Kodu: Kuidas Lõigata Oma Muru Ringi Ümbruses Maastik Puu - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nMis On Õige Isoleerimine Pööningul: Silmitsi Silmitsi Seisvatega?\nMinu Stella De Oro Päev Lily Lehed Muutuvad Kollaseks\nPõhiline > Kodu > Kuidas Lõigata Oma Muru Ringi Ümbruses Maastik Puu\nKuidas Lõigata Oma Muru Ringi Ümbruses Maastik Puu\nKuigi enamik inimesi lõikab oma muru sirgjoonel või triibulisel mustril, on maastikupuudad huvitav dilemma. Kuna teie ilusad jooned võivad puude positsioonide tõttu häirida, peate leidma veel ühe viise, kuidas neid ümber lõigata. Üks lahendus on niit ümber puude ümber ringi, luues meeldiva,...\nPuude puudutamisel hoidke hoolt, et vältida nende juurte või kampide kahjustamist.\nKuigi enamik inimesi lõikab oma muru sirgjoonel või triibulisel mustril, on maastikupuudad huvitav dilemma. Kuna teie ilusad jooned võivad puude positsioonide tõttu häirida, peate leidma veel ühe viise, kuidas neid ümber lõigata. Üks lahendus on niita ümber puude ümberringi, luues meeldiva, kokku pandud välimuse, mis sobib hästi ülejäänud muruga.\nPane oma kogu muru tavapärasele mustrile ja vältige niitmist puu juures umbes 5-6 jalga. Lülitage oma muruniiduk välja.\nKoo 10-suu köis puu ümber kohe põhja lähedal ja tehke trossist 6 jalga puust. Hoidke trossi märgi välisküljel ja liigutage puu ümber, puurige kriid 6-suu märgistusega ümber kogu puu, et teid juhendada, kui hakkate puu ümber ringi murdma hakkama.\nAsetage niiduk puu küljele kõige nähtavamaks, nii et teie algus- ja peatuspunktid on vähem nähtavad.\nKäivitage niiduk ja niitke ümber puu ümber ringi, nii et sisemise ratastega pagasiruum oleks võimalikult lähedal. Kasutage kriidimärgist ringikujulise juhendina. Kui jõuate oma lähtepunkti, peata ja niiduk välja lülitada.\nAsetage niiduk vastassuunas, nii et järgmine ring oleks niidistatud esimesena vastupidises suunas. Asetage oma siseruum rataste rööbasteele, mis jäävad esimese ringi juurde.\nKäivitage niiduk ja niitu ringis, hoides sisemise ratta esimese ringi rajal. Niipea, kui jõuate oma alguspunkti, peata niiduk.\nKolmanda ringi loomiseks korrake protsessi, kui teil on suurem muru; väiksema muru jaoks piisab kahest ringist. Kui teed kolmanda ringi, asetage niiduk esimese ringi suunas.\n10 jalaga köis\nKui teie niidukil on lehtkott, alustage oma esimest ringi välisküljel oleva lehikukotiga, pagasiruumist eemal, nii et võite niiduki teraga nii kiiresti kui võimalik kinnitada. Teisel ringil on teil siseküljel olev lehtkott, kuid siis peaks teil olema piisavalt ruumi, et see saaks liikuda ilma pagasiruumi löömata.\nSelleks, et vältida puu kahjustamist, vältige juurte eemaldamist või puude pagasiruumi lõikamist, soovitab Chicago Morton Arboretum. Enne niitmist alustamist kontrollige hoolikalt ala ja tõstke niiduk igal niisutamisel juurte kohal.\nKuidas Kinnitada Kaunistused Ukse Juures\nKuidas Saada Süst Nõelad Välja Vihmaveetorude\nWilting Sand Cherry Bush


Ettevõtjad on tagajalgadel: „Riik käitub põhiseadusevastaselt, aga lükkab vastutuse ettevõtjate kaela“ - Ärileht\nEttevõtjad on tagajalgadel: „Riik käitub põhiseadusevastaselt, aga lükkab vastutuse ettevõtjate kaela“\nIlle Nakurt-Murumaa, EVEA asepresident\nEttevõtjad on „üleöö“ sündinud „Vabariigi Valitsuse 5. mai 2000. a määruse nr 144 „Bioloogilistest ohuteguritest mõjutatud töökeskkonna töötervishoiu ja tööohutuse nõuded“ muutmise eelnõust tagajalgadel, postitavad EVEA näoraamatu ajajoonel oma arvamusi ja jagavad teemat lugematul hulgal edasi.\nNimelt võimaldab määruse muutmine kohustada ettevõtjaid (tööandjaid) korraldama COVIDi-vastast vaktsineerimist, st tõendite kontrollimist ja/või testimist, mis ei ole paljudel juhtudel asjakohane, ja pealegi on olemas ka palju teisi meetmeid, mida viiruse leviku tõkestamiseks kasutada.\nLisaks peavad juba varem vastu võetud seadusemuudatuse kohaselt eranditult kõik ettevõtted, sh iseendale tööandjaks olevad „ühe-mehe-ettevõtted“ käesoleva aasta 1. septembriks üles laadima e-tööinspektsiooni oma riskianalüüsi. Selle koostamiseks või uuendamiseks vajab enamik mikroettevõtteid konsultandi abi, mis on mõistagi tasuline.\nKõigele lisaks ütleb EVEA president Heiki Rits: „Me kindlasti ei ole vaktsineerimise või põhjendatud piirangute vastu, kuid oleme mures, et eelnõu jõustumisega tekivad halduskoormuse kasvu ja lisakulude kõrval pinged ka tööandjate ja töötajate vahel, aga ka teenuste-toodete osutajate ning klientide vahel, mille tagajärgi ei oska keegi ette näha. Oleme vastu kiireloomulisuse sildi all ettevõtjaid ja majandust kahjustavate otsuste tegemisele, eriti olukorras, kus kõiki osapooli ei kaasata või kaasatakse 24-l tunnil.“\nJärgnevalt toob EVEA välja valitsusliikmetele ja õiguskantslerile saadetud kirjas olevad põhipunktid:\nAmeti esindaja on seisukohal, et sedavõrd tugeva isikuvabaduste riivega seotud küsimust saab lahendada ainult seaduse tasandil ning põhjalikult kaaludes.\nTööandjal on TTOS järgi pädevus ja kohustus viia läbi töökeskkonna riskianalüüsi ning valida sekkumismeetmed vastavalt ohuteguri olemusele ja riski suurusele. On ebaproportsionaalne sedavõrd jämedalt sekkuda kõigi töösuhtes olevate isikute põhiõigustesse, jättes arvestamata, et paljudel juhtudel on riskide maandamiseks oluliselt vähem koormavaid abinõusid (nt. asjakohane õhuvahetus ruumides, inimeste hajutamine, ruumide dekontaminatsioon UVC kiirguse vms. abil, töökorralduse muutmine jne).\nJa kui jõuame koormavamate, personaalsete abinõudeni, siis – respiratoorsete viirusnakkuste puhul on äärmiselt tõhusaks ja tõendatud kaitseomadustega kaitsemeetmeks isikukaitsevahendid (FFP2 tagab 92% kaitsetõhususe ja FFP3 respiraatorid tagavad 95-98% kaitsetõhususe 2,0μm-0,02μm (keskmine suurus 0,6μm) osakeste puhul).\nMõju väikeettevõtetele on hindamata\nSamuti on eelnõu koostajad jätnud täielikult tähelepanuta, et eelnõus kirjeldatud kohustuste täitmine võib põhjustada suuri pingeid töötajate ja tööandja vahel ning see on niigi keerulises olukorras olevatele ettevõtetele ja ka inimestele täna talumatu. EVEA on väga selgelt vastu töösuhte osapoolte vahel selliste ebamõistlike konfliktide tekitamisele.\nOleme nõus, et vaktsineerimine on tõhus meede nakkushaiguste leviku pidurdamiseks, kuid eelnõusse süvenedes näeme probleemi lahendamise asemel hoopis vastuolu põhiseadusega, halvasti põhjendatud ja läbimõtlemata halduskoormuse suurenemist, väga suurt konfliktide ja vaidluste ohtu töösuhte osapoolte vahel ning selget ülereguleerimist ja ebaproportsionaalsust.\nJuhime tähelepanu, et riik on väga ebajärjekindel\nTäna soovib määrusandja panna tööandjale kohustuse koguda teavet ühe nakkushaiguse (COVID-19) kohta, kuid samas kasvõi näiteks TTOS §23 lg 6 kohaselt teatab töötervishoiuarst tööandjale vaid kutsehaigestumisest, jättes aga tööandjale kutsehaigestumise diagnoosi avaldamata. TTOS §23 lg 7 järgi tööst põhjustatud haigestumisest teatab töötervishoiuarst vaid Tööinspektsioonile!


Paljassaare tehissaarte rajamisele võib kuluda üle 400 miljoni euro - Kesknädal\nTallinna Paljassaare akvatooriumisse kolme tehissaart rajada plaaniva Märt Sultsi sõnul võib tehisarhipelaag minna maksma üle 400 miljoni euro, vahendab ERR.\n“Saarte ehituslik väärtus sel hetkel, kui lepingut sõlmiti, oli 200 kuni 230 miljonit eurot. Pluss sinna abihoonete ja teenushoonete ja pesumajade ja ühiselamute ehitamine ja kõikide muude asjade ja maa juurdehankimine,” lausus ERR-ile Sults, kelle sõnul tähendaks see veel umbes sama suurt summat lisaks ehk kokku üle 400 miljoni euro.\nSultsi sõnul tulevad plaanitud saared märksa mitmekesisema teenuste valikuga kui ainult kasiinod – plaanis on lisaks neile ka konverentsikeskus, ärihooned ja hotellid.\n“Üks saar on 10 000 kohaga konverentsisaar, mille nimi on Oid. Teine saar on Ärisaar. Seal on kaks-kolm kasiinot ja siis on ülejäänud ärikeskused ja hotellid. Ja kolmas on regeneratsioonisaar, kus on vaaterattad ja laste mänguväljakud ja vabade kunstide alad,” selgitas Sults ERR-ile.\nPaljassaare tehissaarte detailplaneering kehtestati Tallinna linnavolikogus 2018. aasta suvel, mil planeeringu algatamisest oli möödunud kümme aastat.\nSultsi sõnul sai pärast planeeringu kehtestamist allkirjastatud leping rahastajatega, kelleks on tema sõnul üle-euroopaline konsortsium, kuhu kuulub 67 ettevõtet. Siis aga projekt seiskus.\n“Nii minu kui Eesti kui Tallinna õnnetuseks lahvatas see rahapesuskandaal pankade vahel. Ja siis üks hea tegelane siit Eestist, ma ei oska öelda, kes, teatas, et peaks uurima selle projekti rahastajate tausta. Aga rahastajaid on kokku 67 ettevõtet,” rääkis Sults ERR-ile.\nNüüd, poolteist aastat pärast lepingu allkirjastamist on Sultsi sõnul jõutud taustakontrolliga umbes 40. ettevõtte juurde, mis tähendab, et uurimine võtab veel vähemalt aasta. Sults ei taha kedagi pealekaebajaks nimetada, kuid tema sõnul tekitab selline taustauuring küsimusi.\n“See projekt tundus nii ahvatlev, et eriti pikki läbirääkimisi ei olnud, kui lepingud said vormistatud ja väga suure summa peale garantiikirjad kirjutatud, mis ulatuses nad on nõus rahastama seda asja. Siis järsku hakati millegipärast uurima tausta. Taustauuring on alati mõistlik ja vajalik, aga sellisel moel – siis tekivad alati vandenõulikud mõtted pähe, et keegi on ekstra selle taga. No nii kaua ei ole võimalik ühe firma tausta kontrollida – kaks aastat, see ei ole võimalik,” rääkis Sults.\nProjektile on tekkinud huvilised ka Eestis, kuid Sults ei nõustunud ERR-ile avaldama, kes nad on.\n“Kui teatud seltskond sai aru, et see on võti negatiivsest majandusmullist väljatulekuks, täpselt sel hetkel hakkas tekkima meeletu huvi selle vastu. Sellest konverentsibisnisest ma rääkisin juba 10–12 aastat tagasi, et see on Eestis null ja selle peale peaks riik töötama. Kümme aastat tagasi peeti mind hulluks selle jutu peale,” lausus Sults.\nSultsi hinnangul on tehissaarte projekt kuldvõtmeke majanduse käivitamiseks ja uue tööstusharu avamiseks Eestis.\n“Need asjad, mis on sinna joonistatud ja mõeldud ja metoodikad välja mõeldud, kuidas need seal tööle hakkavad kõik – neid asju, ma ei usu, et siin Eestis kellelgi on ja ma arvan, et ei tulegi,” ütles Sults, ning lisas, et tema ei mõista, miks riik tehissaarte projekti pole otsustanud toetada.\nMore : Märt Sults, Tallinn\nVesipruuli loo mõtlejaile\t5 kuud ago\nSee on mõttetus. meil on olemas seal Naissaare ja ehitage see Ahvenamaa taoliseks või Osmussaare, mis kaugemal. Lisaks , Paljassaare puhastist väljuv pask(haisev piirkond) + laevad(müra Kopli, Suurupi piirkonnas) ja kala võimalik pesitsemine, paljunemine – sellega on siis lõpp kogu piirkonnale alates Väänast kuni Neemeni.\nMida sellega taotleda? Tohutu mass tuleb mängima? Miks laevaga kui Rail Baltikaga saab Pärnu , Euroopast 2 tunniga ja Soomest 1 tunniga:) ja avage vaid Casiinosid .\nSee 400 miljonit oleks vajalik investeerida Põlva, Võru, Peipsi, Piirissaare ja Peipsiäärse üleminek Narvani. Samuti on Pärnu-Valga-Viljandi kolmnurk samuti arendamata .\nSiis tõuseb iive ja vähenevad surmad, seal tegevust küll- kasiinodele, jaht, kalandus, purjetamine suvel ja talvel, jet sport ja palju muudki. Tallinn on mõtetult ülekoormatud ja kasutusele tuleks võtta piirkonnad, kus lagunev või tühikud olemasoleva infra sees. Mitte aga laiendada – 400000 elanikku elab 25 km *15 km laiusel soolikal, millise ala korrashoiuks läheb mõttetult raha ja on valgusreostus, müra ja õhusaaste. On häiritud tegelik elurütm.\nUnes\t5 kuud ago\nma juba nägin, kuidas Märt on ehitanud salatunneli Naissaarele ja seal salakasiinodes pestakse vene ärikate ja mafioosode raha. KaPo küll seda teab aga on vait, sest Märt annab neile palju rohkem altkäemakse kui tilgub meie lahjast eelarvest, milest lõviosa läheb niigi põhulõugadele, ärikatele ja varastele.\nNüüd tuleb välja, et see oligi vaid unenägu. Hakkab juba meenutama ühe saarlase Kuule lendamise unistust. Niikaua unistavad, kuni peegel ei näita enam hingeõhku.\nMillegipärast ei usu, et Märt oma saartega hakkama saab. Jääb puudu Jurka ja ta bande alalhoidlikkusest või pole Märt õige isik asja tagant torkima või teeb ta vesterbakalikke vigu selle kava levitamisel, ei oska eemalseisjana öelda.\nKuid Märdil on õigus ühes. Nimelt on Paljassaare rannikuveest enamik laevasõiduks kasutamatu oma madaluse tõttu. Midagi veeliikluseks sinna rajada pole mõtet, seega tuleks see ala täis ehitada, mitte aga millekski süvendada.\nMõeldav oleks neid saari ehitada nii, et osa madalast kuhjataks erinevateks saarteks ning nende vahele tekiks siis ka sügavam laevasõiduala, nt jahtidele ja kiirpaatidele, isegi väiksed reisikad saaks liikuma panna. Neil on suhteliselt väike süvis. Tundub, et Märdi mõte sinnapoole liigubki. Et ristluslaevad ei ostaks kalleid kaikohti Vanasadamas, vaid tasuta saaks “parkida” just Märdi kasiinosaare kai ääres. Kaimaksu asemele saaks kasu kasiino ning nii saaks ka saamata kairaha tasutud kaudselt.\nMõte tundub nagu mitte paha, kuid mille arvelt see kõik tuleb? Rahvast jääb meil üha vähemaks. Ei tea, kas Märt pooldab ühe isamaareeturi kava siia vedada miljon neegrit, vankat, juuti, hungveipingi, muslimit ja roomat, et nad eesti sugu uueks looks ja Eesti ülerahvastaks, kuid lähiaastakümnetel seda siiski näha pole.\nMuidu oleks Märdi nägemus uuest Höngkongist rahaliselt õigustav, sest hiinlased selle Höngkongi vaba elu peagi hävitavad. Ent Märt pole arvestanud eestlaste ajaloolise vastuseisuga oma maa hävitamise või mahaärimise suhtes. Kuigi just Märdi bande seda on soodustanud ning lubanud müüa osa maakerast ka välismaalastele, mis juba olemuselt on ülimalt totter, sest inimene pole maad loonud. Kuid alati ei juhigi inimeste tegusid mõistus.\nMärdile aga kinitan, et me mõlemad tema kasiinosaart ei näe. Sest seltsimees vikatiga on kiirem.\nMitte\t5 kuud ago\nei saa aru, miks meie ärihaid taolisest ehituskavast osa ei taha võtta. Sultsi sõnutsi olevat tegu ropu kasuallikaga, meie miljonärid aga poevad põõsasse või rukkisse kuldi manu. Ja pigem sõdivad kaitseministeeriumiga, et saaks aga tuulikuid igale poole püsti panna, kasumit aga ei tule ega tule. Ja isandada Sõnajalad, miks nemad kui edumeeled ärikad Sultsi liimile ei lähe? Just need lööks osakutepakiga kõige rohkem läbi, kes alustavad. Eeskujuks või Hansapank, kus alustanud vaesed müüsid pärast oma oskamatust tunnistades osakud miljonite eest svenssonitele maha. Sama käib Skaibi ja veel mõne vaese leiutise kohta. Miks nüüd meie ärihaid rahapakile kallale ei torma? Või on põhjus selles, et Sults tahab meie ärikatelt raha kokku laenata, et siis vähemalt 51% osalust omale kindlustada? Kuid peale meie raha on vabu miljardeid ka Venemaal ja Hiinas, Iisraelist ja Jänkistanist rääkimata. isegi Islaamiriik lööks ehk kaasa.\nSiin on mõttekoht. Iga ärikas teab, et sild Eurafraasia mandrilt Muhumaale on kahjulik ning see tuleb põhiseaduse abil sokutada ka virukate ja võrokate kaela, kuid kasiinod? Karu Armin sai multimiljonäriks, kas teised siis ei taha tõusta Karu ja Sultsi kõrvale või vahele?\nMärt\t5 kuud ago\nmoodustagu osaühing. Kes tahab, topib oma raha sinna sisse ja saab vastu kokkuleppeliselt 1 või mitu osakut. Nt kui osaku hind kehtestada 10€ (muidu vaesed ei saakski oma rahast lahti saada), siis minu 100€ sissemaksu tähendaks 10 osakut. Sultsi Märt paneb oma 100000 mängu ja saab 10000 osakut, Kimtsöngõnn aga 100 miljonit ja saab 10000000 osakut. Lihtne ja selge. Mingit piirangut hääletamisel (nagu seni on rahva nöökimiseks välja mõeldud ja valitsejate poolt kinnitatud) ei kehtestata, arvesse lähevad ainult osakud. Kui lähtuda Märdi 400-st miljonist, siis saaks kokku 40000000 osakut, 1 osa on siis 0,000000025 ehk 0,0000025%.\nKogu osakuarvestus oleks SultsKsiino ja Ko lehel avalik. Igaüks näeks, palju tema osak on toonud kahju või kasu ja mis väärtus tal hetkel on. osakute arvu võib ka kini panna ehk piirata kindla arvuga. Muidugi võib neid ka osalejate siseselt müüa-osta, kuid mitte esimesed 10 aastat. See takistaks omavahelise ülesostmise ja ainuvõimu. Viimast saab teha ka nii, et keelataks nt Kimtsöngõnnil osta üle 50% osakutest. Siis ta võib kasutada variisikuid, kuid seda me vältida ikkagi ei saa. Küll tuleks ette kirjutada keelud, mida ei saa hääletada, küll saab OÜ oma tegevuse lõpetada, makstes välja osakute väärtused, osa muidugi pärast pankroti väljakuulutamist ja rahasaamist.\nSügavamale ma ei tungi, küll Sults oskab paremini petta. Kuid 10€ ma kindlasti panustaks. Idu oelks uuel OÜ-l seega olemas. Märt, hakka pihta või anna takka! Saad varsti Edgari moodi kuulutada TEHTUD!\nmeil on 600000 maksumaksjat, siis 400000000/600000 = 667€/nägu. Täiesti tehtav.\nju niigi paljud saadavad 20000 või 60000 oma napist taskurahast igasugu petsitele, pappi sukasääres küll.\nsiis tuleb ka Kalevite kange poiga kuju Keskmadalale?\nTundub\t5 kuud ago\net Märk on vales bandes. Oleks ta valinud KaKa, oleks kohe pool miljardit eraldatud ja saarekesed üles ehitatud. Sest KaKa bande (varem AnAn ja TaRõ juhitud) on väga ahne ja valmis igast afäärist osa võtma. Loomulikult oleks kanditud rahva raha, kuid Märt oleks saanud oma. Edgar aga mingi ärikas polnud ega ole ka nüüd, tema mõttelend nii kõrgele ei tõusnud. JüRa aga on oleskleja, tema mingit ettevõtlust ei arenda (peale autopesemise ehk).\nNii et Märt, vaheta bandet ja sa saad oma saared koos kasiinode ja rahamägedega.


Näitus “Poola-Eesti suhted 1918-1939. Kajastusi Eesti arhiivivaramus” – Varssavi\nAlates 2. septembrist 2021 kehtestas Poola valitsus Poola ja Valgevene piiri äärsetel aladel eriolukorra, millega kaasnevad kogunemis-, liikumis- jm piirangud ning kohustus kanda kaasas isikut tõendavat dokumenti. Täpsem informatsioon Poola Siseministeeriumi veebis.\nNäitus “Poola-Eesti suhted 1918-1939. Kajastusi Eesti arhiivivaramus”\nKolmapäev 01.09.2021 to Neljapäev 30.09.2021\nWrocławi ajaloomuuseum, ul. Kazimierza Wielkiego 35\nTere tulemast vaatama näitust “Poola-Eesti suhted 1918-1939, kajastusi Eesti arhiivivaramus”, millega tähistame Eesti ja Poola diplomaatiliste suhete loomise sajandat aastapäeva, septembrikuus Wrocławi ajaloomuuseumi peasaalis!\nNäituse esmaesitlus Poolas toimus Łazienki Królewskie vabaõhugaleriis Varssavis. Selle avamisel 5. mail 2021 osales president Kersti Kaljulaid. Juuni- ja juulikuus esitleti näitust Czapski muuseumi aias Krakówis.\nKuni 30. septembrini avatud näitus võimaldab teada saada meie riikide vahelistest kontaktidest sõdadevahelisel perioodil; milliseid külastusi tehti, keda autasustati riiklike aumärkidega ja kuidas nägi välja sõjaline koostöö. Näitus tutvustab huvitavalt ka inimestevahelisi kontakte sellel perioodil. Näitus on rikkalikult illustreeritud fotode ja dokumentidega – siit leiate selliseid kurioosumeid nagu välisminister Józef Becki auks Tallinnas antud õhtusöögi menüü, aumärkidega autasustatud inimeste nimekirjad, erinevad tõendid ja isikutunnistused, Eesti sõjaväeorkestrite mängukavad Poola presidendi Eesti-visiidi ajal, LOT Polish Airlinesi lendude sõiduplaan Varssavist Tallinnasse 1932. aastal ning palju huvitavaid tõendusmaterjale meie riikide ja rahvaste tihedate ja värvikate suhete kohta.\nRohkem infot poola keeles


Aasta ema: kui on armastus, saad hakkama | Lääne Elu – EGeS Läänemaa\nAasta ema: kui on armastus, saad hakkama | Lääne Elu\nEGeS Läänemaa 14. mai 2017 14. mai 2017\nLäänemaa aasta ema Rita Lai Piirsalus oma kodu trepil. Urmas Lauri foto\nKui Rita Lai sai telefonikõne, et ta on pälvinud Läänemaa aasta ema tiitli, arvas ta, et keegi teeb temaga nalja.\n„Pidasin seda tüngakõneks,” ütleb Rita. Helistati töö juurde, Rita ütles „jah” ja „aitäh” ning unustas kõne selsamal hetkel, kui telefoni kinni vajutas. Kui järgmisel päeval uuesti helistati, et auhinnatseremoonia aega kooskõlastada, jõudis Ritale kohale, et tiitel on tõsi. Rital pole siiani aimu, kes ta esitas. Abikaasa ei saanud see olla, sest on Rita sõnul liiga tagasihoidlik, et seda teha, pojad samuti mitte, sest nemad oleksid emale kindlasti öelnud.\n„Eks ta ole muidugi meeldiv,” ütleb Rita tiitli kohta. Aga tähelepanu Ritale ei meeldi. Ega ta õieti aru saa, miks just tema. „Eks kõik emad tee oma tööd nii hästi, kui oskavad,” ütleb Rita. Määravaks saanud see, et peale kolme poja üleskasvatamise on Rita tegus ka väljaspool kodu. Ta on naiskodukaitse ja Piirsalu külaseltsi liige ning andunud (rahva)tantsija.\n„Kindlasti pange kirja, et ma ei ole üksi seda aunimetust välja teeninud. Abikaasa on ka. Meie peres oli nii, et mina olin see pehmeke, ja kui mees ütles, siis oli kord majas,” ütleb Rita.\nKoos abikaasa Aivariga on Rita üles kasvatanud kolm poega: Alvari, Allari ja Aigari. Lapselapsi on Rital viis. Kõik kolm poega töötavad Risti komandos. „Mul on väga turvaline elu. Mul on kolm päästjat,” ütleb Rita. Kõik pojad on jäänud elama kodukanti: keskmine lapsepõlvekodust Piirsalust paari kilomeetri kaugusele, kus ta ehitas üles vanaema sünnikodu, vanem ja noorem Ristile. Linna pole poisid tahtnud. Rita ütleb, et vanem poeg läinud teist korda ülikooligi, et ei peaks linna kolima. Tartu ülikoolis keskkonnateadust õppinule oli tööd Haapsalus või Tallinnas. Ristil oli tööd päästekomandos. Nii läks ja lõpetas Alvar sisekaitseakadeemia ning on elukutseline päästja. Aigar õppis ehitajaks, aga on samuti päästja nagu ka Allar, kes sai päästjakutse Väike-Maarja koolis.\nRita ütleb, et üks, miks poisid linna ei taha, on jaht. Rita abikaasa on andunud jahimees ja kasvatanud ka pojad jahimeesteks. Kasvatamise enda kohta ei oska Rita ütelda suurt midagi peale selle, et ise kasvasid. Lapsi aga peaks olema kaks või neli – paarisarv. „On kuidagi nii, et nad mängivad paarikaupa,” ütleb Rita. Rital tegelikult oligi neli, sest peres oli oma lapse eest ka noorema poja klassivend. Poisil oli küll oma kodu, aga suurema osa ajast veetis ta Rita ja Aivari pool. „Tubli mees on kasvanud,” ütleb Rita. Kasulast, muide, on kasvatanud ka Rita vanem poeg.\nAbielus on Rita olnud 30 aastat. „31 saab,” täpsustab ta. Kõike on olnud, head ja… Nagu abielus ikka. „Ju me siis klapime,” ütleb Rita. Pärit on Rita Kilingi-Nõmme lähedalt Talilt. Tali pruut, nagu abikaasa ütleb. Et Piirsalu kandi rahvas kandvat enamasti perenime Liiv või Lai, kulus kaugelt kandi pruut marjaks ära. Rita käis koos Aivari õega Tihemetsa tehnikumis, sealt tuldi Piirsallu külla, nii saadigi Aivariga tuttavaks. Läänemaal, sh Haapsalus ei olnud Rita varem käinud. Tihemetsa sekretäri-asjaajajana lõpetatud, töötas Rita mõnda aega Tali sovhoosis kaadrite inspektorina. „Siis tulime siia,” ütleb Rita.\n„Siia” tähendab sedasama Piirsalu maja, kus Rita ja Aivar praegugi elavad. Aivar oli metsavaht, majake oli metsavahimaja – kaks pisikest tuba ja köök. Jõudu mööda on maja suuremaks ehitatud. „Kahju on sellest, et saime teise korruse valmis alles siis, kui poisid juba välja kolisid,” ütleb Rita.\n„Kas lapsed peavad olema noorest peast?”\n„Ega ma nii noor olnud. 23 olin. Tollal öeldi, et 22 on viimane taks,” ütleb Rita. Enne abiellumist elati aasta niisama, siis öelnud Rita äiapapa, et tuleb ikka ühe nime peale minna. Mindigi. Nii et tegelikult on Aivar ja Rita koos olnud üle 30 aasta. See ja hiljaaegu Eesti aasta ema tiitli üle puhkenud poleemika paneb küsima, kas aasta ema peab olema abielus.\nRita ütleb, et ei ole selle peale sügavuti mõelnud, aga mõjunud on poleemika nii, et aasta ema tiitlil oleks nagu mõru maik juures. Nagu oleks milleski süüdi, aga milles – ei tea. „Ega ma oska ka öelda, kuidas emaks olemist hinnata,” ütleb Rita. Eks iga ema taha oma lapsele paremat ja kasvatada paremal moel, olgu ta üksikema või abielus. „Eks minu ajal olnud lihtsalt kombeks abielluda. Ma olen selle aja laps, mil niisama koos ei elatud,” ütleb Rita. Kui tagantjärele mõelda, oli raske. Aasta-poolteisese vahega kolm väikest poissi, majas vett ei olnud. „Ämma juurest tünnidega vedasime,” meenutab Rita. Olid loomad – pullid, sigu, kanad, metsavahil pidi olema hobune… „Kui see on suur armastus, saad kõigega hakkama,” ütleb Rita.\nAga et lapsed noorest peast… Pluss on selles, et noorest peast saadud lapsed saavad suureks ja oled ise veel noor. „Kõigile öelge, et kui 50 kukub, siis ei ole elu läbi!” kinnitab Rita. Rita ise tunneb, et 50aastaselt elu alles hakkas. 50aastaselt läks Rita raamatupidamist õppima, 53aastaselt õpib eakate hooldamist. Kaks aastat tagasi astus ta naiskodukaitsesse, hiljaaegu käis Rummu karjääris öisel parveretkel ja tegi läbi Kuperjanovi retke (25 kilomeetrit metsas, teised kõik noored). „Kas teete trenni?” imestan. „Ei tee,” ütleb Rita. „Eks kolme lapse kasvatamine ole ka paras trenn!”\nViimane hull tükk, mille Rita üle 50aastasena ette on võtnud, olid „Põrgu Jaani” võtted Nõval. „Saite vett ja vilet?” – „Jah, ikka. Väga põnev oli!” – „Olete jahimees ka?” – „Ei ole! See oleks ju katastroof!” Kui neli märga meest koju tuleb, siis tuleb neid kuivatada ja sööta. „Kui ma ise ka tuleks, ma ei tea, mis siis oleks!” ütleb Rita.\n„Kas poisid lastena koerust ka tegid?”\n„Eks ikka, poisid on poisid,” ütleb Rita, „aga ei midagi hullu.” Siis hakkab tasapisi meelde tulema. Siga suri ära. Kui elada maal, siis juhtub ikka, et mõni loom sureb. Vanem poeg olnud nelja-viiene. Loomaarst tuli siga lahkama. Poiss näinud kuidagi üle õla, et lahatakse. Rita ei teadnud, et vaatab. Läheb Rita tuppa, vaatab: kummipõrsas seliti maas, sõrad taeva poole, poisil kööginuga käes, lahkab. Kord jälle avastanud Rita, et lehm ei anna enam piima. Lüpsiaeg käes, aga piima pole. Tulnud välja, et vanem poiss ja sugulase tütar käinud omapäi lehma lüpsmas, kilukarpi, joonud ise, andnud kassile ka. Mõni pahandus on välja tulnud ka tagantjärele. Poisid päästnud toas ilutulestikuraketi lahti, istusid laua all, kui rakett hirmsa hooga tuba mööda lasi, lõpuks lendas rakett aknast välja, aken puru. Poisid öelnud, et viskasid kiviga. Alles hiljaaegu tulnud välja, et see oli rakett!\nEluks suur õpetussõnade jagaja Rita ei ole, aga ühte on ta poegadele öelnud: üksõik millega on hakkama saadud või mida tehtud, alati võib koju tulla ja asjast rääkida!\n* sündinud Talil 1964\n* lõpetanud Tali 8klassilise kooli, Kilingi-Nõmme keskkooli, Tihemetsa sovhoostehnikumi sekretäri-asjaajajana, Haapsalu kutsehariduskeskuse ja Lääne-Viru rakenduskõrgkooli raamatupidajana, õpib eakate hooldust\n* töötab Risti hooldekodus\n* 30 aastat abielus, abikaasa Aivar Lai\n* pojad Alvar (30), Allar (28) ja Aigar (27)\n* viis lapselast\nAllikas: Aasta ema: kui on armastus, saad hakkama | Lääne Elu\nPrevious: Martna kirikus saab kaasa elada altariuurimisele | Lääne Elu\nNext: Aasta küla 2017 kandidaat: Kirbla | Aasta küla | ERR


Blog Archives - Eesti Lasteaednike Liit\nVaatame lasteaeda uue nurga alt Pärnus\nSA Eesti Naisteühenduste Ümarlaud (ENÜ SA) juhitava ja Norra finantsmehhanismi 2009-2014 programmist „Sooline võrdõiguslikkus ning töö ja pereelu tasakaal“ rahastatava toetusega projekti „ SIHT – Sooaspekti Integreerimine õpetajaHaridusse ja Täiendkoolitusse“ raames läbiviidav koolitus lasteaiaõpetajatele „Vaatame lasteaeda uue nurga alt“\nSIHT selgeks – kuhu ja kuidas edasi?\nMida näha ja mida teha, et tüdrukutel ja poistel oleks tulevikus avaramad valikuvõimalused, et nad oleks vabad ja julged valima üha keerulisemaks ja mitmekesisemaks muutuvas maailmas.\nLasteaialgi on selles oluline roll, kui õpetaja ise oskab ja tahab näha esmapilgul nähtamatut ja mõelda, kuidas laste valikuvõimalusi avardada ja tüdrukutele ja poistele võrdseid arenguvõimalusi pakkuda.\nKoolitus toimub Pärnu Tammsaare Lasteaias, Tammsaare pst.10b\nAja – ja päevakava\n9.45 Kogunemine, tervituskohv\n10.00-10.30 Avamine, tutvumisring\n10.30-11.30 Sissejuhatus, rühmatöö ja rühmatöö kokkuvõte\n11.30- 12.00 Kas lapsed või poisid ja tüdrukud – kas sugu on oluline ja miks?\n12.00 – 12.30 Lõuna, kohvi\n12.30 -13.30 Mida kujutavad endast soolised stereotüübid ja mida nendega peale hakata?\n13.30-14.15 Milliseid väärtusi kujundatakse ja mida tehakse laste valikuvõimaluste avardamiseks Põhjamaade lasteaedades\n14.30 – 15.15 Kohustused, mis tulenevad Eesti seadustest ja kuidas neid täita - kuidas murda müüte, eelarvamusi ja stereotüüpe. Koostöö peredega.\n15.15 – 16.00 Arutelu, küsimused, kokkuvõte ja lõpetamine\nOsalejatele tõendid koolituse läbimise kohta.\nEesti Lasteaednike Liit (ELAL) on kutseliit, kuhu kuuluvad lasteaia õpetajad, direktorid, õppealajuhatajad ja teised laste heaks töötavad inimesed. Liit tegutseb 1991. aastast ja hetkel kuulub liitu 275 liiget, neist 20 on pärit Pärnumaalt. Traditsiooniks on saanud ELAL-i suveseminarid erinevates maakondades. Kokkusaamise eesmärgiks on vahetada kogemusi, saada uusi teadmisi ja kontakte ning tutvuda kohaliku kultuuri ja vaatamisväärsustega.\nSel aastal oli suveseminari korraldamise teatepulk jõudnud Põltsamaa ja Jõgeva ELAL-i algkogu liikmete kätte. 24.-25. juulil kogunesid lasteaednikud Põltsamaa lasteaeda Mari. Osalejaid saabus rohkelt, esindatud olid kõik maakonnad. Tervitussõnadega avas suveseminari liidu esinaine Liili Pille, heisati ELAL-u lipp ning traditsioonilise lauluga võeti vastu uued liikmed. Suvekooli teemaks oli „Kodupaiga kultuurikeskkond – õpikeskkonna toetaja alushariduses“.\nEsimesel päeval oli võimalus kuulata Põltsamaa lossi konvendisaalis Tartu Ülikooli dotsendi Olga Schihalejeva loengut teemal „Õpetaja roll kultuuri vahendamisel“. Lektor rõhutas põlvkondadevahelise kultuuri olulisust ja lisas, et õpetaja peaks juba varases lapsepõlves pisikestele inimestele õpetama oma rahva kultuuri ja kombeid. Kuulates saadi häid mõtteid ja ideid, kuidas siduda ennemuistset kultuuripärandit tänapäeva õppe- ja kasvatustegevusega.\nHiljem oli osalejatel võimalus Põltsamaa lossihoovis proovida käteosavust erinevates töötubades. Tegemiste ja teadmisterohke päeva lõpetas lossiprouade suvepidu lossi konvendisaalis. Peole mindi sajanditetagustes kostüümides ning lossis võtsid külalisi vastu lossiproua (lasteaed Mari direktor Tiia Kaeramaa) ja lossihärra (Põltsamaa linnapea Jaan Aiaots). Meeleolukas õhtu pakkus teatri-, kontserdi- ja tantsuelamusi.\nTeisel koolituspäeval sõitsid lasteaednikud Jõgevale tutvuma sealse uhiuue lasteaiaga Karikakar, kus toimus ka ELAL-i üldkoosolek. Ühiselt kinnitati plaanid järgmiseks õppeaastaks ja moodustati vastavad töörühmad. Arutleti, kuidas väärtustada lasteaia õpetajat, kes paneb aluse edaspidises elus. Rosinaks oli lennukas idee tulevikuks.\nSuveseminar lõpetati Kassinurme hiies, esiisade pühapaigas, kus 84 aastane Asta Paevere tutvustas hiie väge ja loitse ning vanu õpetussõnu.\nKoosveedetud aeg oli meeliköitev ja tore ning suvepäevade käigus said osalejad jagada oma kogemusi ning mõtteid alusharidust puudutavates küsimustes.\nTäname kõiki korraldajaid! 2015. aastal vastutavad ELAL-i suveseminari korraldamise eest Valga linna ning 2016.aastal Pärnu linna ja maakonna ELAL-i liikmed.\nPärnu Tammsaare Lasteaia õpetaja


See on väga kasulik, et meil mõnikord tuleb kanda risti ja piina, sest seeläbi läheb inimene harilikult enesesse tagasi; ta õpib tundma, et ta on siin ainult vilets rändaja ja et ta oma lootust ei tohi ajutistele kaduvatele selle maailma asjadele rajada.\nKa see on meile kasuks, et meid mõnikord laimatakse, et inimesed meist kurjalt ja halvasti räägivad, ehk küll meil head tahtmised on ja me õigesti talitame. See hoiab meid alandlikena ja kaitseb auahnuse eest.\nJust sellal, kui inimesed meid halvaks peavad, kui me kõigile kahtlastena näime, just siis hakkame üles Jumala kui ainukese õige tunnistaja poole vaatama, kes meie südant kõige paremini tunneb ja teab, et meil head ning õilsad püüded on.\nNiikaua, kuni elame maailmas, ei saa me olla kiusatuste ja kurbuseta. Iiobi raamatus (7:1) on seepärast öeldud, et inimese elu maa peal on lausa sõdimine ja vaev.\nIgaüks valvaku oma nõrga külje järele, mille kaudu teda harilikult katsutakse; valvaku ta palves, et saatanal ei jääks ruumi teda petta; paha vaim ei maga, vaid käib ringi ja otsib, keda ta saaks neelata.\nÜkski inimene ei ole nii täiuslik ega ükski pühak nii püha, et tal mõnikord kiusatusi ei tuleks; me ei saagi päris nendeta olla.\nAga just need kiusatused on inimesele väga kasulikud, olgugi et nad rasked on kanda, sest nende kaudu inimest alandatakse, puhastatakse, õpetatakse ja juhitakse heale teele.\nKõik pühakud on pidanud risti all kõndima ja on seeläbi suuri edusamme teinud.\nÜkski inimene ei ole täiesti kindlustatud kiusatuste eest seni, kuni ta elab, sest kiusatuste idu on meis enestes, oleme ju lihahimu tagajärjel sündinud (Ps 51:7).\nKui üks kiusatus on möödas, siis ilmub teine; alatiselt peame kannatama, sest oleme kaotanud oma õiguse rahule ja õnnele.\nMõned tahavad kiusatuste eest põgeneda ja just need jooksikud satuvad eriti sügavale.\nSest põgenedes ei suuda me kiusatustest lahti saada, kuid kannatlik meel ja õige, tõsine alandus vabastab meid ristist ja annab võimu oma vaenlaste üle.\nMõnedel tuleb oma ärkamise alguses suurte kiusatuste all kannatada, teistel lõpupoole. On ka neid, kelle valu ja hirm, võitlus ja kiusatus kestavad kogu elu.\nMõnda katsutakse õige kergelt, nagu Jumala tarkus ja arm seda heaks arvab, sest Jumal kaalub iga inimese võimeid ja korraldab kõik asjad oma valitute heaks ning kasuks.\nSeepärast ei tule kaotada julgust, kui meid katsutakse, vaid tuleb usinasti Jumala poole hüüda, et ta meile igas kiusatuses appi tõttaks ja – apostel Pauluse sõnade järgi (1Kr 10:13) – kiusatustele säärase lõpu teeks, et me seda välja kannatada suudaksime.\nMu Issand Kristus, valgusta mind igavese sisemise valguse selgusega, eemalda mu südamehoonest igasugune pimedus.\nAja sealt välja kergemeelsus, ära lase esile kerkida kurjadel kiimalistel mõtetel, lämmata kiusatused, mis mind vägivaldselt ründavad.\nVõitle sina ise, võimas Jumal, minu eest, taltsuta ja hävita kurjad loomad, s.o ärritavad ihad, et sinu jõu läbi minusse rahu saabuks ja sinu kiituse hõiskav juubeldus pühades saalides – puhtas südametunnistuses – uuesti võimsalt heliseks ja kõlaks.\nJaga käsklusi tuulele ja tormile, hüüa merele, et ta vait oleks, ütle külmale põhjatuulele: «Ära puhu enam!» ja siis saabub rahu.\nIssand: Mu poeg, täielikku vabadust ei või sa evida enne, kui oled iseenda täielikult ära salanud.\nAhelais käivad kõik rikkad ja enesearmastajad, kõik ahned, uudishimulikud ja kergemeelsed. Hajameelselt elavad nad väliselt, otsivad seda, mis liha hellitab, ja mitte seda, mis neid võiks Jeesusele Kristusele lähemale viia. Seda nad ehitavad ja tahavad kindlustada, mis ei või püsima jääda. Kõik see möödub ja hukkub, mis pole Jumalast.\nIssand: Mõned küll jätavad ennast maha, kuid tingimisi. Nad ei usalda Jumalat täielikult, seepärast nad tahavad enese eest ise hoolitseda.\nMõned anduvad alguses mulle täielikult, aga pärast, kui kiusatus neid ründab, langevad nad tagasi, muutuvad isekaks, seepärast nad ei edene ka vooruses.\nMa olen sulle juba tihti öelnud ja ütlen uuesti: jäta ennast maha ja andu minule, siis saad sa suure seesmise rahu naudingu osaliseks.\nAnna kõik kõige eest, ära eralda sellest midagi, ära ihka midagi tagasi saada, jää puhtalt ja muutumata minusse püsima, siis omandad minu. Siis oled vaba omas südames ja pimedus ei saa sind orjastada.\nSelle järele igatse, seda palu, seda otsi ja selle poole püüa, et sa end kõigest oma varast paljaks teeksid ja paljalt järgneksid paljale Jeesusele, enesele sureksid ja minule igavesti elama hakkaksid.\nKatkendeid teosest: Thomas Kempisest. Kristuse jälgedes.\nThomas Kempisest või Thomas Hemerken van Kempen (u 1380–1471) oli saksa-hollandi teoloog ja vaimulik kirjamees. Tema teos «Kristuse jälgedes» (De imitatione Christi) on väidetavalt Piibli järel enim loetud raamat maailmas.\nEelmine artikkel Teie ja meie vabaduse eest\nJärgmine artikkel Repliik: «Need kuradi papid»\n04. juuli 2021\n05. juuni 2021\nPöide pastor Nicolai von Nolcken\nJuhtkiri: äratuskell ristirahvale\nOn aeg kaitsta sõna- ja usuvabadust!\nKirik ja eesti rahvas\nPiiskop Marian Eleganti\nKirik järgis koroonakriisis ilmalikku mõtteviisi\nAbielu muutumise lühiajalugu\nMartin Luther Wormsi riigipäeval – 500 aastat\nRepliik: riik ähvardas oma kodanikke politseivägivallaga


Krüptovaluutad on jälle tugevas languses, Bitcoini ähvardab vabalangus | Rikas Geenius\nKrüptovaluutad on jälle tugevas languses, Bitcoini ähvardab vabalangus\nBitcoini ähvardab vabalangus.Foto: Shutterstock.\nKrüptovaluutad on täna tugevas languses ning Bitcoini väärtus kukkus täna alla 30 000 dollari piiri ehk tehnilise toetustaseme. See võib aga tähendada aga ka edasist tugevat langust.\nTäpsemalt on Bitcoini väärtus langenud 3,79 protsenti ja selle eest tuleb hetkel välja käia 29 624 dollarit. Ethereum kauoleb 4,6 protsenti madalamal, makstes 1735 dollarit. Ripple on langenud 6,04 protsenti madalamale ehk 0,5255 dollarini.\nBitcoini hind liigub kriitilise piiri suunas\nBitcoini hinna langus on alles algus? Analüütikud pakkusid musta stsenaariumi


Asendame Astangu Keskuse kohta levivad müüdid tõese infoga | Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskus\nAsendame Astangu Keskuse kohta levivad müüdid tõese infoga\nAstangu Keskuse kohta levib erinevat tõele mittevastavat infot. Seetõttu kogusime kokku peamised müüdid, et asendada tõese infoga.\nMÜÜT # 1 Astangu Keskus on kinnine asutus\nTEGELIKKUS: Meie õppijad saavad õppetöö välisel ajal käia vabalt majast väljas linna peal nii nagu soovivad. Õpilaskodus elavad elanikud peavad arvestama õpilaskodu reeglitega ja olema tagasi hiljemalt kl 22-ks, et valmistuda magama minemiseks ja öörahuks. Samad reeglid on ka teistes õpilaskodudes üle Eesti. Õppeaasta alguses tutvustame kaugemalt tulijatele linna ja ühistranspordi võimalusi ning kui kõik selge, saab juba üksi või koos sõbraga majast välja minna.\nMüüt # 2: Astangu Keskusesse ei pääse õppima\nTEGELIKKUS: Pikki järjekordi meil ei ole ja vastu võtame kõik sooviavaldused. Seejärel tuleb läbida põhjalik vastuvõtuhindamine, mille tulemusel näeme ära iga inimese tegelikud võimed ja oskused ning toe vajaduse. See aitab nii õppijakandidaadil kui ka meil paremini mõista, kas valitud eriala on ikka see õige või sobib talle hoopis mõni muu eriala.\nMe ei hakka kedagi suruma kindlatesse raamidesse, vaid püüame leida igale inimesele oma koha elus. Koha, kus ta tunneb ennast hästi ja mugavalt ning mis on talle ka jõukohane. Seetõttu võib juhtuda, et ei võta õppijakandidaati vastu, vaid anname soovitused mujale õppima või teenusele asuda. Nii õppima tulemise otsuse kui keeldumise korral anname põhjaliku tagasiside ja soovitused edaspidiseks.\nNäiteks 2019. aastal laekus kokku 102 õpisooviga avaldust. Õppima pääses 71, keeldumise koos soovitustega sai 15 ja loobus 16 inimest.\nVastuvõtuhindamise paremusjärjestusi me ei koosta ning rühmade väiksuse tõttu kehtib lõplik õppima pääsemine reeglist „Kes ees, see mees“. Seetõttu on soovitav kindluse mõttes sooviavalduse esitamisega mitte venitada.\nMÜÜT # 3: Siin õpivad ainult väga erilised (ainult sügava või raske puudega)\nTEGELIKKUS: Astangu Keskusesse on oodatud kõik tööealised inimesed (16-64 a), kes vajavad toetavat ja turvalist keskkonda ning individuaalset lähenemist (v.a pimedad, kellele keskkond ei ole kohandatud ning õppeprogrammid ei ole sobivad, sest nõuavad käelist ja visuaalset tegevust). Õppima tulemiseks ei pea olema määratud puuet või hinnatud töövõimet. Vastuvõtuhindamisel selgitame välja iga inimese eripärad ja toe vajaduse. Mõni vajab suuremat tuge, mõni aga väiksemat.\nOluline on meeles pidada, et õpe toimub eesti keeles ja teise emakeelega õppija keeleoskus peab olema tasemel, mis võimaldaks tal osaleda õppetöös koos teiste õppijatega ja muudes keskuste tegevustes.\nSamuti peame silmas, et inimene ei oleks ohtlik enesele ega teistele ning tuleb toime ajas ja ruumis orienteerumisega. See on vajalik, et hoida meie keskkond turvaline ning kaitsta teisi õppijaid.\nMÜÜT #4: Astangu tegeleb ainult Tallinna ja Harjumaa klientidega\nTEGELIKKUS: Astangu Keskuse õppehoonega samas majas asub ka 70-kohaline õpilaskodu, kuhu pakume majutust kõikidele väljaspool Tallinna elavatele õppijatele. Kasvõi kõige kaugemast Eesti nurgast.\nÕpilaskodus elamine valmistab õppijat ette iseseisvamaks eluks. Selle eest kannavad hoolt õpilaskodu töötajad, kes abistavad õppijaid igapäevatoimingutes ja vaba aja veetmise võimaluste leidmisel. Selleks võib olla toidu valmistamine, koristamine, poes käimine, bussi- või kinopiletite ostmine või midagi muud igapäevast.\nMÜÜT #5: Astangul elamine on kallis\nTEGELIKKUS: Astangul õppimine on tasuta. Ainuke tasu, mida võtame, on elamine õpilaskodus ja see maksab 50 eurot kuus. Kui see summa on majanduslike probleemide korral perele liiga kõrge, siis meie sotsiaaltöötajad on abiks vajalike toetuste taotlemisel kohalikust omavalitsusest.\nVeel pakume kõikidele õppijatele tasuta hommiku- ja lõunasööki. Seda nii õpilaskodus elavatele kui kodust käivatele õppijatele.\nMÜÜT #6: Astangu pannakse kinni\nTEGELIKKUS: Astangu Keskus on ajas arenev asutus, aga meie põhitegevus on kogu aeg püsinud sama – valmistame erivajadusega inimesi ette tööle minekuks ja iseseisvamaks eluks ning valdkonna arendamine. See on võimalik tänu kutseõppe ja rehabilitatsiooni ühendamisele, mis muudabki meid ainulaadseks kogu Eestis.\nKaasav haridus on loonud võrdsed võimalused kõigile. Siiski jääb alati neid, kes vajavad rohkemat tuge ja turvalist keskkonda oma oskuste ja võimete arenguks. Selle jaoks on vaja nüüd ja edaspidi nii erikoole kui ka Astangu Keskust. Mitme erineva valdkonna põimisel täidame olulise tühimiku nii haridus- kui rehabilitatsioonivaldkonnas.\nKoostööpartneritelt saadud tagasiside kohaselt tuntakse puudust samasugusest asutusest nii Lõuna-Eestis kui Ida-Virumaal. Seetõttu saame julgelt öelda, et Astangu Keskus täidab nüüd ja edaspidi olulist rolli rohkemat tuge vajavatele inimestele võimaluste loomisel.


Millised on eesmärgipõhise hindamise tähelepanekud? - 2020\nMillised on eesmärgipõhise hindamise tähelepanekud?\nEesmärkidel põhinev hindamine on meetod, mida kasutatakse projekti tegeliku tulemuse määramiseks võrreldes esialgse plaani eesmärkidega. Eesmärkidel põhineva hindamise läbiviimine aitab ettevõttel edukaid protsesse edasi arendada ja ebaõnnestunud on ära visata või ümber seadistada. On teatavaid tähelepanekuid, mida kasutatakse projekti hindamiseks, kui kasutatakse eesmärgipõhist hindamist, mis võib aidata väikeettevõtte tõhusust.\nEesmärkidel põhineva hindamise oluline osa on arusaam sellest, kuidas eesmärgid konkreetsele projektile loodi. Projekti eesmärgid peavad põhinema teadustööl ja kasutama ajaloolisi andmeid tulemuslikkuse mõõtmise vahenditena. Näiteks võib tulevase turundusprojekti müügieesmärk olla kasutanud kahte aastat ajaloolisi andmeid. Projekti eesmärgipõhine hindamine võib määrata, et neli aastat kestnud ajaloolisi andmeid on parem viis müügi prognooside loomiseks.\nOsa projekti planeerimisest on eesmärkide saavutamise ajakava kehtestamine. Ajajoon sisaldab vahe-eesmärke, mida kasutatakse punktidena, kus tegelikke andmeid võrreldakse prognoosidega. Üks eesmärkidel põhineva hindamise tähelepanekuid on see, kas ajajoon oli projekti jaoks sobiv ja kas vahe-eesmärgid olid tõhusalt paigutatud. Näiteks võivad andmed näidata, et kuue kuu pikkune turunduse edendamine näitas tulude vähenemist vaid kolme kuu pärast. Neid andmeid kasutatakse tulevaste projektide ajakava määramiseks.\nProjekt vajab lõpetamiseks vajalikke vahendeid. Osa eesmärgipõhisest hindamisest on kindlaks teha, kas projektile eraldati vajalikud ressursid. Nende ressursside hulka kuuluvad töötajad, rahastamine, eeluuringud ja kolmanda osapoole osalejad, näiteks meediakaubad ja toodete levitamise ettevõtted.\nProjektid töötatakse välja nende prioriteetide nimekirja alusel, mis aitavad saavutada lõplikku eesmärki. Eesmärkidel põhinev hindamine näitab, kas need prioriteedid olid õiged, või kui tulevaste projektide jaoks on vaja teha muudatusi. Näiteks näitab turundusplaan, et reklaam tuleb kujundada enne meediaväljaannete võtmist hinnakujunduseks. Kuid projekti eesmärgipõhine hindamine näitab, et reklaamijad saavad anda erinevaid hindu, mis suudavad ettevõtte raha säästa. Seetõttu peaks reklaam olema välja töötatud pärast hinnakujundusvõimaluste arutamist reklaamijatega.


Lääne-Harju Vallavalitsus kuulutab välja avaliku konkursi Vasalemma Kunstide Kooli (alates 01.09.2021 Lääne-Harju Muusika- ja Kunstide Kool) direktori ametikohale - Uudised ja teated - Lääne-Harju vald\nLääne-Harju Vallavalitsus kuulutab välja avaliku konkursi Vasalemma Kunstide Kooli (alates 01.09.2021 Lääne-Harju Muusika- ja Kunstide Kool) direktori ametikohale\nLääne-Harju Vallavalitsus kuulutab välja avaliku konkursi Vasalemma Kunstide Kooli (alates 01.09.2021 Lääne-Harju Muusika- ja Kunstide Kool) direktori ametikohale.\nLääne-Harju Vallavalitsuse hallatavad Vasalemma Kunstide Kool ja Paldiski Muusikakool ühendatakse alates 1. septembrist 2021 Lääne-Harju Muusika- ja Kunstide Kooliks. Ühendhuvikoolis saab õppida muusika-, kunsti- ja tantsuerialal. Õppetöö toimub Paldiski linnas ja Rummu alevikus.\nHuvikooli direktori ülesandeks on tagada asutuse tulemuslik töö ja areng koostöös kooli pidaja, huvikooli õppenõukogu ja hoolekoguga, edendades laste ja noorte võimalusi kaunite kunstide alase huvihariduse omandamiseks Lääne-Harju vallas. Direktor vastutab kooli üldseisundi, hea maine, kvaliteetse ja kaasaegse õppe ning rahaliste vahendite ja vara sihipärase kasutamise eest.\nKonkurss toimub kahes voorus. Esimeses hindab konkursikomisjon kandidaatide dokumentide vastavust nõuetele. Teise vooru kutsututele toimub vestlus konkursikomisjoni liikmetega. Enne vestlusvooru tuleb kandidaatidel esitada essee Lääne-Harju Muusika- ja Kunstide Kooli arendamisest ning rollist valla kultuuri- ja hariduselus.\n- huvikooli juhtimiseks sobilikku erialast (eelistatult muusikaalast) kõrgharidust;\n- vähemalt 2-aastast juhtimise kogemust;\n- head analüüsi- ja planeerimisoskust;\n- väga head suhtlemisoskust ja koostöövõimet;\n- ametikoha ja kaasaegse õpikeskkonna vajadustele vastavat digipädevust;\n- eesti keele valdamist kõrgtasemel ja vene keele oskust kõnekeele tasemel.\n- erialane pedagoogiline staaž;\n- innovaatilisus, loovus, aktiivne eluhoiak, avatus;\n- hea stressi- ja pingetaluvus;\n- vastutustunne, korrektsus ja täpsus;\n- kultuuri- ja haridusvaldkonna tundmine;\n- valmisolek osaleda valla kultuurielus;\n- täistööajaga huvitavat ja väljakutseterohket tööd arenevas omavalitsuses ja huviasutuses;\n- võimalust eneseteostuseks ja uuteks algatusteks organisatsiooni ülesehitamisel ja arendamisel;\n- ametikohale vastavat täiendkoolitust.\nSooviavaldus koos motivatsioonikirjaga (maksimaalselt 1800 tähemärki), CV ja ametikohale esitatud nõuetele vastavust tõendavate dokumentide koopiad ning konkursil osaleja soovil muud dokumendid palume esitada Lääne-Harju Vallavalitsusele hiljemalt 3. mail 2021 e-posti aadressil marily.haitson@laaneharju.ee.\nVestlusvooru kutsutud kandidaatidel tuleb esitada essee Lääne-Harju Muusika- ja Kunstide Kooli arendamisest ja rollist valla kultuuri- ja hariduselus.\nLisainfo: haridus-, kultuuri- ja noorsootöö osakonna nõunik Liivi Siim, liivi.siim@laaneharju.ee, tel. 679 0625