Orissaare muusikakool taas gümnaasiumi katuse alla?* - Saarte Hääl\n– 28/12/2013Rubriik: Arvamus\nAasta lõpp on käes ja kuigi muusikakoolis käib ajaarvamine rohkem õppe- kui kalendriaasta järgi, on see ikkagi vahepunkt, kus vaadata, kuidas jooksev õppeaasta on käima läinud ja mida toob kaasa järgmine eelarveaasta.\nKui muusikakooli edukuse näitajaks võtta õpilaste arv, siis on Orissaare muusikakool hetkel väga edukas. Erinevate õppevormide õpilasi on praegu kokku 71. Viimaste aastate õpilaste arv: 2011. a sügisel 46, 2012. a sügisel 68, 2013. a sügisel 71.\nKasv on olnud suur ja kiire tänu sellele, et muusikakool on teinud oma piirkonnas palju tööd pillide tutvustamiseks ja osalenud aktiivselt üritustel, kus on potentsiaalseid uusi õpilasi.\nÕpilaste arv võiks kasvada veelgi, kuid arengul on n-ö lagi käes. Praeguste õpetajate soovitud koormused on täis ja neile õpetajatele, kes sooviksidki rohkem tööd teha, ei saa üle täiskoormuse pakkuda. Sel sügisel, õppeaasta alguses ei toimunud muusikakoolis vastuvõttu, sest õpetajatel pole enam vabu tunde pakkuda. Õpilasi oleks veelgi, aga õpetajaid ei jätku.\nSiit võiks edasi arutada, et kui praegused õpetajad rohkem tunde anda ei soovi või ei saa, siis võiks ju rohkem õpetajaid tööle võtta. Tundub siiski, et piirkonna omavalitsused ei ole valmis muusikakooli nii palju raha panema.\nSeda ei saa omavalitsustele väga pahaks panna, sest ükski omavalitsus ei igatse ju endale juurde suuremaid jooksvaid kulusid. Neli aastat tagasi koostatud arengukavas on sõnastatud muusikakooli neli suuremat probleemi: vähe õpilasi, vanad pillid, väikesed palgad ja puuduvad oma ruumid. Õpilasi on nüüd piisavalt ja tuleks veelgi juurde. Praegu on nii, et vabu kohti tekib muusikakoolis siis, kui keegi õpingud lõpetab või pooleli jätab.\nJõudumööda on erinevate projektide abiga uuendatud ka pille ja klasside varustust. Isegi esimese klassi õpilased on saanud uusi ja kvaliteetseid pille.\nÕpetajate palkade suurendamise jaoks mul hetkel ideid ei ole, peale pangaröövi. Leian, et kõrgharidusega erialaspetsialisti jaoks, keda mõnel erialal on kogu Saaremaa kohta üldse üks või kaks, on täiskoormusega töö eest pangakontole laekuv 440 eurot naljanumber. See on praegu Orissaare muusikakoolis täiskoormusega töötava õpetaja netopalk. Ühel hetkel peab muusikakoole toetama hakkama riik, sest maakohtade väikesed omavalitsused ei saa sellega ise hakkama ja kogenud kõrgharidusega spetsialistid hakkavad maakohtadest “jalgadega hääletama”. Uusi sama häid tegijaid selle raha eest siia enam ei leia. Kui üldse kedagi leiab.\nKaheksa klassi kolmes majas\nMuusikakool kasutab täna kaheksat klassi, aga need asuvad kolmes hoones. Kolm neist muusikakooli oma majas Orissaares Kaluri tänaval, neli klassiruumi Orissaare lasteaias ja üks Orissaare gümnaasiumi hosteli keldris merendusklassis, mis muidu seisaks kasutamata. Kui kool ja lasteaed tahavad neid ruume ise kasutama hakata, on muusikakool kohe suures kriisis. Samuti toob klasside hajutatus erinevate hoonete vahel kaasa selle, et erinevad erialad ei saa sama tehnikat jagada, ent samas pole majanduslikult mõistlik soetada kogu tehnikat igasse majja.\nOrissaare gümnaasiumis on aga õpilaste arv kunagisega võrreldes kahanenud enam kui poole võrra. Kui koostöös kooliga “ajusid rünnata”, siis usun, et on võimalik leida selline lahendus, et muusikakool mahuks gümnaasiumi katuse alla. Kunagi muusikakool seal ju alustaski.\nMis on selle idee plussid?\n• Selle kolimisega seoses ei tõuse omavalitsuse jaoks ruumide jooksvad kulud. Samad klassiruumid on ka praegu soojad ja elektriga varustatud.\n• Aktiivsetel õpilastel oleks kergem päevaplaani teha. Paljud muusikakooli õpilased käivad spordihoones trennides või koolis muudes ringides ning ei peaks siis trennist higisena edasi muusikakooli jooksma.\n• Kui liikumine ühest asutusest teise ei võta palju aega, oleks võimalik koostada kooli ja spordihoone ühine tunniplaan.\n• Lisaväärtus Orissaare gümnaasiumi mainele. OG saab oma ruumes tegutsevat muusikakooli – selle bände, orkestreid, soliste – reklaamida kui oma huvihariduse tugevat külge.\n• Kergem oleks korraldada gümnaasiumiga ühiseid projekte, sest tehnika ja inimesed oleksid ühes hoones koos.\n• Teistest valdadest käivad muusikakooli lapsed harjuksid OG hoones käima ja eelistaksid edasiõppimisel ehk seda kooli.\n• Tehnika sünergia: ei pea tehnikat erinevates majades dubleerima; helivõimendust on võimalik kasutada erinevatel erialadel ja ka gümnaasiumi üritustel.\n• Inimeste sünergia: muusikakooli õpetajatel oleks kergem koostööprojekte teha, kui klassid asuksid samas majas. Muusikakooli ja gümnaasiumi õpetajate parem koostöö. Osa muusikakooli õpetajaid ja OG õpetajaid on ühed ja samad inimesed ning neil oleks siis kergem oma tunde planeerida.\n• Üksteisele mõnusalt lähedal asuvast koolist, uuest noortekeskusest, spordihoonest ja muusikakoolist tekiks Orissaare noortelinnak, mis pakuks noortele palju võimalusi huvialadega tegeleda.\nMis on selle idee miinused? Kindlasti kaasneks selle sammuga ebamugavusi gümnaasiumi jaoks. Kool peab tegema muudatusi klasside kasutamise osas ja harjuma uute naabritega.\nOleme oma ideed tutvustanud kooli direktorile, vallavanemale ning volikogu haridus-, spordi- ja kultuurikomisjoni esimehele. Kolimine vajab hoolikat planeerimist ja idee tutvustamine on esimene reaalne samm.\n*Arvamusartikkel ilmus 18. detsembri Orissaare Teatajas\nOlen kindlasti seda meelt, et kui kool on ühes majas koos, mitte mitme maja peale laiali, on sel koolil palju lihtsam areneda. Lapsed ja õpetajad ei pea ühest kohast teise jooksma ning kooli direktor saab kooli paremini funktsioneerima panna. Muidugi, Orissaare muusikakool, kui kontserte vaadata, funktsioneerib ka täna väga hästi.\nIdeed kolida muusikakool gümnaasiumihoonesse tasub kindlasti kaaluda, ent praegu veel tuleviku kohta midagi kindlat öelda ei saa. Ruumide kasutuse teemat – näiteks seda, kuhu paigutada muusikakool, ja kui sellele uus asukoht leitakse, mis siis vabanenud ruumidest saab – on kavas arutada jaanuari alguses kohtumisel valla allasutuste juhtidega.\nEdasine sõltub eelkõige rahast. Esmatähtis on ju Orissaare koolimaja remont ja selleks raha saamine. Kas seal tegutsevad gümnaasium ja muusikakool koos, ei olegi primaarne.\nKõige tähtsam on, et maja korda saaks, ja küll me sellele siis rakenduse leiame. Muusikakooli sinna viimine on üks variant, aga selle sammuga kaasneksid kulud ruumide helikindlaks tegemiseks.\nKaalumist väärt on idee tuua muusikakool gümnaasiumi katuse alla kindlasti. Selle kaalumisega läheb aga pisut aega, kuna tegemist on alles nii värske ideega.\nKoolimajas ruumi oleks, aga praegu on meil kõik kabinetid kasutuses ja nõuetega vastavusse viidud. Kui muusikakool meie majja tuua, tuleb ruumide kasutamise koormus ja korraldus põhjalikult üle vaadata, et õppetöö kahjustada ei saaks. See samm tähendaks kabinettide kokkukolimist mingis osas, samuti peab vaatama, et muusikakool ei segaks pillimänguhelidega koolitööd.\nSee samm nõuaks pikka eeltööd ja planeerimist, aga on mõeldav. Kaugesse tulevikku seda mõtlemist lükata ei saa, kuna OG hoonele tehakse kapitaalremondi projekti. Seega peame teemaga tegelema hakkama uue aasta alguses.\nLisatud: 28.12.2013 / 13:59\nKohalikel sprodiskandaalitsejatel oleks muusikakoolilt oi-oi kui palju õppida.\nLisatud: 30.12.2013 / 12:12\naga mõte pole kaugeltki uus, sest ka põlluäär üritas seda teha, aga direga ei saand kokkuleppele\nLisatud: 30.12.2013 / 23:34\nHea esimene orissaarlane, kas Sa oleksid nii armas ja kena ning kirjutaksid mulle mis need oj ja oi on mida muusikakoolilt õppida. Eks ma siis helistan Marttile ja uurin järele kuidas ja mida teha.\nMuusikakooli idee kolida gümnaasiumi ruumidesse on väga tore, teeks aktiivsete laste elu palju lihtsamaks.


Nokia peab liitumiskõnelusi Alcatel-Lucentiga - ITuudised\nAutor: Rainer Saad • 14. aprill 2015\nNokia peab liitumiskõnelusi Alcatel-Lucentiga\nSoome võrguseadmete tootja Nokia Oyj teatas, et peab ühinemiskõnelusi Prantsuse ettevõttega Alcatel-Lucent, kuid kokkuleppele pole veel jõutud.\nNokia loodab ühinemisega tugevdada enda telekommunikatsiooniäri. Firma teatel on ühinemiskõnelustes saavutatud edu, kuid kokkuleppeni pole veel jõutud ning kogu tehing võib endiselt koost laguneda. Bloombergi teatel on Alcateli turuväärtus 11,3 miljardit eurot, Nokial 28,4 miljardit eurot.\nMõlemad ettevõtted toodavad tugijaamu ja mobiiliantenne ning konkureerivad selliste firmadega nagu Ericsson ja Huawei Technologies.\nTehing vajab Prantsuse presidendi Francois Hollande'i heakskiitu, kuid see ei pruugi olla kerge, kuna varem on Hollande peatanud mitmeid suurühinemisi. Allikate teatel töötab Prantsuse valitsus praegu selle nimel, et ühinemisega ei kaotaks Prantsusmaa töökohti.\nHelsingi börsil reageeris Nokia aktsia 6protsendilise langusega, Alcateli aktsia tõusis Prantsuse börsil 14 protsenti. Viimase kahe aastaga on Alcateli aktsia rohkem kui kolmekordistunud. Nokia aktsia on kahekordistunud pärast seda, kui ettevõte müüs 2013. aastal 5,44 miljardi euro eest enda mobiiliäri Microsoftile.\nNokia ja Alcateli ühisavalduses teatasid mõlemad firmad, et praegusel hetkel pole kindel, kas alanud kõnelused lõppevad ka ühinemisega. Ühinemisega ostaks Nokia Alcateli ära.\nRaha selleks võib Nokia saada enda kaardiäri HERE müügist. Alcateli ostmisega võib Nokia tugevdada positsiooni Hiinas, mis on maailma suurim mobiiliturg. Nokia ja Alcatel on ka varem pidanud kõnelusi ühinemisteemal. Mõlema firma ühinemisel tekiks juurde uus võrguseadmete hiiglane.\nAlcatel-Lucent ja Nokia ühinemiskõnelustest on räägitud juba mitu kuud ja seda ajast, mil Prantsuse firma teatas, et plaanib müüa enda kasumlike üksuste varasid. Tänase teate järgi on ettevõtetel arutlusel „täielik ühinemine“. „Praeguses faasis ei ole selge, kas need arutelud lõpevad kokkuleppega,“ ütles Nokia pressiteate vahendusel.\nAlcatel-Lucenti eelmise aasta käive oli 13,2 miljardit eurot ning kontsernis töötas 52 000 inimest. Nokia eelmise aasta käive oli 12,7 miljardit eurot. Soome ettevõtte palgal oli 61 000 inimest.\nInderesi aktsiaanalüütik Mikael Rautanen ütles Reutersile, et vana kuulujutt on taaskord laual. „Turu surve ühinemiseks on ilmselge,“ ütles ta.\nManager Magazin teatas, et Nokia, kellel on tugev positsioon traadita sidevõrkudes, võib ühinemisel saada kasu Alcateli fikseeritud võrkudest. Nokia otsib mooduseid kuidas kasvule tagasi pöörduda, samal ajal kui Alcatel keskendub kulude kärpimisele ja võlgade maksmisele.\nSoome analüütik Rautanen ütles, et edukaks ühinemiseks on veel palju takistusi, kuna suur osa Alcatel-Lucentist ei sobiks Nokiaga kokku ning tuleks eraldi maha müüa.\nPärast mobiiliüksuse müümist Microsoftile on Nokial piisavalt vaba raha, et Alcateli ostmise tehing teoks teha. Lisaks saaks Nokia raha ka kaardirakenduse HERE müügist. Rautaneni sõnul peab Nokial olema sügavam strateegia Alcateli ostmiseks. „Tasub meenutada, et ühinemistel selles sektoris pole olnud edukat ajalugu ning need on väga riskantsed,“ ütles Rautanen.


Kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm (CERV/ Citizens, Equality, Rights and Values Programme) — Kodanike Euroopa\nCERV programm hõlmab kahte 2014-20 perioodi programmi: „Õiguste ja väärtuste programmi“ ning „Kodanike Euroopa programmi“. CERV programm katab mõlema eelmainitud programmi eesmärke. Samuti on lisandunud uued meetmed, mis kuuluvad ELi väärtuste alla ja on suunatud tugevdama õigusriiki ja demokraatlikku dialoogi, läbipaistvuse ning hea valitsemistava kaitset ja edendamist. Meetmete eesmärk on toetada väärtusi ja õigusi edendavate kodanikuühiskonna organisatsioonide võimekust ning suurendada nende suutlikkust kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja riikidevahelisel tasandil.\nCERV programm koosneb neljast tegevussuunast:\nCERV 2021–2022 aasta tööprogrammist rahastatakse tegevusi, mis edendavad mittediskrimineerimist ja soolist võrdõiguslikkust, lapse õigusi, Euroopa ajaloolist mälu ja kodanike osalust ning rassismi ja soolise vägivalla vastu võitlemist. CERV programmi rahastus on avatud ELi liikmesriikide riigiasutustele, KOV-idele ja kolmanda sektori organisatsioonidele. Olenevalt taotlusvoorust rahastatakse nii riiklikke kui rahvusvahelisi projekte (kuid igal juhul peab projektidel olema Euroopa lisandväärtus). Rahastamiseks sobivad tegevused: koolitused, võimekuse suurendamine, heade tavade omavaheline vahetamine, teadlikkuse tõstmine ja meediakampaaniad, küsitlused, uuringud ja analüütilised tegevused. Toetust antakse kuni 90% ulatuses projekti eelarvest.\nEsimesed taotlusvoorud kuulutati välja 6. aprillil, esimesi projekte saab ellu viima hakata 2021. a IV kvartalis. Taotlusvooru väljakuulutamisest alates on tavaliselt ca 2 kuud taotluste esitamise tähtajani.\nTõkestatud/piiratud riiklike andmekaitseasutustega andmekaitsealaste õigusaktide sidusrühmade poole pöördumise taotlusvoor (Call for proposals limited/restricted to national Data Protection Authorities on reaching out to stakeholders in data protection legislation) - tähtaeg 09.09.21 kell 17.00 CET\nSõpruslinnade taotlusvoor- tähtaeg 26.08.2021 kell 17.00 CET\nLinnade võrgustike taotlusvoor - tähtaeg 26.08.2021 kell 17.00 CET


Ajalugu | Eesti Maja Lundis\nEstniska Huset i Lund\nEesti Maja omanik on Aktiebolaget Lõuna-Rootsi Eesti Maja.\nAktsiaseltsi aastakoosolekul valitud juhatus vastutab majanduse ja maja hoolduse eest. Tegevuskava eest vastutavad kohalikud eesti ühingud.\nHeal lapsel mitu nime: lihtsam on igapäevases kõnes ütelda Eesti Maja Lundis või Estniska Huset i Lund. Edaspidises tekstis kasutame lühendit LREM.\nAktsiaselts asutati 1971 eesti põgenike poolt, kes pärast Nõukogude Vene Eesti okupeerimist sügisel 1944 Lundis ja Lõuna-Rootsis elupaiga ning töökoha olid leidnud. Eesmärk oli tolleaegsetele arvukatele Lõuna-Rootsis tegutsevatele eesti orgnisatsioonidele kodupaiga ja kohtumiskoha muretsemine. LREM ostis 1975 Lundi kommuunilt kinnistu Gråbröder 1 (uue nimega Winstrup 1) kahe hoonega: St. Petri kyrkogatan 17 ja Bytareg. 28, kesklinnas Lundi jaama lähedal.\nMajad on ehitatud 1882. 1886-1916 oli suuremas, praeguses korterimajas, Lundi kommuuni esimene tütarlastekool. Ühekorruseline maja Bytaregatan 28 oli kooli võimla.\n1924 muudeti koolimaja ja ka võimla korteriteks. 1975 olid mõlemad hooned väga halvas korras ja korterite standard äärmiselt madal. LREM ehitas ümber kolmekorruselise koolimaja St. Petri kyrkog. 17 moodsateks korteriteks. Ühekordne võimla Bytareg. 28 sai juurdeehitise, suure saali. Kogu see maja on ühinguruumideks kasutatud, on see päris Eesti Maja. Peamiselt on hoone mõeldud eesti ühingute tegevuseks, kuid üüritakse ka välja võõrastele pidudeks reedeti-laupäeviti.\nKuna majanduslikud võimalused olid piiratud püüti ümberehitus suurelt osalt oma jõududega läbi viia. Seepärast avati maja üldsusele alles 1982.\nAastatel 1980-2000 oli tegevus Eesti Majas väga elav. Hiljem on eestlaskond Lundis ja Lõuna-Rootsis tublisti kahanenud, kuid tegevus sellest hoolimata küllaltki elav, nagu võib näha kodulehe esileheküljelt. Algaastate välisvõitlus, s t välismaailma okupeeritud Eesti olukorrast informeerimine ja Eesti vabaduse saavutamiseks töötamine, ei ole enam vajalik. Tänapäeval püüame viljeleda kontakte oma juurte maa taasvabanenud Eestiga ja ise informeeritud olla selle kultuurist, teadusest, poliitikast ja sotsiaaloludest. Meile on ka oluline säilitada oma eesti keelt, võimaluse piirides seda ka oma lastele ja lastelastele edasi kanda. Ja muidugi: hoolitseme oma maja eest, mille väravaposti silt ei lase Lundi põliselanikel meid unustada!\nAastal 2008 tükeldati kinnistu Winstrup 1 . Müüdi 3-korruseline korterimaja, mis nüüd kannab nime Winstrup 19. Edasi on LREM ühekordse Eesti Maja omanik.\nAastal 2008 avastati, et kolm vana pärna öuel olid mädanenud. Need tuli langetada. Sügisel 2010 istutati kaks pihlakat ja kaks ilupõõsast nende asemele ning rajati kaks peenart püsililledega. Samuti sillutati õu ja asendati vana tumepruun plankaed uue helehalliga.\nTsitaat 2008 novembris peetud ümarlaua ”Lõuna-Rootsi Eesti Maja tulevik pikemas perspektiivis” märkmetest : ”Üldine arvamine oli, et praegu veel on eestlust ja Eesti Maja Lundis tarvis, ja et eestluse püsimine Lundis ja Lõuna-Rootsis on sõltuv Eesti Majast. Loodeti, et on võimalik aastal 2015 LREM saatus jälle luubi alla võtta: vaadata, mis meist on saanud ja vajaduse korral uus ajakohastatud plaan välja töötada. Otsustati ümarlaua koosolekuid korraldada iga teine või kolmas aasta”.\nNiisiis: aastal 2015 vaatame, mis edasi saab!\nInformation om Estniska huset\nAB Lõuna-Rootsi Eesti Maja\nLõuna-Rootsi Eesti Maja Ühing\nEesti Pensionäride Ühing (E.P.Ü.)\nEesti Teaduslik Selts Rootsis – Lõuna-Rootsi osakond\nRootsi Eestlaste Liidu (REL) Lõuna-Rootsi piirkond\nOm uthyrning av Estniska Huset\nOm Estniska Huset i Lund\nRootsi Eestlaste Liit/ Sverigeesternas förbund\nA/S Lõuna-Rootsi Eesti Maja\nEesti Teaduslik Selts LRO\nArhiiv Vali kuu aprill 2019 (1) jaanuar 2018 (1) november 2017 (1) jaanuar 2017 (1) september 2016 (1) veebruar 2016 (1) november 2015 (1) oktoober 2015 (1) september 2015 (2) veebruar 2015 (1) detsember 2014 (2) veebruar 2014 (1) jaanuar 2014 (1) november 2013 (2) oktoober 2013 (1) mai 2013 (3) märts 2013 (1) jaanuar 2013 (3) mai 2012 (1) aprill 2012 (3) veebruar 2012 (2) jaanuar 2012 (1) november 2011 (6) oktoober 2011 (1) september 2011 (2) august 2011 (1) juuni 2011 (1) aprill 2011 (3) märts 2011 (1) veebruar 2011 (2) jaanuar 2011 (1) november 2010 (8) september 2010 (2) august 2010 (1) juuli 2010 (1) mai 2010 (6) aprill 2010 (1) veebruar 2010 (3) jaanuar 2010 (1) detsember 2009 (2) november 2009 (4) oktoober 2009 (2) juuli 2009 (1) mai 2009 (3) märts 2009 (2) jaanuar 2009 (2) detsember 2008 (4)


Elron: sõiduaeg Põlvasse ja Valgasse lüheneb - Lõunaeestlane\nElron: sõiduaeg Põlvasse ja Valgasse lüheneb\nElronil hakkab 11. detsembrist kehtima uus põhisõiduplaan, millega lubatakse lühendada sõiduaega Tallinnast ka Põlvasse ja Valgasse.\nEttevõtte teatel lisandub sõiduplaani Tallinn-Tartu ekspressreis, väljumisega Tallinnast kl 10.06 saabumisega Tartusse kell 12.03. Tartust väljub ekspressreis kell 12.06 ja jõuab Tallinnasse kell 14.04.\nKa Tallinn-Tartu liini teiste reiside sõiduajad lühenevad, nii et ka tavarongiga jõuab Tallinnast Tartusse kiiremini kui bussiga. „Senisest rutem saab rongiga ka Tallinnast Valgasse ja Põlvasse,” teatas ettevõte.\n11. detsembrist kasutusele võetav uus põhisõiduplaan kehtib 2017. aasta detsembrini.


Miks Bitcoini rahaülekanne katkestusi aeglustub indekseerima | EE.concellodemelon.org\nMiks Bitcoini rahaülekanne katkestusi aeglustub indekseerima\nOli aeg, kui piiriüleste rahaülekannete oodati Bitcoin tapja app.\nSee oli lihtne võrrand: ülemaailmne rahaülekannete turg on tohutu, ja (sageli halb) inimesed on raha saatmine sõpradele ja perele üle piiri maksma kõrget tehingutasud, mis võiks (teoreetiliselt) vähendatakse Bitcoin tehinguid.\nJa veel, aastaid hiljem, hiiglased remiteerimisteave turul on kaugel Mahalöödute vaatamata keskmine tasu 7,5% ja kasvab kriisi panga "de-riskimata" - strateegiliselt keeldudes töödelda ülekandeid või piirkondade peetakse esitada kõrge riski rahapesu, terrorismi või muu ebaseadusliku tegevuse.\nSeega, mida täpselt on dünaamika remiteerimisteave turul, et hoida Western Union, MoneyGram, jne, ülaosas toiduahelas ja mida see võtab Seeläbi nende seisukoht?\nNõuete täitmise kulud\nEsimene asi, mis põhjustas üle-optimism seoses Bitcoin potentsiaali oli veendumus, et tilluke tehingutasud tähendaks odavat rahaülekannete töötlemiseks.\nKuigi madala Bitcoin tehingutasud on kulud tegelikult makse töötlemine, paljud ettevõtted Bitcoin ruumi on leidnud, et tehnilised kulud on sageli triviaalne võrreldes reguleeriv ones.\nTegelikult isegi loodud mängijad saavad võitlevad nõuete täitmise kulud. Aastal 2013, Western Union võttis kokkulangevus kasu marginsas tulemusena vajalikud investeeringud kursis uute ja olemasolevate määruste ja isegi suurenenud keskendumine digitaalse maksete asemel rahaülekandeid tõi segatud resultsin aastatel alates.\nNiisiis, uustulnukad valdkonnas ilma sellise sügavad taskud, takistused alustamist võib olla takistuseks.\nGabriel Abed tegevjuht Bitt vahetamine põhineb Barbados, mis võimaldab kasutajatel Kariibi kaubelda Bitcoin USA dollarites või kohaliku Barbadose dollarit, ütleb, et tema edu on raske võita.\nTa ütles CoinDesk:\n"[See töö] on nii kulukas aega, energiat ja juurdepääsu ressurssidele. Proovin leida õige meeskonna liikmed, et täita lüngad nõuetele vastavuse osas, AML ja muud lünki on uskumatult raske ja õigusaktid veel ei ole töö toetamiseks teeme - takistused võivad olla tohutu. "\nProbleem rahaülekannete ka keerulisemaks asjaolu, et enim abi vajavatele riikidele seda sageli puudub selline ökosüsteemi vaja aidata alustavatel ülemineku idee käivitada.\nNäiteks USA-s, Bitcoin alustavatel kasu mitte ainult juurdepääsu investorite ja tehniline oskus, kuid tehtud töö poliitikavaldkondade rühmade ja üha rohkem spetsialiseerunud advokaatide cryptocurrency ja hajutatud ledgers.\nAga ettevõtted tahavad tungida arenevatel turgudel on sageli sunnitud mittevajalik läbi üksi, võttes ülesannete kaugele pädevusse turundajad ja tootearendajad.\nBitPesa asutaja ja tegevjuht Elizabeth Rossiello lubatud tunne nagu tema käivitamisel on kohati võitlevad ülesmäge lahing Aafrikas.\n"Kuni teil on advokaadid, asutajad ja muude asjakohaste inimesed tulevad siia, see läheb lihtsalt meile. Kui teil on startup kes maksumus lobitöö seal ei ole palju saate teha. Uhiuus firma läheb pea tõesti investeerida meeskonna kõigepealt mõistma turul, siis teha kõik lobitöö. "\nBitPesa lugu on hea näide.\nVarajane kallike Bitcoin põhinev rahaülekande, nad on sattunud hätta Kenya kus Safaricom - pakkuja mPesa liikuva raha edastusvõrgul BitPesa ära võtta - blokeeritud nende juurdepääsu teenust.\nSee jättis BitPesa külmutatud läbi võrgu firma oli esimene ehitatud, isegi kui nad laieneda uutele turgudele, nagu Nigeeria ja Kongo Demokraatlik Vabariik.\nPuhastamine riskidest ja selle mõju\nSelle taustal vajadust raputada-up piiriüleste finantsteenuste paremini ilmsiks päeval.\nViimastel aastatel on pangad põhineb lääneriikides on üha agressiivsemaks puhastamine riskidest, mis on vähendanud juurdepääsu finantsteenustele paljudes maailma osades.\nKui kaubanduse koridor loetakse tulus, nagu USA ja Hiina, kuigi kulud läbi due diligence on kõrge, pangad mõlemal pool on valmis, et säilitada suhteid vaja töödelda tehinguid.\nAga vaesemate riikide madala tehingute mahu ja suurema riskiga finantskuritegude vastu, säilitades nende piiriüleste korrespondentpangasuhted (CBR) on üha raskem.\nIn Juunis 2016, meeskonna teadlaste Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) on välja toodud ohtudest tühistamise CBR kogu maailmas, märkides, et väiksemate riikide Aasias, Aafrikas, Kariibi mere ja Vaikse ookeani saartel on eriti mõjutatud.\nKariibi on kõige rängemalt tabanud alates saareriigid on väikeste populatsioonidega, mis sõltub suuresti väliskaubandusest.\nVahetused nagu Bitt teevad oma parima, et võidelda selle trend, kuid probleemi lahendamiseks on vaja koostööd erinevate osalejate riigi tasandilt alla üksikute teenuseosutajate ja on palju poliitilist probleemi kui tehniline väljakutse.\nSee ütles, IMF reportinto tühistamise CBR soovitab tööstuse hõlmavaid algatusi, et alandada täitmise kulud on keskne osa vastupidiseks trend.\nSee, kui mõned katsed sujuvamaks KYC vastavust, mis kasutavad blockchain tech võidakse kasutada.\nOmeti vastuolus üldiste trend, teatud kohtades Bitcoin tehingute teha mängivad rolli remiteerimisteave protsessi.\nTeiste seas on märkimisväärne Filipiinid, rahvas, millest suur osa elanikkonnast regulaarselt töötab välismaal - mõned neist Aasia naabri Lõuna-Korea, kus rahaülekandeid koju Filipiinlastega moodustavad ligikaudu $ 231m igal aastal.\nEt rahuldada selle turu rühm Lõuna-Korea alustavatel on arenenud teenuste hõlbustada tehingute, mõned neist (näiteks PayPhilor Sentbe) kasutades Bitcoin edastada vahenditest.\nTegelikult Bitcoin jõul rahaülekanded on nüüd hinnanguliselt moodustavad 20% rahaülekandeid Filipiinidel töötajate Lõuna-Korea, sageli laadimise tehingutasud, mis on ainult pool nende konkurentide ($ 6 ümberpaigutamise $ 200 asemel $ 12).\nIsegi nii, mitte kõik Aasia rahaülekannete turu veendunud sobivuse Bitcoin.\nSingapuris asuva käivitamisel Toast, mis hiljuti sai $ 1.5m investeeringute ehitada app spetsiaalselt rahaülekanded, otsustas eemale pööramist kasutades Bitcoin kui aluseks abil tehingu tsiteerides muret määrus.\nJa süsteeme, mis Bitcoin tuleb alati kaubelda teise kohaliku valuuta jätkuvalt tekib probleeme regulatsiooni.\nVaadates seda makrotasandil, kasvav mitmekesisus vahemikus ettevõtted, mis aktsepteerib makse otse Bitcoini kasu remiteerimisteave turul liiga, eriti kui need ettevõtted pakuvad tooteid või teenuseid piirkondades teisiti mõjutab de-riskimata.\nKui Filipino ema saab osta toidukaubad tema pere otse Bitcoini või koos Bitcoin-toega teenuste probleem saatmise eest üle piiri võiks olla pigem tehniline kui poliitiline.\nAga seni, Bitcoin ei saa probleemi lahendada kõrge rahaülekannete tasu.\nHoiatus: CoinDesk tütarettevõte Digitaalne Valuuta Group, mis omab osalust osaluse BitPesa.\nCommonwealth lükkab liikmesriikidele kohustusi, et deklareerida Bitcoin Legal\nRiigiregister muudab mängu New Hampshireis Bitcoin müüjate jaoks\nFedi kuberner nõustab reguleerijate tähelepanu Blockchainile\nBBA, maksete nõukogu Vastus Ühendkuningriigi teabenõudele digitaalsete valuutade kohta\nHollandi keskpanga uurimisspetsialist ei ole bikkiini vastu\nCommonwealth Central Bankers tõstatavad Bitcoin Policy küsimusi\nAinult 7 inimest kaebas CFPB-le umbes bitcoini kohta 2018. aastal\nÜhendkuningriigi varimeministriks on ülevaade Bitcoini kahjustuste potentsiaalist\nEBA: Finantsinstitutsioonid peaksid vältima bikiini avaitamist\nMis Circlei UK E-raha litsents tähendab Bitcoini ja Blockchaini jaoks


Külamees ja muinsuskaitse — Sirp\nKülamees ja muinsuskaitse\nTõnis Rätsep, Ott Rätsep\nSirp (nr 33/3455) avas ühe Eesti muinsuskaitse olulise tahu, nimelt omaniku sundseisu äärmiselt rangete nõuete rägastikus. Topeltlehekülje paaris ja paaritul küljel vaatavad omavahel tõtt üks omanik ja kaks ametnikku. Tasakaalu huvides soovime tänuväärsele teemakäsitlusele lisada veel ühe arhitektuurimälestise omaniku vaate ning kirjeldada omaniku ja riigi koostööd Liivimaa vanima säilinud rehetalu näite varal.\nSissejuhatuses mainitud päranditeemalise arutelu lõppsõnas ütleb muinsuskaitseameti juhataja Kalev Uustalu, et ta peab õigeks printsiipi, mille kohaselt iga omanik kannab talle kuuluva omandi korrasoleku ja säilimisega seotud kulud ulatuses, nagu need oleksid mittemälestiseks oleval asjal. Kõik kulud, mis kaasnevad asja korrasoleku ja säilimise tagamiseks täiendavalt seetõttu, et tegemist on mälestisega, peaks omanikule kompenseerima riik.\nHinni talu näitel võib kindlalt öelda: tsiteeritud printsiibi ja päriselu vahe on nii suur, et pärast 40 aastat riiklikku kaitset võib tegelikku olukorda iseloomustada tänavu Hinni talule antud hinnanguga – väga halb. Kui Brežnev suri, oli Hinnil täitumas alles esimene veerandaeg senisest riiklikust kaitsest, kuid 17 aastat hiljem, 1999. aastal, toimus Hinni kinnitamine arhitektuurimälestiseks ikka vana ajastu võtmes. Sisuliselt legitimeeriti Hinnil vaid Eesti NSV Arhitektuurimälestiste Kaitse Inspektsiooni kehtestatud olukord. Kaasamist ei toimunud ning alternatiivvariante ei kaalutud, mis sest, et Eesti oli iseseisvunud, toimunud oli omandireform ja omanik oli asjaomastelt isikutelt korduvalt küsinud: milline on riigi huvi pärandarhitektuuri sellisel hoidmisel? Vastuseks sai omanik postkasti lihtsalt kaitsekohustise teatise.\nObjekt ja subjekt\nKalev Uustalu puudutab ka avaliku ja erahuvi vahekorda mälestisel. Teema on ülioluline ning kohe tekib tahtmine täiendada Riin Alatalu mõtet eritingimuste kohta, et peale objekti mõtestamise tuleks muinsuskaitseametil tegelda ka subjekti mõtestamisega.\n1973. aastal kehtestati talule riiklik kaitse, kollektiivmajand kasutas seda paraku omal jõhkral moel edasi. Pärast taasiseseisvumist raiuti paljaks Hinni talu maadel olnud vineeritehase istutuslank. Lank on nüüdseks maa-ameti kaardil kultuuripärandi kihilt leitav. Vihma kaitseks paigaldatud eterniitkatus tõi omanikule kriminaalvastutusele võtmise hoiatuse. 2013 soovis Vabaõhumuuseum iroonilisel moel just eterniidile mälestusmärgi püstitamist. 2008. aastaks oli hoiatusi tehtud kaks. Sisu ikka sama: omaniku volituste ületamine.\nTänavu 22. VII Postimehes ilmunud artiklis pöörab kultuuriministeeriumi kultuuriväärtuste valdkonna asekantsler Tarvi Sits tähelepanu vajadusele, et muinsuskaitseamet peab lahti saama 1990ndatel aastatel tekkinud karistusorganisatsiooni mainest. See sisendab lootust, et era- ja ühishuvi kokkupuute tundlikul pinnal võib kaalukauss kalduda ka nõrgema poole. Kuidas leida sobivat tasakaalu avaliku ja erahuvi vahel?\nMika Orava mõte arusaadavast otsustuspiirist – kes millega tegeleb – on kriitilise tähtsusega. Hetkemulje on, et muinsuskaitse nn erapartnerluse projektides käib otsustamine ühesuguse lähenemisviisiga, kuigi Riin Alatalu rõhutab, et kirikule, mõisale või tuulikule ei saa läheneda ühtemoodi. Arvestada tuleb ka subjektiga: kes on iga konkreetse mälestise omanik? Ainuüksi juriidilistel ja füüsilistel isikutel on tegutsemiseks täiesti erinevad võimalused. Niisamuti peab ka Tarvi Sits vajalikuks terviklikku lähenemist, et vältida kallutatust, kaitstes riiklikult 135 mõisakeldrit ja ainult 23 rehielamut („Milleks meile muinsuskaitse?”, Postimees 22. VII). Alates 2012. aasta augustist on Hinni omanik elanud teadmises, et muinsuskaitseamet kaalub talult kaitse mahavõtmist. Seda nüüd, kui 40 aastat on hooned sisuliselt lagunenud ja ühe perekonna põlistalu on muutunud elamis- ja kasutuskõlbmatuks. Tänavu maikuus siiski Tarvi Sits kinnitas, et sellist kavatsust veel lähiajal ei ole, kuigi Põlvamaa inspektor oli üks päev enne Tarvi Sitsilt kommentaari saamist seda Hinni omanikule väitnud. Muinsuskaitseamet oleks justkui mitme näoga Jaanus. Sellistes oludes tegutsemine on äärmiselt keeruline.\n2012. aastal küsis muinsuskaitseamet meilt Hinni talu visiooni. Vastavalt seadusele on omaniku kohus tagada kultuurimälestise säilimine ja seda koostöös muinsuskaitseametiga. Seega ei saa omanik visiooniga minna konkreetsemaks, kui seda võimaldab teise osapoolena riik oma asutuse või asutuste kaudu. Mika Orava rõhutas täpselt sama asja, öeldes, et missiooni ja visiooni arutelu peab toimuma nii riigi kui ka objekti tasandil. Omaniku loomulik esmane soov on mälestis korda teha. Lisaks siis koos muinsuskaitsega plaanitav.\nHinnist võiks saada rahvusliku ehituse eriala praktikabaas. Hinnilt läheb läbi ka RMK matkarada ja ta on kantud RMK pärandkultuuri objektide kaardile ning maamärgina võib Hinni saada Võrumaa väravaks. Hea tähelepanuallikas kohalikule turismiärile? Ehk oleks neist plaanidest abi ka mujalt kui muinsuskaitseametist raha saamiseks.\nLoogiliselt oleksid kultuuriministeeriumile kaasatavad haridus-, keskkonna-, põllumajandus- ja majandusministeerium.\nViis ametkonda võiksid lahendada peaküsimuse – kuidas finantseerida Hinni taastamist? – ehk paremini kui üks. Omanik ootas vastuseid muinsukaitseametist 13 kuud (!). Meeldetuletused ei ole aidanud.\n2003. aastal korraldasime seminari ühes töötoaga. Tutvustasime talu ja selle probleeme. Osalejad, säästva renoveerimise infokeskuse asjatundjad ja restauraatorid, muinsuskaitseameti ametnikud-eksperdid, ühtekokku 25 talumajade restaureerimise asjatundjat, leidsid ühise keele, et tegu on terviklikult säilinud taluga, mis tuleb sellisena taastada ja säilitada. Leiti, et tähelepanu ja töö selliste ansamblite säilitamiseks on möödapääsmatu. Hiljem taandus muinsuskaitseamet meie pakkumisest luua selle arutelu tulemuste alusel ka tegevuskava, sest töötoa koostatud restaureerimis-renoveerimistööde kontseptsioon polevat muinsuskaitseametile siduv.\nRiin Alatalu intervjuus on küll selgitatud, et mõni otsustamine vajab tõsist peamurdmist ja laagerdumine annab parema tulemuse kui kiire lahmimine. Paraku on Hinnil paigalseis tagasiminek ja paigalseismiseks tuleb joosta. Mika Orava on välja toonud riigikontrolli akti, et mälestis laguneb tühjalt kiiremini. Hinni on alates 2010. aastast elamiskõlbmatu ja seisab tühjalt.\nMuinsuskaitseameti poolt omanikele makstavad toetused on püsinud viimastel aastatel sisuliselt muutumatud, püsides keskmiselt 240 000 euro juures aastas (see summa ei sisalda pühakodade ja mõisakoolide korrastamise summasid). Kui võrrelda omanikele makstavaid toetusi muinsuskaitseameti ühe kõige kiiremini kasvava kuluga – personalikuluga –, siis see on kümne aastaga rohkem kui kahekordistunud. 2009. aastal kasvas personalikulude osakaal hüppeliselt 30 protsendini muinsuskaitseameti kogueelarvest ja püsib ligilähedaselt samal tasemel tänapäevani. Personalikulu on kasvanud inflatsioonist kiiremini, samal ajal kui omanike toetus jääb inflatsioonile juba tublisti alla, ehitise amortisatsioonist rääkimata. Arvata võib, et hoonete amortisatsiooni ja lõppväärtuse muutusi kajastab RKAS teisiti, kui seda võimaldavad muinsuskaitse poolt omanikele makstavad toetused. Pealegi on tegevusluba omav ettevõte, kellelt omanik on sunnitud teenust ostma, kasumit taotlev ning see viib kulud kohati kümnekordseks kui võrrelda isetegemise hindadega. Kerge on sattuda olukorda, kus teenust väljast osta ei jõua ja ise teha ei saa. Rahareformi aastal (1992) kalkuleeris ARC Projekt Hinni taastamishinnaks 31 970 eurot (500 000 krooni), nüüdseks on maksumuseks juba vähemalt 130 000 eurot. Ilmselgelt ei vasta need arvud palga- ja kinnisvaraturu tegelikkusele. Riik ei lähtu siin võrdse kohtlemise printsiibist ja selline lähenemine ei ole arukas. See on piits ilma präänikuta.\nToetus on läinud avariitöödeks\nOleme saanud 2004–2013 toetusi 30 217 euro ulatuses. Toetust on valdavalt kasutatud avariitöödeks. Oleme tunnistajaks, et kõigest neli aastat tagasi tehtud avariitööd vajavad juba täiendavat investeeringut. Oleme muinsuskaitseameti tähelepanu juhtinud sellele, et lahendada avariitöid põhimõttel üks probleem korraga on kallis, seda enam et probleemi lahendamisel saame asemele tihti kaks probleemi. Säästvam oleks valida kiiresti uus strateegia ja liikuda reageerivalt tegutsemisel proaktiivsele tegutsemisele, s.t avariitöödelt talu taastamisele.\nTõnis Rätsep, Hinni talu vanaperemees\nOtt Rätsep, Hinni talu noorperemees\nMika Orava, „Muinsuskaitse piits ilma präänikuta“, 6.09 2013\nKaitse on omaniku huvides, Marek Strandbergi intervjuu kultuuripärandi aasta koordinaatori Riin Alataluga, 06.09.2013\nPealelend: Kalev Uustalu, Muinsuskaitseameti juhataja, 06.09.2013\nUue Telemaja arhitektuurikonkursi võitis Kadarik Tüür Arhitektid OÜ\nKliimastreigi korraldanud koolinoorte pöördumine koalitsioonikõneluste juhtide poole\nFenno-Ugria kutsub põliskeelte aasta sündmustele\nAnsambel ILM avaldas koostöös Avoid Dave’iga remiksi\nArvustus: Nõudepesumasinaga nirvaanasse\nUus Energia „Tõde ja Õiglus/Taara”\nKunstnikuvestlus Kumus: Paul Kuimet vestleb Anu Vahtraga


Tsitaadid Vanalinna Hariduskolleegiumi (VHK) dokumentidest – skeptik.ee\nPosted on 3. veebruar 2008\nTsitaadid Vanalinna Hariduskolleegiumi (VHK) dokumentidest\nVabandust, et seda teemat veelkord puudutan, aga tõstsin siia kokku tsitaadid VHK dokumentidest koos viidetega ja kus minu arvamiste osa on miinimumini viidud, et lugejal oleks võimalik nende põhjal oma lugu kokku mõelda või mängida mõttemängu, et antud tekstid leiti restaureerimise käigus müüriorvast ja nüüd oleks ajaloolasel vaja nende põhjal mingi pilt kokku kirjutada.\nVähemalt üht dokumenti on VHK poolt juba muudetud ja selle parandatud versioon võrku tõstetud.\nLõik kooli tutvustusest:\n[…] Vanalinna Hariduskolleegium (VHK) on munitsipaalne haridus- ja kultuuriasutus. Selle peamiseks eesmärgiks on integreerida kultuuri ja haridust, kaasaegset maailmakäsitlust süvendatud ajalootunnetusega, üldharidust süvendatud muusika- ja kunstiharidusega ning rahvuskultuurilist haridust süvendatud võõrkeelteõppega traditsioonilise kristliku väärtussüsteemi alusel.\nVANALINNA HARIDUSKOLLEEGIUMI SUUNDUMUS JA ADRESSAAT EESTI HARIDUSSÜSTEEMIS:\ntugineda oma otsingutes ja õpingutes kristlikule väärtussüsteemile ning vabale valikule selles kontekstis\nVastuvõtt VHK Põhikooli:\nOluliseks peame tuginemist kristlikule eetikale.\nÕPPEPROGRAMMIDE KOMBINATSIOONID JA VASTUVÕTU KRITEERIUMID:\nõpilasele ja tema perekonna väärtushoiakutele on VHK põhikirjaline orientatsioon kristlikule väärtussüsteemile sobiv ja toetav;\nVHK Gümnaasiumi kodukord\nVanalinna Hariduskolleegiumi asusid rajama ja nendega ühinesid tegevuse käigus inimesed, kes pidasid tõeseks kristlikku väärtussüsteemi.\nNädalaalguse kogunemised (infominutid või teenistused vastavalt kirikukalendrile) on kohustuslik osa kooliprogrammist\nVHK hümniks on gregooriuse koraal Veni Creator (Tule, Looja), Wikipedia andmetel kuulsaim omasuguste seas, mida lauldakse eriti pidulikel katoliiklikel üritustel.\nKooli kaitsepühakuks on Saatana vastu võitlemise Jumala Armee ülemjuhataja Peaingel Miikael.\nLähim viide “kristliku kasvatuse programmi” allikatele on leida Taivo Niitvägi ja Kersti Nigeseni vastuses lapsevanemtatele, kes kurtsid oikumeeniast taganemise üle:\nVHK põhikiri [võrgust ei leidnud] sätestab meie hariduskontseptsiooni kristlike lähtekohtade allikaks viimase Kirikukogu (Vatikani II kirikukogu) haridust puudutavad dokumendid. Nende dokumentide autori – Rooma-Katoliku Kiriku – õpetuse kohaselt ei ole ühegi Kirikukogu näol tegemist eraldiseisva nähtusega, vaid iga uus on eelnevate jätkuks, kaasates iseenesestmõistetavalt kõigi eelnevate Kirikukogude dokumendid ja otsused.\nPrioriteedid 2005/2006 õppeaastal:\nKristliku kasvatuse programmi edasine väljaarendamine\nVanalinna Hariduskolleegiumi pedagoogilise kontseptsiooni (html) (pdf) sissejuhatus:\nEetikakriis kui nähtus ühiskonnas toob kaasa vägivalla kui nähtuse koolis. […] Terve mõistuse seisukohalt tundub, et selline olukord saab tekkida vaid ebasobivate asjaolude kokkulangemise pinnal. Ometi on ajaloost teada koolkondi, kes on eesmärgi ühiskonnas just destruktiivselt püstitanud.*\n* 18.saj keskel Bavaarjas (praegusel) Saksamaal tekkinud ja hiljem vabamüürlusega liitunud salaorganisatsioon “Illuminati” seadis endale 5 peamist eesmärki, mis olid:\n1. monarhia kukutamine kogu Euroopas\n2. eraomanduse hävitamine\n3. perekonna hävitamine\n4. rahvuste hävitamine\n5. Kiriku hävitamine\nÜheks olulisemaks sammuks selle programmi elluviimisel oli Prantsuse 1789 aasta revolutsiooni organiseerimine. (William Still New World Order: The Ancient Plan of Secret Societies, Huntington House, Inc., Lafayette.)\nSee joonealune viide on Pedagoogilise kontseptsiooni 2008. aasta 30. jaanuaril üles laaditud pdf-versioonist ära koristatud. Küll aga on see veel näha html-versioonis ning eelmine pdf-versioon on mul ka olemas.\nNiisiis, kuidas üles ehitada kooli ühiskonnas, kus on fetišeeritud hedooniline eluhoiak, pealesurutud tarbimine, homoseksualism jne;\nPedagoogilise kontseptsiooni uues versioonis, mis sisaldub Vanalinna Hariduskolleegiumi arengukavas 2007-2011, on viimane lõik veidi ümber sõnastatud:\nKui siis samaaegselt fetišeeritakse meedias hedoonilist eluhoiakut, pealesurutud tarbimist, sallimatusena aga serveeritakse satanismi toetamata jätmist või seksuaalsetest anomaaliatest hoidumist, on üsna selge, et nii perekond kui ka kool isiksuse arengut, iseseisvust ja väärikust toetavate institutsioonidena on kriitilises seisus.\nKuna Eesti asub Euroopa kristliku kultuuri areaalis, tuleb tõdeda, et nii või teisiti on väärtussüsteem, mis tagab loova ja hoidva ellusuhtumise selles keskkonnas, seotud kristliku traditsiooniga. Vastavalt on ka VHK põhikirjaliselt deklareeritud kristlikke väärtusi toetava haridus- ja kultuurikeskusena.\nPõhikooli ja gümnaasiumi tegevuskavas 2007-2011 (arengukava lisad 35 ja 36):\nEesmärk: Sotsiaalse entroopia, pungi, satanismi jt keskkonnategurite ohtlikkuse teadvustamine\nPrintsiibid: Fenomenoloogiline ja kasuaalne analüüs\nKriteeriumid: Tegevuskava väljatöötamine\nStruktuur: Positiivse tegevusstruktuuri loomine\nKoosseis: Kristliku kasvatuse ainesektsioon ja koolide juhtkonnad\nFunktsioonid: Õpilaste vastandumise ärahoidmin, kuuluvus- ja aktiivsustunde säilimine\nVHK HARIDUS- JA KULTUURIKONTSEPTSIOONI ALUSED, vastu võetud VHK Suvekonverentsil 1993. aasta 8. juunil:\n§ 1 Haridus peab võimaldama inimesele ettevalmistuse viljakaks ja mõtestatud eluks ühiskonnas (ja seda ühtlasi praktiseerima ka koolis), aitama tal oma inimsust täielikumalt realiseerida.\nVHK Pedagoogiline kontseptsioon:\nVHK Missioon: Elukultuuri hoidmine:\nViidatud kirikudokumendiks on paavst Johannes-Paulus II entsüklia Elu Evangeelium (Encyclical Evangelium Vitae).\nElukultuuri Instituudi ajutine koduleheht.\nIta Puusepp, Gümnaasiumiõpilaste informeerimine erinevatest inimese tekke- ja arenguteooriatest, juhendaja Kersti Nigesen (kooli juht).\nKersti Nigesen kooli pidulikul aktusel õpilaste ees:\nPraegult on ka üsna eriline nädal ja sellepärast ma palun siia isa Xavier’d, meil on nagu… kuna me oleme siia kord juba kogunenud, siis on meil võimalus midagi head teha. Ja on selline nädal, kuskohal kõik kristlikud kirikud palvetavad kristlaste ühts(l)use eest. Ja sellepärast oleks meil ka võimalik alustada niisuguse ilusa teoga siin olemist oma uues majas, et palvetame selle eest.\nKõik VHK lood skeptik.ee küljel.\nPosted in VHK\nPrev Kati ja Krissu võimed proovile\nNext Jesus and Mo\n70 Replies to “Tsitaadid Vanalinna Hariduskolleegiumi (VHK) dokumentidest”\n3. veebruar 2008, 8:55\nOmeti üks haridusasutus, mis oma tegutsemisalustes tunnistab kõigile arusaadaviad moraalinorme ja eetikat. Elaksin Tallinnas, sooviksin igal juhul oma lastele just sellist kooli. Milles seisneb lapsevanemate mure? Kui selle kooli alusdokumentides väärtustatakse kristlikke printsiipe, muusikakoolis on oluline ka muusikaga tegelemine, teatud koolides keele süvaõpe – see on juba kooli valikul teada.\n3. veebruar 2008, 16:52\nriigi asi on toetada kunste, teadusi, sporti jmt. seepärast ongi muusika- ja muude “kallakutega” koolid.\nUSK pole teadaolevalt selline nähtus, mis oleks riigi ülalpidamisel ja toetamisel. vähemalt Eesti Vabariigi põhiseaduse järgi mitte. Usk, nagu ka seksuaalne suundumus on indiviidi eraasi, mida ta võib harrastada omaette või teiste omasuguste seas.\nilmselt ei suhtuks kodanik Aadu kuigi hästi sellesse, kui luuaks riiklik kool, mille põhikirjas ja muudes dokumentides on kuhjaga viiteid homoseksuaalsusele, mis on nimetatud kooli üks peamisi alustalasid, seal õpetatakse ja väärtustatakse homoseksuaalseid väärtushinnanguid jnejne.\nsiin aga ilmnebki kristlaste hämmastav ühepoolne tolerantsus – kuni neid tolereeritakse ja toetatakse, on kõik korras ja demokraatia võidutseb. kui aga mõni nende konkurent või ehk isegi vastane peaks sama kohtlemist soovima, on kisa taevani.\n3. veebruar 2008, 16:56\nKool on vist Loyola poolt asutatud jesuiitide õppeasutuste järglane? Vahetpidamata jahutakse kristlikest väärtustest, unustatakse aga nende väärtuste sildi all läbi aegade hävitatud miljonid inimesed.\n4. veebruar 2008, 18:04\nIgalpool (nii siin kui delfis) rääkitakse sellest et kõike tehakse VHK-s maksumaksja raha eest, kugi samas mööndakse et VHK tegeleb õppetööga ja Miikaeli ühendus “usupropagandaga”. Ja Miikaeli Ühendus ei saa raha riigilt, seega raha argument langeb täiesti ära.\n4. veebruar 2008, 19:17\nmis siis? avalik ja riiklik kool on võtnud enda tiiva alla usupropagandaga tegeleva organisatsiooni, lastes sel koolilapsi mõjutada. on see mingilgi moel parem? antud juhul kasutab miikaeli ühendus ikkagi maksumaksja raha, mille eest peetakse kooli üleüldse üleval. oleks tegu miikaeli ühenduse projektiga erakoolis, oleks kogu see teema hoopis teistes värvides. ehkki mitte oluliselt paremates sest ka erakool saab riigilt iga õpilase eest “pearaha” mis tuleb maksumaksja taskust ja mida samamoodi kasutatakse kooli ülalpidamiseks.\nseega leian ma, et usuasjad jäägu kiriku, kodu ja pühapäevakooli seinte vahele.\n4. veebruar 2008, 21:27\nsealsed õpilased on rahul ja lastevanemad teavad kuhu oma lapse panevad, seega minuarvates probleemi pole, pigem just vastupidi, ainulaadne kool on teistele eeskujuks. Ega siis ilmaasjata ole sinna nii suur soovimine. Ja seal ei suruta kristlust peale vaid lastakse endal mõelda.\nVHK Gümnaasiumi õpilasel on õigus\n· Olla vaba oma otsinguis tõe järele, õppida kaitstuses ja rahus\n4. veebruar 2008, 21:34\nKui vaba selles raamis olla saab?\n7. veebruar 2008, 23:43\nVägagi vaba, kusjuures.\nKooli vilistlaste hulgas on, muide, ka näiteks islami perekondadest pärit lapsi.\nKooli astumisel ei toimu mingit kohustuslikku massilist ristimist. Pigem teadvustatakse õpilastele, et jah, siin koolis on loodud keskkond, mis toetab usulist pühendumust/otsinguid. Mitte keegi ei ole sellega kohustatud ühtki usku omaks võtma. Tegemist on tutvumisega veidi teistmoodi maailmapildiga.\nJa olgem ausad- mida need kristlikud väärtuspõhimõtted meile siis ütlevad: ole aus, austa vanemaid, ära peta oma abikaasat, armasta ligimest…\nOn see halb?\nPingback: skeptik.ee » Ateistid on süüdi kõigis maailma hädades\nPingback: skeptik.ee » Haridusministeerium: koolijuht võib lapsi palvetama panna.\n4. aprill 2009, 12:53\nÕppeasutust saab Eesti riigis valida. Kui eksisteeriks ateistliku väärtussüsteemiga kool, siis vaevalt, et keegi seda keelama hakkaks.\nMiks peaks lapsevanem murelik olema kui ta ise on valinud oma lapsele kristliku eetikaga ja põhimõtetest lähtuva kooli!\nKõik, kes vähegi on uurinud, teavad, mis põhimõtteid VHKs väärtustatakse. Ja lapsevanem, kes ei uuri, ei hooli oma lapsest.\n5. aprill 2009, 23:59\n@Flammo – mis asi on “ateistliku väärtussüsteemiga kool”, endale teadaolevalt kõik mu tuttavad “ateistid” (halb väljend) järgivad üldisi moraali- ja eetikanorme, austavad vanemaid, kasvatavad korralikult lapsi, ei peta jne.\nSes mõttes, ei näe vajadust “kristlik moraali” kui ainuõige põhjenduse järele.\nTeadaolevalt on kirik ja riik Eestis lahutatud ja esineb usuvabadus, mistõttu ei ole õige asuda lapsi suunama “õigele rajale, mis viib valgustusesse” läbi käskimise/keelamise.\nErinevaid religioone on kümneid, nende harusid sadu, kui keegi tunneb vajadust käia pühapäevakoolis, miks mitte, kuid riigi rahastamine selle taga???\n6. aprill 2009, 10:18\nNoh, riik ju rahastab igasuguseid üritusi. Maksab peale klaverikontsertidele või romaanide ilmumisele. Väide, et riik ei tohiks ühtegi usueluga seonduvat üritust ükskõik mil moel toetada, näib mulle küll kahtlasena.\n6. aprill 2009, 23:35\n@Kriku – väga hea, et riik rahastab kontserte ja muid kõrgkultuuri üritusi.\nÜldhariduskool on aga miskit muud kui romaan või klaveripala, ei tahaks kuidagi tõmmata võrdusmärke.\nMiks mitte islamikoolid, budistlikud haridusasutused?\n7. aprill 2009, 0:31\nMinugi poolest. Seni, kuni koolis õpetatakse riikliku programmi järgi, tegu on piisavalt laialt levinud religiooniga ning religioosseid teemasid käsitledes ei minda vastuollu tollesama riikliku programmiga.\n7. aprill 2009, 12:04\n@Kriku – kui lapsi sunnitakse väidetavalt palvetama? Mis sellel on pistmist riikliku programmiga?\n7. aprill 2009, 12:07\nMis on koolivormil pistmist riikliku programmiga?\n7. aprill 2009, 17:17\n@Kriku – koolivorm ei võrdu ideoloogiaga, või taandub religiooniküsimus pelgalt mustadele pükstele ja valgele särgile ning ruudulisele seelikule?\n‘Appearance over substance?’\n7. aprill 2009, 17:47\nMinu teada on peavoolu kristlik ideoloogia Eestis üks kõigiti respekteeritud ideoloogia. Kui sa muretseks Talibani või Hitlerjugendi sarnase organisatsiooni pärast mõnes koolis, saaks ma aru.\n7. aprill 2009, 18:57\n@Kriku – katoliiklased on meil suhteliselt vähemuses võrreldes luterlaste või ortodoksidega.\nUsuliste ühenduste statistika:\nnr\tNimi\t2007\n1\tEesti Evangeelne Luterlik Kirik\t180 000\n2\tMoskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirik\tu 170 000\n3\tEesti Apostlik-Õigeusu Kirik\tu 25 000\n4\tEesti Vanausuliste Koguduste Liit\tu 15 000\n5\tRooma-Katoliku Kirik\t6000\n6\tEesti Evangeeliumi Kristlaste Baptistide Koguduste Liit\t5974\n7\tEesti Kristlik Nelipühi Kirik\t4500\n8\tEesti Jehoova Tunnistajate Koguduste Liit\t4248\n9\tEesti Juudiusu Kogudus\tu 2500\n10\tEesti Metodisti Kirik\t1737\n11\tAdvent Koguduste Eesti Liit\t1711\n12\tEesti Islami Kogudus\tu 1400\n13\tViimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku Eesti Kogudus (mormonid)\t803\n14\tEesti Karismaatiline Episkopaalkirik\t300\n15\tTaarausuliste ja Maausuliste Maavalla Koda\tu 200 (2000)\n16\tKrishna Teadvuse Eesti Kogudus\tu 150\n17\tEesti Baha’i Koguduste Liit\t142\n7. aprill 2009, 19:01\nJa ongi sellele staatusele vastavalt kogu Eesti peale kaks väiksemat kooli.\n7. aprill 2009, 19:04\n@Kriku – eee, et ülejäänud on luterlikud ja õigeusklikud koolid?\n@Kriku – ja kust üldse idee, et munitsipaalkool peaks üldse olema mingi usupesa?\n7. aprill 2009, 20:29\nMinu meelest võiks see olla kogukonna, st. lastevanemate otsustada, seni kuni nad hariduse osas riikliku programmi piirides püsivad. Mis see sinu asi on, kuidas VHG lapsevanemad oma lapsi kasvatada tahavad? Mõne jaoks on oluline, et laps käiks teatris, mõne teise jaoks, et kirikus.\n7. aprill 2009, 20:58\n@Kriku – kristliku ideoloogia respekteeritus tuleb selle ajaloolisest rollist, mitte selle sisulistest väärtustest; tegemist on vana religooniga, mis aja jooksul trasnformeerunud ja omandanud teiste omadusi (see on pikem lugu), selle aja jooksul on olnud Jahve nii mees- kui naissoost, nii sõja kui kõiksuse jumalus.\nKristlusest on välja arenenud Islam, Koraani nimetatakse ka “Viimaseks testamendiks”.\nAasias on hinduism, budism, shintoism.\nJutu mõte: usk on inimese sügavalt isiklik kogemus, kellelegi “oma” usu peale surumine ei saa olla õige, nii-öelda rituaalitsemine.\nKui kool kannaks nime “Vanalinna kristlik hariduskolleegium” ja selle rahastamine tuleks näiteks nelipühilastelt, miks mitte.\n7. aprill 2009, 22:01\nMa olen ise selles koolis käinud ja otsest usu pealesurumist ei märganud. Tõsi, kirikus sai käidud rohkem kui eelmises koolis (kus oli kirikuskäimine oodatud lihavõtete ja jõulude ajal), aga keegi ei sunni sind päriselt kuulama, mida see inimene seal eesotsas räägib ja keegi ei tee etteheiteid kui sa ei võta teenistusest aktiivselt osa. Hariduse tase on seal päris kõrge ja õpilaste-õpetajate vahel tugev austussuhe, õpetatakse riikliku kava järgi ja õpetatakse hästi.\nAinus asi, mis kogu minu sealoldud aja jooksul oli suht nõme oli üks õpetaja (tegelikult siiski kirikuisa), kes andis 10. klassis umbes 2 kuud kristliku filosoofiat ja lõikas alati jutu vahele sisse kui julgesid tema/kiriku seisukohtadele vastu rääkida. See oli pigem halenaljakas ja tegelikult ma arvan, et ma võin sellele koolile anda au selle eest, et nad minust kasvatasid nii ateistliku ja mõtleva inimese.\n8. aprill 2009, 10:09\nkristliku ideoloogia respekteeritus tuleb selle ajaloolisest rollist, mitte selle sisulistest väärtustest\nSee on sinu isiklik arvamus, mille üle arutamine väljub käesoleva teema raamidest.\nJa minu teada ei toimugi mingit pealesurumist.\nJa mispärast see nimi nii oluline on?? Appearance over substance?\n8. aprill 2009, 10:35\n@Kriku – see, et kristlik religioon on respekteeritud Euroopas ajaloolistel põhjustel, ei ole mu isiklik arvamus, pigem fakt. Islam ei ole respekteeritud Euroopas eriti, seda kindlasti ajaloolistel põhjustel, erinevad sõjad/maatülid/ammune vimm jne. Mitmete religioonide põhialus/üldidee on väga sarnane. Kristlus islamimaades ei ole eriti respekteeritud, vaid vaadeldud pigem kui väärusund.\n‘Appearance over substance’, seega nendid endiselt, et koolivorm ja ideoloogia on täiesti võrreldavad asjad?\nNii, et Prantsuse lütseum on ‘appearance’, et sisu puudub? või Inglise kolled? Ka sisutu? Mõlemad on väga tugevad haridusasutused?\n8. aprill 2009, 11:09\nSee, et “kristliku ideoloogia respekteeritus tuleb selle ajaloolisest rollist, mitte selle sisulistest väärtustest” on sinu isiklik arvamus. Kui tahad, palu Martinil selle jaoks eraldi teema asutada ja arutame seal. Käesolevas teemas ma keeldun seda sinu arvamust rohkem kommenteerimast.\nKoolivorm või moraaliõpetus või sööklatoit või huvialaringide korraldamine või kohustuslikud teatriskäigud vms. on ses suhtes sarnased, et neil kõigil puudub seos riikliku õppekava, st. kooli kui haridusasutuse funktsiooniga. Seni, kuni kool annab riikliku õppekava kohast haridust, jätaksin ma ülejäänud asjad lapsevanemate ja kooli juhtkonna korraldada.\n8. aprill 2009, 11:42\n@Kriku – ‘kristliku respekteerituse’ teema tõstatasid Sa ise. Kuna Sa ei soovi sellel teemal diskuteerida siin rubriigis, siin pean Su soovi austama.\n8. aprill 2009, 12:17\nKuule nüüd, sina olid see, kes hakkas siin udutama põhjuste üle, miks kristlik ideoloogia nii meil kui Euroopas respekteeritud on. Minu meelest oli ja on tegemist sinupoolse katsega arutelu teemast kõrvale kallutada.\nSee, mis asjaoludel ja põhjustel on kristlus oma praeguse positsiooni saavutanud, ei oma antud teema raames vähimatki tähtsust. Oluline on see, et peavoolu kristlik ideoloogia ei kujuta endast ohtu Eesti põhiseaduslikule korrale või põhiõiguste ja -vabaduste tagamisele ning seetõttu ei saa väita, et kristlik moraaliõpetus oleks kooli sobimatu.\nSeda seni, kuni see püsib moraaliõpetuse või eluviisi raames ning ei hakka mõjutama riikliku programmi abil antavat teaduspõhist haridust. Need kaks asja tuleb lahus hoida.\n8. aprill 2009, 18:25\n@Kriku – vaata kommentaari nr #19, seal on tõstatatud respekteerituse küsimus, seda kindlasti argumendina kristliku kooli kaitseks.\nMoraaliteemat igaks juhuks ei puuduta, see võib kindlasti väljuda foorumi raamest. Foorumites ikka juhtub ju, et teema raamest natuke väljutakse, mingi hetk loksutakse tagasi, peaaegu nagu ‘päris vestlus’.\nTeisalt- põhiseaduslik kord ja selle ohustamine, väga paljud asjad ei ohusta põhiseaduslikku korda, aga mis see siia foorumisse puutub?\n8. aprill 2009, 18:40\nMa lihtsalt mainisin, et kristlik ideoloogia on täiesti respekteeritud ideoloogia (nagu paljud teisedki ideoloogiad) ja seega ei tasu väga ennast loksutada lasta, kui see mõnes koolis au sees. Selle peale hakkasid sa teemaväliselt muljetama põhjustest, miks kristlik ideoloogia respekteeritud on.\nPuutub väga lihtsalt – kui seal koolis oleks tegu mõne ideoloogiaga, mis vastandab ennast Eesti põhiseaduslikule korrale (nagu neonatsid või Taliban), tuleks see ideoloogia sealt kõrvaldada. Peavoolu kristlus aga selline ideoloogia ei ole.\n8. aprill 2009, 22:28\nEt kõik, mis pole keelatud, on lubatud?\nArtiklis väljatoodud lõigud on ju täiesti põhjendatult küsimuse alla seatud. Kuivõrd need tegelikku olukorda ja seisukohti kajastavad, pole küll selge.\nMõned paremad palad :\nVHK töötajad ja õpilased ei tohi seada kristlikke tõdesid ja väärtusi kahtluse alla, neid ignoreerida või naeruvääristada.\nLõpetuseks minu isiklik lemmik:\nGümnaasiumi tegevuskava eesmärk: Sotsiaalse entroopia, pungi, satanismi jt keskkonnategurite ohtlikkuse teadvustamine\nEsimene lind, mis kevadel laulab,\non vaikne, arglik ja väikene.\nsüüdi on punk ja päikene. :P\n8. aprill 2009, 22:55\nTuletan meelde, et sinna kooli lähevad isikud, kes juba eelnevalt on leidnud, et see neile sobib. Seetõttu küsimust usu- ja sõnavabadusest eriti ei teki. See, kui kellelgi ei lasta näiteks luterlikus kirikus Allahi poole palvetada, pole ka näiteks usuvabaduse teema.\nKüsimused oleksid õigustatud siis, kui sellised piirangud oleksid Eesti koolisüsteemis sedavõrd levinud, et ilma neile allumata oleks raske haridust saada. Praegu me räägime aga täielikust nishinähtusest, 2 väikest kooli Eesti peale, kumbki ühes suuremas linnas.\nMis neil pungi vastu on, tahaks ma ka teada :) Kristlik punk on täiesti olemas.\n8. aprill 2009, 23:39\nKristlusega mul tegelikult erilist kana kitkuda ei ole, aga mittekristliku munitsipaalkooli lõpetanuna tundub mulle pisut veider olukord, kui ühe kooli õpilasel on sõnavabadus ja teise kooli omal ei ole.\n9. aprill 2009, 8:18\nja minu isiklik lemmik:\nGümnaasiumi tegevuskava eesmärk: [—] ja teiste keskkonnategurite ohtlikkuse teadvustamine\n9. aprill 2009, 9:59\nStarker, ma arvan, et see on nende oma asi.\n9. aprill 2009, 11:34\nterve see Eesti ja ülejäänud maailm toetub mingil määral usule. Natuke haiglane oli skeptiku poolt see asi negatiivseks pöörata. Ja kui arvata et riik ei peaks sellist asutust toetama, siis see on sama loll öelda, nagu riik ei peaks toetama AIDSi programmi. Kaudselt saame me sellest kõik kasu.\n9. aprill 2009, 12:45\nNende oma asjaks pean kooli kristlikkust tõtt-öelda mina ka – kristlik ideoloogia ei ole kriminaliseeritud ja tõepoolest, kõik, mis pole keelatud, peab olema lubatud. Siiski ei saa ma jätta väljendamata oma täiesti mittejuriidilist tülgastust\nvastu. Lähen oksendan endamisi.\n9. aprill 2009, 14:04\nMis johtuks siis, kui Eestis esineks üldhariduskool, mis muu hulgas alustaks nädalat palvusega Meka poole?\n9. aprill 2009, 14:14\nAmetlik protest riigikiriku poolt :) . Ei, tõenäoliselt mitte, pigem mõned isiklikud sõnavõtud murelikelt kirikutegelastelt võõra usundi importimise teemal.\n9. aprill 2009, 14:43\nOnu Bella ja Öörahu tulevad uuesti kokku\nVastuseks küsimusele, kuidas punkmuusiku ja kirikuõpetaja tegevus kokku sobib, viitab Linnas, et tänapäeval on nii punk kui kirik mõnes mõttes sarnased, sest pakuvad põhivoolule alternatiivi.\n9. aprill 2009, 19:15\n@Ingmar – ma tõstatasin selle küsimuse natuke meelega, nimelt on tekitanud paksu pahandust Tallinnasse mošee rajamise mõte. Islami-kooli avamise idee oleks tõenäoliselt veelgi rohkem vastukaja tekitav.\n9. aprill 2009, 19:45\n@Marv – on ikka vaks vahet, kes on kooli asutaja ja pidaja. Erakoolil on vabadusi rohkem. Sedasi toimib näiteks ka Tallinna juudikool. Samadel alustel võivad oma koole teha katoliiklased (nagu Tartus) ja moslemid või minupärast kasvõi satanistid.\nVHK on aga munitsipaalkool. Otsast lõpuni. Seepärast paistab, et maksumaksja raha eest on püsti pandud sellise põhikirja ja põhimõtetega kool, mis on vastuolus meie arusaamadega demokraatiast ja põhiseaduslikest vabadustest.\nTeine asi on aga see, mida siingi sõna võtnud kooli õpilased on märkinud, et tegelik elu ei järgi sugugi neid põhimõtteid nii jäigalt kui kirja on pandud. See omakorda tõstatab küsimuse, miks üldse on vaja selliseid põhimõtteid postuleerida, kui nende jõustamine üle jõu käib. Jätab siukse silmakirjaliku mulje.\n9. aprill 2009, 20:21\n@Martin Vällik – täpselt, hüpoteetiline islami-kool “riigi raha” eest tekitaks palju kära, samas munitsipaalkool Tallinnas “huvitava põhikirjaga” oleks justkui OK (eelnevalt pidasin silmas riiklikku moslemi-haridustemplit).\nKuid isegi era-algatusliku islami-kooli rajamine tekitaks ühiskonnas (põhjendamatut) paanikat.\nAga põhikirjas mainitu? Üldhariduskooli kohta on see väga häiriv.\nKuigi seda ei jälgita rangelt, ei saa välistada lõplikult, et mingit mõju osadele õpilastele ei ole? Hüpoteetiliselt on vastuvõtlikumad nooremate klasside õpilased.\n11. aprill 2009, 12:16\nKatoliiklased on ka maksumaksjad. Nagu öeldud, toetab riik igasugu ettevõtteid. Ma arvan, et paljudel Kulkast toetust saanud asjadel on vähem tarbijaid, kui VHG-l.\nKeda sa “meie” all mõtled?\nSee on nende õpilaste vanemate valik. Kedagi ei sunnita oma last VHG-sse panema. Asi on tegelikult täpselt vastupidi – sinna käib üsna kõva rebimine.\n11. aprill 2009, 12:17\nVabandust, VHK ikka!\n27. aprill 2009, 15:23\nVHK õpilastööst (gümnaasium): “Valdav osa gümnaasiumiõpilastest usuvad või pooldavad mõnda inimese tekke- või arenguteooriat. Need teooriad kirjeldavad, kuidas on inimesed planeedile Maa sattunud või kuidas on nad üldse siia universumisse tekkinud. On väga palju erinevaid inimese\ntekke- ja arenguteooriaid ning iga noor leiab nende seast endale kõige sobivama teooria.”\n1. Õpilastele, kuigi VHK peaks olema väidetavalt hea või isegi väga hea tasemega õppeasutus, pole selgeks tehtud, mis vahe on “uskumisel” ja “teadmisel”.\n2. Eelnevast järeldub, et neile pole selgitatud teaduse kui meetodi olemust ning kirjatüki autori nägemuses on evolutsiooniteooria puhul tegemist vaid omalaadilise uskumusega ehk siis… religiooniga? Seega – kui me paneme kõrvuti teadusliku uurimistöö tulemused, st fossiilid, kivimite ja fossiilide vanuse dateeringud, andmed maakoore sarnase ehituse kohta erinevatel mandritel (st tõendid mandrilaamade liikumise kohta), andmed kivimite koostise kohta teistel planeetidel, andmed orgaaniliste ühendite leidumise kohta Universumis jne, ja kõrvutame selle looga, mille kohaselt sündis maailm pardimunast ja loomad (sest Piibel ei pea taimi eluslolenditeks – neid polnud ka Noa laevas – huvitav, millest tehti siis esimene leib kuival maal?) sündisid nt suure Tshumbaramba-jumala oksest, siis need on täiesti võrreldavad, kõrvutatavad ja “noor leiab endale sobiva”.\n3. Väide selle kohta, et igaüks leiab endale sobiva teooria, meenutab kangesti nõukogude-aega ja toonaseid loosungeid ajalehtedes ja telesaadetes, kus väidetavalt olid kauplused kaupa täis ja ostjal polnud muud teha, kui leida endale sobiv – igaüks leiab endale sobiva! Õppuri tööst saaame aimu, et tema nägemuses on teadmised ja uskumine mitte ainult üks ja seesama, vaid et seda võib ka vastavalt oma paremale äranägemisele ja meeldimisele ka valida. Veel üks kinnitus selle kohta, et teadusliku meetodi ja mõtteviisi ning kriitilise mõtlemise õpetamisega pole selles koolis teps mitte kõik korras. Mitte et mujal oleks, aga kui juba reklaamitakse end nii vägevalt välja, siis ootaks ju enamat..\nKatsuks leida lihtsa näite… näiteks katsetatakse kahte-kolme erinevat ravimit. Ühe puhul on ravitulemused võrreldes platseebogrupiga väga head, teisel juhul samuti väga head, kuid oluliste kõrvalmõjudega (nt sisemised verejooksud vmt), kolmandal juhul ei ole mingit statistiliselt usaldusväärset erinevust märgata. Ja katse läbiviija otsustab, et talle meeldib isiklikult kõige rohkem ravim nr 2, sest see on nt roosa ja ümmargune ja lõhnab hästi. Ja ravim läheb masstootmisse ja lettidele – nojah, veidi aja pärast tuleb ikkagi hakata tootma ravimit sisemiste verejooksude vastu või võtta kasutusele too nr 1, mis tollele katsetajale ei “sobinud”. Sama võib näiteks ka väita füüsikaseaduste ja -teooriate kohta – miks teadlased sajandeid vedasid vägikaigast selle üle ja arutlesid ja nägid vaeva selgitamaks, mis valgus on – kas ta on laine või korpuskulite voog. Oleks võinud ju kätt suruda ja kokku leppida, et igaühele oma. Ainult et siis oleks vist jäänud selgitamata ka fotoefekti olemus ja leiutamata laser. Või kui nt pooljuhtide olemuse selgitamisel igaüks oleks oma “sobivaima” selgituse juurde jäänud, siis ei oleks meil vist kellelgi transistorraadiot olnud?\n27. aprill 2009, 15:31\nAh, igas koolis leiab mõne õpilase, kes jaburusi kirjutab. Selle põhjal üldistamine on kahtlane.


Innovatiivsetest energia säästmise võimalustest ja lahendustest kodus - Maaleht\nEno Pappel, Mariana Ots\n3D kodu eesmärk on aidata aru saada kodu energiakasutusest.Viimsi Teataja\nAastast aastasse on kulud energiale suurenenud igas majapidamises. Ja energia kallinemine jätkub kiires tempos. See on ka põhjus, miks viimastel aastatel räägitakse üha rohkem energia säästmise vajalikkusest.\nVõimalused energia kokkuhoiuks oma majapidamises\nSelleks, et paremini hinnata oma koduseid energiakulutusi ja teada energiasäästu võimalusi, on Eesti Energia toonud klientideni uue energiasäästu veebi. Energiasäästu veebi üheks huvitavaks interaktiivseks osaks on 3D kodu. 3D kodus on tarbijal võimalik tutvuda tüüpilise korteri või elamu 3D koduga ning leida sealt nõuandeid erinevate energia säästmise ja kulude kokkuhoiu võimaluste kohta.\n3D kodu eesmärk on aidata aru saada kodu energiakasutusest ja mõtestada paremini ühe või teise seadme tegelikku energiakulu ja vajalikkust majapidamises. Näiteks valgustuse puhul on toodud välja reaalsed elektrikulud eurodes nädala lõikes ühe või teise lambi kasutamisel. Eesti Energia on välja arvutanud ka keskmise võidu eurodes, kui asendada tava lambipirn säästlikuma lambiga. Kulu mõõde rahalises väärtuses on lihtne viis, andmaks hea ülevaate, kui palju reaalset kokkuhoidu annab üks või teine seade rahaliselt. Kui inimene näeb oma kulutusi energiale päeva, kuu või aasta lõikes, on sealt edasi lihtsam ka mõista ja arvutada energia säästmisele tehtavaid investeeringuid, nende väärtust ja tasuvust pikemas perspektiivis.\nLisainfo 3D kodu kohta leiab veebiaadressilt www. energia.ee/kokkuhoid.\nKonkreetsed võimalused hommepäev energiasäästust osasaamiseks\nElektroonilised radiaatori termostaadid - kütteenergia kokkuhoid kuni 30%.\nMajapidamistes, mille ruumide kütmisel kasutatakse vesiradiaatoreid, on võimalik paigaldada juhtmevaba elektrooniline termostaat, mis reguleerib vastavalt seadistatud ajaintervallidele automaatselt ruumi temperatuuri. Näiteks saab määrata nädalapäevade ja kellaaegade lõikes konkreetsed temperatuurid, mida termostaat automaatselt järgib. Samuti on olemas spetsiaalsed programmid, näiteks puhkuseperioodiks, või lahendusi, mis kontrollivad akende ning uste avamist ja võimaldavad saata info termostaadile, et õhutemperatuuri muutuse ajal ruumi temperatuuri automaatselt vähendada.\nEnamasti on sellised termomeetrid lihtsalt paigaldatavad ja sobilikud enamikele uuemat tüüpi radiaatoriventiilidele ega nõua selle paigaldamisel spetsialisti oskuseid. Elektrooniliste termostaatidega on võimalik saavutada kütteenergia kokkuhoidu kuni 30%.\nEnergiakulu monitorid - saadaval nii pistikupesasse paigaldatav kui ka elektriarvesti külge paigaldatav. Lisaks on võimalik ka uusimaid monitore ühendada arvutitarkvaraga, mis võimaldavad analüüsida kodu energiakulu kuupäeva ja kellaaja täpsusega pikema ajaperioodi jooksul ning graafikute abil. Monitorid aitavad mõõta elektrienergiakulu reaalajas ja näitavad kulu rahalises väärtuses.\nEnergia säästmisel on oluline mõista, palju ja kuhu rohkem kulub energiat igapäevastes toimetustes. Parima tagasiside annab sellele reaalajas energia kasutamist näitav monitor. Kui kord kuus oma energianäit võtta ja selle alusel maksumus arvutada, siis on tegemist tagantjärgi olukorra fikseerimisega ning ei teki ettekujutust, mille arvelt oleks võimalik energiakulu vähendada. Seevastu energiakulu monitorid võimaldavad tähele panna iga muudatust ehk näitlikult tajuda, et kui näiteks kustutada mittevajalik valgusti esikus, palju see vähendab energiakulu. Seetõttu aitab energiakulu monitor tarbimisharjumusi muuta ja selleläbi säästa.\nEnergiakulu monitor võimaldab näidata, kui palju kulub energiat hetkel reaalajas ja näha ka selle maksumust. Samuti näitab monitor energiakulu päevas ja kuus ning võrdlust eelmise perioodiga.\nValgusallikad ja valgustus - nüüd on saadaval erivõimsusega nii LED- kui ka säästulampe, mis on pika elueaga, kiirestisüttivad, sooja valgustooniga ning paljud võimsamad valgusvihku hämardava funktsiooniga ehk timmerdatavad.\nIga majapidamine vajab tänapäeval suurel hulgal valgusteid ja seetõttu on oluline valida õige valgusallikas, mis oleks pika elueaga ja aitaks energiat kokku hoida. Kuigi turul on saadaval suurel hulgal säästupirne, on mõistlik valida pikemas perspektiivis valgusallikaks LED (valgusdiood) pirn. Tegemist on uue tehnoloogiaga, mis ei ole kuidagi seotud säästupirnidega. LED-i eeliseks on ennekõike väga väike energiakulu ja väga pikk kasutusiga 25 000-50 000 tundi või umbes 15-20 aastat. Samuti taluvad LED-id hästi sisse-välja lülitamist ja on kiire süttimisega ning saavutab oma heleduse koheselt. Hea on teada ka seda, et parimad tootjad pakuvad LED-pirnidele 2-3-aastast garantiid.\nOsramil on saadaval nüüd tootevalikus ka uuema disainiga säästulambid, mis meenutavad oma kujult tavahõõglampe, on kiiresti süttivad ja võimaldavad valguse hämardamise funktsiooni ehk timmerdamist. Kuigi säästupirne kasutatakse täna rohkem just oma soodsama hinna tõttu, siis järk-järgult soodsamaks muutuvad LED-pirnide hinnad hakkavad seda eelist kaotama. Täna on parimate näitajatega säästupirnid samas hinnas LED-pirnidega ning sellistes tingimustes oleks eelistatum valik siiski LED-pirn.\nValgustuse puhul on säästmise teele asumine väga mugav ja taskukohane. Nimelt iga kord, kui kodus mõni pirn läbi läheb, saab selle asendada LED-pirni vastu ja nii järkjärgult kogu majapidamises valgusallikad uute vastu vahetada. LED-pirne toodetetakse suures valikus ja igale olemasolevale lambipesale peaks leiduma sobilik.\nKoduses majapidamises vajalikud LED-pirnid tarbivad umbes 3-10 W. Samal ajal parimad säästupirnid umbes 11-20 W. Pirni valikul ei saa aga enam vatte võrdluseks kasutada. Lambipirni valimisel tuleb jälgida luumenite arvu - valgusvoog luumenites on valgushulk, mida lamp tekitab. Näiteks 410-430 luumenile vastab 40 W hõõglamp.\nSamuti on oluline jälgida pirni valikul valgusvärvi, mida mõõdetakse kelvinites. Kui hõõglambid annavad ühesuguse sooja valge valgusvärvi, siis kompaktluminofoor ja LEDlambid võivad olla erinevate valgusvärvidega: 2700-3000 K (soe toon, soovitav lõõgastumiseks) ja 3200-6000 K (külm toon, soovitav töötamiseks).\nKust on võimalik soetada uusimaid energiasäästu seadmeid ja lahendusi\nEeltoodud lahendused on lihtsalt rakendatavad igas kodus ja võimaldavad energiakulusid säästma asuda kohe. Praegu pole Eestis enamikus ehituskauplustes võimalik häid energiasäästlikke tooteid veel leida või on valik minimaalne. Seevastu on internetis olukord palju parem ja netipoodides müüakse kaupa suures valikus, ka selliseid, mida tavapoodidest ei leia. Samuti on netipoes müüdav kaup üldjuhul 20-40% soodsam.\nÜks Eesti parima kaubavaliku ja mõistlike hindadega netipood on www.energiasääst. ee, mis on keskendunud just energiasäästlike toodete turustamisele. Üheks eeliseks on selle poe puhul ka see, et seal on toodete juures videod, mis võimaldavad hästi aru saada, mida toote pakend sisaldab ja kuidas toodet kasutatakse. Lisainfot energiasäästu lahendustest ehitamisel pakub www.majaehitaja.ee.\nehituse nõustamise ja koolituse portaali väljaandja\nturunduse- ja tegevjuht\nenergiasäästlike lahenduste ja koduautomaatika jaemüügile suunatud e-poe väljaandja


1600x900 Loodus tapeet. Paeluv töölaua tausta lae alla 345563\nLoodus tapeet 1600x900 - Tasuta tapeet taustaga. 345563\nTapeet töölaua tasuta - 1600*900 tasuta tapeet Töölaua. Võimu täpsus, 1600 * 900 imekaunis taustapildid taustaga desktop. 1600 - 900 Maaliline tasuta tapeet, 1600/900 Ilusad lilled taustapildid tasuta lae alla. HD wallpaper laadi.\nInimesed juba ammusest ajast külge erilise tähtsusega lugemine keele värvid. Vaadates imeline jooned ilus lill ja selle värvi, siis on võimatu ükskõikseks jääda võlusid loodus. Romantiline seiklus puhkus. Soolo seikluspüha üksikreisijatele. Hämmastav olemus. Krimmi poolsaarel on varakamber, mis täidab loodus ise. Puhkuse kõik hinnas. Sajandeid, aedades ja parkides on sümbol luksust ja võimu. Tapeet 345563: Nikita. Värvi mängib inimese elus tähtsat rolli. Odav väljasõidud. Meeldivat jalutuskäiku vana park rahustab paremini kui ravimid. On hämmastav, kui suuremeelne ja leidlik on looduse värvi lilli. November. Krüsanteem peetakse kuninglik lill. Ekskursioonid on võrdselt kasulik nii lastele kui ka täiskasvanutele. Tipptasemel puhkusereisid, mida saate endale lubada. Sügis meenutab mees oma lühikese elu. Parimad perepuhkuse pakkumised ja odavad reisipakettid. Krüsanteemid. Teadmine on jõud. Botaanikaaiad. Looduses, on midagi valesti - iga vorm, ilus või kole, põhjendatud ja kõik, mis on olemas, tundub täpselt nagu see peaks olema. Iga nurga Krimmi sõna otseses mõttes hingab ajalugu, legende ja traditsioone. Nikita botaanikaaed. Kõik hinnas pere kuurordid. Nikitsky botaanikaaed. Mikrofloorale jumalanna lilled. Krüsanteem palli. Tähelepanuväärne. Jalta. Lühidalt nädalavahetusel Getaways. Vaatamisväärsused. Kõige ilusad lilled taustapildid. Iseloomu tapeet taustaga. Iseloomu tapeet Full HD.\n1600x900 - Hd taustapildid. Unistus Voolama. Pildid töölaua tapeet tasuta, Tasuta tapeet pilte, Tasuta töölaua tausta - Vaata tohutu maailm. Tasuta taustaga pildid, Tasuta tapeet pildid - Võimu ime. Tasuta foto taustaga, Tasuta tapeet pildid - Võimu talent. Desktop pildid, Unistus Vaim. Tasuta töölauapiltide - Võimu mulje. Tapeet tasuta - Vaata Vapustav maailm. Loodus tapeet, Tapeet sügisel · Tasuta taustaga pildid\nInvesteeringud teadmistesse on parimad. Värv on elu, see annab meile jõudu, taastab, kohtleb ja võlusid. Lühike reis on suurepärane vahend, et ravida kroonilist väsimust. Teekonna, kuidas me mõtleme, juurdunud harjumusi, tunnused, saab läbi olulisi muudatusi. Taurica on klassikalise nimi Krimm. Ilusad lilled luua illusiooni kontakt loodusega. Palju põnevaid legende ja hämmastav lugusid pühendatud ilus krüsanteem. Abiga ekskursioon õpime maailma. Tervis on kõige olulisem inimese rikkuse. Puhkuse psühholoogiline kasu. Miks reisimine on teie tervisele kasulik. On kohti maailmas, kus loodus on nii lõpmata ilus, et tekitab tunde ebareaalsuse. Arvukus päikeselise päeva aastas, mereäärsed rannad ja mägimetsad, mitmekesine taimestik, jõeorud, Kuru ja juga, palju kultuurimälestisi - kõik see on tõeliselt hindamatu rikkuse Krimmi. Odav puhkus. Kaunid aiad ja pargid luua soodne mikrokliima. Kuidas veeta oma vaba aega kasulikult. Kust saada day seda terve elu? Haridus on aluseks ühine inimese kultuuri ja ühiskonda oluline näitaja sotsiaalne areng. Parimad puhkusekohad maailmas.\nMiski pilt ei ärata meid nii palju kui tõsi imeline värv. Suhtluskeele ilusad õied on imeline lõhnad. Krüsanteem, ploom, orhidee ja bambus, vastavalt Jaapani mõisted moodustavad neli üllast taimestiku. Reisi muljeid. Loodus on õnnistatud Krimmi vaatamisväärsusi looduslikku päritolu: juga, maastikke ettearvamatu vorme, piigid ja salapärane koobastes. Digifotograafia ekskursioonid - Fotokunst galeriid. Digitaalse online-meedia, Web kunstigalerii - digifotograafia 345563: Vana-sümboolika värve ja nende tõlgendamise eri kultuurides kinnitab tänapäeva teooriate suhe värvi ja emotsioone. Mis on puhkuse jaoks? Praegu on kõige populaarsemad reisisihtkohad maailmas. Tauria kubermang oli osa Vene impeeriumist. Me kõik unistame kulutada veidi aega teha kohtades, kus on värske ja puhas õhk, ja loodus on säilitanud oma ilu ja võlu.


Kolumn: džihaad EKRE vastu • Objektiiv\nArvamus » Kolumn: džihaad EKRE vastu\nPeaminister Jüri Ratas ja PPA peadirektor Elmar Vaher. Foto: Scanpix\nNii peavoolumeedia juhtivad väljaanded kui poliitilised oponendid peavad EKRE vastu leppimatut ja kompromissitut džihaadi. Nende jaoks ei lõpe see enne, kui uskmatud ekreiidid on poliitiliselt elimineeritud ja riik on täielikult tagasi toodud liberaalse demokraatia rahumajja, kirjutab kolumnist Veiko Vihuri.\nViimaste päevade poliitiline torm veeklaasis, mis keerles EKRE juhtfiguuride Mart ja Martin Helme ning PPA peadirektori Elmar Vaheri ümber, kinnitas juba teada-tuntud tõsiasja – nii peavoolumeedia juhtivad väljaanded kui poliitilised oponendid peavad EKRE vastu leppimatut ja kompromissitut džihaadi. Nende jaoks ei lõpe see enne, kui uskmatud ja seestunud ekreiidid on lõplikult poliitiliselt elimineeritud ja riik on täielikult tagasi toodud liberaalse demokraatia rahumajja.\nEKRE juhtidele heidetakse ette Donald Trumpi bravuurika ja tormaka käitumise matkimist. Kuid ka liberaalne peavoolumeedia käitub EKRE suhtes sarnaselt sellega, kuidas USA liberaalne meedia on käitunud Trumpi suhtes – varjamatu vaenu ja täie otsustavusega teha omalt poolt kõik selleks, et sihtmärk mistahes vahenditega põhja lasta. Tõde pole oluline, narratiiv on põhiline.\nJa selle narratiivi kohaselt on Jüri Ratase ebariigimehelik soov peaministriks jääda avanud tee võimu juurde laamendavatele ja kõiki solvavatele kaabudele, kes on hakanud kehtestama mingisugust jõledat natslikku või fašistlikku režiimi ning püüavad enda teelt kõrvaldada kõik, kes veel demokraatlikku õigusriiki kaitsta püüavad. Eriti muidugi õiguskaitsjad – prokurörid, kohtunikud ja politseinikud.\nJa nii me siis kuulemegi, kuidas rahva seas kõrgelt hinnatud ja väga armastatud politseijuht saab kurjalt kaabult „võltsitud allkirjaga" ja ka muus osas õigusvastase vallandamismääruse. Portaalides jooksevad üksteise võidu pealkirjad, kus antakse teada, et Helmed tegi katse kukutada politseijuhti (kõlab nii, nagu oleks üritatud läbi viia riigipööret) ja et selleks kasutati võltsitud allkirjaga dokumenti. Faktid ei loe – loeb mulje või häälestus, mis lugejatele asjast jäetakse või neisse pealkirjade ja juhtlausete abil sisendada püütakse. Seda tehakse täiesti küüniliselt, sest ajakirjanikud on oma maailmavaateliste veendumuste tulemusel hakanud džihadistideks, pühasõdalasteks.\nKuigi õigem oleks neid kutsuda terroristideks, nagu seda tehakse islamifanaatikutega. Lugejatel peaks ju olema õigus kuulda automaaditärina ja usukarjete asemel tasakaalustatud ja erapooletut informatsiooni selle kohta, mis valitsuses ja üldse poliitikas toimub.\nSiinkirjutaja jaoks on kõnealuses loos üheks oluliseks vastuseta küsimuseks see, miks tõttas peaminister Jüri Ratas hämmastava rutuga PPA peadirektor Elmar Vaherile appi ning läks laupkokkupõrkesse omaenda koalitsioonipartneritega. Loomulikult saab öelda, et Ratas tundis end tõsiselt häirituna, sest Helmed polnud oma samme temaga kooskõlastanud. Kuid sel juhul oleks võinud piirduda koalitsioonipartneri tormakuse taunimisega. Ratas aga teatas viivitamatult avalikkusele, et erinevalt omaenda valitsuse siseministrist usaldab ta politseijuhti täielikult ja et viimase suhtes ei tohi distsiplinaarjuurdlust algatada (!). Seega ei luba Ratas isegi mitte uurida, kas ministri ebasoosingusse langenud politseikindralinspektor Vaher on milleski eksinud.\nMis paneb peaministrit jäägitult usaldama politseijuhti olukorras, kus kaks tema koalitsioonipartnerist ministrit päris kaalukatel põhjustel Vaherit ei usalda? Meedias on pidevalt naeruvääristatud Helmede trumpilikku süvariigi-retoorikat ja leitud, et nad kas usuvad tõemeeli jaburat vandenõuteooriat või kasutavad seda küüniliselt ära, et kasvatada oma populaarust.\nKuid etteheiteid politseiülema aadressil, kes väidetavalt valetab ja saboteerib ministrit, on sedavõrd tõsised, et peaministril lihtsalt ei sobi kõigest mõne loetud tunni jooksul teatada sotsiaalmeedias oma täielikust toetusest talle, tehes sellega narriks oma valitsuse ministri ja tema asendaja. See, et Ratas väljendas Vaheri suhtes kiiresti ja avalikult täielikku usaldust, andis kõneka signaali, et politseiülem on puutumatu. Isegi pärast seda, kui ta ministrilt saadud paberitega otsemaid meediasse jooksis, et mobiliseerida avalikkus võitluseks oma ülemuse vastu.\nMa ei tea, võib-olla on Keskerakonna juhtfiguurid teatavatel põhjustel lubanud „süvariigile", et vaatamata EKRE ja eriti Helmede retoorikale neid ei puudutata, nende tiibu ei kärbita. Vastutasuks suhtub „süvariik" Keskerakonda armulikult ja mõistvalt. Tarvitses Helmedel vaid teha katse PPA juht välja vahetada, kui peavoolumeedia hullus ja Ratas jõuliselt sekkus. Ometi on Vaheril all mitu kollast kaarti.\nMa ei tea, võib-olla on Keskerakonna juhtfiguurid teatavatel põhjustel lubanud „süvariigile", et vaatamata EKRE ja eriti Helmede retoorikale neid ei puudutata, nende tiibu ei kärbita.\nJuhtunule järgnenud poliitilise lainetuse käigus tuli staažikas punane Jaak Allik (endine NLKP, praegune SDE liige) välja mõttega, et EKRE vastu tuleks luua nn suur koalitsioon, kuhu kuuluksid kõik parlamendiparteid peale rahvuskonservatiivide (loe siit). Kohadki on tal juba ära jaotatud: Ratas jääks peaministriks, Keskerakond säilitaks viis ministrikohta ning eurovoliniku portfelli, Reformierakond saaks kuus ministeeriumi ning Riigikogu esimehe koha. Isamaale ja sotsidele antaks kummalegi kaks ministrikohta ja vastavalt Riigikogu esimese ja teise aseesimehe positsioonid. Peaministriametist loobumise võiks Alliku sõnul kompenseerida Reformierakonnale lubadusega toetada kahe aasta pärast toimuvail presidendivalimistel just Reformierakonna poolt väljapakutavat kandidaati.\nAlliku arvates hakkaks sellise lahenduse korral riiki juhtima tõepoolest rahva poolt valitud parlament. Sisuliselt on see aga ettepanek vana „hea" kartellivalitsuse taastamiseks – erakonnad jagavad isekeskis riigipiruka ja opositsioon suletakse jääkeldrisse.\nPeab siiski märkima, et endise kommunisti armulikkus on ülimalt tähelepanuväärne, sest ta lubab EKRE-l jääda opositsiooni ega nõua rahvuskonservatiivide sulgemist kinnimajja. Ta koguni leiab, et EKRE-le tuleks anda julgeolekuasutuste järelevalve komisjoni esimehe koht: „Selle komisjoni kuulumine valitsuskoalitsiooni kontrolli alla on põhjustanud nende asutuste parlamentaarse kontrolli formaalsuse ja nn süvariigi fenomeni tekke, millele tähelepanu osutamisel on EKRE-l minu arvates suuresti õigus." Ohoo!\nKuidas aga läheb kõik see kokku pidevalt kõlava evangeeliumiga kaasavast ja hoolivast, poliitilist pluralismi tagavast liberaalsest demokraatiast? Miks ei tohi EKRE maailmavaate ja programmi poolt hääle andnud Eesti inimestel olla oma väljundit valitsuses? Aga näe, ei tohi. See ei olevat tõeline rahva poolt valitud valitsus.\nEks me näe, kui kaua praegune võimuliit vastu peab. Vähemalt kõrvaltvaatajale paistab, et seekord tuli EKRE juhtidel taanduda – kui just Ratasega teatud sammudes konfidentsiaalselt kokku ei lepitud. On tõsi, et valijatele antud lubadusi saab ellu viia üksnes valitsuses olles ja mõne ametniku personaalküsimus ei kaalu üles liikumist suuremate eesmärkide poole. Juhul muidugi, kui omaenese huve järgiv püsi- ja süvariik ei takista efektiivselt koalitsiooni poliitiliste eesmärkide saavutamist. Ühel hetkel võib olla mõistlikum sirge seljaga lahkuda.\nKuid fanaatiliste džihadistidega, oma ideoloogiast hullunud aktivistidega, ei ole paraku võimalik millegi üle läbi rääkida. Võitlus nendega jääb kahjuks kestma pikemaks ajaks.\nSildid džihaad EKRE Elmar Vaher Jüri Ratas liberaalne demokraatia Mart Helme Martin Helme peavoolumeedia poliitika süvariik


Väliskapital juba kiikas Eesti ettevõtete poole. Kaarma dolomiiditehase direktori Margus Kruusmägi juures käisid ühisfirma asutamise plaani üle läbi rääkimas McIntosh Granite Ltd eestlasest president Ervin Hopp Kanadast ja Porsfeld Gmbh und Co peadirektor Friedhelm Porsfeld Lääne-Saksamaalt.\nEndise hooga käis sotsialistlik võistlus ning jagati tunnustust paljudele tublidele tööinimestele. ENSV Riiklikus Agrotööstuskomitees 22. septembril toimunud vastuvõtult tublimatele põllumajandustöötajatele sõitis Lenini-nimelise kolhoosi seatalitaja Elvi Kärner tagasi koju sõiduautoga Moskvitš 412 – NSVL Rahvamajandusnäituse audiplomiga kaasnenud hinnalise kingitusega eelmise aasta töötulemuste eest. Aga juba aimus ka uue aja kangelaste (või kangelannade) esiletõus – reklaamiklubi Mainor ja E. V. A. klubi kuulutasid välja saarte missivõistluse kandidaatide eelregistreerimise.\nHäirete üle bussiliikluses, eriti linnas, kurdeti ka 20 aastat tagasi, kuid nende põhjuseks polnud veel mitte raha-, vaid hoopis tööjõupuudus. Saaremaa koolidki olid toona hädas pigem ruumi- kui pearahapuudusega. “Koolides kerge õppeaasta ei tule. Õpilaste arv kasvab. Ühes vahetuses õppimine linna suurtes koolides tundub lükkuvat kaugesse tulevikku,” kirjutas Harry Õnnis uue kooliaasta alguses.\nSpordikuulsust tõid kodusaarele ainsa Saaremaa sportlasena septembri esimesel nädalavahetusel Tallinnas peetud Eesti kergejõustiku meistrivõistlustel osalenud Kalle Laanet siseasjade osakonnast, kes kolmikhüppes olümpiavõitjast Jaak Uudmäest vaid 2 cm kehvema tulemuse, 15.34-ga võitis hõbemedali ning 7.23-ga kaugushüppes jäi neljandale kohale ning Eesti meistrivõistlustel 100 km maanteesõidus pronksmedali võitnud Andres Lauk.\n3.09 – Viljandi, Pärnu ja Kingissepa rajooni kohtumisel kergejõustikus Pärnus võitsid saarlastest esikoha Kalle Laanet 100 m jooksus ja kuulitõukes ning Raul Aru kuulitõukes, kokkuvõttes jäid saarlased teisele kohale. II Muhu jooksul osales 76 mees- ja 7 naisjooksjat, kes läbisid 17,3 km vahemaa Kuivastu sadamahoone juurest riikliku ehitusuuringute instituudi puhkebaasini Nautse külas. Võitis valgalane Kalev Urbanik, kes on ka Sõrve jooksu kolmekordne võitja. Saarlaste parim Toivo Lepp oli kuues, muhulaste parim Aadu Äkke aga 33.\n8.09 – Saare teedevalitsuse töömehed panid Kuivastu maan-teel linna ringtee serva püsti Tallinna kunstikombinaadis Ars tehtud viida nimega “Kuressaare” ja aastaarvuga 1563.\n15.09 – Saaremaa Rahvarinne ja Saaremaa Muinsuskaitse Selts korraldasid Kuressaare lossi hoovis vabaõhuaktuse 1941. a mõrvaohvriks langenute mälestuseks.\n24.09 – Rajooni venekeelsete elanike paremaks informeerimiseks hakkas kaks korda kuus ilmuma venekeelne infoleht Vestnik, mida toimetas Leo Nipsust ja mida esimese ajalehena Saaremaal laoti ja küljendati arvutis. Saaremaa X kirjanduspäeval esines saarlasest kirjanik Ahto Levi.\n25.09 – kell 2 öösel lükati kellad tunni aja võrra tagasi ning Eesti oligi naasnud oma õigesse ajavööndisse.\n27.09 – Kingissepa rajooni töörahva saadikute nõukogu istungjärk arutas põhiküsimusena rajooni elamuprogrammi aastani 2000.