Rasvav alkohol on vedelik, mis on valmistatud 70protsendist isopropüülist, mis on puhas alkohol. Paljud inimesed kasutavad alkoholi hõõrumist, et põletada liigesevalu, puhastada või desinfitseerida haava või midagi steriliseerida. Seda kasutatakse salongides ala puhastamiseks enne või mõnikord pärast augustamist. Samuti võite seda kasutada koos teiste ravimitega, et kõrvaldada täid. Isegi kõigi nende eeliste korral on mõistlik meeles pidada, et alkohoolse hõõrumisega nuksamine võib põhjustada tõsiseid probleeme.\nMida saab juhtuda, kui sa löövad hõõrudes alkoholi?\n1. Peavalu, iiveldus ja oksendamine\nPeavalu võib tuleneda ainult alkoholi nuuskamisest või selle pikaajalisest kokkupuutest. Alkoholi hõõrumine võib põhjustada pikaajalist kokkupuudet seedetrakti probleemidega, nagu oksendamine või iiveldus.\nÜks hõrenenud alkoholi nuusutamise kõige sagedasematest kõrvaltoimetest on limaskesta ärritus. Kui ekspositsioon on ekstreemne, näiteks keemiline leke, võib limaskestad tegelikult põletada. Nina läbipääsud võivad muutuda niiskemaks, nagu inimesel on allergia. Valu kurk on alkoholi hõõrumise teine kõrvalmõju.\nAlkoholi hõõrumine on eriti ohtlik lastele, sest nende hingamissüsteemid ei suuda suitsu juhtida. Oluline on märkida, et hõõrduvate alkoholide tootjatega töötavad töötajad võivad isegi välja kujutada kõõluse ja sinusoole vähki.\nIsopropüülalkoholi kasutamine on näidanud, et see tekitab hingamisraskusi. See on eriti ohtlik, kui isikul on juba hingamisraskusi, nagu näiteks astma. Tekib korduv köha, mis teeb inimesele hinge kinni. Kui hingamisraskused on pikenenud, võib inimesel olla raske saada piisavalt hapnikku veres. See võib põhjustada need pearinglust või isegi põhjustada nende teadvuse kaotamist, nõudes CPR-i. Kui teil esineb hingamisraskusi, peate kohe värske õhu kätte jõudma. Kui probleemid ikka püsivad, on soovitatav helistada 911-le.\n4. Probleemid raseduse korral\nKui naine on rase, võib närimine või ükskõik milline kokkupuude kujutada endast ohtu sündimata lapsele. Alkoholi hõõrumine võib imenduda sissehingamise teel, põhjustades nii loodetavale lapsele olulist terviseriski. See võib isegi ohustada spontaanset ja järsku abordi. Hõõrudes kasutatava alkoholi nuusutamine võib olla ka sünnidefektide, nagu loote alkoholisündroomi põhjustaja, põhjuseks või soodustab teie sündimata last vähki.\nOn mõned kasutajad, kes ütlevad teile, et isopropüülalkoholi nuusutamine annab hea enesetunde, rahuliku tasakaalu, eufooria, rahumeelse lõõgastuse ja tohutu kõrge. Need tunded panevad nad tundma, et nad peavad lõhna hõõruda alkoholi ja nad muutuvad järk-järgult sõltuvaks. Kõik võivad juhtuda mäluhäired, närvikahjustused ja ajukahjude kadu, samuti pimedus ja silmade ärritus.\nKas teil on alkoholimürgistusi hõõrudes?\nLisaks alkohoolse hõõrumise nuusutamisele võib ka pikaajaline kokkupuude nahaga põhjustada toksilisust. Kui juhuslik alkoholi hõõrumine tekib, peate viivitamatult ühendust võtma mürgistuse ja hädaabiteenistustega. Mõned sümptomid on kooma, stuupor, hingeldus ja isegi surm.\nEsimene samm on küsida ajaloost kokkupuutel alkoholi hõõrumisega. Arstidelt tuleks korraldada füüsiline eksam. Hingamisteede probleemide esilekutsumiseks võib olla spetsiifiline kopsukontroll. Teie arst otsib madalat kehatemperatuuri, tödeldavat hingamist, loputamist, lõtvunud kõnet või suurenenud pulssi. Ta võib kontrollida oma silmi võimalike kahjustuste eest, samuti uurida teie uriini ja verd probleemide ilmnemisel. Kokkupuute testimiseks võib arst mõõta oma hingeõhku, kui hingata, et kontrollida alkoholi hõõrdumist.\non ravimi esmakordne eemaldamine. Kõige olulisem on keskkonda pääsemine või naha eemaldamine.\nHooldusabi on tihti ette nähtud, mis sisaldab vedelikke ja hapnikku, kui alkohol hõõrub suurel hulgal.\nEemaldage kõik riided, mis on saastunud ja peske endaga seebi ja vee peal, loputage pind hästi. Kui piirkonnas esineb ärritust, peate viivitamatult jälgima oma arstiga.\nKui isik sel ajal kontakte kandis, tuleb need eemaldada. Loputage silmi vett või soolalahust kakskümmend minutit.\nJärgmised sammud sõltuvad sellest, milline oli kokkupuude ja millised organid mõjutasid.\nKui alkohol on hõõruda, soovitatakse mao tühjenemist. Seda tehakse vee loputamisega, mida nimetatakse maohappesuks. Sageli kasutatakse ka aktiivsüsi ja lahtistid. Oksendamist ei soovitata, kuna alkoholi hõõrumine on volatiilne ja seda võib kopsudesse sattuda, põhjustades pika nimekirja muudest meditsiinilistest probleemidest.\nNeile, kes on veel ärkvel ja kellel ei ole krampe, soovitatakse juua paar klaasi vett, et lahjendada hõõrduv alkohol. Arstid veenduvad, et elektrolüüdid on peened ja dehüdratsioon ei ole mure ja jälgib vererõhku. Rasketel juhtudel võib soovitada neerude dialüüsi.\nKuidas kasutada räbivat alkoholi ohutult\nOlge alkoholi hõõrumisega käitlemisel ja hoiustamisel ettevaatlik.\nHoidke seadet maandatud .Hoida eraldi ja kinnitatud piirkonnas. Hoida jahedas ja hästiventileeritavas kohas. Hoida pitseeritud mahutis, kuni see on vajalik. Vältige kuumust, kõiki tule- või süüteallikaid. Hoida eemal hapetest ja oksüdeerivatest ainetest.\nKasutada ainult hästi ventileeritavas piirkonnas ja hingamisteede kaitsevahendiga .Sellega töötavad inimesed peaksid kandma labpatareid, kaitseprille ja respiraatoreid. Samuti peavad nad kasutama kindaid.\nÕhusaaste tuleb hoida läviväärtuste piirides töökeskkondades, kus on nõuetekohased heitgaasid. Samuti tuleb ette näha ohutu dušid ja silmapesupesad.\nVerine nina hommikul\nNinaverejooksud esinevad sageli külmas ja kuumas kliimas või talvel teadmata põhjusel sagedamin...


Pensionäride ühistest ettevõtmistest ja toimetulekust\n– 08/01/2011Rubriik: Arvamus\nMõnikord öeldakse, et vanajumal kas on või pole saarlane. Torgu valla pensionäride peo ajal igatahes oli. Torm Monika oli enne jõule vaibunud ja jõulukuu 20. päeval poetas päikegi oma kiiri Sõrve poolsaare peale. Igal aastal koguneb peolauda ikka vähem ja vähem inimesi. Aastalõpu kokkusaamisel oli meid vähem kui 2009. aastal. Midagi pole parata, aeg teeb oma töö. Aga ikkagi oli selgi korral meid kuuekümne ringis.\nMälestasime neid, kes 2010. aastal läinud Toonela teele. Torgu meeskvartett laulis lahkunute mälestuseks A. Topmani “Reekviemi”. Ansambli seekordne esinemine oli eriline, kuna 29. detsembril 2000. aastal astus vastloodud meesansambel publiku ette esmakordselt. Ka tookord esineti samas kohas, Torgu koolimaja saalis, ja kuulajaiks olid pensionäride jõulupeol osalejad. Kümme aastat tagasi oli seltskond aga poole arvukam. Siis oli peolisi üle saja.\nTookord oli ansamblis kaheksa meest. Nüüdseks on oktetist saanud kvartett. Kümne aastaga on palju muutunud. Ainuüksi vallavanemaid on selle aja jooksul olnud viis. Kui alustasime, oli Torgu vallavanemaks Tiia Pulk ja kultuurikomisjoni esimeheks kohaliku elu väsimatu eestvedaja Luule Aadussoo, kes praegugi sellel ametipostil.\nKüllap hoiab laulmine meid praegugi vormis. Täname publikut, kes meist väsinud pole. Ikka ja jälle on meid siia ja sinna esinema kutsutud. Kui vaimutoit kontserdi näol maitstud, pakkusid Torgu puhkemaja perenaised Mall ja Triin Kivimägi meile rikkalikul peolaual head ja paremat. Samal ajal kõlasid Torgu meesansambli laulud helilindilt, mis salvestati 2004. aastal.\nAlati oleme oma repertuaari võtnud ka kodusaare autorite loomingut. Helilindilt kõlasid Albert Uustulndi, Olev Sau ja Õie Sepa loodud laulud.\nNii nagu taolistel pidudel ikka, tulid osalejad nüüdki tantsupõrandale. Tantsumuusikat tegi Saare maakonnas tuntud ansambel Anna Minna. Peole saamisega ja tagasi koju jõudmisega pole meil mingit muret. Torgu valla buss sõidutab ka kõige kaugemalt tulnud inimesed kodust puhkemajja, kunagisse koolimajja, ja pärast tagasi koju. Piletiraha meie käest ei küsita.\nKõik see on vallavalitsuse kulul. Nii on ka poes käimisega. Valla uus sõiduriist on pensionäride käsutuses nädalas kaks korda. Tasuta tuuakse inimesed Laadla poodi ja pärast ostude sooritamist sõidutatakse koju tagasi. Laadla pood on Torgu valla ainus kauplus. Vajadusel sõidutatakse abivajaja valla kulu ja kirjadega ka Kuressaarde arsti juurde.\nJa veel! Torgu vald on vist Saare maakonnas ainus, kes eakaid peolauda kutsudes ei võta meie käest sentigi. Olen lugenud, et mujal maksavad inimesed ka väikese osalusmaksu. Meie valla pensionäride kokkusaamised, neid on korraldatud küll üks kord aastas, toimuvad kõik valla kulul.\nUus aasta saabus vaikselt\nOhessaare küla, kus olen juba 20 aastat elanud, tühjeneb iga aastaga. Hiljaaegu suri naabrinaine. Paugutamist ja rakettide õhkulaskmist ei olnud aastavahetusel näha ega kuulda. Ainult tuul vihises, tuisates lund vaaludesse. Oli selline paras talveilm. Vägisi kipub aastavahetusel mõtteisse ka oma kodukandiga seonduv – mis saab Sõrvemaast niimoodi edasi? Vanemad inimesed kaovad ja noored lähevad linnadesse või välismaale.\nSeda aga öelda ei saa, et valla elanikud Sõrve poolsaare arengu vastu huvi ei tunneks. Möödunud aastal oli valla arengukava tutvustamisel kuulajate hulgas ka pensionäre. Loodame sedagi, et poolsaarele suvekodu rajanud ettevõtjad panevad Sõrve arengule õla alla. Eakad inimesed on agarad igasugustest kultuurisündmustestki osa saama. Eelmisest aastast meenuvad kohtumisõhtud kirjanike Ülo ja Jüri Tuulikuga, jõulukuus käis Torgu raamatukogus sõrulastega kohtumas kapten ja kirjanik Lembit Uustulnd.\nMeie kvartett pakkus külalisele väikese üllatuse – esitasime mitu Albert Uustulndi laulu. Need olid toredad kohtumised. Lembit Uustulnd ise on sellest juba temale omasel humoorikal moel Saarte Hääles kirjutanud.\nKahjuks on eakate hulgas neidki, kes tervislikel põhjustel ise kodust liikuma ei saa. Nende eest hoolitseb valla sotsiaaltöötaja. Valla autoga viiakse neile toiduained koju.\nAlanud aastal ootavad sõrulased Laadla seltsimaja valmimist. Ehitustegevus praegu käib ja kevadeks on lubatud maja valmis ehitada. Poepidaja Jone Koppel on juba aastaid populaarseid Leivapäevi korraldanud. Oleme meiegi oma ansambliga neil päevadel üles astunud. Laadla jaanituled on üsnagi rahvarohked. Noortele on Laadlas ka spordivõistlusi korraldatud. Seltsimajas saab aga ka talvekuudel midagi huvitavat korraldada. Laadla kandi elanikud võivad Jone ettevõtmiste üle küll heameelt tunda.\nMees ise on kurtnud, et kaupluse pidamine läheb aina kulukamaks. Kui ta enam ots otsaga kokku ei tule, mis siis saab? Sõrulastel polegi siis kohta, kust leivapätsi või vorstirõnga saaks. Vahest aitab siin riik kaasa, et pisikesi külapoode toetada? Siin on ka omavalitsusjuhtidel mõtteainet. Kokkuvõtteks võin öelda, et maal elamine pakub rõõmu igal aastaajal. Pärast ilusat lumerikast, vahest ka tüütavat talve tuleb ju linnulaululine kevad, siis päikeseline suvi, millele järgneb kuldkollane sügis.\nLootus jääb, et Sõrve poolsaarele tuleb ka noort rahvast, kes elu edasi viiks. Kui meil veel jõudu, energiat ja nutikust jagub, püüame anda endast parima, et ettevõtmisi toetada. Laulumeestena otsustasime ikka aeg-ajalt kokku tulla ja kui kodukandis vaja kusagil viisikera jupp üles võtta, küll me siis sellega hakkama saame. Sõrves on palju vaatamisväärsusi. Kena, kui suudaksime need korrastada. Stebeli patarei pumbati möödunud aastal tühjaks.\nIlmselt on sedagi objekti võimalik turistidele rohkem avatuks muuta. Sääre endises piirivalvekordonis on militaarmuuseum, meremuuseum tuleb samuti sinna. Siinses kaunis paigas on tore külalisi vastu võtta. Eeloleval suvel tuleb mul endal praeguses elupaigas ülikooli kursusekaaslasi võõrustada. Lõpetamisest möödub 45 aastat. Laulumeeste kombel okas kurku! Elame selle tõelise talve üle, elame veel!\npensionär Torgu vallas\nLisatud: 08.01.2011 / 18:53\nÜks mõnna artikkel oli-tunda ,et armastab oma kodukanti.


Kodusisustuse kolmapäevad Haapsalu raekojas - Salm\nKodusisustuse kolmapäevad Haapsalu raekojas\nKutsume huvilisi osa saama Viljar Visseli loengusarjast “Kodusisustuse kolmapäevad” Haapsalu raekojas näitusel „Kaks kodu“.\nKolmel korral toimuvate kohtumiste eesmärk on tutvustada kodudes leiduva vanavara väärtust ning anda soovitusi, kuidas neid esemeid hoida ja säilitada. Paljudel meist on kodudes alles päranduseks saadud mööbliesemeid, raamatuid, fotosid, kunstiteoseid, lauanõusid ja muud vanavara. Kohtumisel saavad huvilised professionaalset nõu, milliseid esemeid tasuks väärtustada ja hoida, mis on huvitavad ja loovad omamoodi aegade sidet eelkäijatega. Kodusisustuse ja antiikesemete temaatika on populaarne. Loodame üritustel osalemas näha igas vanuses koduomanikke ja vanade esemete huvilisi.\nLoengusarja viib läbi Viljar Vissel. Ta on lõpetanud Tallinna Ülikooli ja on muuhulgas töötanud Muinsuskaitseametis ja Konserveerimis- ja Digiteerimiskeskuses Kanut maali, puidu ja metalli konserveerimise osakonna juhatajana. Huvi ajaloo ja ajalooliste objektide ning interjööride vastu tähendab, et tema töö ja hobi ei oma piire, vaid on lahutamatult omavahel põimunud. Alates 2. märtsist töötab Viljar Vissel SA Virumaa Muuseumid juhatuse liikmena.\nKõikidel kohtumistel tutvustab Viljar Vissel põgusalt loengu vormis käsitletavat teemat, millele järgneb vabamas vormis esemete vaatlemine ja osalejate küsimustele vastamine.\n26.02 kell 17.30 – 1. loeng: “Interjööri areng, lähtuvalt komfordi vajadusest”\n20.05 kell 17.30 – 2. loeng: “Tarbeesemed meie ümber- kui lihtsaks teeb elu etikett”. Teine loeng toimus Haapsalu raekoja Facebooki lehel otseülekandena ja on järelvaadatav.\n10.06 kell 17.30 – 3. loeng: “Ajastu stiilide kulgemine mööbli ja kodusisustuse kaudu”\nUmbes poolteist tundi vältavad kohtumised leiavad aset Haapsalu raekojas, kus parasjagu on üleval näitus “Kaks kodu” . Teemasse sisseelamiseks on see just väga õige keskkond.\nInfo ja registreerumine: maarja.kouts@salm.ee


TASUB TEADA ⟩ Millistel tingimustel saab energiatoetust ja kuidas seda taotleda - Uudised - Põhjarannik\nMillistel tingimustel saab energiatoetust ja kuidas seda taotleda\nElektriarvestid. FOTO: Peeter Lilleväli / Põhjarannik\nÜksikasjalikumat infot toetuse tingimuste kohta saab rahandusministeeriumi ja omavalitsuste kodulehtedelt. Siinkohal ülevaade põhilistest tingimusest.\n* Toetust on õigus saada üksi elaval isikul või perekonnal, kelle kuu keskmine netosissetulek on alla meetmega määratud arvestusliku piiri. Seda arvestatakse pere ühe inimese kohta 1126 eurot kuus, iga järgmise vähemalt 14aastase leibkonnaliikme kohta on sama summa kaaluga 0,5 ja alla 14aastaste laste puhul kaaluga 0,3.\n* Näiteks kahe täiskasvanuga perel on piiriks 1689 eurot, kahe täiskasvanu ja ühe alla 14aastase lapsega perel 2027 eurot ning kahe alla 14aastase lapsega perel 2365 eurot. Kui peres on kaks täiskasvanut ja juba kaks üle 14aastast last, siis on piiriks 2815 eurot.\n* Energiakulude hüvitamine toimub 80% osas juhul, kui ühikuhind ületab piirmäära, mis elektril on 120 €/MWh (12 s/kWh), gaasil 49 €/MWh (4,9 s/kWh) ning kaugküttel 78 €/MWh (7,8 s/kWh).\n* Toetuse määramisel loetakse perekonnaliikmeteks isikud, kes elavad taotluse esitamise hetkel samas eluruumis ja keda seob ühine majapidamine.\n* Ühiseks perekonnaks loetakse suhtes olevad isikud ka siis, kui perekonnal on mitu elukohta ja nad on eri kohtadesse rahvastikuregistri kohaselt sisse kirjutatud.\n* Perekonna osaks loetakse ka isikud, kes ajutiselt viibivad mujal (nt töö tõttu), või ajateenistuses viibivad isikud. Määravaks on nende peamine või alaline elukoht. Üldjuhul ei moodusta alla 18aastased lapsed ja noorukid oma vanematest eraldi perekonda.\n* Taotlus tuleb esitada rahvastikuregistrijärgsele kohalikule omavalitsusele. Seda ka juhul, kui taotleja tegelik elukoht on mujal. Valla- ja linnavalitsus määrab, mis ajast saab taotlusi esitada, ning annab sellest oma kodulehel või muul moel teada.\n* Taotluse esitamisel tuleb arvestada sellega, et kohalikel omavalitsustel on õigus määrata kindlaks vastuvõtuajad, millal taotlusi toetuse saamiseks vastu võetakse. Seega saab täpset teavet selle kohta, millal taotlust toetuse saamiseks esitada on võimalik, kohalikust omavalitsusest.\n* Soovitatav on taotlus esitada mitme kuu peale kokku, siis on vaja vähem taotlusi esitada. Kui kuulute toetuse saamiseks nõutud sihtgruppi, siis mitme kuu peale kokku taotluse esitamine ei vähenda teie toetust. Samas tuleb arvestada sellega, et taotlust ei saa esitada tagasiulatuvalt taotluse esitamise kuupäevast rohkem kui viis kuud varasema energiatarbimise kohta. Näiteks veebruaris saab esitada taotluse septembrist kuni jaanuarini tarbitud energiakulude katmiseks, märtsis aga septembris tarbitud energiakulude eest toetust taotleda enam ei saa.\n* Taotlusi saab esitada 2022. aasta 31. maini.\n* Koos taotlusega peab esitama eluruumi energiatarbimist tõendavad dokumendid (arved) energialiigi kohta, mille kulude katteks toetust taotletakse. Näiteks kui küsitakse toetust üksnes elektrikulude jaoks, siis gaasi- või kaugküttearvet esitada ei ole vaja.\n* Olenevalt sellest, millise energialiigi hinnatõusu kulude katteks taotlus esitatakse, peavad dokumentidelt olema tuvastatavad järgmised andmed:\n* Vajaduse korral tuleks lisaks esitada ka tõendid makstud elatise ja täitemenetluses kinnipeetud summade kohta (nende olemasolu korral) ning valla- või linnavalitsuse nõudmisel ka asjakohased pangakontode väljavõtted perioodi kohta, mille kulude katmiseks toetust taotletakse. Juhul kui pere alaline või peamine elukoht erineb rahvastikuregistrisse kantud elukohast, tuleks esitada tõendid, et tegemist on üksi elava isiku või perekonna tegeliku elukohaga.\n* Taotlust menetlev valla- või linnavalitsus kontrollib taotleja vastavust tingimustele, arvutab välja toetuse suuruse ning teeb toetuse maksmise või maksmata jätmise otsuse 35 tööpäeva jooksul taotlejalt kõigi vajalike dokumentide saamisest arvates.\n* Valla- või linnavalitsus kannab toetuse üle taotleja soovitud arvelduskontole seitsme tööpäeva jooksul positiivse otsuse tegemisest arvates.\nKas toetust makstakse ainult neile tarbijaile, kel on börsihinnaga elektripakett, või ka fikseeritud hinna puhul?\nAllikas ja lisainfo: rahandusministeerium.ee ja omavalitsuste veebilehed


Mida annaks teie ettevõttele Via Baltica?\nSeoses raskustega leida Via Baltica projekti realiseerimiseks vajalikke vahendeid ja segadustega Leedu-Poola piiril ning konkureerivate projektidega, tundus selle tõsiseltvõetavus vahepeal kaheldav.\nTore, et asi on võtnud taas soodsa suuna. Teedeehitajana saab seda ainult tervitada. Eesti teedeala ettevõtjatele on viivitus Via Baltica realiseerimisel tulnud pigem kasuks -- oleme viimastel aastatel tõsiselt investeerinud teedeehituse tipptehnoloogiasse, mis võimaldab meil välisfirmadele tõsisemat konkurentsi pakkuda. Optimistina arvan, et Via Baltica projektil on tulevikku.\nSadamale annaks Via Bal-tica käivitumine täiendavaid kaubavoogusid.\nKuivõrd see pole enam minu valdkond, siis ei saa ma Via Balticat kui projekti väga põhjalikult kommenteerida.\nOlen rõõmus, kui Via Baltica projekt käivitub. See on öeldud sadama peadirektori seisukohast vaadatuna. Kui täiendavad autod või treilerid tulevad Tallinna Sadamasse, sõidavad siit läbi Balti riikide ja Poola kuhugi edasi, see oleks ju väga tore.\nPraegune töökoormus pole mul võimaldanud süüvida Via Baltica temaatikasse nii tõsiselt, et võiksin prognoosida realiseerimise tähtaega.\nTollile mõjub soodsalt, et kui Via Baltica trass on välja ehitatud ja infrastruktuur kujundatud, siis on ka piiripunktid korralikult välja ehitatud. Tunduvalt paranevad piiri- ja tollitöötajate töötingimused. Juba 1994. aastal, kui saime esimese raha Ikla piiripunkti väljaehitamise alustamiseks, käivitasime selle protsessi lähtudes Via Baltica projektist. Esimesed objektid valmisid 1995. aasta lõpus.\nVia Baltica projekt käivitub kindlasti, kuigi tõenäoliselt mitte väga ruttu. Samuti tuleb ka Lätis ja Leedus piiripunktid välja ehitada. Piiripunkti läbilaskevõime peab olema võimalikult suur. Autode normaalne piiripunktis seismise aeg võiks olla umbes 10 minutit. Kahe riigi vahelisel piiril võiks kauba peatamine toimuda vaid ühel korral.\nTransiitkaubaveole ma Via Baltica projektist eriti kasu ei näe. Põhikaubavood on seal, kus on suuremad turud, s.t lääne ja ida vahel. Tähtsam oleks investeerida võib-olla Narva ümbersõidu, uue silla jmt projektidesse. See annaks autotranspordile rohkem ja seal oleks tõsisemad kaubavood mängus kui põhja-lõuna suunas.\nMingi mõte sel Via Baltica projektil on ekspordi seisukohast, aga ta ei ole esmase tähtsusega. Põhja-lõuna suunal on meil ju ainult Soome oma 5,5 miljoni elanikuga ja sellele vastav on ka turu suurus.\nAga Euroopas on mitusada miljonit inimest ning Venemaal teist sama palju. Lihtne loogika ütleb, et tõsisemad kaubavood liiguvad teistpidi kui Via Baltica.


Fotod: köögiremondilt tohutu summa säästa soovinud naine näitab, mis asjast välja tuli | Kodugeenius\nFotod: köögiremondilt tohutu summa säästa soovinud naine näitab, mis asjast välja tuli\n7. veebr. 2020 kell&nbsp11:15\nMööbel pärast ülevärvimist.Foto: erakogu\nKöök on üks ruumidest, mille remont kodus reeglina kõige kallimaks läheb. Seda eelkõige köögimööbli kõrge hinna tõttu. Aga kui vana mööbel ei meeldi, ei pea seda ju siiski tingimata välja vahetama.\nSamale järeldusele jõudis ka Kristiina Loos. Ta tahtis uut kööki, aga ainult sel põhjusel, et vana mööbli juures ei meeldinud talle selle värv. “Kuna köök on päris suur, selgus, et kõige odavam uus lahendus maksaks 1500 eurot. Tekkis mõte uue ostmise asemel vana üle värvida,” räägib Kristiina. Kaotada polnud ju midagi – kui projekt oleks ebaõnnestunud, oleks pere ikkagi lihtsalt uue köögi soetanud nagu esialgu plaanis oli.\nTöödeks kasutas Kristiina kruntimiseks ühe kihi Tikkurila Otexit ja siis kolm kinti Viva Color Furniture 30. “Eeltöödest valisin elamises koha, kus värvimine toimuma hakkab, ning katsin seal põranda kilega. Esimesena võtsime ülemise kappide rivi alla ja sealt eemaldasin kõik käepidemed, hinged, klaasid ja uksed,” räägib ta. Kõige parem oli värvida lühikese karvaga rulliga.\nNeed küljed, mis näha ei jää, jäid värvimata, et töid mitte liiga pikaks venitada. Tuli arvestada kuivamisaja ja sellega, et samal ajal, kui tööd käisid, oli vaja kööki kuidagimoodi ka kasutada.\nKõige keerulisemaks etapiks oli Kristiina sõnul tööga alustamine. “Kuna varem polnud sellise asjaga kokku puutunud, tundus see värvimise mõte natuke hirmutav ja väga suur ettevõtmine, mida ta muidugi ka oli. Kuid kui algus sai tehtud, siis tuli minna lõpuni ja tekkis peale iga kapi lõpetamist aina suurem rahuolu. Aga kordan end, see on tõesti väga suur ettevõtmine ja väga palju aega nõudev töö, kuid on seda kõike väärt,” ütleb ta.\nTulemusega on paar väga rahul. “Ei oleks osanud oodata ka, et nii ilus ja nagu uus kõik lõpuks välja näeb. Kes ammu pole külas käinud, võib arvata, et tegu on uue köögiga. Lisaks hoidsin kokku tuhandeid eurosid, mis on ka väga suur pluss. Enda üle olen väga uhke, et sellise töö üldse ette võtsin ja sain hakkama ka!” ütleb Kristiina.


Lugejakiri: Valitsuse terror rahva vastu süveneb - Meie Maa\nLugejakiri: Valitsuse terror rahva vastu süveneb\nEesti Vabariigi Valitsus on leidnud eriti jõhkra viisi koroonaterrori läbiviimiseks – kaasatakse riigifirmad ja eraettevõtjad. Ettevõtjad võivad oma suva järgi koostada riskihinnangu töökohale, mille alusel saab vaktsineerimise, testimise või maskikandmisega mittenõustuvad töötajaid lihtsustatud korras vallandada. Seda kasutavad eriti agaralt riigifirmad – haiglad, kaitsevägi, politsei – ja piirivalveamet ja paraku ka ilmselt oma töötajaid mittehindavad eraettevõtjad. Põhiseaduse paragrahvidele 12 ja 18 (lühidalt – kedagi ei tohi diskrimineerida veendumuste või muude asjaolude tõttu ja kedagi ei tohi allutada meditsiini- ega teaduskatsetele) vilistatakse ja öeldakse et süsti või kao või leebemal juhul jääd ilma preemiast!\nTervise- ja tööminister Tanel Kiik kavatseb meil juurutada Natsi-Saksamaalt tuntud alamrassi märgistamise (seal kästi juutidel alates 1940. aastast kanda kollast kuusnurka – Taaveti tähte, kuhu oli „juut“ sisse trükitud), sundides avalikes siseruumides vaid mittevaktsineerituid maske kandma. Vast ei tule meenutada, et see „alamrass – mittevaktsineeritud“ ei või juba pea kuu aega avalikes siseruumides viibida.\nSiit edasi viib „vaktsiinivastaste“ tee gaasikambrisse? Eelpool toodud Kiige idee puhul jääb vaid üle imestada, kuidas selline inimene on ministriks saanud.\nJa kogu terror tugineb endiselt eeldusele, et terved vaktsineerimata inimesed on ühiskonnale ohtlikud, et maskid kaitsevad (uus normaalsus!), et katsevaktsineeritud on kaitstud ja ohutud. Reaalsus aga näitab hoopis midagi muud. Pole mingeid tõendeid, et maskid oleksid nakatumist vähendanud, et vaktsineeritud ei nakatuks, haigestuks, haigust edasi ei kannaks ega sureks. Lisaks kasvab päevadega vaktsiinitüsistuste arv. Meil on kogu see info ja ometi jätkub diskrimineerimine, survestamine, alandamine, lõhestamine, inimkatsed. Eesti valitsus nagu ei saaks reaalsusest aru ja on muutnud meie sisekliima plahvatusohtlikuks. Valitsusel on aeg tagasi astuda, et anda teed inimestele, kes suudavad reaalsust tajuda ja inimõigusi austada!\nDelfi vahendusel on haigekassa kommunikatisoonijuht Evelin Trink öelnud, et pooleteise aasta jooksul on Eestis saanud koroona diagnoosi ca 9300 inimest – kas see viitab nii suurele „pandeemiale“, mille pärast on valitsus korraldanud riigis totaalse terrori?\nEelmine artikkelEveli rühma nelja-viieaastased lapsed ootavad juba kooliaega\nJärgmine artikkelVabadussõja kangelase Jaan Rohi kalm sai uue hauaplaadi\nAndres Kirst kas sul on mingi suurem tähelepanuvajadus või? Tegele esmalt oma fima probleemidega, et see puit, mis sinu kaudu tuleb, oleks kvaliteetne ja ära vahuta siin nüüd iga nädal!\nTule räägi minuga silmast silma!\nHädapasun jälle kirjutab\nIssver, mida sa ulud täiskasvanud mees! “natsisaksamaa, natsisaksamaa” nii loli jutu peale ikka annab tulla. Toppis sind keegi ahju või? Miks võtab mingi puidufirma ärikas sõna viroloogias? Kus on need meeletud vaktsiinitüsistused? Ainult sellised kisakõrid tunnevad mõnda. Maskide tõhususe kohta tuli jälle välja rahvusvaheline uuring- töötavad! On sul raske seda ette panna poodi minnes? Pandeemia mõistest pole ka nimetat härra aru saanud.\nVasta Hädapasun jälle kirjutab\n“Miks võtab mingi puidufirma ärikas sõna viroloogias?”\n𝐓ä𝐧𝐚𝐩ä𝐞𝐯𝐚𝐥 𝐫ää𝐠𝐢𝐯𝐚𝐝𝐤𝐢 𝐚𝐢𝐧𝐮𝐥𝐭 𝐥𝐨𝐥𝐥𝐢𝐝 𝐚𝐫𝐬𝐭𝐢𝐝 𝐦𝐞𝐝𝐢𝐭𝐬𝐢𝐢𝐧𝐢𝐬𝐭. Õ𝐢𝐠𝐞𝐝 𝐦𝐞𝐝𝐢𝐭𝐬𝐢𝐢𝐧𝐢𝐢𝐧𝐟𝐨𝐫𝐦𝐚𝐧𝐝𝐢𝐝 𝐭𝐮𝐥𝐞𝐯𝐚𝐝𝐤𝐢 𝐯õ𝐢𝐦𝐚𝐥𝐢𝐤𝐮𝐥𝐭 𝐤𝐚𝐮𝐠𝐞𝐭𝐞𝐬𝐭 𝐮𝐫𝐠𝐚𝐬𝐭𝐞𝐬𝐭. 𝐊𝐚𝐞𝐯𝐮𝐫𝐢𝐝, 𝐞𝐥𝐞𝐤𝐭𝐫𝐢𝐤𝐮𝐝, 𝐞𝐡𝐢𝐭𝐚𝐣𝐚𝐝 𝐨𝐧 𝐧𝐞𝐞𝐝 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐬𝐞𝐝, 𝐤𝐞𝐥𝐥𝐞 𝐩𝐨𝐨𝐥𝐞 𝟐𝟎𝟐𝟏 𝐦õ𝐧𝐞 𝐭𝐞𝐫𝐯𝐢𝐬𝐞𝐚𝐥𝐚𝐬𝐞 𝐦𝐮𝐫𝐞𝐠𝐚 𝐩öö𝐫𝐝𝐮𝐝𝐚. 𝐕𝐞𝐞𝐥 𝐩𝐚𝐫𝐞𝐦 𝐯õ𝐭𝐭𝐚 𝐦õ𝐧𝐢 𝐬𝐢𝐛𝐢𝐦𝐞𝐞𝐬, 𝐤𝐞𝐬 𝐩ä𝐞𝐯 𝐨𝐭𝐬𝐚 𝐤𝐚𝐧𝐚𝐥𝐢𝐬𝐚𝐭𝐬𝐢𝐨𝐨𝐧𝐢𝐚𝐮𝐠𝐮𝐬 𝐭𝐮𝐮𝐬𝐞𝐥𝐝𝐚𝐧𝐮𝐝 𝐨𝐧, 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐞𝐢 𝐭𝐨𝐡𝐢𝐤𝐬 𝐨𝐥𝐥𝐚 𝐭𝐚𝐥𝐥𝐞 𝐯õõ𝐫𝐚𝐬 𝐤𝐚 𝐬𝐞𝐞 𝐭𝐞𝐢𝐧𝐞 𝐬𝐚𝐢𝐭, 𝐤𝐮𝐬𝐭 𝐤𝐚𝐧𝐚𝐥𝐢𝐬𝐚𝐭𝐬𝐢𝐨𝐨𝐧𝐢𝐚𝐮𝐠𝐮𝐬𝐭 𝐦𝐞𝐝𝐢𝐭𝐬𝐢𝐢𝐧𝐢𝐚𝐥𝐚𝐬𝐭 𝐢𝐧𝐟𝐨𝐭 𝐤ä𝐭𝐭𝐞 𝐬𝐚𝐚𝐛. :))))))\n𝐏𝐚𝐢𝐬𝐭𝐚𝐛 𝐭õ𝐞𝐬𝐭𝐢, 𝐞𝐭 𝐬𝐢𝐢𝐧 ü𝐫𝐢𝐭𝐚𝐛 𝐢𝐬𝐞𝐞𝐧𝐧𝐚𝐬𝐭 𝐦õ𝐧𝐢 𝐬𝐮𝐮𝐧𝐚𝐦𝐮𝐝𝐢𝐣𝐚 (𝐯õ𝐢 𝐤𝐮𝐢𝐝𝐚𝐬 𝐬𝐞𝐝𝐚 𝐧üü𝐝 𝐭ä𝐧𝐚𝐩ä𝐞𝐯𝐚𝐬𝐞𝐝 𝐧𝐨𝐨𝐫𝐞𝐝 ü𝐭𝐥𝐞𝐬𝐢𝐝𝐤𝐢) 𝐯ä𝐥𝐣𝐚 𝐬ü𝐧𝐧𝐢𝐭𝐚𝐝𝐚. 𝐕ä𝐡𝐞 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐞𝐬𝐭, 𝐞𝐭 𝐭ä𝐢𝐬𝐤𝐚𝐬𝐯𝐚𝐧𝐮𝐝 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐧𝐞 𝐡𝐚𝐥𝐚𝐛 𝐧𝐚𝐠𝐮 𝐭𝐢𝐭𝐭, 𝐤𝐮𝐢 𝐨𝐧 𝐯𝐚𝐣𝐚 𝐩𝐨𝐞𝐬 𝟏𝟓 𝐦𝐢𝐧𝐮𝐭𝐢𝐭 𝐦𝐚𝐬𝐤𝐢 𝐤𝐚𝐧𝐝𝐚, 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐞𝐢 𝐨𝐥𝐞 𝐯𝐢𝐢𝐝𝐚𝐭𝐮𝐝 𝐬𝐢𝐢𝐧 𝐤𝐚 ü𝐡𝐞𝐥𝐞𝐠𝐢 𝐤𝐨𝐧𝐤𝐫𝐞𝐞𝐭𝐬𝐞𝐥𝐞 𝐯𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐢𝐧𝐢𝐭ü𝐬𝐢𝐬𝐭𝐮𝐬𝐞𝐥𝐞 𝐯õ𝐢 𝐧𝐞𝐧𝐝𝐞 𝐚𝐫𝐯𝐮𝐥𝐞, 𝐞𝐭 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐞 𝐤𝐨𝐡𝐚 𝐩𝐞𝐚𝐥𝐭 ü𝐥𝐝𝐬𝐞 𝐬õ𝐧𝐚 𝐯õ𝐭𝐭𝐚. 𝐓𝐮𝐥𝐞𝐭𝐚𝐧 𝐦𝐞𝐞𝐥𝐝𝐞, 𝐞𝐭 𝐯𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐢𝐧𝐢𝐤𝐚𝐡𝐣𝐮𝐬𝐭𝐮𝐬, -𝐭ü𝐬𝐢𝐬𝐭𝐮𝐬, -𝐤õ𝐫𝐯𝐚𝐥𝐭𝐨𝐢𝐦𝐞 𝐨𝐧 𝐤𝐚 𝐯𝐚𝐥𝐮𝐬 𝐬ü𝐬𝐭𝐢𝐤𝐨𝐡𝐭. 𝐋𝐢𝐡𝐭𝐬𝐚𝐥𝐭 𝐡𝐢𝐥𝐩𝐡𝐚𝐫𝐚𝐤𝐚𝐝 𝐬𝐮𝐮𝐝𝐚𝐯𝐚𝐝 𝐣𝐮𝐛𝐚 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐞 𝐬õ𝐧𝐚𝐠𝐚 “𝐊𝐀𝐇𝐉𝐔𝐒𝐓𝐔𝐒” 𝐧𝐢𝐢 𝐩𝐚𝐥𝐣𝐮𝐬𝐢𝐝 𝟓𝐆 𝐦𝐚𝐠𝐧𝐞𝐭𝐞𝐢𝐝 𝐥𝐚𝐮𝐬𝐚 𝐩𝐨𝐨𝐥𝐞 𝐬õ𝐧𝐚 𝐩𝐞𝐚𝐥𝐭 𝐦𝐚𝐚𝐬𝐭 𝐫𝐚𝐛𝐚𝐝𝐚, 𝐞𝐭 𝐬𝐞𝐝𝐚 𝐤𝐚𝐬𝐮𝐭𝐚𝐭𝐚𝐤𝐬𝐞 𝐩𝐮𝐡𝐭𝐚𝐥𝐭 𝐡𝐢𝐫𝐦𝐮𝐭𝐚𝐦𝐢𝐬𝐞 𝐩ä𝐫𝐚𝐬𝐭.\n𝐏𝐚𝐢𝐬𝐭𝐚𝐛, 𝐞𝐭 𝐀𝐧𝐝𝐫𝐞𝐬 𝐞𝐢 𝐨𝐥𝐞 𝐩𝐞𝐚 𝐩𝐨𝐨𝐥𝐞𝐭𝐞𝐢𝐬𝐭𝐚𝐚𝐬𝐭𝐚𝐬𝐞 𝐤𝐫𝐢𝐢𝐬𝐢 𝐣𝐨𝐨𝐤𝐬𝐮𝐥 𝐬𝐮𝐮𝐭𝐧𝐮𝐝 ü𝐡𝐞𝐥𝐞𝐠𝐢 𝐦𝐚𝐬𝐤𝐢𝐝𝐞 𝐞𝐟𝐟𝐞𝐤𝐭𝐢𝐢𝐯𝐮𝐬𝐭 𝐭õ𝐞𝐬𝐭𝐚𝐯𝐚𝐥𝐞 𝐭𝐞𝐚𝐝𝐮𝐬𝐮𝐮𝐫𝐢𝐧𝐠𝐮𝐥𝐞 𝐩𝐞𝐚𝐥𝐞 𝐬𝐚𝐭𝐭𝐮𝐝𝐚, 𝐞𝐭 𝐧õ𝐧𝐝𝐚 𝐮𝐝𝐮𝐣𝐮𝐭𝐭𝐮 𝐬𝐮𝐮𝐬𝐭 𝐯ä𝐥𝐣𝐚 𝐚𝐣𝐚𝐛. 𝐌𝐢𝐬 𝐭𝐞𝐡𝐚, 𝐞𝐤𝐬 𝐁𝐢𝐥𝐥 𝐆𝐚𝐭𝐞𝐬’𝐢 𝐦𝐚𝐚𝐢𝐥𝐦𝐚𝐯ä𝐡𝐞𝐧𝐝𝐮𝐬𝐩𝐫𝐨𝐩𝐚𝐠𝐚𝐧𝐝𝐚𝐭 𝐣𝐚 𝐚𝐫𝐞𝐧𝐞𝐧𝐮𝐝 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐬𝐭𝐞𝐥𝐞 𝐦õ𝐞𝐥𝐝𝐮𝐝 𝐭𝐞𝐚𝐝𝐮𝐬𝐮𝐮𝐫𝐢𝐧𝐠𝐮𝐢𝐝 𝐨𝐧𝐠𝐢 𝐤𝐨𝐨𝐬 𝐫𝐚𝐬𝐤𝐞 𝐥𝐮𝐠𝐞𝐝𝐚. 𝐓𝐢𝐡𝐭𝐢 𝐩𝐞𝐚𝐝 𝐭𝐞𝐠𝐞𝐦𝐚 𝐯𝐚𝐥𝐢𝐤𝐮 ü𝐡𝐞 𝐤𝐚𝐬𝐮𝐤𝐬 𝐣𝐚 𝐭𝐞𝐢𝐬𝐞 𝐤𝐚𝐡𝐣𝐮𝐤𝐬.\n𝐒𝐢𝐢𝐧 𝐨𝐧 𝐧ä𝐢𝐭𝐞𝐤𝐬 ü𝐤𝐬 𝐭𝐞𝐚𝐝𝐮𝐬𝐮𝐮𝐫𝐢𝐧𝐠, 𝐦𝐢𝐥𝐥𝐞 𝐩𝐨𝐥𝐞𝐠𝐢 𝐤𝐨𝐨𝐬𝐭𝐚𝐧𝐮𝐝 𝟑- 𝐤𝐥𝐚𝐬𝐬𝐢 𝐡𝐚𝐫𝐢𝐝𝐮𝐬𝐞𝐠𝐚 𝐭𝐫𝐚𝐤𝐭𝐨𝐫𝐢 𝐩𝐞𝐚𝐥 𝐭öö𝐝 𝐫ü𝐠𝐚𝐯𝐚 𝐩õ𝐥𝐥𝐮𝐦𝐞𝐡𝐞𝐝, 𝐯𝐚𝐢𝐝 𝐭ä𝐢𝐭𝐬𝐚 𝐭𝐚𝐫𝐠𝐚𝐝 𝐧𝐢𝐧𝐠 𝐡𝐚𝐫𝐢𝐭𝐮𝐝 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐬𝐞𝐝. 🙂\n𝐓𝐚𝐬𝐮𝐛 𝐯𝐚𝐢𝐝 𝐯𝐚𝐞𝐯𝐚𝐤𝐬 𝐯õ𝐭𝐭𝐚 𝐣𝐚 𝐥𝐮𝐠𝐞𝐝𝐚. 𝐓𝐞𝐤𝐬𝐭 𝐨𝐧 𝐤ü𝐥𝐥 𝐩𝐢𝐤𝐤 𝐚𝐠𝐚 𝐬𝐞𝐝𝐚 ü𝐤𝐬 𝐭𝐞𝐚𝐝𝐮𝐬𝐮𝐮𝐫𝐢𝐧𝐠 𝐣𝐮 𝐤𝐚 𝐨𝐥𝐞𝐦𝐚 𝐩𝐞𝐚𝐛. 𝟐-𝐦𝐢𝐧𝐮𝐭𝐢𝐥𝐢𝐬𝐞 𝐘𝐨𝐮𝐭𝐮𝐛𝐞’𝐢 𝐯𝐢𝐝𝐞𝐨 𝐥𝐨𝐨𝐦𝐢𝐬𝐞𝐠𝐚 𝐬𝐚𝐚𝐛 𝐞𝐝𝐮𝐤𝐚𝐥𝐭 𝐢𝐠𝐚𝐬𝐮𝐠𝐮 𝐥𝐨𝐥𝐥𝐮𝐬𝐞𝐢𝐝 𝐯𝐞𝐞𝐥 𝐣𝐮𝐡𝐦𝐢𝐦𝐚𝐭𝐞𝐥𝐞 𝐩𝐫𝐨𝐩𝐚𝐠𝐞𝐞𝐫𝐢𝐝𝐚.\n𝐍𝐚𝐭𝐬𝐢-𝐒𝐚𝐤𝐬𝐚𝐦𝐚𝐚𝐝 𝐣𝐚 𝐩𝐫𝐚𝐞𝐠𝐮𝐬𝐭 𝐯õ𝐫𝐫𝐞𝐥𝐝𝐚 𝐨𝐧 𝐞𝐧𝐚𝐦𝐯ä𝐡𝐞𝐦 𝐬𝐚𝐦𝐚 𝐤𝐮𝐢 𝐦õ𝐧𝐢 𝐯õ𝐫𝐝𝐥𝐞𝐛 𝐯𝐞𝐞𝐥 𝐠𝐫𝐢𝐩𝐩𝐢 𝐣𝐚 𝐤𝐨𝐫𝐨𝐨𝐧𝐚𝐭. 𝐄𝐬𝐢𝐦𝐞𝐬𝐞 𝐯õ𝐫𝐝𝐥𝐮𝐬𝐞 𝐩𝐮𝐡𝐮𝐥 𝐣ää𝐛 𝐦𝐮𝐥𝐣𝐞, 𝐞𝐭 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐢𝐬𝐞 𝐯ä𝐥𝐣𝐚ü𝐭𝐥𝐞𝐦𝐢𝐬𝐞𝐠𝐚 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐧𝐞 𝐞𝐢 𝐭𝐞𝐚 𝐚𝐣𝐚𝐥𝐨𝐨𝐬𝐭 𝐦𝐢𝐭𝐭𝐞 𝐦𝐢𝐝𝐚𝐠𝐢, 𝐬𝐞𝐬𝐭 𝐍𝐚𝐭𝐬𝐢-𝐒𝐚𝐤𝐬𝐚𝐦𝐚𝐚𝐥 𝐞𝐢 𝐤𝐢𝐮𝐬𝐚𝐭𝐮𝐝 𝐦𝐢𝐭𝐭𝐞 𝐤𝐞𝐝𝐚𝐠𝐢 𝐭𝐚𝐠𝐚 𝐬𝐞𝐞𝐩ä𝐫𝐚𝐬𝐭, 𝐞𝐭 𝐫𝐚𝐡𝐯𝐚 𝐭𝐞𝐫𝐯𝐢𝐬𝐭 𝐡𝐨𝐢𝐝𝐚. 𝐓ä𝐢𝐞𝐬𝐭𝐢 𝐞𝐫𝐢𝐧𝐞𝐯𝐚 𝐤𝐨𝐧𝐭𝐞𝐤𝐬𝐭𝐢𝐠𝐚 𝐯õ𝐫𝐝𝐥𝐮𝐬𝐞𝐝. 𝐒𝐚𝐦𝐚𝐡ä𝐬𝐭𝐢 𝐯õ𝐢𝐤𝐬 𝐩𝐚𝐧𝐧𝐚 𝐤𝐚 𝐤𝐨𝐥𝐦𝐚𝐧𝐝𝐚 𝐯õ𝐫𝐝𝐩𝐢𝐥𝐝𝐢, 𝐤𝐮𝐬 𝐧𝐮𝐥𝐥𝐢𝐧𝐝𝐚𝐭𝐞 𝐚𝐥𝐠𝐮𝐬𝐞𝐬 𝐭𝐫𝐢𝐩𝐩𝐞𝐫𝐢𝐬𝐭 𝐤𝐮𝐩𝐢𝐭𝐬𝐞𝐯𝐚𝐭 𝐛𝐨𝐫𝐝𝐮𝐦𝐚𝐣𝐚 𝐬𝐮𝐥𝐞𝐭𝐮𝐧𝐚 𝐡𝐨𝐢𝐝𝐚 𝐬𝐨𝐨𝐯𝐢𝐭𝐚𝐤𝐬𝐞 𝐚𝐠𝐚 𝐤𝐚𝐦𝐩 “𝐯𝐚𝐛𝐚𝐝𝐮𝐬𝐯õ𝐢𝐭𝐥𝐞𝐣𝐚𝐢𝐝” 𝐚𝐫𝐯𝐚𝐛, 𝐞𝐭 𝐬𝐞𝐞 𝐩𝐢𝐢𝐫𝐚𝐛 𝐧𝐞𝐧𝐝𝐞 õ𝐢𝐠𝐮𝐬𝐞𝐢𝐝.\n𝐇𝐮𝐯𝐢𝐭𝐚𝐯 𝐬õ𝐧𝐚 “𝐤𝐚𝐭𝐬𝐞𝐯𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐧𝐞𝐞𝐫𝐢𝐭𝐮𝐝”. 𝐌𝐢𝐝𝐚 𝐬𝐞𝐞 𝐩𝐞𝐚𝐤𝐬 𝐭ä𝐡𝐞𝐧𝐝𝐚𝐦𝐚? 𝐄𝐭 𝐤õ𝐢𝐤 𝐭ä𝐧𝐚𝐬𝐞𝐬 𝐩ä𝐞𝐯𝐚𝐬 𝐯𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐢𝐧𝐢𝐬ü𝐬𝐭𝐢 𝐬𝐚𝐚𝐧𝐮𝐝 𝐨𝐧 𝐣𝐮𝐬𝐭𝐤𝐮𝐢 𝐤𝐚𝐭𝐬𝐞𝐣ä𝐧𝐞𝐬𝐞𝐝? 𝐀𝐠𝐚 𝐤𝐞𝐬 𝐞𝐢 𝐨𝐥𝐞𝐤𝐬? 𝐈𝐠𝐚 𝐫𝐚𝐯𝐢𝐦𝐢 𝐣𝐚 𝐦𝐮𝐮 𝐩𝐫𝐞𝐩𝐚𝐫𝐚𝐚𝐝𝐢𝐠𝐚 𝐨𝐥𝐥𝐚𝐤𝐬𝐞𝐠𝐢 𝐣𝐚 𝐣ää𝐝𝐚𝐤𝐬𝐞𝐠𝐢 𝐣𝐮 𝐤𝐚𝐭𝐬𝐞𝐣ä𝐧𝐞𝐬𝐭𝐞𝐤𝐬 𝐤𝐮𝐧𝐢 𝐬𝐮𝐫𝐦𝐚𝐧𝐢. 𝐊𝐞𝐬 𝐞𝐢 𝐭𝐞𝐞 𝐤𝐚 𝐤𝐢𝐧𝐝𝐥𝐚𝐤𝐬, 𝐞𝐭 𝐥𝐢𝐡𝐭𝐥𝐚𝐛𝐚𝐬𝐞 𝐏𝐚𝐫𝐚𝐜𝐞𝐭𝐚𝐦𝐨𝐥𝐢 𝐭𝐚𝐫𝐛𝐢𝐦𝐢𝐧𝐞 𝟏𝟎 𝐚𝐚𝐬𝐭𝐚 𝐩ä𝐫𝐚𝐬𝐭 𝐦õ𝐧𝐞 𝐡𝐢𝐫𝐦𝐮𝐭𝐚𝐯𝐚 𝐣ä𝐫𝐞𝐥𝐧ä𝐡𝐮 𝐯ä𝐥𝐣𝐚 𝐢𝐥𝐦𝐮𝐭𝐚𝐛? 𝐒𝐞𝐞 𝐨𝐧 𝐧𝐢𝐢𝐯õ𝐫𝐝 𝐚𝐛𝐬𝐮𝐫𝐝𝐧𝐞 𝐣𝐮𝐭𝐭! 𝐓𝐚𝐬𝐮𝐛 𝐩𝐚𝐧𝐧𝐚 𝐚𝐬𝐣𝐚𝐝 𝐨𝐦𝐚𝐯𝐚𝐡𝐞𝐥 𝐤𝐨𝐧𝐭𝐞𝐤𝐬𝐭𝐢, 𝐤𝐮𝐢 𝐩𝐚𝐥𝐣𝐮 𝐨𝐧 𝐦𝐞𝐢𝐥 𝐥𝐚𝐢𝐩𝐮 𝐣𝐚 𝐯𝐢𝐠𝐚𝐬𝐭𝐚𝐭𝐮𝐝 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐬𝐢 𝐭ä𝐧𝐮 𝐤𝐨𝐫𝐨𝐨𝐧𝐚𝐥𝐞 𝐣𝐚 𝐤𝐮𝐢 𝐩𝐚𝐥𝐣𝐮 𝐨𝐧 𝐦𝐞𝐢𝐥 𝐥𝐚𝐢𝐩𝐮 𝐣𝐚 𝐯𝐢𝐠𝐚𝐬𝐭𝐚𝐭𝐮𝐝 𝐢𝐧𝐢𝐦𝐞𝐬𝐢 𝐭ä𝐧𝐮 𝐯𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐢𝐧𝐢𝐥𝐞.\n𝐋𝐢𝐬𝐚𝐤𝐬 𝐞𝐢 𝐭𝐚𝐬𝐮 𝐦𝐞𝐞𝐥𝐝𝐞 𝐭𝐮𝐥𝐞𝐭𝐚𝐦𝐚𝐬𝐭, 𝐞𝐭 𝐯𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐧𝐞𝐞𝐫𝐢𝐦𝐢𝐧𝐞 𝐞𝐢 𝐩𝐞𝐚𝐠𝐢 𝐤𝐞𝐝𝐚𝐠𝐢 𝐡𝐚𝐢𝐠𝐞𝐬𝐭𝐮𝐦𝐢𝐬𝐞𝐬𝐭 𝐩ää𝐬𝐭𝐦𝐚. 𝐕𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐢𝐧 𝐩𝐞𝐚𝐛 𝐩ää𝐬𝐭𝐦𝐚 𝐫𝐚𝐬𝐤𝐞𝐬𝐭 𝐡𝐚𝐢𝐠𝐮𝐬𝐞𝐬𝐭 𝐣𝐚 𝐬𝐮𝐫𝐦𝐚𝐬𝐭. 𝐍𝐢𝐢 𝐥𝐢𝐡𝐭𝐧𝐞 𝐣𝐮 𝐨𝐧𝐠𝐢 𝐣𝐚 𝐤𝐮𝐢 𝐯𝐚𝐚𝐝𝐚𝐭𝐚 𝐥ä𝐡𝐢𝐧ä𝐝𝐚𝐥𝐚𝐭𝐞 𝐡𝐚𝐢𝐠𝐥𝐚𝐧𝐮𝐦𝐛𝐫𝐞𝐢𝐝, 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐬𝐞𝐝𝐚 𝐬𝐞𝐞 𝐯𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐢𝐧 𝐣𝐮 𝐭ä𝐩𝐬𝐞𝐥𝐭 𝐤𝐚 𝐭𝐞𝐞𝐛. 𝐒𝐢𝐢𝐥𝐢𝐥𝐞𝐠𝐢 𝐬𝐞𝐥𝐠𝐞, 𝐯õ𝐢 𝐩𝐨𝐥𝐞?\n𝐄𝐠𝐚 𝐦𝐚 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐤õ𝐢𝐤𝐞 𝐀𝐧𝐝𝐫𝐞𝐬𝐞 𝐬õ𝐧𝐚𝐯õ𝐭𝐮𝐬𝐭 𝐤𝐫𝐢𝐭𝐢𝐬𝐞𝐞𝐫𝐢, 𝐭𝐞𝐚𝐭𝐮𝐝 𝐨𝐬𝐚𝐬 𝐨𝐧 𝐣𝐮 𝐭𝐚𝐥 𝐤𝐚 õ𝐢𝐠𝐮𝐬. 𝐄𝐞𝐬𝐤ä𝐭𝐭 𝐞𝐬𝐢𝐦𝐞𝐬𝐞𝐬 𝐥õ𝐢𝐠𝐮𝐬. 𝐕𝐚𝐤𝐭𝐬𝐢𝐧𝐞𝐞𝐫𝐢𝐦𝐢𝐧𝐞 𝐨𝐧 𝐣𝐚 𝐏𝐄𝐀𝐁 𝐣ää𝐦𝐚 𝐢𝐠𝐚ü𝐡𝐞 𝐞𝐧𝐝𝐚 𝐨𝐭𝐬𝐮𝐬𝐭𝐚𝐝𝐚, 𝐬𝐞𝐥𝐥𝐞𝐤𝐬 𝐞𝐢 𝐬𝐚𝐚 𝐤𝐮𝐢𝐝𝐚𝐠𝐢 𝐦𝐨𝐨𝐝𝐢 𝐬𝐮𝐫𝐯𝐞𝐬𝐭𝐚𝐝𝐚 𝐚𝐠𝐚 𝐬𝐚𝐦𝐚𝐬 𝐩𝐞𝐚𝐛 𝐤𝐚 𝐦õ𝐧𝐢 𝐥𝐚𝐦𝐞𝐚𝐣𝐮𝐥𝐢𝐧𝐞 𝐚𝐫𝐮 𝐬𝐚𝐚𝐦𝐚, 𝐞𝐭 𝐤𝐮𝐢 𝐭𝐚 𝐬𝐞𝐝𝐚 𝐬ü𝐬𝐭𝐢 𝐨𝐭𝐬𝐮𝐬𝐭𝐚𝐛 𝐦𝐢𝐭𝐭𝐞 𝐭𝐞𝐡𝐚, 𝐬𝐢𝐢𝐬 𝐯õ𝐢𝐤𝐬 𝐤𝐚 𝐬𝐮𝐮 𝐤𝐢𝐧𝐧𝐢 𝐡𝐨𝐢𝐝𝐚 𝐧𝐞𝐧𝐝𝐞 𝐬𝐮𝐡𝐭𝐞𝐬, 𝐤𝐞𝐬 𝐬𝐞𝐝𝐚 𝐬𝐢𝐢𝐬𝐤𝐢 𝐭𝐞𝐞𝐯𝐚𝐝. 𝐊ä𝐬𝐢 𝐩𝐞𝐬𝐤𝐮 𝐤ä𝐭𝐭.\nNii hästi ikka öeldud!!!👏👏👏\nSinule Vahur võib kõik selge olla, aga proppaganda on paraku ühepoolne ja kui sa vaielda tahad, siis helista mulle, saame kokku ja vaidleme.\nVäga mage artikkel ja väga madalale langenud ajaleht, et sellist jama oma kaantele topib. Paistab, et siia lehte saab tõesti igaüks ja üksaspuha mida kokku vorpida, kontroll täielik zero.\n“𝑇𝑎𝑛𝑒𝑙 𝐾𝑖𝑖𝑘 𝑘𝑎𝑣𝑎𝑡𝑠𝑒𝑏 𝑚𝑒𝑖𝑙 𝑗𝑢𝑢𝑟𝑢𝑡𝑎𝑑𝑎 𝑁𝑎𝑡𝑠𝑖-𝑆𝑎𝑘𝑠𝑎𝑚𝑎𝑎𝑙𝑡 𝑡𝑢𝑛𝑡𝑢𝑑 𝑎𝑙𝑎𝑚𝑟𝑎𝑠𝑠𝑖 𝑚𝑎̈𝑟𝑔𝑖𝑠𝑡𝑎𝑚𝑖𝑠𝑒 , 𝑠𝑢𝑛𝑑𝑖𝑑𝑒𝑠 𝑎𝑣𝑎𝑙𝑖𝑘𝑒𝑠 𝑠𝑖𝑠𝑒𝑟𝑢𝑢𝑚𝑖𝑑𝑒𝑠 𝙫𝙖𝙞𝙙 𝑚𝑖𝑡𝑡𝑒𝑣𝑎𝑘𝑡𝑠𝑖𝑛𝑒𝑒𝑟𝑖𝑡𝑢𝑖𝑑 𝑚𝑎𝑠𝑘𝑒 𝑘𝑎𝑛𝑑𝑚𝑎”, kirjutab Andres.\nPisut guugeldades leidsin, et Tanel Kiigel sellist kavatsust ei ole. Aga sellele väitele on pool tekstist üles seatud. No ei ole korrektne, kui ei ole toodud 𝗸𝗼𝗻𝗸𝗿𝗲𝗲𝘁𝘀𝗲𝘁 tsitaati.\nKogu see lugeja kiri on üks oletuste peal üles ehitatud üllitis, mida ainuüksi debiilid tõepähe võtavad ja kohe ka usuvad\nValitsuse terror? Johhaidi, kes keda terroriseerimas käis? Mida sa liialdad ja paanikat niisama üles külvad?


Looduskaitsekuu avamisel kuulutati välja looduskaitsemärkide laureaadid (2018-05-16 08:10:50)\nEesti Vabariigi president Kersti Kaljulaid ja keskkonnaminister Siim Kiisler kuulutasid täna Nõmme spordikompleksis toimunud looduskaitsekuu "Terve Eesti" avamisel välja Eerik Kumari nimelise kõrgeima looduskaitse preemia ja looduskaitse hõbemärkide laureaadid.\nKäesoleva looduskaitsekuu teemaks on "Terve Eesti" ning selle raames pööratakse kõrgendatud tähelepanu nii meie looduse tervisele kui ka sellele, kuidas loodus mõjutab inimese tervist.\n"Seda, et Viru raba ja Kakerdaja raba on kevadisel nädalavahetusel rahvarohked nagu Viru tänav, teame juba ammu. Meie rahvas tahab käia väga looduses. Kuidas käia looduses nii, et jääda seal märkamatuks nii sinna minnes kui ka sealt tulles, et me oskaks hoida loodust? Meie vaim saab tervemaks, aga meie hing jääb tühjemaks, kui leiame sealt prügi. Meie inimene on hooliv, ta tahab kaitsta loodust, õpetame talle, kuidas loodust hoida," ütles Eesti Vabariigi president Kersti Kaljulaid looduskaitsekuu avamisel.\n"Meile esitati Kumari preemia nominentideks neli väga tugevat kandidaati. Nad kõik olid suurepärased, kuid hindamiskomisjon leidis, et just Eerik Leibak oma tähelepanuväärse looduskaitselise tegevusega väärib enim tänavust kõrgeimat tunnustust", ütles keskkonnaminister Siim Kiisler tänavuse Kumari preemia laureaadi valiku kohta.\nLooduskaitsekuu avamisel tutvustati ka laiemalt looduskaitsekuu tähistamise eesmärki, tänavust fookust ning kõigile huvilistele osa saamiseks korraldatavaid tegevusi - loodusmatkasid, -ekskursioone ning -vaatlusi.\n"Sarnaselt varasematele aastatele kutsume ka tänavusel looduskaitsekuul inimesi loodusesse. Keskkonnaamet korraldab koos partneritega kõikjal üle Eesti matku, kus inimestel on võimalik ekspertide juhendamisel tutvuda meie väärtustega ja õppida loodust paremini tundma," kirjeldas Keskkonnaameti peadirektori asetäitja Leelo Kukk eesootavaid looduskaitsekuu sündmusi.


1974 Ford Taunus TC\n05-12-2017, 18:42 PM\n(Seda postitust muudeti viimati: 05-12-2017, 18:47 PM ja muutjaks oli TomK.)\nPool juhuslikult sattusin Taunuse otsa kui otsisin ühte teist Fordi mudelit mis oleks sõitev ning laste kasvades saaks sujuvalt projekti staatusesse lükata. Kuna Taunuse näol on tegemist minu kunagise lemmikuga, siis pikalt ei mõelnud ning vedasin ta mittesõitvana omale garaazi. Eelmise omaniku sõnul olid suurimaks veaks kinni kiilunud starter ja elektrivead. Asja lähemalt uurides oli probleem suuresti täiesti küpses vanas akus ning kere massijuhtmetes. Peale puhastamist ja teise auto pealt aku ringi tõstmist toimisid nii esituled, salongi vent kui ka starter. Mootor käis kenasti ringi kuid ei käivitunud ka eetriga mitte (paar turtsatust tegi ainult). Probleem on süütemajanduses millega on ka mingi rats tehtud. Nimelt süütepoolile tulev ekstra 12V juhe rippus tühjalt geneka ja starteri vahelisel alal. Kuhugi tagasi seda ei osanud toppida, sest isetehtud pistik ei sobi kuhugi peale remonditud geneka ergutusjuhtme (traadid püsti, isoleerimata). Kuna õues läks pimedaks ja aku oli vaja daily draiverile uuesti tagasi panna, siis ei jännanud rohkem sellega. Säde iseenesest oli mingil määral olemas, aga jube nõrk. Küünlajuhtmed, jagaja kaas ja rootor on uueväärsed. Eks tuleb üle vaadata jagaja kontaktid, süütelukust tulev juhe (peaks käima läbi aku tule?) ning lisa 12V juhe ühendada kuhugi kust käiamise hetkel voolu saaks.\nLisaks kõigele muule on vaja veermik korda seada, kere keevitada paarist kohast ning kõvasti pahtlit ja värvi selga ajada.\nAutoga on plaanid suured, aga aega napib kuna auto ja kodu lahutab 50km ning lapsed päris pisikesed.\n06-12-2017, 19:47 PM\nNoortepärase tuuningu on see Ford päris kergelt üle elanud. Pöördumatuid kahjustusi ei paista olevat\nSüütepooli pinge peaks lähtuma ikka otse süütelukust, mõõda üle, kas tuleb täispinge peale. Kui jah, siis nõrga sädeme probleem kusagil mujal.\n06-12-2017, 21:00 PM\nMingid huvitavad, mitte algupärased istmed tunduvad sohvrile ja kaardilugejale olevat paigaldatud.\n14-12-2017, 19:11 PM\ntuuningut on tiba tehtud jah. Eriti häirib ebameeldivalt väike rool. Jahin originaali, aga ega neid siin kodumaal väga võtta pole. Niikaua kiiret ei ole kui masin täitsa sõitma saab .\nIstmed on mingi korvid ja väga mugavad sealjuures. Originaalid on ka olemas, aga tahavad suuremat remonti ja katteid.\n14-12-2017, 20:36 PM\n(14-12-2017, 19:11 PM)TomK Kirjutas: tuuningut on tiba tehtud jah. Eriti häirib ebameeldivalt väike rool. Jahin originaali, aga ega neid siin kodumaal väga võtta pole. Niikaua kiiret ei ole kui masin täitsa sõitma saab .\nKodumaalt leiad Lada juppe ja kohalik taunuse klubi on suht väljasurnud. Vaata parem kas Saksa või Soome poole.\nno väljasurnud klubi kindlasti ei ole, lihtsalt suhtlus käib ka muid kanaleid pidi ... juppe hoitakse enamasti ikka oma lõpmatutes ladudes ja endale aga justnimelt rooli sain näiteks endale mõned nädalad tagasi foorumi kaudu.\nSaksa ebay muidugi on tänuväärt koht ja kui mujalt ei saa, siis motomobil aitab suurema raha eest välja. Mehaanika juppe on mõistlik otsida ka UK ebayst ja poodidest Cortina mkIII-mkV nime alt, näiteks Oldpartstore-s on asju jne ...\nedu igatahes asja elustamisega, loodan et kere liiga rääbis ei ole ja saab asja.\n15-12-2017, 16:43 PM\nTänud linkide eest! Osasid neist olen juba uurinud ka. Kas Oldpartstore saadab Eestisse ka kraami? Kodulehe andmeil nad seda ei tee (kuigi lõuna- ja põhjanaabrid on saajate listis kenasti olemas). Saatsin mingi aeg tagasi neile ka päringu, aga vastust pole juba päevi.\n15-12-2017, 17:24 PM\n(15-12-2017, 16:43 PM)TomK Kirjutas: Tänud linkide eest! Osasid neist olen juba uurinud ka. Kas Oldpartstore saadab Eestisse ka kraami? Kodulehe andmeil nad seda ei tee (kuigi lõuna- ja põhjanaabrid on saajate listis kenasti olemas). Saatsin mingi aeg tagasi neile ka päringu, aga vastust pole juba päevi.\nma olen Oldpartstorest ostnud ... 4a tagasi tutvustasin neile väikeseid tundmatuid EU riike nagu Eesti, nad lisasid Eesti oma riikide nimistusse ja saatsid kenasti, võibolla on siis vahepeal jälle ära ununenud või on Brexit peale tulnud\n16-12-2017, 10:41 AM\nSee on see Taunus mis pikalt Koplis vedeles? Varuosade poole pealt tasub ka Soomest vaadata, seal neid tunduvalt rohkem ja midagi ikka pakutakse. Enda omale saanud sealt tutikad esitiivad ja muud nodi hea hinnaga\nSee sama Kopli masin jah. Ilmselt jäi tüv tegemata kuna põhi tahab keevitust ning seetõttu ka seisis pikalt. Lisaks ei saadud teda ka käima, sest aku oli täiesti kottis ning massijuhtmed roostes.\nTäna käisin jälle kapoti all. Mõõtsin süütepooli klemmidel voolusid ja sain tulemuseks 3.8V. Peale seda eemaldasin ahelast ballasti ning uuesti mõõtes oli näit juba 6 V. Esimese hooga akust otse 12 V peale ei hakanud laskma vaid võtsin jagaja kontaktid lauale, puhastasin ära, panin uue rootori ja kaane ning tulemuseks töötav masin. Sain maja ees tänaval isegi mõned lühikesed sõidud tehtud.\nEdasi hakkasin uurima tulede anomaaliat. Autot ostes oli jutt, et mingi suur jama on elektriga ja vasak lähituli on ainus mis töötab. Täna selgus, et parema tule pistik oli lihtsalt lahti, esimesed suunad on tagant pistiku juurest olnud pikka aega loodusega ühes ja seetõttu mädad/roostes ning kelladeploki kõik pistikud lahti ühendatud. Peale vajalikku korrastamist olid vasakud suunad, pidurid ja ka kauged tuled olemas. Mootori temp näidik funktsioneeris ka.\nJärgmisena on plaanis tagumised gabariidid tööle panna ning armatuuri all olevtest DIY stiilis ühendustest aru saada. Respect "elektrikule" kes seal roppu moodi teibi ja kiirühendusetag rassinud on. Uskumatu, et midagi maha pole põlenud seal (üht-teist siiski tiba sulanud). See avastus sundis garaazi ukse vaikselt sulgema ja läksin ära sauna. Töö tegi ahvist väsinud ahvi.\nVihje - rooli osas pöördu kasutaja Stihl poole.\nVäga kena relv!\nPalju Edu projektiga.!\nTartus, olümpiakülas, kuskil Kaunase pst majade vahel seisis ka üks taunus, mõned kuud tagasi see oli veel seal. Sinine. Jube mõnus relv tundub olevat.\nKüsimus ka teemasse, mis motoor tal peal on? Ja mis käimakast? Eriti huvitab see kasti mudel.\n05-01-2018, 00:57 AM\n(04-01-2018, 11:14 AM)Necro Kirjutas: Väga kena relv!\nmootoriks on originaalne 1.6 ja kast on vist Type E (pole süvenenud veel täpsesse marki). Midagi suuremat sinna vahele hetkel ei vaata kuna tagasillaks on nõrguke Köln ja see 1.6 käis päris kenasti. Kui kumbki neist üles ütleb, siis tuleb alla vaadata Volvo sild ja aiste vahele mõni fordi V6 koos kastiga.\nRiiulis on ka mk1 Sierra 2 lõõriga Weber DGAV karpa koos kollektoriga. Peaks ära proovima kas see annaks mingit minekut juurde. Aastaid tagasi sai ühele mossele samasugune weberi karpa külge pandud. Ketsi lasi kõvasti ja 30 minti hiljem sai vända saaled ka ringi. Õnneks polnud see minu auto\n(05-01-2018, 00:57 AM)TomK Kirjutas: Riiulis on ka mk1 Sierra 2 lõõriga Weber DGAV karpa koos kollektoriga. Peaks ära proovima kas see annaks mingit minekut juurde.\nKui hetkel on peal ühelõõriline, siis kindlasti vaheta ära, DGAV-ist on abi. Läheb erksamaks ja reageerib paremini pedaalile, 1,6 GT-d olid ka DGAV-ga ja neile lubati mõni hobune lisaks. Muidugi peab vaatama, millise mootori pealt see DGAV pärit on, neid pandi igale poole ja düüsid ka erinesid ... mina omal ajal panin 2,0 Sierra oma ja väga hea sai.\nKäigukasti annab ilma suuremate hädadeta Type 9 vastu vahetada kui käike puudu jääb, kasti tugi tuleb ümber teha ainult.\n(05-01-2018, 02:05 AM)lauril Kirjutas: ... mina omal ajal panin 2,0 Sierra oma ja väga hea sai.\nMinu weber on ka 2.0 sierralt maha keeratud. Kas sisselaskekollektor jäi sama? Visuaalis tundub 1.6 oma väiksemate kanalitega, kuid kinnitused justkui klapiksid 1:1.\nMul siin igasugust Granada kama kapaga, paljud asjad kattuvad. V6 mootoreid ka.Tagasild ei sobi muidugi aga keegi võidusõitja (kunde käigukastiga) pani sinna Sierra silla, et tee küljes püsiks\n05-01-2018, 09:46 AM\nKarpa ikka koos Sierralt pärit kollektoriga külge\n13-02-2018, 23:08 PM\nLihtsalt teadmiseks, see masin jõudis Eestisse 2015 aasta alguses, ja seda täiesti ise sõites.\nPäritolumaaks on Rootsi\nVäliselt on hetkel täpselt samas seisus, kui 2015 Rootsi müügikuulutusel, kui on huvi siis on mul säilinud arvutis mõned Rootsis tehtud fotod.\nP.S. mul on Rootsis hetkel palju põnevam ja eestis oluliselt haruldasem Taunus äratoomist ootamas......kui peaks huvi tekkima\n14-02-2018, 10:58 AM\n(13-02-2018, 23:08 PM)Hillman Kirjutas: Lihtsalt teadmiseks, see masin jõudis Eestisse 2015 aasta alguses, ja seda täiesti ise sõites.\nSeda ma teadsin, et tuli Rootsist ja olen näinud ka pilte kus auto sõitis Tallinna tänavatel. Lihtsalt seismisest on mõningased probleemid ja nende lahendamise teeb keeruliseks ise aretatud elekter.\nTänaseks olen auto liikuma saanud ning suurem osa tuledest-viledest ka funksib.\nKas toomisel on Taunuse sama ajastu kupee variant või midagi vanemat? Ise ma järgmist projekti kaela ei taha võtta, sest ajapuuduse tõttu näeb praegunegi auto mind nagu kuuvarjutust.\nPilte oma taunusest sooviks küll. Saadan sulle kirja.\nAeg muudkui lendab ja käsil on keretööd. Kuna juhi jalgade juures oli põrandas paar roosteauku ja esimeste tiibade alt tuli ka üht-teist välja, siis otsustasime keretööde tegijaga, et laseks klaasipritsiga alumise poole üle nägemaks mis paksu halli värvi all toimub. Eemaldasin ka plastikust laiendid tagumistelt koobastelt mis paljastasid korraliku rooste. Õnneks ei olnud see mulle üllatus, sest ennegi sarnast pilti näinud oma autodel.\nPraegused tööd hõlmavad e.poolraamide kohendamist, põranda keevitus, tagumiste sis.+väl. koopaservada vahetus, parema küljekarbi vahetus, pagassi põhi keevitada ning muud pisemad kohad kust valgus läbi paistab.


Eesti president on täna Helsingis, kohtub Soome presidendiga - eestinen\nEesti president on täna Helsingis, kohtub Soome presidendiga\nEesti president Alar Karis on täna visiidil Helsingis, kus ta osaleb Tuglase Seltsi 40. aastapäeva pidulikul seminaril, kohtub Soome president Sauli Niinistöga ja külastab Soome innovatsioonifondi Sitra.\nKohtumisel Soome presidendiga on Eesti riigipeal kavas rääkida Euroopa muutunud julgeolekuolukorrast, Soome võimalikkust liitumisest NATOga ja energiajulgeolekust. Juttu tuleb ühtsest gaasi varustuskindluse projektist ja koostööst veeldatud maagaasi (LNG) ujuvterminali rajamisel. Samuti räägitakse, kuidas tihendada Soome-Eesti koostööd.\nTuglase Seltsi 40. aastapäeva pidulikul seminaril tervitavad osalejaid Eesti ja Soome presidendid. Ülekannet sellest on võimalik jälgida veebis aadressil: https://www.tuglas.fi/stream.\nEesmärgiga arutada koostööd majanduse, hariduse ja teaduse vallas, külastab president Karis Soome innovatsioonifondi Sitra. Õhtul kohtub Eesti riigipea Soome akadeemiliste organisatsioonide esindajatega.\nPresident Karis naaseb Eestisse kolmapäeva hilisõhtul.


Reisidiilid.ee nädala superpakkumised: Lõuna-Portugal 141€, Kanada 187€, Sansibari korallisaar 567€! - Reisijuht\nReisidiilid.ee nädala superpakkumised: Lõuna-Portugal 141€, Kanada 187€, Sansibari korallisaar 567€!\nReisidiilid.ee toob Reisijuhi lugejateni ülevaate nädala parimatest lennupiletite sooduspakkumistest! Käesoleval nädalal on võimalik soetada soodsad lennupiletid Inglismaale, Itaaliasse, Hispaaniasse, Portugali, Montenegrosse, Marokosse, Kanadasse, Gruusiasse, USAsse, Araabia Ühendemiraatidesse, Sri Lankale, Malaisiasse, Taisse ja Tansaaniasse.\nRiia alates 6 eurost ots! Lux Expressi kampaania raames on saadaval soodsad bussipiletid Tallinnast ja Pärnust Riiga alates 6 eurost ots. See annab soodsa võimaluse veeta 1 öö Riia kesklinnas asuvas 4-tärni hotellis koos hommikusöökidega, mis teeks reisi hinnaks vaid 46 eurot inimese kohta! Vaata lähemalt SIIT!\nLondon alates 46 eurost! Soovid reisida Inglismaa pealinna Londonisse? Lennufirma Ryanairi pileteid leiab hea hinnaga maikuuks, British Airwaysil septembrist novembrini ning Easyjetil novembrist järgmise aasta veebruarini. Edasi-tagasi otselennud Tallinnast algavad 46 eurost! Kui lisada juurde majutus (3 ööd) Camdenis asuvas neljases korteris, tuleb reisi hinnaks 166 eurot inimese kohta! Vaata lähemalt SIIT!\nMilano koos Lanzarotega alates 76 eurost! Kombineerides erinevaid lende, saab soodsalt väisata moepealinna Milanot ja Lanzarote saart Kanaaridel. Edasi-tagasi lennupiletid algusega Tallinnast algavad 76 eurost! Vaata lähemalt SIIT!\nFaro alates 141 eurost! Kombineerides erinevaid lende saab soodsalt külastada Lõuna-Portugali! Edasi-tagasi lennupiletid algusega Riiast algavad 141 eurost! Kui lisada juurde majutus (12 ööd) välibasseiniga 3-tärni hotelli neljases toas, tuleb reisi hinnaks vaid 273 eurot inimese kohta! Vaata lähemalt SIIT!\nMontenegro alates 153 eurost! Saadaval on hea hinnaga otselennud suveks Tallinnast ja Riiast Tivatisse. Kui lisada juurde majutus (7 ööd) maagilise vaatega kolmeinimese külaliskorteris, tuleb reisi hinnaks vaid 242 eurot! Vaata lähemalt SIIT!\nMarrakech alates 160 eurost! Lennufirmad KLM ja Norwegian pakuvad Helsingist soodsalt lende Maroko ühte vanimasse linna Marrakechi. Edasi-tagasi lendude hinnad algavad 160 eurost. Kui lisada juurde majutus (7 ööd) koos hommikusöökidega 4-tärni hotelli kaheses toas, tuleb reisi hinnaks vaid 290 eurot inimese kohta! Vaata lähemalt SIIT!\nToronto alates 187 eurost! Lennufirma Ukrainian International Airlines pakub soodsaid lennupileteid Kanada linna Torontosse. Edasi-tagasi lennupiletid algusega Stockholmist algavad 187 eurost! Vaata lähemalt SIIT!\nTbilisi alates 193 eurost! Euroopa parim lennufirma Turkish Airlines pakub väga soodsaid lennupileteid Tbilisisse. Edasi-tagasi lennupiletid algusega Tallinnas maksavad 193 eurot! Vaata lähemalt SIIT!\nMiami alates 340 eurost! Lennufirma Norwegian pakub hea hinnaga lennupileteid Fort Lauderdalesse, mis asub ca 45 km kaugusel Miamist. Edasi-tagasi lennupiletid algavad 340 eurost! Vaata lähemalt SIIT!\nSuur Aasia seiklus alates 524 eurost! Kombineerides erinevate lennufrimade lende, saab novembris ühel reisil külastada Dubaid, Sri Lankat, Malaisiat ja Taid. Edasi-tagasi lennupiletid algusega Helsingist algavad 524 eurost! Vaata lähemalt SIIT!\nSansibari korallisaar alates 567 eurost! Saadaval on hea hinnaga lennupiletid Tallinnast Sansibari korralisaarele Tansaanias alates 567 eurost! Kui lisada juurde majutus (10 ööd) rannaäärses neljases bungalos, tuleb reisi hinnaks 704 eurot inimese kohta! Vaata lähemalt SIIT!


OnePlus 5T-l võiks olla tööstuses kõige ekstravagantsemaid kaameraid | Androidsis\nTõenäoliselt on OnePlus 5T turule toomine viimane suur väljaanne selle aasta lõpust. Ja iga päev saame uusi üksikasju hiinlaste järgmise tippu kohta.\nNagu Samsung või Apple on meile mitu korda näidanud, teevad suured tehnoloogiaettevõtted oma tulevaste toodete saladuste hoidmisel halvemat tööd. Sel põhjusel ei tohiks olla üllatav, et OnePlus 5T on sellel ajavahemikul, vaid paar nädalat pärast ametlikku käivitamist, arvukate spekulatsioonide all.\nSelle nädala alguses saime "kinnituse", mille peatselt saabuv OnePlus 5T peaks kasutusele võtma küljeraamideta kujundus, nagu enamik viimase aasta nutitelefonidest. See disaini eripära kinnitati hiljem ülaltoodud pildi kaudu, tänu Twitteri ametlikule OnePlusi profiilile.\nKuni selle ametliku avalikustamiseni järgmise aasta novembris on OnePlus 5T juba ilmunud AnTuTu võrdlusportaalis. Nii saame kujundada arvamuse vidina riistvarakonfiguratsiooni kohta.\nNagu tavaliselt, tuleks seni, kuni andmed ei pärine ametlikust allikast, kaaluda mõningate spekulatsioonidega, kuid on tõenäoline, et need on õiged.\nMaailma esimene kahe 20-megapikslise tagakaameraga nutitelefon\nIlmselt võiks OnePlus 5T olla maailma esimene nutitelefon, millel on kaks 20-megapikslist tagakaamerat. Vastavalt AnTuTu postitusele, mille võttis GizChina, jõuab ta lõpuks a raamita ekraan 18: 9 kuvasuhtega, oleks RAM 8GB ja selle siseruum oleks 128GB. 6GB RAM-i ja 64GB sisemäluga versioon jääb võrrandist suure tõenäosusega välja.\nOnePlus 5 ilmus tänavu kahe 16-megapikslise põhikaameraga. Kui see tooks kaasa kaks 20-megapikslist sensorit, lisaks suure eraldusvõimega fotode tegemisele, oleks see ka enneolematu tõsiasi tööstuses. Lisaks on sellel head võimalused saabuda Android 8.0 Oreo eelinstalliga.\nTäielik tee artiklini: Androidid » Android-seadmed » Mobiiltelefonid » OnePlus » OnePlus 5T-l võiks olla tööstuses kõige ekstravagantsemaid kaameraid\nNoh, kui rakendatakse 18: 9 ekraanide moodi, on need väga tähelepanuväärsed, ma olen Blackview S8 taga, mis tundub praegu väga hea, see on alustanud oma eelmüüki 127 euro eest, selle eest, mida ta pakub, on ületamatu.\nXiaomi kuulutab välja oma Hispaania veebisaidi avamiskuupäeva


Teisenda nm mõõtühikuks µm (Nanomeeter mõõtühikuks Mikrometer)\nNanomeeter to Mikrometer\nTeisenda Nanomeeter mõõtühikuks Mikrometer (nm mõõtühikuks µm):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '160 Nanomeeter'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Nanomeeter' või 'nm'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pikkusühikud'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '57 nm na µm' või '13 nm to µm' või '65 Nanomeeter -> Mikrometer' või '56 nm = µm' või '39 Nanomeeter na µm' või '82 nm na Mikrometer' või '8 Nanomeeter to Mikrometer'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(15 * 45) nm'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '160 Nanomeeter + 480 Mikrometer' või '85mm x 4cm x 93dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Mikrometer ühes Nanomeeter?\n1 Nanomeeter [nm] = 0,001 Mikrometer [µm] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Nanomeeter mõõtühikuks Mikrometer teisendamiseks.


Bertil's Vitamin B12 + foolhape: mälule, energiale - Valioravinto\nBertil's Vitamin B12 + foolhape: mälule, energiale\nPakendi suurus 100 tbl / 35 g\nB12-vitamiin 1000 µg 40 000%\nFolaat (Quatrefolic®) 250 µg 125%\nAnnustamisjuhis täiskasvanule: 1 imemistablett ööpäevas.\nTableti võib alla neelata tervelt koos vedelikuga või imeda seda aeglaselt suus.\nKasutamispiirangud: tootel ei ole erilisi kasutamispiiranguid. Tootel puuduvad teadaolevad kõrvaltoimed.\nToote koostisosad ja säilitamine: magusaine ksülitool, täiteainena tselluloosipulber, emulgaatorina rasvhapete magneesiumsoolad, looduslik apelsiniaroom, metüülkobalamiin, glükoosamiinmetüültetrahüdrofolaat Quatrefolic®.\nEi sisalda laktoosi, gluteeni, pärmi, suhkrut ega loomseid koostisosi.\nSisaldab magusainet. Üleannustamisel võib esineda laksatiivseid kõrvaltoimeid.\nSäilitada toodet toatemperatuuril valguse eest kaitstuna.\nBERTILS_B12_EST: Print size, Web size\nMälu ja energia toetamiseks\nKiirustamine, stress ja vanuse lisandumine võivad nõrgendada mälu ning keskendumisvõimet. Sel juhul võib väheneda organismi võime omastada toidust ja kasutada ära ajule tähtsaid toitaineid. Bertil’s B12-vitamiin + folaat sisaldab aju ja närvisüsteemi kõige tähtsamaid efektiivseid toitaineid kergesti omastataval aktiivsel kujul.\nAju vajab elutegevuseks suhkrut. Sellegipoolest on harv selline olukord, kus aju ei saa piisavalt suhkrut. Sagedamini tunneb aju puudust teistest tähtsatest toitainetest, näiteks folaadist ja B12-vitamiinist. B12-vitamiini saadakse ainult loomsest toidust. Lisaks ei suuda meie stressis või vananev organism toidulisandina kasutatavat sünteetilist tsüanokobalamiini B12-vitamiini ja foolhapet alati ajule vajalikuks aktiivseks vormiks muundada.\nBertil’s B12-vitamiini + folaadi tabletid sisaldavad toimeaineid hoolikalt valitud vormides, mis toetavad üksteise toimet. Meeldiva maitsega imemistablett sobib ka veganitele.\nMeeleolu parandamiseks ja erksuse suurendamiseks\nNärvisüsteemi ja aju heaoluks\nUute punaste vereliblede moodustamiseks\nTõhus B12 vitamiinilisand veganitele\nVananevatele inimestele ja eakatele\nVäikesed detailid mängivad suurt osa mälus ja keskendumisvõimes\nKroonilise stressi olukorras ei talitle meie organism samamoodi nagu rahuolekus. Samuti mõjutab vananemine ainevahetust ja nõrgendab organismi võimet omastada toidust vitamiine. Neil juhtudel on toidus või toidulisandites sisalduva B12-vitamiini tsüanokobalamiini ja foolhappe sünteetilise vormi muundamine aju jaoks vajalikuks aktiivseks vormiks häiritud. Seetõttu ei ole kõigile kasu isegi suurtest tsüanokobalamiini ja foolhappe kogustest.\nHeaolule soodsaim ja veganitele sobiv B12-vitamiin; metüülkobalamiin\nB12 on tähtis vitamiin, mida saame tavaliselt ainult loomsest toidust. Seetõttu peavad veganid täiendama oma taimset toidulauda B12-vitamiini toidulisandiga. B12-vitamiini looduslik vorm on nn metüülkobalamiin. Selle omastamine on täiesti sünteetiline ja seetõttu on see odavast tsüanokobalamiini vormist parem. Samuti on uuringud näidanud, et metüülkobalamiin püsib meie kehas kauem kui sünteetiline vorm.\nBertil’s B12 + folaadi tablettides sisalduva metüülkobalamiini on tootnud bakterid. Selle bioloogiline aktiivsus on sarnane loomsest toidust saadava loodusliku B12-vitamiini omaga, ent see sobib veganite menüü nautijale. Metüülkobalamiinist saadav kasu on täielik isegi siis, kui stress või vananemine on aeglustanud meie organismi loomulikke ainevahetusreaktsioone.\nKliiniliselt uuritud neljanda põlvkonna efektiivne folaat; Quatrefolic®\nRohelised köögiviljad sisaldavad folaati (tetrahüdrofolaat), mida meie organism suudab üsna hõlpsalt muundada ja omastada. Siiski sisaldab suurem osa toidulisanditest sünteetilist foolhapet (pteroüülmonoglutamiinhape). Foolhappe muundamine ajule omastatavaks nõuab meie organismilt mitmeetapilisi metaboolseid reaktsioone, mis seoses stressi ja vananemisega märkimisväärselt aeglustuvad. Üpris sageli ei saa foolhappevaegusega inimene isegi suurtes annustes manustatud foolhappest oma tervisele mingit kasu.\nBertili B12 + folaadi tabletid sisaldavad juba ajule omastatavas vormis olevat folaati (5-metüültetrahüdrofolaat). See on kasulik nii stressis inimestele kui ka eakatele. Patenditud ja kliiniliselt katsetatud Quatrefolic®-u efektiivne folaat on täielikult veeslahustuv. Lisateavet koostisosa spetsiifiliste omaduste kohta kliinilistest uuringutest saate aadressil: http://www.quatrefolic.com.\nTerviseväited ja kliiniline näitaja\nB12-vitamiinil ja folaadil on tervisele teaduslikult uuritud ja heaks kiidetud positiivsed mõjud.\nnormaalset psühholoogilist talitlust\nnärvisüsteemi normaalset toimimist\nnormaalset aine- ja energiavahetust\npunaste vererakkude normaalset loomet\nnormaalset homotsüsteiini metabolismi\nimmuunsüsteemi normaalset toimimist.\nPeale kõige muu aitab B12-vitamiin vähendada väsimust ja kurnatust ning osaleb rakkude jagunemise protsessis.\nkudede kasvu raseduse ajal\naminohapete normaalset sünteesi\nvere normaalset moodustumist\nnormaalset homotsüsteiini metabolismi.\nLisaks muule aitab folaat vähendada väsimust ja kurnatust ning osaleb rakkude jagunemise protsessis.


Kogemus diabeetikule puude taotlemisest.\nEesti Diabeediliit Uus materjal EDA tegevus Seltside tegevus Mis on diabeet Kasulik info Ajakiri "Diabetes" Pildialbum Foorum Kontaktid\nKasutusstatistika © 2001-2014www toimetajainfo[ät]diabetes.ee Foorum - tagasiside on edasiviiv jõudL�ppu minekuks kliki v�i vajuta nuppu Kogemus diabeetikule puude taotlemisest.\n#2413618.08.2007 22:46Tahaks teiega jagada oma kogemust. Kevadel sai minu diabeetikust poeg 16 ja nagu teate, siis laps pole enam laps ja tuleb pensioni taotleda. Muidugi uut puuet ka, sest see oli ka otsas. Tegin k�ik nii nagu ette n�htud. Varem oli pojal raske puue (selle saavutasin l�bi vaidluskomisjoni, peap�hjuseks asjaolu, et tarvis on ��siti verseuhkrut m��ta), n��d tuli otsus, et m��rati keskmine. OK, kui ma oleks meedik, ma n�ustuks sellega. Aga ma pole, olen jurist ja l�htun sellistel juhtudel �igusaktides kirjas olevast. Kuna puude raskusaste seisneb juhendamise, k�rvalabi ja j�relevalve vajaduses (et kas vajab ��p�evaringselt-s�gav; vajab igal ��p�eval- raske; vajab korra n�dalas- keskmine) leian, et kui ma ikka peaaegu igal ��l teen lapsele vereproovi, sest muidu lihtsalt ei saa, on tegemist k�rvalabi vajadusega igal ��p�eval. Mitte mingil juhul ei ole tegu abiga korra n�dalas ja no seal on veel muud juttu ka aga see pole hetkel oluline. No ja nii ma siis j�lle saatsingi vaide vaidluskomisjonile, sest ma polnud otsuses kirja panduga n�us. Otsuses oli kirjas, et keskmine puue p�hjustab lisakulutusi ja et EI TULE ISESEISVALT TOIME H�GIEENITOIMINGUTEGA. Tule taevas appi, mis h�gieenitoimingutega? Tuleb ju! Aga vaat vereproovi tegemisel tuleb ��sel aidata. Arvan, et seda ka ikka ainult ea t�ttu. Ilmselt 19-aastaselt juba tuleks ise vajadusel ��sel proovi tegema v�i on siis organism ka rahulikum ja polegi vajadust...\nSeekord sain aga vastuse vaidluskomisjonilt, mis j�ttis varasema otsuse muutmata. Kuigi tegelikult pole ma n�us sellega, et minu poeg ei vaja k�rvalabi ja juhendamist rohkem kui korra n�dalas j�taks ma selle asja sinnapaika, sest kohtutee lihtsalt ei tasu ennast �ra. Aga nii kohutavalt h�irib mind hoopis lause vaidluskomisjonilt saadud vastuskirjas-otsuses. Tsiteerin:\n"... Tuginedes terviseseisundi kirjelduses toodud uuringutele, PUUDUB VAJADUS VERESUHKRU N�ITAJATE M��TMISEKS IGAL ��P�EVAL... "\nVot nii ongi kirjas. Palju muud ka, aga see on lause, mis mind nii meeletult h�irib. Oleks ilmselt m�ttetu hakata kohtuteed k�ima, sest saavutada ju tegelikult midagi eriti pole. Ja eks seegi, et p��ame ikka ��siti proovi teha on meie endi soov saada paremat kompensatsiooni. �kski arst ei k�si ju seda otseselt teha,a me leiame, et teisiti ei saa. Lisaks m�ngivad rolli ka ealised ise�rasused. ��sel on ka tugevaid h�posid olnud, ja vahel l�heb hoopis mega k�rgeks. Seep�rast p��amegi ��siti j�lgida, eks n�is kaua tarvis. Aga arvan, et t�na on see veel vajalik. Aga see pole praegu minu suurem mure. Et aga ekspertarsid arvavad, et polegi tarvis iga p�ev veresuhkrut m��ta.... Paluks kommentaare! Sellele ekspertarstide suurep�rasele arvamusele....\n#2413818.08.2007 23:23Minu pojale on m��ratudki pidevalt keskmine puudeaste. Siit foorumist lugedes oligi mu h�mming suur, saades teada teiste laste puudeastmed ja ka rehabilitatsiooniks m��ratud rahasummad. Kas olete P�rnust, sest olen t�heldanud, et just P�rnu komisjon m��rab erinevalt teistest diabeediga erineva raskusastme puudeastme. See selleks. Rohkem huvitab mind veresuhkru m��ramiseks soodushinnal testribade ostuhulk. Seda suurendati ju vaid lapsdiabeetikutele. Kas n��d 16 aastasena on teil ka selles osas muutusi. Kust maalt saab temast t�iskasvanu komisjoni arvates. Mis muutused veel teid tabasid 16 aastaseks saamisega seonduvalt? Minu poeg haigestus 6 aastaselt ja oktoobris saab 15. Eks k�ik teiega toimuv �okeerib varsti ka meid. Lihtsalt tahaks ette teada, millega nad meid lapse kasvades veel suudavad �llatada.\n#2413918.08.2007 23:35Juba lugesin eelnevast, et soodusribade hulk kehtib kuni 19 vanuseni. Ehk see t�useb paralleelselt meie laste kasvamisega. T�heldan, et see oli esimene m�rkimisv��rne samm diabeedi ravis paremuse poole.\n#2414019.08.2007 14:22"... Tuginedes terviseseisundi kirjelduses toodud uuringutele, PUUDUB VAJADUS VERESUHKRU N�ITAJATE M��TMISEKS IGAL ��P�EVAL... " T�itsa hull lause. Tegemist on ju I t��pi diabeetikuga. V�ibolla on �ks s�na vahepealt �ra kadunud: ...puudub vajadus k�ikide veresuhkru n�itajate m��tmiseks igal ��p�eval...HbA1C n�itajat ei ole ju iga p�ev tarvis m��ta. Aga mida tihedamini m��ta vs mmol/l kohta, seda parem.\nMina k�ll �iendaks edasi, kasv�i huvi p�rast, kuidas saab nii lollilt argumenteerida. V�ibolla olid teiste erialade arstid komisjonis? Kui ma m�nele arstile �tlen, et olen diabeetik, siis on alati kohe k�situd, et palju keskmine vs on. Ma ei oskagi vastata, pole kunagi arvutanud, sest see pole t�htis. Keskmine vs? N�iteks ��sel h�po 2.6, hommikul reaktsioonina 14.4, �ine keskmine seega (2.6 + 14.4) / 2 = 8.5, enamv�hem normaalne?\nMinu arvamus on, et vaidluskomisjoni p�hjendus on lausa ebaprofessionaalne. Kas terviseseisundi kirjelduses toodud n�itajad (normil�hedane gl�kohgb, normis j��kainete n�itajad ja mikroalbuminuuria puudumine n�iteks) pole siis saavutatud t�nu heale enesekontrollile , m��tes veresuhkruid mitu korda p�evas ja vajadusel ka ��siti. Huvitav, miks inimene, kes end ei kontrolli, dieedist kinni ei pea ja �ldse arstide poolt antud soovitusi ignoreerides ja seet�ttu kiiresti raskeid t�sistusi saades on rohkem v��rt rahalist toetust suurema puuderaskuse astme ja tvk % n�ol.\nSeda otsust tuleks kindlasti n�idata endokrinoloogide seltsile , nende h��l vist ikka midagi loeb.\n#2414619.08.2007 22:26Eks me lapsega rehap.komisjonis k�ies r��gime ikka nii nagu on, et oleme p��dlikud ja teeme sporti, mitte aga ei noki kodus nurgas nina. Mina olen ka olnud mures ta edaspidise osas, et ikka k�ik teed ja v�imalused oleksid talle avatud ja k�ttesaadavad, pole ka seep�rast kurtmisega vinti �le keeranud. Tahaks ta ikka autokooli kohe 16-selt saata. Mida edasi, seda viletsam �kki tervisega. Mul �de t��tab perearstikeskuses ja �tles, et arstliku komisjoni l�bimine on muudetud sellistele keerukamaks. Ma k�ll ise veel kogemust selles osas ei oma, kuid ega see ka v�ib nii ollagi. Oluline on esimest korda need paberid k�tte saada, praegu t�sistusi ka pole. Ja minnes tagasi komisjoni t�� juurde, nemad k�ik ju terved inimesed, tundub et vaid meie saame aru, mis on 1 t��bi diabeet, nende meelest trillalla-trullalla, v�tke, siin on s�stlad ja insuliin, korrigeerige vastavalt oma vaimsetele v�imetele. Sorry, et olen kibestunud pisut. Soovin teile k�igile tervet vaimsust diabeedi kompenseerimisel.\nPiibelehele:k�ik inimesed pole siiski ise oma t�sistustes s��di (v�hemalt mitte t�ies ulatuses). Kui ise 70-ndate l�pus haigestusin m��deti veresuhkrut vaid kord kuus ja kodustest isem��tmistest jv�is vaid und n�ha. Insuliinidki polnud need mis praegu ja vs sai kontrolli all hoida (kui ikka p�sis) vaid toitumise abil. Aga eks laps tahab vahel ikka maiustada ka...Kuid seda k�ike on siin foorumis eelnevalt juba r��gitud\nLihtsalt halb tunne on lugeda, kui oleksin justkui n��d, kus mul t�sistused on, see paha inimene, kelle peale riigi raha justkui raisatakse.\nTuleks ikka meeles pidada, et eri aegadel on erinevad v�imalused kasutada.\nPaluks minu juttu siiski mitte v�tta isikliku solvanguna.\nAga arstide poolt v�ita, et veresuhkrut polegi justkui vaja iga p�ev m��ta, on loomulikult absurdne.\n#2415620.08.2007 20:40Lihtsalt Maria, Lubade koha pealt muretsema k�ll ei peaks, mul �de sai just aasta tagasi lubade omanikuks ja ei olnud seal rasket midagi, t�pselt samaoodi nagu minulgi ( tervel inimesel) k�is ka temal asja ajamine\nTal 10 aastat haigus s�braks olnud, t�stusi k�ll veel pole, loodetavasti ei tulegi :)\n#2415820.08.2007 23:03Lihtsalt infoks, et ka minu poeg (sama, kellel arstid soovitasid siis igal ��p�eval veresuhkruid mitte m��ta) taotles just med t�endid lubade tarvis. Sai, muidugi l�bi komisjoni nagu n��d kord ette n�eb.\nto Pandiit. Ma �iendaks, aga edasi saab minna ainult kohtusse. Ma ei viitsi...\n#2417423.08.2007 12:57vabandust vigisemise p�rast aga kas on m�istlik anda lube inimesele kes ei saa iseseisvalt ��siti veresuhkru m��ramisega hakkama ?\n#2417523.08.2007 14:21Vastuseks "vigisemise p�rast v�i mitte", eks olukorda v�ib m�ista mitmeti. Tundub, et elukohast-asukohast s�ltuvalt toimub nii puudeastme m��ramine kui ka juhilubade puhul arstliku komisjoni l�bimine erinevalt, kuigi diagnoos sama. Minu k�simisele on vastatud, et vs keskmised peavad olema normaalsed ehk diabeet kontrolli all ehk tasakaalustatud. Kindlasti m��rav on vs keskmine n�it. Norrast peretoetust taotledes, abikaasa sots maks laekub sinna Norras t��tamise t�ttu, lahutati saadavast summast maha eestis makstavad puudeastme toetused, mille v�rra saame sealt v�hem peretoetuse raames makstavat lapsetoetust, kuna seal ei peeta diabeeti invaliidsuseks ega puudeks. Kuigi Eestis on sots toetus, mille alla kuulub rehapilitatsiooniks m�eldud puudeastmetoetus, eraldiseisev igakuisest lapsetoetusest, n�itab Eesti pool �ra dokumentides Norrasse k�ik makstud toetuseliigid, mida Norras loetakse k�iki peretoetuste alla kuuluvaks. Seega , varsti kindlasti tehakse ka meil �ra see trikk, et dibeeti ei loetagi puudeks. Insuliin ju sul on ja s�stal ka, mis te enam virisete! Olen k�ik need pettumused �le elanud, m�istan n��d kuiv�rd v�he Eestis meid toetatakse, samas kui n�iteks Soomes pidavat antama ribasid vs kontrolliks tasuta, vanasti alko poes t��tades soomlased t�id mulle v�hehaavad tuttavate arvelt ribasid, kelledel olid sarnased gl�komeetrid kui mul. Toodi haiglast ka aegunud, kui veel t��tavaid gl�komeetreid ja ribasid, mis neil lihtsalt uuemate ja kaasaegsemate vastu v�lja vahetati. Mul oli laps ju siis v�ike, kui haigestus. Ja teades n��d palkade suurusi, mida teenivad inimesed kes m��ravad meile abirahasid...\n#2418123.08.2007 21:01No sellega, et �ldse puuet ei m��ratagi oleks ma tunduvalt rohkem n�us kui sellega, et iga p�ev veresuhkruid m��tma ei pea.....\n#2418323.08.2007 22:34Diabeeti ei loeta ka Eestis puudeks. Kui on, diabeedi tagaj�rjel, inimesel tekkinud t�sistused, siis nende alusel saab taotleda t��v�imetuspensioni v�i raskematel juhtudel puuet. Laste puhul on see k�rvalise abi vajamine p�hjendatud ja selle p�hjal on ka v�imalik puuet taotleda, kuid t�iskasvanu peab ise hakkama saama ja mida tublim ta on, seda v�iksem on t�en�osus riigilt toetust saada.\n#2418424.08.2007 21:03No vot, terved inimesed siin k�ik, mis te virisete! Marss t��le, kuigi igale t��le diabeetikut ka ei v�eta just diagnoosi t�ttu. Eks ta vist normaalne ole, et beeta rakud insuliini ei tooda. Loomulik osa elust.\n#2418524.08.2007 23:31Aga millised t��d siis diabeetikutele ei sobi ? Ma v�ib olla loll paistan, aga ise ei n�e k�ll miskit p�hjust ( kui t�sistused pole suured ) Ja kas mitte pole nii, et ega su t��andja peagi teadma, et sa haige oled, see ju isiklik asi.... lihtsalt maria\n#2418625.08.2007 13:56T�drukute puhul t��variante ehk rohkem, kuid meeste erialadel tihti arstliku komisjoni n�ue, mis ka diagnoosi ilmsiks toob. Eks �igem ole, kui t��kaaslased teadlikud sinu probleemist. Haige lapse emagi ei taheta t��le v�tta, mis siis haigest endast veel r��kida. N��d aasta eest t��d otsides, p�rast eelmise t��koha likvideerimist ja koondamist, hoidsin kiivalt enda teada poja diagnoosi ja veel sellegi, et kodus isa hooldada.\n#2418926.08.2007 12:52Ei �tleks, et poisil midagi diabeedi t�ttu tegemata-saamata on j��nud... v�i kusagil k�imata. Ka meie, vanemad, pole tundnud, et meid diabeetikust lapse p�rast oleks diskrimineeritud, pigem vastupidi. Eks see ole ikka veidi lapses ja vanemas endas ka kinni, kui karda seda siis ka v�lditakse, oled ise aktiivne ja alati pea p�sti siis ei tule kellelgi p�he sind diskrimineerida.\nAga oma jutu r��kisin seep�rast, et kuulda teie arvamust ekspertarstide poolt kirja pandud lause kohta.\nMuidugi ei t�henda see ka, et poiss n��d enam suhkrid ei m��da. Ta teeb seda ikka ning me ei lase seep�rast tujul langeda. H�irib lihtsalt, et on inimesi, kes teevad sedamoodi oma t��d ja saavad palka andes selliseid vastuseid... Teeb murelikuks... hea, et nad on ekspertarstid mitte inimesi igap�evaselt ravivad arstid (ma ei teagi, kas nad ka tegevarstid �ldse on). See on kurb ju, et arst annab sulle sellise vastuse. V�i pole? Et ongi lahe ja asjalik vastus v�i? -M-\nkui siin juba ebap�devusest juttu tuli siis m�tlesin et jagaks kah �hte oma pisikest kogemust inimestest kes nimetavad ennast arstideks. nimelt m�ni aeg tagasi oli mul probleeme madalate veresuhkrutega.....kippusid teised pidevalt 2 ja alla selle olema....isegi insuliini koguste v�hendamine pea poole v�rra ei muutnud midagi.....ikka olid suhkrud p�hjendamatult madalad. kuna selline olukord kestis juba n�dala siis pidasin targemaks m�ne spetsialistiga n�u pidada. panin aja kirja ja l�ksin kokku lepitud ajaks kohale....mees kuulas siis mu mure �ra ja vastus oli selline "kopterlain kukkus kah alla .....keegi ei tea miks....et ma kah ei tea mis sul viga on....et mine n��d �ra"....jutu iva siis selles et p�him�tteliselt sellist t�mba n.....i mul on p.......i suhtumist kohtab igal pool.....kahjuks.\n#2419226.08.2007 19:16Ega neid nn ekspertarstide �eldud lauseid ei maksa n��d j��dagi siin purema, teie v�ljatoodu on lihtsalt �ks eredam n�ide paljude variantide seast. Omalt poolt v�in tuua variandi, kui reha plaani koostamisel kooli esindajaga vesteldes, et pole spetstoitu ja toidu�hikute m��ramine raske lapsel, n�iteks jook on koolis ju majand juhataja isetehtud mahl ja magustatud suhkruga, viidi see jutt nii kenasti valesti valitud s�stimiskohale koolis, et tegelik teema j�igi nii �hku rippuma. Poiss ei hakka ju iga p�ev med.kabinetis end s�stimas k�ima enne koolis��ki. Nad on kuidagi v�ga eluv��rad, soomlane s�stib otse restorani laua taga ja keegi ei imesta. Ja no ega meilgi pole poisil miski tegemata j��nud, kuid vanema venna eeskujul ta spordis nii kaugele ei j�ua just diabeedi t�ttu. On ju piirid ees. Turniiridel k�ib kaasas, just t�nu treenerite julgusele. Aga temaga siiski peab arvestama, mitte nagu teiste tervete puhul. Ja t��vestlustel pole te vist ka kaua k�inud. Milliseid k�simusi seal esitatakse, isegi abikaasa elukutse pakub neile huvi. Millega teie t�iskasvanud lapsed tegelevad, jne. jne. Kombatakse kaudselt silmaringi avatust. Suhkrute m��tmine paraku kahanebki s�stegraafiku paikasaamisel kahele korrale p�evas, hommik ja �htu, siis kui poisi k�tte saad. Ja k�e ja reielihaseid s��stes enda kohaloleku juhul s�stin teda tuharasse, mitte see ei t�henda tema enda saamatust s�stimisel.\n#2419326.08.2007 19:28Ja kuidas teil nende madalate suhkrutega siis asi l�ppes? Meil oli ka �ks periood selline, kui aina v�hendasin nii pikka kui l�hikest insuliini ja just samaaegselt avaldati Postimehes artikkel, kus oli ka - n�iteks diabeetikutel alaneb insuliini vajadus vastavate s�mptomite korral, vist oli seos neerudega. Ja minnes siis arstile, minu vihjele ajaleheartiklile tehti koheselt neeruuuring, mis n�itas ideaalset korrasolekut. Ma ei m�leta, kuidas meil see lugu l�ppes, kuid �ige pea olime vanade annuste juures tagasi.\n#2419526.08.2007 20:31Lihtsalt Maria poolt kirjutatud "valesti valitud s�stimiskoha" jutt on ka �sna huvitav teada. Mille peale k�ll inimesed k�ik ei tule.\nAga, mis ma siis ette olen v�tnud... Ma lihtsalt olen inimene, kes ei suuda j��da lihtsalt v�ikses seltskonnas n�meda vastuse kritiseerijaks. Kirjutasin t�na valmis pisikese vastuskirja sots.kindlustusameti vaidluskomisjonile, kes mulle kirja saatis, milles kritiseerin eelpool toodud lauset. S�da saab rahu, kui m�ni hooletu t��p "vastu pead" sellise jutu eest saaks.\n#2419626.08.2007 21:55Suhkrupeet, aga, mis sel arstil siis teha oleks olnud? eks ta vastas muidugi ��rmiselt kohatult ja ebaprofessionaalselt, samas iga staaźikas diabeetik on oma haiguse koha pealt arstist targem. Seega, sellises olukorras polegi muud teha, kui lihtsalt rohu kogust v�hendada, rohkem s��a - ise reguleerida nii kaua, kuni asi balanssi tagasi saab. Ega arstil vist polekski mingit targemat n�pun�idet anda, seda enam, et selline veresuhkru k�ikumine siiski oli vist l�hiajaline, ma saan aru. Nii, et rohtu vahetama hakata ka polnud m�tet.\n#2419826.08.2007 23:18no krt 50 krooni eest oleks tahtnud mingit asjalikumat seletust k�ll saada :)\n#2420227.08.2007 20:41Vabandan uudishimu p�rast, kuid oleks huvitav teada saada ka vastuse sisu. Kas just keegi "vastu pead" saab, aga "t�lika diabeetiku ema" tiitli omandate kindlasti. Milleks jah suurendati k�ll soodusribade hulka lastele, kui pole vaja nende arvestuste j�rgi nii tihti vs m��tagi.\n#2420327.08.2007 22:51T�lika diabeetiku ema tiitel on mul juba nagunii olemas... Aga olles ise samuti riigiametnik leian, et t�likad kliendi on edasiviiv j�ud.\nAga ma ei saa p�ris t�pselt aru, millise vastuse sisu lihtsalt mariat huvitab? T�psusta kui viitsid.\n#2420528.08.2007 13:11Eks ikka teie poolt kirjutatud "pisikesele vastuskirjale sots.kindlustusameti vaidluskomisjonile" vastuseks tuleva kirja sisu. Kuidas nad end v�lja vabandavad, v�i saate identse vastuse eelnevaga, mis pole ka v�imatu. See, millest te oma kirjas ise kirjutate, seda aimab vist meist iga�ks ise. Aga just see vastuste mitmekesisus, millega nemad diabeetikuid �llatavad, seda oleks huvitav teada saada. V�heke nalja meie kurba maailma! Teie poolt koostatud kiri oma ametlikkusele toetudes on ehk v�heke teravama oraga, et neid torgata!\n#2420730.08.2007 08:29Loen siit probleeme t��le saamisel ja muidu, p�ris jube. �nneks seal, kus mina elan selliseid probleeme pole. T��j�upuudus on lihtsalt nii suur, t��tan toitlustuse vallas. Viimasel t��vestlusel k�isin k�ll enne lapse haigestumist, aga kindlasti poleks lapse haigus takistuseks saanud. Lapse haigestumisel oli kooli juhtkond v�ga toetav ja soovitas kindlasti lapsele sama kooli, kus ise t��tan, et oleks kergem tal silma peal hoida.\nTegelikult tahtsin hoopis k�sida: kas on keegi ka kasutanud v�imalust saada iga kuu �ks lisa vaba p�ev koos keskmise palga s�ilitamisega, t��- ja puhkeajaseaduse � 23 alusel puudega lapse kasvatamiseks? Ma ennem ei teadnudki seda �, alles kevadel kui kolled�is olid �iguste aluste loengud sain teada. On kellelgi ehk kogemusi?\n#2420830.08.2007 11:23Mina olen seda soodustust juba aastaid kasutanud. Igas kuus saab 1 vaba p�eva ja see p�ev on 100% tasustatud. Neid p�evi on v�imalik ka korraga v�lja v�tta, nii, et terve aasta 12 p�eva saad korraga puhkuseks v�tta, seda siis muidugi kokkuleppel t��andjaga. Ega sellest soodustusest ei teata t�esti. Ma ise avastasin selle ka puhtjuhuslikult. Mina ise olin paar aastat lapse haigestumisest nii t��l k�inud, et ei teadnud sellest midagi ega polnud seda v�imalust kasutanud. Kahjuks tagantj�rgi, eelmiste aastate v�tmata j��nud p�evi enam k�tte ei saa. Kui oled j�tnud v�tmata, siis oledki ilma. Aga, mis t��le saamisesse puutub, siis see jutt paneb mind k�ll imestama, et diabeetikute laste vanemaid t��le ei taheta v�tta. Kas sellist asja on �ldse vajalik t��vestlusel mainida? Ma ise olen lapse haige olemise ajal vaid korra t��vestlusel k�inud, aga mulle ei tulnud meeldegi, et peaks sellist asja neile mainima. Ja k�sida, reeglina nad sellist asja ei oska. Mina isiklikult pole lapse haiguse t�ttu mitte �ht ainsat vaba p�eva t��lt v�tnud. Isegi selle n�dala, kui haiguse avastades haiglas sees olime, tegin hiljem j�rgi. Isegi varem t��lt �ra pole pidanud tema haiguse p�rast minema. T�nap�eval on ju k�igil telefonid olemas. Ma ei n�e k�ll mitte �ht ainsatki p�hjust, kuidas lapse diabeet saaks segada emal t��l k�imast.\n#2420930.08.2007 20:02Suured t�nud Magidon ja Rutt info eest! T�esti, selle puhkuse soodustuse teadustamise eest. Olen h�mmingus taas, et mitte keegi kuskil seda soodustuse liiki emale ei teadusta. Kas on veel miskit, mida ma ei tea, kuid peaksin teadma? Palun informeerige. Kuigi on pojal diabeetiku staa�i 9 aastat, sellest soodustusest poleks mul "�nneks" varem kasu olnud, sest eelmises t��kohas poleks keegi mulle neid p�evi nagunii v�imaldanud. Kaotsi l�ks n��d vaid eelmise aasta puhkus. Hea et n��dki teada sain ja et ka neid p�evi saab korraga v�lja v�tta, tagantj�rgi jooksva aasta jooksul. Kas ainult siin ei m�ngi mingit rolli taas lapse vanus? N��d alles �eldi mulle, viimati v�ga haige olles(diabeetik), et antakse hooldusleht\n#2421030.08.2007 20:48Ma ei ole siin v�itnudki, et diabeetiku vanemaid ei taheta t��le v�tta. T��koht, kuhu on kandideerijaid rohkem ja l�bima pead mitu vestlust, nii vahendaja kui ka t��andjaga, eelistatakse ikkagi probleemideta kandidaati t��kohale. Eks k�ik oleneb t��koha n�udlusest, t��tasust ja nii m�nestki muust tegurist. Natuke valid ju isegi, kui uut t��d otsid. Kuid ega ma ole ka tajunud, et kellelgi t��kaaslasel oleks kodus m�ni vana inimene hooldada v�i puudega laps. Eks p�rast diabeediga sinas�braks saamist ole minu pereelus palju muutunud. Just toidukordade reeglip�rasus. Ma ei saa ennastunustavalt kuskil viibida, pidev sooja toidu valmistamine, �ised suhkrute m��tmised, vahel isegi mitmeid kordi �� jooksul nagu siin me k�ik teame. Mingis m�ttes see k�ik v�sitab. Pidev m�tlemine toidu�hikutest, et mida poiss minu t��l olles ja kui palju s��b jne. Ja loomulikult muretsemine lapse p�rast. Ei saa k�ll v�ita, et oma tervete laste p�rast ma ei muretsenud, kuid neid kahte olukorda omavahel kuidagi v�rrelda ei saa. Ja kui korra oled kiirabi ja haiglaga h�po �le elanud, siis tekib topelthirm. H�poni olime julgemad m�ngimaks suhkrute alumise piiri peal. Ah, mis ma siin kudrutan, t�nud ikkagi info eest, homme kohe t��l informeerin �lemust.\n#2421130.08.2007 21:44Igas kuus saab 1 vaba p�eva ja see p�ev on 100% tasustatud. Neid p�evi on v�imalik ka korraga v�lja v�tta, nii, et terve aasta 12 p�eva saad korraga puhkuseks v�tta, seda siis muidugi kokkuleppel t��andjaga. Ei, ei. Korraga ei ole neid p�evi seaduse j�rgi v�imalik v�lja v�tta. Ma ei r��gi siin t��andjaga kokkuleppest vaid seaduslikkusest. T��andjaga kokkuleppel v�id k�ike teha, kui saad kokkuleppele �ra k�i �ldse t��la ja saad niisama palka. Ok, nali naljaks. Need p�evad on m�eldud ikkagi puudega lapse hooldamiseks ja tema erivajaduste tarbeks nt arsti juures k�imiseks. Mida sa neil p�evil t�psemalt teed ei puutu aga t��andjasse ega kellessegi tegelikult. Oluline on, et neid p�evi ei maksa kinni t��andja oma rahakotist, seep�rast ei saa ma ka aru, miks t��andjad neid p�evi ei taha inimestele anda. Need p�evad makstakse t��andjale sots kindl ameti poolt kinni, t��andja esitab ainult v�ikse aruande/taotluse. Ja tasustatakse seda nagu tavalisi puhkusep�evigi. Olen veel ka kuulnud, et inimesed saavad miinimumpalka neil p�evil... siis aga selgus, ert ettev�te deklareerib riigile nagu t��line oleks tal miinimumpalga eest t��l...\nAga jah, seda ei saa t��andjalt seadulikult n�uda, et need p�evad korraga k�tte saaks.\nKui olin kommentaari valmis kirjutanud ja �ra saatnud, siis j�in isegi m�tlema, et kas ikka oli nii, et sai neid p�evi korraga v�tta... Olen 3 aastat v�iksema lapsega kodune olnud ja enam t�pselt ei m�leta, kuidas need asjad k�isid. Lihtsalt meenub kuidagi, et sain k�ik raha korraga sots.ametist, mitte igakuiselt 1 p�eva kaupa. Sellega seoses arvasin, et ju ma siis sain need p�evad ka korraga k�tte. Aga ilmselt siis on ka nii v�imalik, et igas kuus v�tsin selle �he p�eva v�lja ja aasta l�pus sain sots.ametist nende 12 p�eva eest raha korraga k�tte...\nIlmselt pole asi �ldsegi selles, et t��andja ei raatsi neid p�evi anda. T��andjad lihtsalt ei tea sellest asjast midagi. Minu t��andja ei teadnud ka midagi enne, kui mina talle r��kisin. Samas on see natuke naljakas, sest t��tan suures asutuses ja tean, et meil on ka teisi emasid, kes kasvatavad puudega last (mitte k�ll diabeet). Sellest j�reldan, et ka need naised ei tea, et neil on tegelikult �igus sellistele puhkep�evadele.\nJa sots.amet maksab 100% t��tasu nende puhkep�evade eest. Loomulikult v�etakse aluseks palk, mida t��koht ametlikuna n�itab ja mille pealt makse maksab. (J�lle �ks p�hjus, miks on hea t��tada asutuses, kus ei maksta �mbrikupalka).\nMinu jaoks on ka see natuke naljakas, et inimesi piisavalt ei valgustata, millised �igused ja soodustused neil puudega lapse kasvatamisel on. Kui ma �igesti m�letan, siis �unakeses peaks lausa olema loeng sellel teemal. Aga need korrad, kui meie oleme seal k�inud, siis esimesel korral mingil p�hjusel j�i see loeng �ra ja teisel korral r��giti mingitest muudest asjadest. Kui ma k�sisin konkreetse k�simuse, et kas Tallinna �histranspordis on lapsele ja tema saatjale s�it tasuta, siis sellele vastata ei osatud. Samuti ei r��gitud nendest puhkep�evade asjast ja sellest, et mittet��taval vanemal, kes kasvatab puudega last on �igus saada sots.ametist igakuist toetust, mis on 300.- krooni kuus. Nii, et t��tu lapsevanem v�ib seda sots.osakonnast taotleda. Samuti kehtib see �igus ka neile emadele (v�i isadele), kes on lihtsalt kodused v�i, kes on lapsehoolduspuhkusel (emapalga saamise aeg v�lja arvatud). N�iteks mina olen alla 3-aastase lapsega hetkel lapsehoolduspuhkusel ning mina saan seda raha t�pselt selle hetkeni kuni t��le asun.\nkas sots.amet maksis siis Sulle k�tte selle raha???\nkui ma riigiametis t��l olin, siis t��andja maksis mulle selle p�eva eest nagu tavalise puhkusep�eva eest keskmist palka ja p�rast said nad ise sots.ametilt selle raha tagasi...n��d olen eraettev�ttes ja lihtsalt pole seda v�imalust enam kasutanud (kuigi ilmselt saaksin)\n#2421531.08.2007 12:56Ei mitte selles m�ttes, et otse k�tte, vaid ikka arvele tuli ilusti:))) Ma �tlen, et ma pole 3 aastat t��l k�inud, seega m�ned n�ansid on ununenud - kas �lekanne tuli t��andjalt v�i otse sots.ametilt. M�letan vaid seda, et ma ei tilgutanud neid summasid kuukaupa, vaid sain k�igi 12 p�eva eest raha korraga kontole. V�imalik, et maksjaks oli ka t��andja (ei saa j�rgi ka vaadata enam, hanza.net ei n�ita kolmeaasta tagust asja), aga see polegi t�htis. Oluline on ikka see, et t��andja ei maksa seda raha omast taskust vaid seda tasustab riik. T��andja peab vaid mingid paberid saatma sots.ametisse. Aga mis ma tahan �elda on see, et kasutage ikka julgelt oma soodustusi! �rge loobuge neist seadusega etten�htud puhkep�evadest!\n#2421631.08.2007 21:04Reha.plaani t�itmisel v�iks nad mainida lapsevanemale sellistest �igustest vabadele p�evadele lapsega arstil k�iguks. Aga ei s�nagi, kuigi ka sots. t��taja on kohal lisaks igasugustele muudele "kasulikele" putukatele. Mitte aga ei soovitata poisile h�gieenilisemat s�steruumi v�i veresuhkru kontrollist loobumist. Ma t�na juba t��l r��kisin �lemusega sel puhkuse teemal, asi hakkab susisema. Eelmine aasta sain esimest korda Henri pealt 3 vaba lapse puhkep�eva, tasuta. See v�imalus vist 14 aastaste puhul enam ei toimi. V�i olid need tasustavad puhkep�evad? Elu nii kiire, et ei m�letagi enam. No n��d olen ka suures asutuses t��l ja k�ik maksud ausalt makstud, �nneks. T�nud ikkagi, paluks veel tarkuseterasid avaldada!\n#2422902.09.2007 18:38No see 3 lapse p�eva on ikka midagi muud. Seda saavad k�ik alla 14-aastaste laste vanemad, olenemata sellest, kas tegemist on puudega v�i terve lapsega. Ja see p�ev on ka osaliselt tasustatud (kui ma ei eksi, siis miinimumpalga j�rgi kuidagi). Puudega lapse eest on eraldi toetuse liik - 1 vaba p�eva kuus. Ja neid p�evi saad v�tta ka tagantj�rgi kogu kalendriaasta ulatuses. See t�hendab, et kui praegu on september, siis sul on �igus veel v�tta ka jaanuarist kuni augustini saamata j��nud p�evad. Eelmiste aastate v�lja v�tmata j��nud p�evi tagant j�rgi loomulikult enam ei saa. lihtsalt maria\n#2423303.09.2007 19:19Mingid sandisendid ikka maksti jah nende kolme lastep�eva eest. N��d enam neid ei ka ei saa, sest 14 aastastele see seadus ei toimi. Ja v�ga hea, et saan n��d veel jaanuarist augustini need p�evad tagantj�rgi k�tte. Kaadri t��taja tuleb n�dala keskel puhkuselt ja siis asi selgub. Mul niigi 17-ndast n�dal puhkust saada, �kki ehk v�tan siis korraga. Poiss tuli koolist t�na haigena ka, 38,6 palavik. Muret piisavalt.\n#2427614.09.2007 22:36Tere.Minu t�� juurest (raamatupidaja)vaidles vastu et tagantj�rgi ei pidavat saama neid p�evi.Palun kas keegi teaks seda seaduse paragraafi nr. et saaks ette n�idata et meil on �igus seda n�uda.Olen samuti h�das nende p�evade k�tte saamisega.T�nud ette.\n#2427715.09.2007 01:59� nr. oli 23 t��- ja puhkeajaseadusest, aga see v�ib k�ll �ige olla, et tagantj�rgi ei pea neid p�evi v�imaldama, k�ll aga tohib.\n#2428115.09.2007 23:26Mul "asi" susiseb. Lahtine on vaid saadaolevate p�evade arv. Personalijuht v�tab minu probleemi p�ris normaalselt, kuid probleem pidavat olema kvartalite kaupa rahade �lekannetes ehk tagasimaksetes. Kui see ka nii on, arvan olema saada kolmanda kvartali kolm p�eva, kui asi on vaid �lekantavates summades. Siinkohal Magidonile k�simus. Kas ta tegi selle avalduse saamaks neid p�evi �ks kord aastas ja kas oli see aasta l�pus? Siiski usun totralt, et kogu aasta eest n��d need 12 p�eva k�tte saada seisab suuresti ka asutusesiseses vastutulelikkuses. Sest eks igat �lek�rt annab veelkord pooleks ajada. V�imalik, et n��d tunnevad huvi nad ka diabeedi foorumi selle teema vastu.\n#2428316.09.2007 02:02Vot seda ma kohe �ldse ei m�leta, kuidas ma neid p�evi sain. Minu arust oli ikka nii, et sain k�ik korraga aasta l�pus k�tte. V�hemalt rahad sain ma (omal soovil aasta l�pus korraga). peaaegu 3 aastat tagasi olin viimati t��l nii, et v�ga t�pselt seda p�evade v�lja v�tmist ei m�leta. Igal juhul selles olen kindel, et kui ma poole aasta pealt avastasin, et selline soodustus on ette n�htud, siis sain eelmiste kuude eest need p�evad kindlalt k�tte, aga muidugi ainult k�esoleva aasta eest, mitte eelmiste aastate eest tagantj�rgi. Aga eks palju oleneb asutusest ka, mis ja kuidas. Meil on selline h�sti suur ja h�sti t��tajas�bralik asutus, mis t�idab seaduseid v�ga korralikult ning tuleb t��tajale rohkemgi vastu, kui seadus ette n�eb.\nLubasin teada anda, milline on vaidluskomisjoni vastus mulle.\nJuhtum on lahti kirjutatud selle teema esimeses postituses. Saatsin siis Vaidluskomisjonile j�relep�rimise, miks nad on seisukohal, et "Tuginedes terviseseisundi kirjelduses toodud uuringutele, PUUDUB VAJADUS VERESUHKRU N�ITAJATE M��TMISEKS IGAL ��P�EVAL..."\nAvaldasin lihtsalt oma n�rdimust, et vabariigi ekspertarstid on sellisel seisukohal. Sain vastuse:\n"Peame kahtlusega t�dema, et vaidluskomisjoni otsuste vormistamisel on tekkinud eksitav viga. Meie xx.xx.2007 otsuse nr xxx on kirjas: "puudub vajadus veresuhkru n�itajate m��tmiseks igal ��p�eval". �ige on: "puudub K�RVALABI vajadus veresuhkru n�itajate m��tmiseks igal ��p�eval". M�istame, et see eskitav viga v�is riivata teie t�ekspidamisi Teil esineva haiguse osas."\nEt pidage siis ka oma vastuseid ja sellelaadseid otsuseid hoolega silmas, V�IB ESINEDA VIGU !!!\nKasutajanimi: Salas�na: Registreeri foorumi kasutajaks »\nAlgusesse minekuks kliki v�i vajuta nuppu


eps paigaldus? - Ehitusfoorum\nLugemata postitus Postitas Külaline » 11 Okt 2016, 13:33\nküsimus eps paigaldamisest puitkarkassi vahele.\nfibost seinad, puitkarkass soojustuse jaoks seina kinnitatud. soojustuseks kasutatud epsi, mis ei ole kinnitatud fibo vaid puitkarkassi külge, vahuga.\narvatavasti kuna fibo müür all ei ole kõige sirgemalt laotud, on karkass kohati kuni 15mm seinast eemale toodud, neis kohtades on fibo ja karkassi vahel õhkvahe ja kuna eps on karkassi kinnitatud, siis ei ole epsi tagant liimitud seinale ning epsi ja seina vahel on tühimik.\nkas nii on korrektne épsi paigaldada või on ehitaja teinud omaloomingut? kuna originaalprojektis on ette nähtud hoopis vill, on epsi kasutamine niigi teema omaette juba.\nRe: eps paigaldus?\nLugemata postitus Postitas keemik » 11 Okt 2016, 14:55\nJama jah. Pead proovima alt ja ülevalt perimeetri sulgeda, et ei tekiks EPS-i taga tuulekoridori. Mul kleebitakse EPS-i seina krohvimiseks. Ühel seinal perimeeter üleval poistel sulgemata. Nüüd peavad hakkama läbi 150 mm EPS Silveri vahtu sinna taha süstima, sest ülevalt enam ligi ei saa (räästas ees).\nLugemata postitus Postitas xil » 12 Okt 2016, 13:47\nIsegi, kui EPSi taga õhuringlus tekib, ei tohiks see väga palju halba teha. EPSi sees õhk ei liigu. Kui Fibo pole kummaltki poolt krohvitud ja laotud täitmata vertikaalvuukidega, siis tõesti, tühimiku olemasolul on tema osa soojusisoleerimisel kesine.\nKui Fibo on korralikult üle krohvitud, siis analoogiat otsides: kahe klaasi vahel on samuti õhuvahe ja see parandab soojusisolatsiooni, mitte vastupidi.\nMehaaniline tugevus kannatab - kui EPS pole vastu Fibot, võib ta karkassi vahelt lahti tulla, kui talle külgsuunas survet rakendada.\nLugemata postitus Postitas rein113 » 13 Okt 2016, 23:20\nTubli, xil. Sinu meelest on siis ok olukord, kus maja seina välispinna ja soojustuse vahel on välisõhk. Soojustuse enda sees ju õhk ei liigu?\nMuuseas, kas sa tead, miks korstnas õhk liigub ülespoole, isegi siis, kui ei köeta ega tehta üldse midagi?\nLugemata postitus Postitas fgh » 14 Okt 2016, 08:00\nKlaaspakett on natuke teine asi. Seal näiteks vaheliist ei tohi olla üle 18mm, sest õhkvahe hakkab jahutama mitte sooja hoidma. Konvektsioon on see kuri loom.\nFassaadi korral on see õhkvahe peavalu. Päris ära ei nulli soojustust, aga head ei tee kohe üldse. Samuti soodustab tulelevikut. Lahendus oleneb fassaadi pindalast ja eriti kõrgusest. Kui perimeeter ka lahti on soojustusel, siis on ikka väga jama lugu.\nLugemata postitus Postitas onusnooker » 14 Okt 2016, 17:04\nMa üldse ei mõsta seda peno panekut kuhugi puitkarkassi vahele. Kas tõesti ajas sinna praod ei teki või see mida ei näe ei ole probleem? Näen aegajalt et nii tehakse, kuid, kas praod sisse ei kuiva? siis pole ju mingit vahet enam, et EPS sees õhk ei liigu...\nLugemata postitus Postitas xil » 18 Okt 2016, 10:58\nonusnooker kirjutas: Ma üldse ei mõsta seda peno panekut kuhugi puitkarkassi vahele. Kas tõesti ajas sinna praod ei teki või see mida ei näe ei ole probleem? Näen aegajalt et nii tehakse, kuid, kas praod sisse ei kuiva? siis pole ju mingit vahet enam, et EPS sees õhk ei liigu...\nMille sisse praod kuivavad? Kui aken vahuga puitkarkassi sisse pannakse, siis pragusid justkui ei kuiva ning EPS on aknaprofiilist elastsem.\nAga antud olukorras poleks ma karkassiga vaeva näinud vaid Fiboseina kipskrohviga loodi silunud (kasvõi triipudena) ning EPSi kipskrohvile liiminud.\nLugemata postitus Postitas Külaline » 18 Okt 2016, 15:17\nrein113 kirjutas: Tubli, xil. Sinu meelest on siis ok olukord, kus maja seina välispinna ja soojustuse vahel on välisõhk. Soojustuse enda sees ju õhk ei liigu?\nVeel veidi utreerides võiks soojustuse üldse seina panemata jätta. Ladustaks selle maja kõrvale - hoiaks aega ja tööraha kokku .\nLugemata postitus Postitas onusnooker » 18 Okt 2016, 19:38\nMul nt oli nii, et võtsin vanad plastaknad eest ja olid praod vahus... Sellest ka see mõttevälgatus. 10a tagasi pandud plastaknad. Selle järgi mulle vähemalt tundub et ega asjata ei soovitata teipe aknale sisse ja väljapoole... minul igatahes on mõtlemisainet. Tegemist küll aeroci külge pandud akendega, pragu oli allpool ca 15cm pikkuselt ja mõlemal pool lengi.


Mulgid külastasid Hiiumaad - Uudised ja teated - Hiiumaa vald\nMulgid külastasid Hiiumaad\nEile külastas Hiiumaad Mulgi valla esindus, kes tuli tutvuma osavaldade süsteemiga ja valla eelarve koostamisega osavaldade kontekstis. Külalisi võtsid vastu rahandusosakonna juhataja Inge Elissaar, Kärdla osavallavanem Lauri Preimann ja Kõrgessaare osavallavanem Üllar Laid.\nKülaliste eesmärk oli koguda mõtteid, kuidas rakendada parimal moel osavallasüsteemi Mulgi vallas asuva Mõisaküla puhul, kus linna poolt ühinemisel tingimuseks seatud osavalla moodustamine on veel ees. Mulgi vald moodustati Mõisaküla linna ning Karksi, Abja ja Halliste valla liitumisel.\nHiiumaa valla esindajad rääkisid ka volikogu ja osavallakogude tööst ning külalised jagasid oma kogemusi ühinemisel.\nKärdla osavallavanem Lauri Preimann ütles, et Mulgi vallas on igasse endisesse valda jäänud sealset struktuuri juhtima abivallavanem, kes on ühtlasi mõne valdkonna juht – näiteks sotsiaal- või majandusalal.\nRahandusosakonna Inge Elissaar lisas, et eelarve koostamiseks kasutame mulkidega ühte programmi ja ka eelarve on sarnaselt üles ehitatud. „Liigume ühiselt teiste valdadega," ütles Elissaar.


Mesilate ja sigade andmed peavad registris kajastuma - Põllumajandusuudised\nMesilate ja sigade andmed peavad registris kajastuma\nIga aasta 15. maiks tuleb teatada põllumajandusloomade registrile iga mesila mesilasperede arv 1. mai seisuga*. 4. juuni seisuga olid registris andmed 1274 mesila ning 14 803 mesilaspere kohta. Nagu mesilate andmed, nii tuli 15. maiks PRIA registrile teatada ka loomakasvatajatel sigade arv 1. mai seisuga. 15.maiks registreeritud sigade arv oli 367 799, 4.juuni seisuga 367 832.\nMesinike teavitamine taimekaitsevahendite kasutamise korral\nMesila andmete registreerimisel on oluline ära märkida täpne mesila asukoht. Mesila asukoht ning mesiniku sidevahendite andmed registris võimaldavad mesilasperede paremat kaitset taimekaitsevahendite võimalike kahjustuste eest. Teave mesilate asukohtadest on kättesaadav põllupidajatele, kes kasutavad oma põldudel taimekaitsevahendeid ja peavad mesinikke sellest informeerima. Samuti saavad teavet mesilate kohta Veterinaar- ja Toiduameti maakondlikud järelevalveametnikud ning volitatud veterinaararstid, kes teostavad järelevalvet.\nKui mesinik on oma piirkonna põllumehi teavitanud mesila olemasolust, siis tuleb nõuetele vastavuse reeglite järgi taimekaitsevahendi kasutajal teda teavitada planeeritavatest taimekaitsetöödest vähemalt 48 tundi enne taimekaitsevahendiga pritsimise alustamist. Teavitada tuleks isikuid, kelle mesilad asuvad kuni kahe kilomeetri kaugusel pritsitavast põllust.\nMesilate asukohad nähtavad avalikul veebikaardil\nKõik põllumehed saavad enne taimekaitsevahenditega pritsimise alustamist ise üle kontrollida, kas tema põldude naabruses on registreeritud mesilaid. Registreeritud mesilate asukohti on võimalik vaadata PRIA põllumassiivide veebikaardilt.\nKaardilt saab soovitud asukoha või objekti leida kasutades otsingu funktsiooni või kaarti suurendades ja hiirega lohistades. Mesilate nägemiseks tuleb kaardil sisse lülitada mesilate kiht. Selleks tuleb klõpsata vasakul ülal nupul „Kaardikihid“ ning seejärel teha linnuke märkekasti „Mesilad“. Mesilate kihti on võimalik sisse lülitada alates suurendusastmest „Maakond“. Klõpsates kaardil mesilase kujutisel on näha mesila registrinumber, mesila täpne aadress ning mesiniku andmed.\nTulenevalt isikuandmete kaitse seadusest tohib füüsilise isiku ja FIE andmeid avalikustada ainult nende nõusolekul. PRIA avalikul veebikaardil näidatakse vaid nende mesilaid registreerinud füüsiliste isikute ja FIEde kontaktandmeid, kes on andnud nõusoleku oma andmete avalikustamiseks.\nVastavad teenused e-PRIAs\nMesilate registreerimiseks ja mesilasperede arvu teatamiseks on e-PRIAs avatud vastavad e-teenused. Andmed saab esitada ka paberil või digiallkirjastatult e-postiga. Mesilad registreeritakse samamoodi nagu teised loomapidamiskohad, kuid taotlusvormile tehakse lisaks märge mesilaste pidamise kohta ning märgitakse mesilasperede arv.\nE-teenused leiab e-PRIAst "Teenused" menüüst loomade registri teenuste alajaotusest - vastavalt "Mesilasperede arvu teatamine" ja "Sigade arv ehitises".\nOma mesilate andmeid registris on kõige lihtsam vaadata e-PRIA kaudu (loomade registri andmete vaatamise teenuses "Ehitiste andmed"). Kui mesila või sigade pidamiseks kasutatav ehitis on veel registreerimata, saab ka seda e-PRIA vahendusel teha.\nKui andmed muutuvad või tegevus lõpetatakse, tuleb sellest registrile teada anda 7 päeva jooksul. Andmeid on võimalik muuta ja sulgeda samuti e-PRIA kaudu.\nKõigil, kel sigade ja mesilasperede andmed veel teatamata, palutakse seda teha vähemalt nüüd.


Mõte külakostiks | Larko peegel\nÜleeile kurtsin et mul pole mõteid tänase Altexi korraldatud ürituse Eesti vajab Sinu ideesid tarvis. Peldikupotil istudes (no kus ikka siis mujal) aga põrkas pähe mõtteterakene, mida ehk laseb veel tee peal arendada. Ajendas selle kiirpilk Osale.ee ideede leheküljele.\nOsalusveebis algatatud mõted on üsna kirjud. Seal sees on mõni selline, millest väikse edasiarenduse teel võib asja saada küll (nagu näiteks mobiilide hall nimekiri) aga ka selliseid, mida reaalselt ellu viia pole kuigi praktiline. Ei kujuta näiteks ette, et politsei hakaks tänaval suitsetajaid trahvima.\nOlgu aga algatus hea või vähem läbi mõeldud, häda nende kõikidega seisneb selles, et neid valmistab ette täitevvõim. Iga algatus jahvatatakse kõigepealt bürokraatia veskist läbi, poliitilised otsustajad aga hakavad menetlema seda, mis algatusest alles jäänud. Seaduse eelnõu laekub parlamenti alles siis kui ministeeriumid ja valitsuskabinett on sellele oma konksud külge riputanud ja riigikogujad lisavad veel oma näpujälje juurde. Karta on, et kui mõni algatus selle kadalipu läbib, ei pruugi tulemus enam kuigi originaalmõttega sarnaneda.\nMinu ettepanek oleks selline, et iga algatus, mis arvestatava hulga poolthääli pälvib – olgu 50 või 100, kuidas soovite – laekuks sellisel kujul vastava Riigikogu komisjoni töölaulale. See tähendab, et ta jäetaks otsuse või seaduse eelnõuks vormistamata ja komisjoni asi oleks seda arutada ja vormistada vajalikud eelnõud juhul kui leiab, et on väärtasjaga tegemist. Vastasel juhul aga oleks komisjon kohustatud oma motiveeritud keeldumise Osale.ee keskkonnas avaldama.\nSel kombel oleks algatusel otseühendus riigivõimu teostajateni ning ära jääks ka parlamentaarne teerull. Kui ettevalmistusega poleks valitsus seotud, poleks ka koalitsioonil vajadust häid algatusi ainuüksi sellepärast tagasi lükkata, et need on vale partei omad. Et dialoog oleks otse algatuse toetajast kodanike ja sellega tegelevate rahvaasemike vaheline, võiks ka lisanduda usaldus kodanikuühiskonna kaasarääkimise reaalsuse vastu.\nSellise mõtteteraga ma varsti teele lähen. Kindlasti midagi kohapealt ka siia blogisse kirjutan ning annan teada, millal ma võiksin üritusel toimuvat otseeetris kajastada.\nSildid: altex, kodanikuühiskond, osale.ee\n2 kommentaari to "Mõte külakostiks"\n1 | Jutt käivitub tasakesi « Larko peegel\n8 01 2009 kell 14:51\n[…] vist oli sisulisi algatusi arutada, käib vestlus peamiselt Osale.ee keskkonna eesmärkidest. Mu hommikune mõteterakene haakuks sinna suhteliselt hästi, kuid ei tea kas hakan selle reaalruumis tutvustamisele […]\n2 | Kodanikualgatus « Larko peegel\n11 01 2009 kell 6:28\n[…] 11 01 2009 at 6:28 | In Uncategorized | Näe, juba leidiski mu algatus moderaatorite käest heakskiitu, ja on juba osalusveebis üleval. Isegi kaks poolthäält on talle […]