagu Jaapan,et mingeid võõraid rasse ei hakka siin massiliselt kunagi elama.\nAafrika sissevedu/ 4. mai 2019 16:45\nsee tüüp ise allkirjastas ju 100 000 uut neegrit: https://www.riigikogu.ee/tegevus/dokumendiregister/dokument/570c5aaf-a38b-4e18-a5b7-f0f661fd5c86 ja enne seda veel üllatusmuna 326 pabuIast (kohe 3 kuud peale "valimisi"): https://www.riigikogu.ee/tegevus/dokumendiregister/dokument/ebb298d5-2a02-48b9-ba14-75f5a3cc8f45\nmulle tundub, et/ 4. mai 2019 16:34\nkui abikaasad lahutavad, siis on ikka midagi väga viltu. Ka sellisel juhul võib oletada, et tekkis mingi vägivald või terror teise poole poolt.\nroppused/ 4. mai 2019 16:28\nKas mode paneb Põlluaasa ka modereeritavaks, nagu H.elme?\nTarku ja oma peaga mõtlevaid inimesi on tõesti rohkem, kes ei saa aru katoliiklaste kivistunud seisukohtadest.\nhüsteeria üleskütmine/ 4. mai 2019 16:24\nEKRE tegi ise probleemi. 100 000 pagulasest on Eestis neid alla saja.\ns/ 4. mai 2019 16:18\npõlluaas pole mingi moraali lugeja Helmel ka teine naine\neh/ 4. mai 2019 16:16\nkatoliiklik abielusakrament on ise pärit umbes 12. sajandist! Paljud piiblitegelased olid polügaamsed, nagu ka põliseestlased. Natuke infot: https://www.livescience.com/37777-history-of-marriage.html Inimkond on oluliselt vanem kui need katoliiklikud kirikupulmad, 21. sajandil ei peaks küll ainuõige olema keskaegne dogma.\nToslem/ 4. mai 2019 16:14\nKui nüüd asja natukene lahata, siis kevad tähendab rohelist ja roheline viitab...\nveel üks/ 4. mai 2019 16:10\nmuinasjutuvestja orbiidil. tüütu\nmhh/ 4. mai 2019 15:56\nbellydance Ines Karu mõtled või? ei leia, et temas midagi taunimisväärset on, ei mõju labaselt, ilus ja stiilne naine, labaselt võib mõjuda ka siis kui oled riides ja miskit ei värista\nAafrika sissevedu/ 4. mai 2019 15:23\na huvitav kelle allkirjad siin pagulaskvootide ja Marrakechi neegrileppe all on? 2015.06 ehk 3 kuud peale "valimisi": https://www.riigikogu.ee/tegevus/dokumendiregister/dokument/ebb298d5-2a02-48b9-ba14-75f5a3cc8f45 2018.03 ehk 1 aasta enne "uusi" "valimisi": https://www.riigikogu.ee/tegevus/dokumendiregister/dokument/570c5aaf-a38b-4e18-a5b7-f0f661fd5c86\nnaine/ 4. mai 2019 15:15\nÕIge, pealkirjas on kõik ära toodud.\nirw/ 4. mai 2019 15:09\ntumedaid elukaasasid tuleb võdistada nagu kevadisi haavalehti\narvamus/ 4. mai 2019 14:59\nOn tore, et EKRE juhid suhtuvad soosivalt eesti tüdrukute kooselamisse tumedanahaliste sisserändajatega\nküsimus/ 4. mai 2019 14:56\nMaian/ 4. mai 2019 14:46\nVäga õige. Inimest ei saa visata, magu rämpsu prügikasti. Ei saa joosta ainult oma ihade järgi.


ETV+ jõuab igasse kodusse\nKultuuriministeerium annab Eesti Rahvusringhäälingule 300 000 eurot venekeelse telekanali ETV+ viimiseks kogu Eestit katva vabalevi põhivõrgu alla. Kokkuleppe rahaeralduseks saavutas valitsus riigi eelarvestrateegia arutelul. ETV+ levib täna umbes 90% territoriaalse kattuvusega vabalevi...\nKultuuriministeeriumi kantsler Paavo Nõgene lahkub praegusest ametist ning suundub juhtima börsiettevõtet AS Tallink Grupp. Kantsler Nõgene on olnud ametis 1. jaanuarist 2013. Enne Kultuuriministeeriumi kantsleri ametit töötas Paavo Nõgene Vanemuise teatris. 2004. aastast oli ta selle teatri...\nKultuuriministeerium jagas käesolevaks aastaks muusikafestivale, -kollektiive ja -korraldajaid toetava taotlusvooru kaudu 830 000 eurot. Sellest 430 000 eurot eraldati muusikafestivalidele ja suursündmustele. Taotlusvooru eelarve kasvas tänavu 70 000 euro võrra. Taotlusvooru suurem...\nRiigi eelarvestrateegia läbirääkimiste tulemusel suunatakse järgneva nelja aasta jooksul Eesti taluarhitektuuri restaureerimise pilootprojekti 400 000 eurot. Kultuuriministeeriumi eesmärk on toetada neid omanikke, kes soovivad teha korda ja võtta kasutusele Eestile ainuomased ning...\nTaotlusvoor „Digitaalne kultuuripärand“ on avatud\nKultuuriministeerium avas 2018. aasta digitaalse kultuuripärandi projektide taotlusvooru, mille eesmärk on toetada digitaalse kultuuripärandi vallas eri valdkondade koostööd, tõsta mäluasutuste spetsialistide oskusi ning parandada digisisu kättesaadavust. Taotluste esitamise tähtaeg on 15. mai 2018...\nSpordialaliidud saavad järgmise nelja aasta jooksul 8 miljonit eurot lisarahastust koondise tasemel sportlaste ja võistkondade toetamiseks. Kultuuriministeerium soovib seeläbi tagada andekate sportlaste ja koondiste parema ettevalmistuse ning luua eeldused edukaks osalemiseks tiitlivõistlustel....\nValitsus leppis aastate 2019-2022 riigi eelarvestrateegia aruteludel kokku, et Kultuuriministeeriumi eelarvest palka saavate kultuuritöötajate miinimumtöötasu võib 2019. aastast tõusta 1250 euroni. Palgakasv käib samas tempos õpetajate palga suurenemisega. „Kultuur on meie riigi esimene ja peamine...\nRiigi eelarvestrateegia 2019-2022 kultuurile: palgatõus, lisaraha eesti filmile ja spordile ning raha investeeringute alustamiseks\nValitsus leppis riigi eelarvestrateegias kokku olulistes eesmärkide kultuuris järgneva nelja aasta jooksul. Nende seas on Kultuuriministeeriumi eelarvest palka saavate kultuuritöötajate palgatõus, aga ka eelarvetõus eesti filmile, spordile ning kultuuriobjektide projekteerimise alustamine. Riigi...\nValitsus jõudis riigi eelarvestrateegia arutelul kokkuleppele, et riik lisab iga-aastaselt eesti filmile miljon eurot. See peab tagama, et eesti filmide tootmine jätkub vähemalt senisel tasemel. Filmivaldkond vajas lisarahastust, et tagada kodumaise kinotööstuse elujõud ning toodetavate filmide...\nKultuuriministeeriumi toetusprogrammi „Eesti kultuur maailmas“ 2018. aasta teine taotlusvoor on avatud. Taotlusi oodatakse hiljemalt 15. maiks. Lisaks Eesti kultuuri rahvusvahelistumisele ja tutvustamisele maailmas on taotlusvooru prioriteediks Eesti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamisega...


5. märts 2009 23:26\nTere! Tean, et lennukisse ei tohi kaasa võtta vedelikke. Aga kas tohib kaasa võtta nt pähkleid pakis, fitness batoone, küpsiseid.. Lend on homme, 06.03, Tallinnast Hurghadasse. Tänud vastajatele!\n6. märts 2009 00:02\nAga palun. Olen isegi näinud, et kaasa on võetud plastkarpi pakendatud salatit. Turva nuusutas selle üle ja kiitis heaks :D\n6. märts 2009 11:49\nMinu laps on küll võtnud küpsiseid ja banaane kaasa, sest ta lennukitoitu eriti ei armasta ning sellega pole mingeid probleeme olnud.\n23. märts 2009 16:19\nMeil on teinekord "kogemata" jopetaskusse pistetud kõrremahlapakike pardale pääsenud, pikemateks sõitudeks on alati varutud ka pähklid-rosinad-kommid, eriti kui lastega lend.\n26. märts 2009 13:42\nTallinna lennujaamas nägin, kui turvakontroll võttis ära plastkarpi pakendatud salati - öeldi, et võileiva võib kaasa võtta, salatit aga mitte. Vedelik võib olla kuni 100 ml pakendis - seega sobib näiteks 100 ml Dr Hellus, Actimel, Danacol, ka vahustatud jogurti pakike (50 ml). See tuleb panna aga koos teiste vedelikega liitrisesse minigrip - kotti. Puuviljadega pole probleeme tekkinud.\n23. märts 2009 17:59\nIgaksjuhuks soovitaks läbilugeda saabuva maa tollieeskirjad, vahel võib ka ununenud õunast jama tulla. Kõige kindlam on muidugi lennujaama tsoonist ostetud asjad aga need muidugi kirvehinnaga. Osadel lennufirmadel on oma söögi söömine keelatud, mis sanktsioone sealt järgneb ei ei oska kommenteerida. Alkoholi tarbimise eest võib lõpetada sihtmaa turvaruumis, või halvemaljuhul pollaris, kusjuures ülejäänud alko kallatakse pellerist alla.\n23. märts 2009 18:48\nVõtan kogu aeg oma võileivad kaasa või siis söön enne lennuki peale minekut, sest lennuki söök ikka enamasti vastik- olen mitu korda selle välja oksendanud pärast lendu. Ainuke kord kui mäletan head sööki oli Jaapanisse lendamisel, sushi, mis seal pakuti oli normaalne. Alkoholi olen ka lennujaama poest ükskord kaasa ostnud.\n24. märts 2009 12:51\nSellise tervisega on vist raske elada, kui oled mitu korda söögi pärast välja oksendanud.\n24. märts 2009 13:08\nAinult lennukisöök, õnneks muidu ei oksenda üldse.\n24. märts 2009 16:20\nMeil oli varane lend ja hotellist palusime hommikusöögi kaasa pakkida. Lasti turvakontrollist Riias läbi ja lennukis sõime :)\n24. märts 2009 22:41\nSushi esimene reegel on see, et see on värske. Ma kahtlen, kas jaapanlased panid lennukitoiduks selle.\n24. märts 2009 22:56\nto Antonio. Muidugi polnud see sushi nii hea nagu restoranis, aga ainuke lennukisöökidest, mis on söödav olnud. Leiba ja võid saan ka muidugi süüa, aga ülejäänud söögid, mis lennukitel pakutakse küll ei kõlba süüa, aga maitse asi muidugi.\n25. märts 2009 16:24\nKui 'tundlik' s66ja olla. Mina yldiselt kipun ka olema suht valiv ja igasuguseid keemiapomme st s2ilitusaineid t2is topitud asju ei suuda yldjuhul syya, aga n2iteks aastavahetuse paiku Finnairiga Eestisse lennates olin meeldivalt yllatunud, et lennukiutoit nii nomaalselt maitses, kuigi mul oli suht eelavarvamus selles suhtes. See polnud mitte ainult s66dav, vaid lausa maitsev. Muidu ma pirtsakas s66ja pole. Aga jah, eks m6ni on eriti valiv ja pirtsutaja lihtsalt. Aga jah, enamasti lendudel enam hinna sees s66ki ei ole t6esti.\n1. sept 2010 16:27\nMis arvate, kui võtta lennureisile oma toit ühes ja siis kui teised pardatoitu söövad, siis võtta omad võileivad välja? Kas olete nii teinud või näinud kedagi nii tegevat?\n1. sept 2010 18:39\nolen nii teinud küll , aga sel juhul nt joogi ostnud ikka lennukist. Ega see ilus pole, aga olen nii palju nt easyjetiga lennanud ja tean juba ette et no mitte midagi sealt süüa ei kõlba. Olen enamvähem kõik asjad läbi proovinud ja tean. Väga ei peida ka oma võileiba, kui söön seda lennukis.\nVahel on aga inimesed ikka väga avalikult oma sööki söönud, ikka nii, et kohe söögidjoogid laialt lauale, siis küsivad teenindajalt veel salvrätte ja topsi oma joogi jaoks, ja jääd... no see ikka on nahhaalsus. Minu normide järgi muidugi:)\nMaitsvaim lennukitoit siiani... Estonian Airil oli kunagi suitsukanasalat meloniga... ja lufthansa värske võisai väga värske lõhega...mmm\n1. sept 2010 18:45\nLendan lennukiga väga palju ja minu meelest on oma pirukate, võileibade või lihtsalt näkside manustamine lennukis siiski täiesti normaalne tegevus.\n2. sept 2010 15:42\nkas ja mida ma lennukis söön, eriti veel, kui toit piletihinna sees ei olegi. Ei pea sellist tegevust komblusevastaseks ega ülbeks.\n3. sept 2010 10:02\nKas keegi on tellinud süüa Air Bulgaria lennukis, kuidas on (maitsvus/hind)? Toit piletihinna sees ei ole ja lend on küllalt pikk, et kõht tühjaks läheks.\n1. märts 14:23


Eesti suursaadik ELi juures: põgenike vastuvõtmine vabatahtlikkuse alusel ei ole tulemusi toonud - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nEesti alaline esindaja ELi juures, suursaadik Matti Maasikas.\nEhkki ajakirjanduses avaldatu põhjal võib tunduda, nagu oleks Vahemere põgenikekriis põletava teemana üleval olnud napilt kuu aega, on see Maasika kinnitusel olnud Brüsselis terava küsimusena laual juba oluliselt pikemat aega.\n«See teema – põgenikud, ebaproportsionaalne koormus, mida mõned liikmesriigid kannavad ja soov seda koormat ühtlasemalt jagada – on olnud laual kaks aastat kindlasti. Ja on olnud ka kaunis emotsionaalne,» ütles ta telefoniintervjuus Postimehele.\n«Sellest ei ole võimalik mööda vaadata, sellega lihtsalt tuleb tegeleda. Ja see, et sellega tuleb tegeleda, on olnud teada Brüsselis tegutsejatele, Brüsselis käijatele ja Eesti valitsusele juba üle aasta kindlasti.\nMaasika sõnul on mitu liikmesriiki juba üle aasta olnud väga tundlikud selles osas, et nemad võtavad enda kanda ebaproportsionaalselt suure koorma, kuna neile kas maabuvad põgenikud või lähevad nad edasi teatud riikidesse. Nende riikidena tõi ta välja näiteks Itaalia, Kreeka, Saksamaa ja Rootsi. «See on küsimus, mis on emotsionaalselt väga laetud,» ütles suursaadik.\nTa märkis, et selles küsimuses ei saa määratleda kindlaid vastaspooli, nagu kvoodi poolt oleks lõunapoolsed riigid ja vastu näiteks Eesti naabruses olevad riigid. «Rootsi, kes võtab väga üllastel kaalutlustel vastu kõik Süüria sõjapõgenikud, on ka nende riikide hulgas, kes soovib, et nende koormat aidataks kergendada,» tõi ta välja.\n«Vabatahtlikkuse alusel põgenike vastuvõtmine ei ole neid tulemusi toonud ega olukorda suutnud leevendada,» nentis Maasikas. Küll aga rõhutas ta, et kõik liikmesriigid, seal hulgas Eesti, on ühel või teisel viisil aidanud ja aitavad Vahemerel põgenike olukorda leevendada. «Asi on selles, et sellest ei piisa».\nTa juhtis tähelepanu, et aprillis toimunud erakorraline Euroopa ülemkogu võttis probleemile väga laia vaate, kätketes nii välispoliitika, sõjalise missiooni, arengukoostöö kui ka juba Euroopa Liitu saabunud põgenike küsimust. Ent just neist viimase osas on koorem liikmesriikide vahel väga ebaühtlaselt jaotunud.\n«Sellest ei ole võimalik mööda vaadata, sellega lihtsalt tuleb tegeleda. Ja see, et sellega tuleb tegeleda, on olnud teada Brüsselis tegutsejatele, Brüsselis käijatele ja Eesti valitsusele juba üle aasta kindlasti.»\n«Ei tasu unustada, et see, millest me räägime, on ju praegu alles Euroopa Komisjoni väidetav kava. Kava, mis on ajakirjandusse lekkinud ja mida Euroopa Komisjon arutab ju alles homme. Ning ka homme ei panda tõenäoliselt veel ette konkreetseid õigusakte,» hoidus Maasikas spekuleerimast.\n«Lihtsalt nüüd spekuleeritakse, et esimest korda esitab komisjon sel suunal konkreetsed ettepanekud. Seni on olnud nii, et ühed riigid on öelnud, et kvoodid võiks olla ja teised, et ei peaks olema,» lausus ta.\n«Tõenäoliselt tuleb ikkagi kõigil kuidagi seda koormat kandma hakata. Need on juba nii suured Euroopa solidaarsuse küsimused ja seetõttu seotud ka sellega, kuidas kõik liikmesriigid tegelevad teiste suurte välispoliitiliste küsimustega, näiteks Ukrainaga.»\nEuroopa Komisjon kavatseb homme avalikustada migratsioonistrateegia, mis ajakirjandusse lekkinud info põhjal sisaldab põgenikekvoodi kasutuselevõtu ideed. Kuidas põgenikke liikmesriikide vahel jagama hakatakse, ei ole veel täpselt välja selgitatud. Suure tõenäosusega võetakse arvesse riigi rahvaarvu, sisemajanduse kogutoodangut, tööpuuduse taset ja praegust panust põgenike vastuvõtmisesse.\nEttepanekut hakatakse arutama 25.- 26. juuni kaitseteemalisel ELi ülemkogul.


Kuidas saab korterist kodu ja arendusprojektist elukeskkond? — Merko\nJuba kolmandat aastat järjest on Merko Kantar Emori kinnisvarabrändide uuringu põhjal Eesti tuntuim ja mainekaim kinnisvaraarendaja. Uuringu tulemuste kohaselt seostub Merko ülekaalukalt kõige tugevamini omadustega nagu usaldusväärsus, parim kvaliteet, läbiv professionaalsus ja ühiskonda panustamine.\nMerko on aastaid olnud Eesti suurim korterimüüja ja on nüüdseks saavutanud üle 15%-lise turuosa Tallinna uusarenduste korterite müügil. „Merkol läheb hästi, inimesed usaldavad meid oma kodu ostul ja meiegi oleme oma klientide peale kindlad. Loome uusi elukvartaleid läbi proovitud headuses, kuid iga järgmine arendusprojekt või uus ehitusse minev hoone on alati eelmisest innovaatilisem ja veelgi detailsemalt läbi mõeldud,“ kommenteerib Uus-Veerenni asumi rajamist tervikuna juhtiv Alar Toomik.\nMerko tugevus arendajana ei toetu ainuüksi tuhandete korterite rajamise käigus saadud tarkusele ja üle 30-aastasele ehituskogemusele. Selle aluseks on suhtumine ja läbiv mõtteviis – kodu on palju rohkem kui lihtsalt neli seina, mille ees korteriuks.\nUus-Veerenni arendusprojekti I etapi näidiskorter. Foto: Paul Meiesaar\nKuidas Merko kodud sünnivad?\nKodu algab juba elukvartali piirilt ja selle kvaliteeti mõjutab iga pisemgi detail nii kodu ümbruses kui ka hoones ja korteris sees. Õigesti peab olema paigas nii hooviala lahendus, hoone arhitektuur ja korteri siseviimistlus kui ka pilgule nähtamatu, näiteks ülioluline tehnosüsteem, mille tõhususest sõltub igapäevane heaolu.\n„Jälgime detaile ja lähtume planeerimisel suuremast tervikust. Mõtleme konkreetse pere jaoks loodavast kodust ja rajame sinna ümber kõike vajalikku hõlmava elukeskkonna, suisa uusi linnaosasid koos tänavastruktuuride, linnaruumi sobituva ja linnapilti täiustava hoonestusega ning lopsakate rohealadega, mis sobivad mõnusaks ajaveetmiseks või tervisespordiks. Sugugi vähem tähtis ei ole väikeäride, lasteaedade ja ärihoonete integreerimine tervikusse,“ räägib Merko põhimõtetest Merko Ehitus Eesti kinnisvaraarenduse valdkonna juht Jaan Mäe.\nVäljast-sisse planeerimise suurepäraseks näiteks on Merko trendikas ja äärmiselt menukaks osutunud Uus-Veerenni elukvartal, kus arenduse käigus on liigutud just nimelt linnaosalt kvartalile, eluhoonelt korterile ja seejärel alles jõutud tubade ja nende täpsema planeeringuni. Kõik eelnimetatud elemendid peavad olema tasakaalus, et luua harmoonilise elukeskkonnaga asum ning vastata Merko põhjalikele kvaliteedistandarditele.\nUus-Veerenni arendusprojekti II etapi sisehoov. Foto: Tiit Veermäe\nMillise kodu Merkost saab?\nMerko lähtub oma arendusprojektide ettevalmistamisel pika kogemuse tulemusel kujunenud ja muutuva ühiskonna ootuste ennetamiseks pidevalt täiustuvatest põhimõtetest, mis jaotuvad laias laastus viide kategooriasse:\nKorteri kvaliteet – vaieldamatus fookuses on korterite praktilised planeeringud; kvaliteetsed, maitsekad ja naturaalsed valikud siseviimistluses; seinte ja muude piirete helipidavus; „targa kodu“ lahendused; kliendi vajadusi järgivad elektrilahendused (piisav arv pistikuid õigetes kohtades, sh rõdudel) ja jahutuse võimaldamine.\nUus-Veerenni arendusprojekti II etapi näidiskorter. Foto: Katrin Uusoja\nHoone kvaliteet – kaasame oma arendusprojektidesse parimad arhitektid ja sisearhitektid, jälgime hoonete sobitumist ümbritsevasse keskkonda, lisaks kinnisvaraarendusele ise ka hoonete ehitust juhtides ei tee me kompromisse ehituskvaliteedis ja oleme tehnosüsteemide valikul ülimalt hoolsad.\nSuur-Patarei 20 korterelamud. Foto: Tiit Veermäe\nSuur-Patarei 20 korterelamute trepikoda. Foto: Tiit Veermäe\nÜhise ruumi kvaliteet – trepikodade, parkimiskorruste ja panipaikade arendamisel on fookuses nende funktsionaalsus ja väärikas viimistlus. Koduomanike vajaduste arenedes täienevad ka lahendused. Üha enam leiavad kasutust elektritõukerataste laadimispesadega panipaigad ning rattahoiu, -pesu ja -hoolduse ruumid. Samuti rajatakse elektriautode laadimist võimaldav taristu.\nSuur-Patarei 20 korterelamute parklakorrus. Foto: Tiit Veermäe\nKvartali kvaliteet – hooneid ümbritseva keskkonna kujundamiseks kaasame maastikuarhitektuuri tipptegijad, hoonete ümber rajame rohealad (nt pargid, alleed, hoovialad kasvuhoonete ja pergolatega), treenimisvõimalusi soodustavad lahendused (nt välijõusaalid, nutikad liikumist motiveerivad lahendused, mänguväljakud, jalgrataste parklad ja hoolduspukid), toome elukeskkonda kunsti (nt toetasime Noblessnerisse skulptuuri püstitamist) ja igapäevamugavused (nt pakiautomaate plaanides).\nUus-Veerenni arendusprojekti I etapi sisehoov pälvis 2020. aastal Maastikuarhitektide Liidu aastapreemia hooviruumi kategoorias. Foto: Tiit Veermäe\nLinnaruumi kvaliteet – iga valmiv hoone kujundab avalikku linnaruumi, mistõttu meie arendatu-ehitatu peab püsima väärikas pikkade aastate jooksul. Oleme aastaid toetanud terviseradade rajamist üle terve Eesti ja tahame, et ka meie kvartalisisesed rajad toetaks just sedasama sõnumit – regulaarne liikumine kasvatab tervelt elatud aastate arvu nii iga Merko kodus elava isiku kui ka kogu Eesti rahva keskmise mõttes.\nAllikas: Eesti Terviserajad Facebooki leht\nMerko arendusprojektides on olulisel kohal innovatsioon ja uuenduslik mõtteviis, mistõttu, kus võimalik, on rakendatud ka kõiksugu nutikaid ja maailmatasemel lahendusi. „Uus-Veerenni sisehoovides on kasutusel näiteks SUDS ehk Sustainable Urban Drainage süsteem. Kogume katustelt vihmavee ja juhime selle avatud mini-kraavide süsteemi enne kui liigne vesi linna sadeveesüsteemi voolab. Sajustel perioodidel läbib sisehoovi meeleolukas veerenn, mis teeb ühtlasi kummarduse ammustele aegadele, kui just seda tänavat mööda kulges Tallinna linnasüdant joogiveega varustav veerenn,“ kommenteerib Uus-Veerenni müügijuht Eve Soppe.\nArutelu, otsing ja uudsete lahenduste rakendamine toimub järjepidevalt ning nõnda ongi Merko iga järgmine ehitusse minev hoone või uus arendusprojekt sammu või mitme võrra talle eelnenust ees. Rohkelt inspiratsiooni on ammutatud ja ka tulekul nii Skandinaavia maade parimatest praktikatest kui ka eesrindlikumate Kesk-Euroopa riikide kogemustest õppides.\nMerko ei ehita õhulosse ega luba kulda või karda, mida teostada ei ole realistlik. Kandev väärtus on ausus projekti algusest peale ja vastutus, mis koduostja ees ei lõpe. Kujutame projekti, selle keskkonda ja ümbritsevat võimalikult realistlikult, lähtume kõige uuemast teadaolevast infost ja mõtleme kliendiga kaasa.\nMerko eesmärk on luua just sellist kinnisvara, mida iga Merko töötaja tahaks ka ise osta ja millises kodus ise elada. Teame, et tänapäevase teadliku kliendi ostuotsus ei sünni ainult korteri sisu põhjal, aga ka kogu arendusala planeeringut, hoonete arhitektuuri, hoovialade maastikukujundust, rajatavat infrastruktuuri ja muud hinnates.\nSee ja kõik eelnev ongi klientidega kahepoolse usaldusväärse ja rahuloleva suhte loonud. “Ilmselt on see ka põhjuseks, miks paljud kliendid liiguvad kodu ostmisel ühest Merko majast just järgmisesse Merko ehitatud majja,” märgib Soppe.