Advokatuuriseaduse, kohtute seaduse, kohtutäituri seaduse ja teiste seaduste muutmise seadus – Riigi Teataja\nRT I, 31.05.2018, 2\n21.05.2018 otsus nr 254\n1) paragrahvi 4 lõigetes 1–4 ja 6, § 14 lõike 6 teises lauses, § 16 lõigetes 4 ja 5, § 18 lõigetes 2–4 ning § 46 lõigetes 3 ja 4 asendatakse läbivalt sõnad „valdkonna eest vastutav minister” sõnaga „Justiitsministeerium” vastavas käändes;\n2) paragrahvi 9 punktid 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„1) määrab juhatuse, revisjonikomisjoni ning aukohtu liikmete ja asendusliikmete arvu;\n2) valib esimehe, juhatuse, revisjonikomisjoni ning aukohtu vandeadvokaatidest liikmed ja asendusliikmed;”;\n3) paragrahvi 14 lõike 6 esimeses lauses asendatakse sõnad „Valdkonna eest vastutaval ministril või valdkonna eest vastutava ministri määratud isikul” sõnaga „Justiitsministeeriumil”;\n4) paragrahvi 15 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Aukohus moodustatakse vähemalt seitsmeliikmelisena neljaks aastaks.\n(3) Aukohtusse kuulub vähemalt neli advokatuuri üldkogu valitud vandeadvokaati, kaks kohtunike täiskogu valitud kohtunikku ja vähemalt üks õiguse õppesuunal vähemalt riiklikult tunnustatud magistrikraadi andva kõrgkooli poolt määratud õigusteadlane.”;\n5) paragrahvi 26 lõike 3 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;\n6) paragrahvi 26 lõiked 31 ja 32 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„(31) Vandeadvokaadina võib advokatuuri liikmeks võtta isiku, kes on vähemalt kolm aastat tegutsenud vandeadvokaadina, kohtunikuna, kohtunikuna Euroopa Kohtus, Euroopa Inimõiguste Kohtus või Euroopa Liidu Üldkohtus, õiguskantslerina või prokurörina, välja arvatud abiprokurörina, ja kes soovib advokatuuri astuda viie aasta jooksul pärast advokatuurist käesoleva seaduse § 36 lõike 1 punktis 1 või 4 sätestatud alusel välja arvamist või kohtuniku, õiguskantsleri või prokurörina tegutsemise lõpetamist. Samuti võib vandeadvokaadina advokatuuri liikmeks võtta isiku, kes on vähemalt kolm aastat töötanud muul käesoleva lõike esimeses lauses nimetamata ameti- või töökohal, mille ülesannete keerukus ja vastutus vastavad vandeadvokaadi töö keerukusele ja vastutusele ja sellel ameti- või töökohal töötamisest ei ole möödunud üle viie aasta.\n(32) Käesoleva paragrahvi lõikes 31 nimetatud alusel isiku advokatuuri vastuvõtmiseks viib kutsesobivuskomisjon isikuga läbi vestluse, mille eesmärk on hinnata isiku vastavust käesoleva seaduse § 23 lõike 1 punkti 5 nõuetele ning tema teadmisi advokaadi kutsetegevuse ja kutse-eetika nõuete kohta. Juhatus otsustab isiku vastuvõtmise vestluse tulemuste alusel.”;\n7) paragrahvi 29 lõikes 1 asendatakse sõna „üheteistkümneliikmelisena” sõnadega „vähemalt kümneliikmelisena”;\n8) paragrahvi 29 lõike 3 punkt 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„1) vähemalt kuus advokatuuri juhatuse nimetatud vandeadvokaati ja nende vähemalt kaks asendusliiget;”;\n9) paragrahvi 29 lõike 3 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;\n10) paragrahvi 29 lõiget 3 täiendatakse punktiga 31 järgmises sõnastuses:\n„31) vajaduse korral valdkonna eest vastutava ministri nimetatud Justiitsministeeriumi esindaja;”;\n11) paragrahvi 29 lõike 3 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„5) vähemalt üks õiguse õppesuunal vähemalt riiklikult tunnustatud magistrikraadi andva kõrgkooli poolt määratud õigusteadlane ja tema asendusliige.”;\n12) paragrahvi 30 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:\n„4) viib läbi vestluse isikuga, kes on esitanud avalduse astuda advokatuuri liikmeks käesoleva seaduse § 26 lõike 31 alusel.”;\n13) paragrahvi 35 lõiget 1 täiendatakse punktiga 5 järgmises sõnastuses:\n„5) on esitanud sooviavalduse liikmesuse peatamiseks kuni üheks aastaks.”;\n14) paragrahvi 45 lõige 41 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(41) Kutsesaladuse rikkumiseks ei peeta Justiitsministeeriumile andmete avaldamist seoses järelevalvega pankrotihaldurina tegutsemise asjades.”;\n15) seadust täiendatakse §-ga 461 järgmises sõnastuses:\n„§ 461. Saladuse hoidmise kohustus\nJärelevalvet teostavad isikud on kohustatud saladuses hoidma neile järelevalve käigus teatavaks saanud andmeid, mis on seadusega kaitstud.”;\n16) paragrahvi 49 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:\n„(21) Kui vandeadvokaat on võetud advokatuuri liikmeks käesoleva seaduse § 26 lõike 31 alusel, võib ta olla advokaadibüroo pidajaks pärast üheaastast tegutsemist advokatuuri liikmena.”;\n17) seadust täiendatakse §-ga 825 järgmises sõnastuses:\n„§ 825. Valdkonna eest vastutava ministri määratud kutsesobivuskomisjoni liikmete volitused\nKäesoleva seaduse § 29 lõike 3 punkti 3 alusel valdkonna eest vastutava ministri määratud Justiitsministeeriumi esindaja ja tema asendusliikme volitused kutsesobivuskomisjonis lõpevad 2018. aasta 31. detsembril.”.\n1) paragrahvi 81 lõikes 3 asendatakse sõnad „Riigikohtu üldkogule” sõnadega „kohtu esimehele”;\n2) paragrahvi 81 lõikes 4 asendatakse sõnad „Riigikohtu üldkogu” sõnadega „Kohtu esimees”;\n3) paragrahvi 81 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(5) Julgeolekukontrolli asutus esitab kohtuniku suhtes teostatud julgeolekukontrolli käigus kogutud andmed kolme kuu jooksul käesoleva paragrahvi lõikes 3 nimetatud dokumentide saamisest arvates kohtu esimehele. Kohtu esimees esitab põhjendatud taotluse kohtunikule salastatud välisteabele juurdepääsu õiguse andmiseks koos julgeolekukontrolli käigus kogutud andmetega Riigikohtu üldkogule otsustamiseks, kas kohtunik on läbinud julgeolekukontrolli. Salastatud välisteabe juurdepääsusertifikaat väljastatakse riigisaladuse ja salastatud välisteabe seaduses ettenähtud korras.”;\n4) paragrahvi 38 lõike 3 punkti 5 täiendatakse pärast sõnu „valib kohtunikueksamikomisjoni” sõnadega „esimese ja teise astme kohtu”;\n5) paragrahvi 38 lõike 3 punkt 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„8) valib Eesti Advokatuuri aukohtu ja kutsesobivuskomisjoni, prokuröride konkursi- ja distsiplinaarkomisjoni ning Notarite Koja aukohtu kohtunikest liikmed ja asendusliikmed;”;\n6) paragrahv 58 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 58. Kohtuniku töötamine riigiteenistuses ja avalik-õiguslikus ülikoolis ning nimetamine riigi peaprokuröriks\n(4) Kui kohtunikul pärast riigiteenistusest, avalik-õiguslikust ülikoolist või riigi peaprokuröri ametikohalt lahkumist puudub võimalus tagasi pöörduda samasse kohtusse vabale kohtunikukohale ja ta ei soovi asuda teise kohtusse, vabastatakse kohtunik ametist ning talle makstakse hüvitisena kuue kuu ametipalk. Hüvitis arvutatakse selle määramise ajal kehtivast ametipalgast kohtunikukohal, millel kohtunik viimati enne riigiteenistusse või avalik-õiguslikku ülikooli siirdumist töötas.”;\n7) paragrahvi 581 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Kohtuniku valimisel või nimetamisel rahvusvahelise kohtuinstitutsiooni kohtuniku ametikohale või sellega võrdväärsele ametikohale, samuti kohtuniku osalemisel eksperdina rahvusvahelisel tsiviilmissioonil, kohtuniku volitused ja teenistussuhe peatuvad.”;\n8) paragrahvi 69 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Kohtunikueksamikomisjoni kuuluvad kohtunike täiskogu valitud neli esimese ja neli teise astme kohtu kohtunikku, Riigikohtu üldkogu valitud neli riigikohtunikku, Tartu Ülikooli õigusteaduskonna nõukogu määratud õigusteadlane, valdkonna eest vastutava ministri määratud Justiitsministeeriumi esindaja, advokatuuri juhatuse määratud vandeadvokaat ja riigi peaprokuröri määratud riigiprokurör. Kohtunikueksamikomisjon valib oma liikmete hulgast esimehe.”;\n9) paragrahvi 76 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:\n„(6) Kohtunikul, kes täidab tööülesandeid rahvusvahelise institutsiooni juures või kes osaleb eksperdina rahvusvahelises koostööprogrammis, on õigus saada selle eest tasu.”.\n1) paragrahvi 4 lõikest 3 jäetakse välja sõnad „Justiitsministeeriumi veebilehel ning”;\n2) paragrahvi 5 lõikes 1 asendatakse sõna „pankrotihaldurina” sõnadega „pankrotihalduri või likvideerijana”;\n3) paragrahvi 10 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(5) Kui kohtutäituril ei ole kehtivat ametikindlustuslepingut, peatab ametikogu juhatus kohtutäituri ametivolitused.”;\n4) paragrahvi 15 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „ja Justiitsministeeriumile”;\n5) paragrahvi 22 lõikes 1 asendatakse sõnad „Valdkonna eest vastutav minister” sõnadega „Ametikogu juhatus”;\n6) paragrahvi 22 lõike 1 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;\n7) paragrahvi 22 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n„(11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 2 ja 3 nimetatud juhul võib kohtutäituri ametivolitused peatada ka valdkonna eest vastutav minister.”;\n8) paragrahvi 22 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Kohtutäituri ametivolitused taastab ametikogu juhatus viivitamata pärast ametivolituste peatamise aluse äralangemisest teadasaamist. Kui kohtutäituri ametivolitused on peatatud käesoleva paragrahvi lõikes 11 sätestatud korras, taastab need valdkonna eest vastutav minister.”;\n„(1) Kui kohtutäitur soovib viibida ametikohustuste täitmisest eemal üle kahe kuu kalendriaastas, peab ta selleks taotlema ametikogu juhatuselt ametivolituste peatamist. Kui kohtutäitur ei saa nimetatud taotlust esitada, peatab ametikogu juhatus kohtutäituri ametivolitused omal algatusel.”;\n10) paragrahvi 32 lõike 4 neljandas lauses ja § 401 lõikes 1 asendatakse arv „16” arvuga „22”;\n11) paragrahvi 35 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Kui täitmiseks esitatakse täitedokument, millega võlgnik kohustub sissenõudjale tasuma rahasumma, arvutatakse kohtutäituri põhitasu ja kohtutäituri tasu ettemaks järgnevas tabelis toodud nõude summa järgi.\n13) paragrahvi 35 lõiked 2–4 tunnistatakse kehtetuks;\n14) paragrahvi 35 täiendatakse lõigetega 21 ja 22 järgmises sõnastuses:\n„(21) Kui hüpoteegiga tagatud sissenõude summa on suurem kui 150 000 eurot, on kohtutäituri põhitasu määr 5000 eurot.\n(22) Kui hüpoteegiga tagatud sissenõude summa on suurem kui 150 000 eurot, on kohtutäituri tasu ettemaks 191 eurot.”;\n15) paragrahvi 54 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Haldusjärelevalvet kohtutäituri tegevuse üle teostavad Justiitsministeerium ja koda.”;\n16) paragrahvi 54 lõiked 2 ja 3 tunnistatakse kehtetuks;\n17) paragrahvi 54 lõikest 4 jäetakse välja sõnad „üle antud valdkondades”;\n18) paragrahvi 55 lõike 1 sissejuhatavast lauseosast jäetakse välja sõnad „käesoleva seaduse § 54 lõikes 3 nimetatud valdkondi ja”;\n19) paragrahvi 59 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „Justiitsministeerium” sõnadega „või koja aukohus”;\n20) paragrahvi § 71 lõikes 3 asendatakse sõnad „Valdkonna eest vastutava ministri” sõnaga „Justiitsministeeriumi”;\n21) paragrahvi 74 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Ametikogu liikmemaksu arvestatakse kohtutäituri ametitegevuse pealt ning kutsekogu liikmemaksu arvestatakse pankrotimenetluses laekunud ajutise halduri tasu ja pankrotihalduri tasu pealt.”;\n22) paragrahvi 76 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Eesti riigivapi kujutisega pitserit kasutatakse riigivapi seaduses sätestatud korras.”;\n23) paragrahvi 78 punkt 15 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„15) kohtutäiturite tegevuse kohta statistiliste aruannete koostamine ja avaldamine seaduses sätestatud korras;”;\n24) seaduse 3. peatüki 1. jagu täiendatakse §-ga 782 järgmises sõnastuses:\n„§ 782. Kohtutäiturite nimekiri\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmed on kättesaadavad avaliku teabe seaduse § 439 lõike 1 punkti 5 alusel kehtestatud infosüsteemide andmevahetuskihi kaudu.”;\n25) paragrahvi 93 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „moodustatakse” sõnaga „vähemalt”;\n26) paragrahvi 93 lõike 2 punktides 1 ja 2 asendatakse sõna „kaks” sõnaga „kolm”;\n27) paragrahvi 93 lõike 2 punkt 3 tunnistatakse kehtetuks;\n28) paragrahvi 93 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:\n„(21) Valdkonna eest vastutav minister võib nimetada eksamikomisjoni liikmeks Justiitsministeeriumi esindaja.”;\n29) paragrahvi 99 lõiked 1 ja 2 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Aukohus moodustatakse vähemalt kaheksaliikmelisena viieks aastaks.\n(2) Aukohtusse kuulub neli kohtutäiturit ja neli pankrotihaldurit.”;\n30) paragrahvi 99 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:\n„(21) Valdkonna eest vastutav minister võib nimetada aukohtu liikmeks Justiitsministeeriumi esindaja.”;\n31) paragrahvi 100 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„3) kohtutäituri või pankrotihalduri tegevuse kohta esitatud kaebusi või distsiplinaarasju, samuti asju, mille on arutamiseks andnud Justiitsministeerium.”;\n32) paragrahvi 101 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „aukohtu menetletava”;\n33) paragrahvi 103 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n„(11) Aukohtu otsus distsiplinaarkaristusena määratud rahatrahvi kohta on täitedokumendiks täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punkti 21 tähenduses.”;\n34) paragrahvi 103 täiendatakse lõigetega 5 ja 6 järgmises sõnastuses:\n„(5) Aukohus edastab oma otsuse viivitamata Justiitsministeeriumile. Justiitsministeeriumil on õigus nõuda aukohtumenetluse asjades tutvumiseks ka muid aukohtumenetluse dokumente.\n(6) Justiitsministeerium võib esitada aukohtu otsuse peale halduskohtule protesti 30 päeva jooksul aukohtu otsuse kättesaamisest arvates.”;\n35) seaduse 4. peatüki 1. jagu täiendatakse §-ga 1161 järgmises sõnastuses:\n„§ 1161. Valdkonna eest vastutava ministri määratud eksamikomisjoni liikmete volitused\nKäesoleva seaduse § 93 lõike 2 punkti 3 alusel valdkonna eest vastutava ministri määratud isikute volitused eksamikomisjonis lõpevad 2019. aasta 31. detsembril.”.\n1) paragrahvi 136 täiendatakse pärast sõna „samuti” sõnadega „riigi peaprokuröri taotluse alusel”;\n2) paragrahvi 156 lõike 1 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n3) paragrahvi 156 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Kohtuistungi võib jätta salvestamata, kui:\n1) enne istungit või istungi käigus ilmneb, et salvestamine on tehniliselt võimatu, ning kui kohus on veendunud, et istungi läbiviimine salvestamiseta on otstarbekas ja kohtumenetluse poolte huvidega kooskõlas;\n2) istung toimub väljaspool kohtu ruume;\n3) tegemist on kohtulahendi kuulutamiseks korraldatud istungiga;\n4) tegemist on Riigikohtu istungiga.”.\nMaksukorralduse seaduse § 18 lõike 1 punkt 5 ja § 201 tunnistatakse kehtetuks.\n§ 6. Notariaadiseaduse muutmine\n1) paragrahvi 3 lõikes 22 asendatakse sõnad „notari distsiplinaarsüüteo tuvastamise komisjonile” sõnadega „isikule, kes viib notari suhtes läbi distsiplinaar- või aukohtumenetlust”;\n2) paragrahv 4 tunnistatakse kehtetuks;\n„§ 41. Notari ametipitsat\nNotari ametipitsati kirjelduse ja liigid ning pitsati kasutamise ja hävitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;\n„(1) Haldusjärelevalvet notari ametipidamise üle teostavad Justiitsministeerium ja Notarite Koda.”;\n5) paragrahvi 5 lõikes 3 asendatakse tekstiosa „§-s 33” tekstiosaga „§-s 35”;\n6) paragrahvi 10 lõikes 2 ja § 15 lõikes 4 asendatakse sõna „Justiitsministeeriumile” sõnadega „Notarite Kojale”;\n7) paragrahvi 17 lõiget 2 täiendatakse punktiga 11 järgmises sõnastuses:\n„11) kui notari suhtes on välja kuulutatud pankrot või kui pankrotimenetlus on lõpetatud raugemise tõttu;”;\n8) paragrahvi 18 lõigetes 3, 6 ja 8, § 21 lõikes 2, § 24 lõikes 3, § 25 lõikes 1, § 27 lõikes 1, § 39 lõikes 3 ning § 40 lõikes 4 asendatakse läbivalt sõnad „valdkonna eest vastutav minister” sõnadega „Notarite Koda” vastavas käändes;\n9) paragrahvi 18 lõike 3 punktist 1 jäetakse välja sõnad „ning kooskõlastatult Notarite Kojaga”;\n10) paragrahvi 18 lõike 3 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„3) notari suhtes distsiplinaarmenetluse või aukohtumenetluse algatamise korral distsiplinaarmenetluse või aukohtumenetluse lõpuni;”;\n11) paragrahvi 18 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n„(31) Käesoleva paragrahvi lõike 3 punktis 3 või 4 nimetatud juhul võib notari ametisoleku peatada ka valdkonna eest vastutav minister.”;\n12) paragrahvi 20 lõikes 1 asendatakse sõnad „Valdkonna eest vastutav minister nimetab Notarite Koja ettepanekul” sõnadega „Notarite Koda nimetab”;\n13) paragrahvi 20 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Notari taotlusel võib Notarite Koda nimetada notarile alalise asendaja kalendriaastaks.”;\n14) paragrahvi 20 lõikes 4 asendatakse sõnad „Valdkonna eest vastutav minister võib Notarite Koja ettepanekul” sõnadega „Notarite Koda võib”;\n15) paragrahvi 20 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:\n„(41) Käesoleva seaduse § 18 lõike 3 punktides 3 ja 4 toodud juhtudel teeb notari ametitoiminguid ja täidab notaribüroo tegevusega seotud ülesandeid Notarite Koja nimetatud asendaja.”;\n16) paragrahvi 24 lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Konkursi tingimused ja korra kehtestab Notarite Koda.”;\n17) paragrahvi 25 lõike 2 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Notarite Koda võib väljaõppe kestust muuta.”;\n18) paragrahvi 28 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Kandidaaditeenistuse lõpetab Notarite Koda.”;\n19) paragrahvi 43 lõigetes 4–6 asendatakse sõnad „valdkonna eest vastutav minister” sõnaga „Justiitsministeerium” vastavas käändes;\n20) paragrahvi 44 lõike 1 punkt 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„5) teostada käesoleva seaduse §-s 5 nimetatud haldusjärelevalvet ja osutada Justiitsministeeriumile kaasabi haldusjärelevalve teostamisel;”;\n21) paragrahvi 44 lõike 2 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„3) nõuab notaritelt kirjalikke selgitusi nende suhtes esitatud kaebuste kohta, vajaduse korral algatab distsiplinaarmenetluse;”;\n22) seadust täiendatakse §-ga 444 järgmises sõnastuses:\n„§ 444. Notarite nimekiri\n23) paragrahv 45 tunnistatakse kehtetuks;\n24) paragrahvi 52 lõiked 1–4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Notarite Koja aukohus (edaspidi aukohus) arutab isiku, notari, notarikandidaadi, notari asendaja, eestseisuse, revisjonikomisjoni või Justiitsministeeriumi algatusel notari, notarikandidaadi ja notari asendaja ametipidamise, kutse-eetika ja käitumise kohta esitatud kaebusi. Poolte soovil lahendab aukohus vahekohtuna notarite, notarikandidaatide ja notari asendajate omavahelisi auasju.\n(4) Aukohus moodustatakse üheteistkümneliikmelisena kolmeks aastaks. Aukohtusse kuulub viis Notarite Koja koosoleku poolt valitud notarit, viis kohtunike täiskogu valitud ringkonna- või riigikohtunikku ja üks õiguse õppesuunal vähemalt riiklikult tunnustatud magistrikraadi andva kõrgkooli poolt määratud õigusteadlane. Aukohus arutab asja vähemalt kolmeliikmelises koosseisus. Aukohtu liikmeks võib valida notari, kes on tegutsenud notarina vähemalt viis aastat. Aukohtu esimees valitakse aukohtu liikmete hulgast.”;\n25) paragrahvi 52 täiendatakse lõikega 7 järgmises sõnastuses:\n„(7) Aukohtumenetlus viiakse läbi notari distsiplinaarvastutuse seaduses sätestatud korras.”.\n§ 7. Notari distsiplinaarvastutuse seaduse muutmine\nNotari distsiplinaarvastutuse seaduses tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 1 täiendatakse pärast sõna „distsiplinaarmenetluse” sõnadega „ja aukohtumenetluse”;\n„Notarile distsiplinaarkaristuse määramise õigus on Justiitsministeeriumil ja Notarite Koja aukohtul (edaspidi aukohus). Käesoleva seaduse § 3 lõike 1 punktis 3 sätestatud distsiplinaarkaristuse määramise õigus on üksnes valdkonna eest vastutaval ministril.”;\n„§ 5. Distsiplinaarmenetluse ja aukohtumenetluse algatamine\n(5) Kui aukohus esitab valdkonna eest vastutavale ministrile ettepaneku notari ametist tagandamise otsustamiseks, ei pea Justiitsministeerium algatama distsiplinaarmenetlust ning võib aukohtu poolt edastatud süüteo tuvastamise asjaolude ja esitatud ettepaneku alusel teha otsuse notari ametist tagandamise või tagandamata jätmise kohta. Kui aukohus ei ole distsiplinaarmenetluse käigus piisavalt tõendeid kogunud, võib Justiitsministeerium ise täiendavaid tõendeid koguda või saata distsiplinaarasja tagasi aukohtule täiendavate tõendite kogumiseks.”;\n4) paragrahvid 6–62 tunnistatakse kehtetuks;\n5) seadust täiendatakse §-ga 63 järgmises sõnastuses:\n„§ 63. Aukohtumenetlus\n(5) Aukohtu täpsem töökord sätestatakse Notarite Koja põhikirjas. Aukohtumenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduses sätestatut ulatuses, mida käesolev seadus ja Notarite Koja põhikiri ei reguleeri.”;\n„§ 7. Otsus distsiplinaarsüüteoasjas\n(3) Distsiplinaarsüüteoasjas karistuse määramise otsus tehakse pärast otsuse vaidlustamistähtaja möödumist teatavaks Notarite Koja veebilehel.”;\n„§ 71. Distsiplinaarkaristuse määramise tähtajad\n(3) Aukohus edastab oma otsuse viivitamata Justiitsministeeriumile. Justiitsministeeriumil on õigus nõuda aukohtumenetluse asjades tutvumiseks ka muid aukohtumenetluse dokumente.”;\n„(1) Otsus noomituse määramise kohta toimetatakse kätte kolme päeva jooksul selle allkirjastamisest arvates notarile, kellele noomitus on määratud.”;\n9) paragrahvi 9 lõiked 2 ja 3 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Rahatrahv tuleb tasuda kolme kuu jooksul arvates selle määramisest. Kui rahatrahvi määrab Justiitsministeerium, kantakse see riigituludesse. Kui rahatrahvi määrab aukohus, kantakse see Notarite Koja tuludesse.\n(3) Justiitsministeerium või aukohus võib rahatrahvi määramise otsuses ette näha, et trahv tasutakse osade kaupa teatud tähtpäevadel kuni ühe aasta jooksul.”;\n10) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 4 järgmises sõnastuses:\n„(4) Aukohtu otsus distsiplinaarkaristusena määratud rahatrahvi kohta on täitedokumendiks täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punkti 21 tähenduses.”;\n11) paragrahvis 101 asendatakse läbivalt sõnad „valdkonna eest vastutav minister” sõnaga „Justiitsministeerium”;\n„(4) Vaatamata distsiplinaarsüüteo aegumisele võib distsiplinaarasja menetleda ja teha otsuse distsiplinaarsüüteo tuvastamise või puudumise kohta.”;\n13) paragrahv 151 tunnistatakse kehtetuks;\n14) paragrahvis 18 asendatakse sõnad „alustatud distsiplinaarmenetlus” sõnadega „algatatud distsiplinaarmenetlus või aukohtumenetlus”;\n15) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n„(3) Notariaadiseaduse § 21 lõigetes 1 ja 2 nimetatud isikutele määrab käesoleva seaduse § 3 punktis 3 ja §-s 10 nimetatud distsiplinaarkaristuse Notarite Koda.”;\n„(1) Käesoleva seaduse §-s 21 nimetatud süütegusid menetleb aukohus.”;\n17) paragrahvi 24 lõikes 2 asendatakse sõnad „Notarite Koja aukohus” sõnaga „Aukohus”;\n18) paragrahvi 24 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Kandidaaditeenistuse lõpetamise otsustab Notarite Koda, kuulanud ära notarikandidaadi selgitused.”.\n§ 8. Pankrotiseaduse muutmine\n1) paragrahvi 57 lõike 5 neljandast lausest jäetakse välja sõnad „ja Justiitsministeeriumile”;\n2) paragrahvi 67 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Halduri tegevuse peale võivad võlausaldaja ja võlgnik kaevata pankrotitoimkonnale, võlausaldajate üldkoosolekule, kohtule või kojale.”;\n3) paragrahvi 70 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Haldurite tegevuse üle teostavad seaduses sätestatud ulatuses haldusjärelevalvet Justiitsministeerium ja koda.\n(2) Justiitsministeerium ja koda teostavad haldusjärelevalvet halduri tegevuse üle Justiitsministeeriumile või kojale teatavaks saanud teabe alusel, mis annab alust arvata, et haldur on oma kohustusi rikkunud.\n(3) Justiitsministeeriumil ja kojal on halduri tegevuse üle haldusjärelevalve teostamisel õigus kontrollida halduri kutsetegevuse nõuetekohasust ja seaduslikkust. Haldusjärelevalve teostamisse võib kaasata audiitori.\n(4) Haldusjärelevalve teostamisel ilmnenud halduri kohustuste rikkumisest teatavad Justiitsministeerium ja koda kohtule ning pankrotitoimkonnale.\n(5) Justiitsministeeriumil on haldusjärelevalve teostamiseks õigus:\n3) tutvuda pankrotiasja kohtutoimikuga, halduri toimikuga, võlausaldajate üldkoosoleku dokumentidega ja pankrotitoimkonna dokumentidega;\n5) viibida pankrotitoimkonna koosolekul ja võlausaldajate üldkoosolekul;\n6) saada võlgniku pangakontode väljavõtteid perioodi kohta, millal halduril oli võlgniku pangakonto kasutamise õigus;\n7) tutvuda likvideerimismenetluse dokumentidega ja likvideeritava äriühingu pangakontode väljavõtetega likvideerimismenetluse perioodi kohta.”;\n4) paragrahvi 71 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Halduri kutsetegevust sätestavatest õigusaktidest tulenevate kohustuste rikkumise eest võivad Justiitsministeerium ja koda määrata haldurile distsiplinaarkaristuse. Justiitsministeerium ja koda ei määra distsiplinaarkaristust vandeadvokaadile.”;\n5) paragrahvi 71 lõigetes 3 ja 6 asendatakse sõnad „valdkonna eest vastutav minister” sõnaga „Justiitsministeerium” vastavas käändes;\n6) paragrahvi 71 lõiget 2 täiendatakse pärast sõnu „aukohus võib” sõnadega „lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatule”;\n7) paragrahvi 71 lõigetes 4 ja 8 asendatakse sõnad „valdkonna eest vastutav minister” sõnadega „Justiitsministeerium ja aukohus” vastavas käändes;\n8) paragrahvi 71 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:\n„(41) Käesoleva paragrahvi lõike 4 punktis 3 sätestatud distsiplinaarkaristuse määramise õigus on aukohtul ja valdkonna eest vastutaval ministril.”;\n9) paragrahvi 71 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(5) Distsiplinaarkaristusena määratud rahatrahv tuleb tasuda kolme kuu jooksul selle määramisest arvates. Kui trahvi määrab Justiitsministeerium, kantakse see riigituludesse. Kui trahvi määrab aukohus, kantakse see koja tuludesse. Rahatrahvi määramise otsuses võib ette näha, et trahv tasutakse kindlaksmääratud tähtpäevadel osade kaupa ühe aasta jooksul.”;\n10) paragrahvi 71 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:\n„(51) Otsus distsiplinaarkaristusena määratud rahatrahvi kohta on täitedokumendiks täitemenetluse seadustiku § 2 lõike 1 punkti 21 tähenduses.”;\n11) paragrahvi 71 lõike 7 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Kui haldurile on määratud distsiplinaarkaristus, ei või teised pädevad organid määrata haldurile karistust sama distsiplinaarsüüteo toimepanemise eest.”;\n12) paragrahvi 71 lõiget 9 täiendatakse pärast sõna „Justiitsministeerium” sõnadega „või aukohus”;\n13) paragrahvi 71 lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(11) Distsiplinaarkaristust ei või määrata, kui distsiplinaarsüütegu on aegunud. Distsiplinaarsüütegu aegub kolme aasta möödumisel selle toimepanemisest. Distsiplinaarsüüteo aegumine peatub distsiplinaarasja menetluse ajal, sealhulgas menetluse ajal kohtus, samuti apellatsioon- ja kassatsioonkaebuse esitamise tähtajal.”;\n14) paragrahvi 71 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:\n„(12) Distsiplinaarkaristus on kustunud, kui pankrotihaldurile ei ole kolme aasta jooksul karistuse määramise päevast arvates määratud uut distsiplinaarkaristust.”.\n§ 9. Patendivoliniku seaduse muutmine\nPatendivoliniku seaduses tehakse järgmised muudatused:\n„(2) Patendivolinikuna võib tegutseda isik, kes on Patendivolinike Koja liige ja kellele on käesolevas seaduses sätestatud alustel ja korras antud patendivoliniku kutse tegutsemiseks ühes või mõlemas patendivoliniku kutsetegevuse valdkonnas. Patendivolinikuna võib tegutseda ka välisriigis patendivoliniku kutse omandanud isik, kelle kutsekvalifikatsiooni on tunnustatud vastavalt välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seadusele ja kes on Patendivolinike Koja liige. Välisriigi kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud pädev asutus on Justiitsministeerium.”;\n2) paragrahvi 2 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:\n„(5) Kutsenimetust „patendivolinik” võib kasutada üksnes Patendivolinike Koja liige. Nimetust „patendibüroo” võib kasutada üksnes patendivoliniku äriühing.”;\n3) paragrahvi 3 lõikes 4 asendatakse sõnad „valdkonna eest vastutavat ministrit või tema volitatud ametnikku” sõnadega „Patendivolinike Koda”;\n4) paragrahvi 5 lõiget 1 täiendatakse punktiga 4 järgmises sõnastuses:\n„4) läbima käesoleva seaduse §-s 181 nimetatud täiendusõppe.”;\n5) paragrahvi 5 lõike 4 punktis 1 ja § 6 lõikes 1 asendatakse sõna „kutse-eetika” sõnaga „kutsetava”;\n6) paragrahvi 9 täiendatakse lõigetega 5–11 järgmises sõnastuses:\n„(5) Patendivoliniku äriühingu osanik või aktsionär võib olla üksnes patendivolinik.\n(11) Kui isik, kellelt on patendivoliniku kutse ära võetud, ei ole käesoleva paragrahvi lõikes 10 sätestatud tähtaja jooksul osa või aktsiat võõrandanud, on patendivoliniku äriühing kohustatud osa või aktsia tühistama ja selle väärtuse väljaheidetule või väljaarvatule hüvitama.”;\n7) paragrahvi 11 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n„(11) Kindlustusjuhtum on patendivoliniku äriühingu või patendivoliniku poolt õigusteenuse osutamisega seoses otsese varalise kahju tekitamine sõltumata õigusteenuse osutamise kohast. Kutsekohustuse tahtlikust rikkumisest tekkivat vastutust kindlustama ei pea.”;\n8) paragrahvid 13–132 tunnistatakse kehtetuks;\n9) paragrahvi 14 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„3) omab vähemalt riiklikult tunnustatud magistrikraadi, sellele vastavat kvalifikatsiooni Eesti Vabariigi haridusseaduse § 28 lõike 22 tähenduses või sellele vastavat välisriigi kvalifikatsiooni ;”;\n10) paragrahvi 14 täiendatakse lõikega 3 järgmises sõnastuses:\n„(3) Patendivoliniku kutse saamiseks käesoleva seaduse § 2 lõike 3 punktis 1 nimetatud valdkonnas peab käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud haridus olema omandatud loodus- või tehnikateaduste valdkonnas.”;\n12) paragrahvi 16 lõikes 1 asendatakse sõna „komisjonile” sõnadega „kutsekomisjonile (edaspidi komisjon)”;\n13) paragrahvi 16 lõike 1 punkt 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„3) patendivoliniku juures töötamise ajal tehtud toimingute aruande tema poolt taotletavas kutsetegevuse valdkonnas tehtud toimingute kohta.”;\n14) paragrahvi 16 lõike 1 punkt 4 tunnistatakse kehtetuks;\n15) paragrahvi 16 lõiget 3 täiendatakse pärast sõnu „käesolevas paragrahvis” sõnadega „ja komisjoni töökorras”;\n16) paragrahvi 17 lõiget 2 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:\n„Teade eksami toimumise kohta avaldatakse vähemalt üks kuu enne eksami toimumist Patendivolinike Koja veebilehel.”;\n17) paragrahvi 17 lõike 6 teises lauses asendatakse sõna „viie” sõnaga „kuue”;\n18) paragrahvi 17 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(7) Kui eksamineeritav on saanud mitterahuldava hinde vähemalt ühe eksamiosa eest, ei ole patendivoliniku kutse taotleja eksamit sooritanud.”;\n19) paragrahvi 17 täiendatakse lõikega 10 järgmises sõnastuses:\n„(10) Kutse taotlemise eksami ja korduseksami tasu kehtestab Patendivolinike Koja koosolek. Kutseeksamil ja korduseksamil osalemise tasu ei või olla suurem kui 300 eurot. Korduseksamil osalemine on alati tasuline.”;\n20) paragrahvi 18 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(7) Patendivoliniku kutse taotlemise eksami ja korduseksami osalemistasu ei tagastata.”;\n21) seadust täiendatakse §-ga 181 järgmises sõnastuses:\n„§ 181. Täiendusõpe\n(7) Kui patendivolinik ei ilmu mõjuva põhjuseta korduseksamile või ei soorita eksamit teisel katsel, esitab kutsekomisjon Patendivolinike Koja juhatusele ettepaneku isikult patendivoliniku kutse äravõtmiseks.”;\n22) paragrahvi 19 lõigetes 2, 3, 5 ja 6 ning § 20 lõikes 2 asendatakse sõnad „valdkonna eest vastutav minister või tema volitatud ametnik” sõnadega „Patendivolinike Koda” vastavas käändes;\n23) paragrahvi 19 täiendatakse lõikega 61 järgmises sõnastuses:\n„(61) Kutsetegevuse peatamine ei vabasta isikut käesoleva seaduse §-s 181 sätestatud täiendusõppe kohustusest, välja arvatud isiku astumise korral avalikku teenistusse, valimisel Riigikogu või Euroopa Parlamendi liikmeks või Vabariigi Presidendiks või nimetamisel Vabariigi Valitsuse või Euroopa Komisjoni liikmeks. Lisaks on täiendusõppe kohustusest vabastatud isik, kelle kutsetegevus on peatatud tervise tõttu või rasedus- ja sünnituspuhkuse ning lapsehoolduspuhkuse ajaks.”;\n24) paragrahvi 20 lõiget 1 täiendatakse punktiga 21 järgmises sõnastuses:\n„21) kutsekomisjon on teinud käesoleva seaduse § 181 lõikes 7 nimetatud ettepaneku;”;\n25) seadust täiendatakse 31. peatükiga järgmises sõnastuses:\n(9) Distsiplinaarkaristus kustub kolme aasta möödumisel karistuse määramise otsuse jõustumisest. Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktis 4 nimetatud distsiplinaarkaristus ei kustu.”;\n26) paragrahvi 22 lõiget 3 täiendatakse pärast sõnu „volitatud ametniku” sõnadega „või koja”;\n27) seadust täiendatakse §-ga 251 järgmises sõnastuses:\n„§ 251. Patendivolinikule esitatavate nõuete erisused\nPatendivolinikud, kellele on patendivolini kutse antud enne 2018. aasta 1. novembrit, ei pea vastama käesoleva seaduse § 14 lõike 1 punktis 3 ja lõikes 3 sätestatud haridusnõudele.”;\n28) seadust täiendatakse §-dega 331–334 järgmises sõnastuses:\n„§ 331. Koja liikmeks saamise tingimused\nTäiendusõppe kohustuse täitmise esimese hindamisperioodi alguseks loetakse patendivoliniku vastava kutsevaldkonna registris registreerimise aeg. Esimene täiendusõppe aruanne tuleb esitada, kui saabub esimene viieaastase intervalliga arvutatud hindamisperiood pärast koja loomist, kuid mitte varem kui kolme aasta möödumisel koja loomisest.”.\n§ 10. Riigilõivuseaduse muutmine\nRiigilõivuseaduse § 115 tunnistatakse kehtetuks.\n1) paragrahvi 52 senine lõige 1 loetakse lõikeks 12 ja paragrahvi täiendatakse uue lõikega 1 järgmises sõnastuses:\n„(1) Kohtuistung helisalvestatakse.”;\n2) paragrahvi 52 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n„(11) Kohtuistungi võib jätta salvestamata, kui:\n1) enne istungit või istungi käigus ilmneb, et salvestamine on tehniliselt võimatu;\n2) istung toimub väljaspool kohturuume;\n3) istung toimub poole osavõtuta ja kohus jätab hagi läbi vaatamata, lükkab asja arutamise edasi või lahendab asja kirjalikus menetluses või tagaseljaotsusega;\n4) tegemist on kohtulahendi kuulutamiseks korraldatud istungiga;\n5) tegemist on Riigikohtu istungiga.”;\n3) paragrahvi 59 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:\n„(12) Kohus võib piirata menetlusosalise õigust tutvuda kohtuistungi helisalvestisega, kui tegemist oli täielikult või osaliselt kinniseks kuulutatud istungiga või kui istungil peeti kompromissläbirääkimisi.”.\n§ 12. Täitemenetluse seadustiku muutmine\n1) paragrahvi 24 lõike 3 punkt 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„7) viide võlgniku õigusele tasuda vaid täitemenetluse alustamise tasu, kui ta täidab täitedokumendi vabatahtlikuks täitmiseks ettenähtud tähtaja jooksul.”;\n2) paragrahvi 132 lõige 12 muudetakse ning paragrahvi täiendatakse lõigetega 13 ja 14 järgmises sõnastuses:\n„(12) Kui sissenõude pööramine võlgniku muule varale ei ole viinud või eeldatavalt ei vii nõude täielikule rahuldamisele, võib sõltumata võlgniku suhtes läbiviidavate täitemenetluste arvust arestida ühes kuus kuni 20 protsenti sissetulekust, mis ei ole suurem kui käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud sissetulek, millest on maha arvatud Statistikaameti poolt avaldatud arvestuslik elatusmiinimum. Sissetulekut ei arestita, kui see jääb alla Statistikaameti poolt avaldatud arvestusliku elatusmiinimumi. Käesolevas paragrahvis sätestatut ei kohaldata lapse elatisnõude täitmisele.\n(13) Kui võlgnikul on ülalpeetavaid, arvutatakse käesoleva paragrahvi lõikes 12 nimetatud 20 protsenti võlgniku sissetulekust, millest on maha arvatud käesoleva paragrahvi lõike 2 kohaselt mittearestitav summa iga ülalpeetava kohta ja Statistikaameti poolt avaldatud arvestuslik elatusmiinimum.\n(14) Statistikaamet avaldab väljaandes Ametlikud Teadaanded iga aasta 1. veebruariks möödunud aasta andmete alusel arvestusliku elatusmiinimumi summa eurodes.”;\n3) paragrahvi 206 lõikest 2 jäetakse välja sõna „hiljemalt”.\n§ 13. Väärteomenetluse seadustiku muutmine\nVäärteomenetluse seadustikku täiendatakse §-ga 1301 järgmises sõnastuses:\n„§ 1301. Kohtuistungi helisalvestamine\n(1) Kohtuistung helisalvestatakse.\n(2) Kohtuistungi võib jätta salvestamata, kui:\n(1) Käesoleva seaduse § 3 punkt 24, § 5 ja § 6 punkt 22 jõustuvad 2018. aasta 1. oktoobril.\n(2) Käesoleva seaduse § 9 punktid 1–5 ja 7–28 ning § 10 jõustuvad 2018. aasta 1. novembril.\n(3) Käesoleva seaduse § 3 punkt 12, § 4 punktid 2 ja 3 ning §-d 11 ja 13 jõustuvad 2019. aasta 1. jaanuaril.\n(4) Käesoleva seaduse § 3 punktid 25–30 jõustuvad 2020. aasta 1. jaanuaril.\n(5) Käesoleva seaduse § 1 punkt 4, § 2 punkt 5, § 6 punktid 4, 8–21 ja 23–25, § 7 ning § 9 punkt 6 jõustuvad 2021. aasta 1. jaanuaril.


Uroloog Dr Gennadi Timberg - Miks valusalt kirjutada urineerimise alguses naistel\nKui tsüstiit saate oma jalgu soojendada\nKiirguspõletik võib muutuda krooniliseks, inimene peab õppima vältima retsidiive. Kuid asjata. Vastasel juhul võib kaotsi minna aeg, mille jooksul naise seisund halveneb.. Patsiendid vajavad soojust, rahu ja palju joomist. Samuti on kusejuhadest limaskesta või mädane eritis, millel on ebameeldiv lõhn.\nHoolige oma tervise eest, sest nüüd on teid kaks. Mul ei olnud urineerimise ajal valu. Võib-olla on teil sellega probleeme. Põiepõletik või midagi sellist. Minge kindlasti kohe haiglasse ülevaatusele.\nTeie positsioonil pole lubatud sellel libiseda. Mida teha, kui pärast sünnitust on valus kirjutada? Enamikul naistel on pärast sünnitust valus kirjutada. Mõne jaoks kaob ebamugavustunne paari päeva pärast, teised kannatavad kuude pärast. Nähtuse põhjused võivad olla erinevad, aga ka lahendused probleemile.\nHarv urineerimine Sünnituse ajal surutakse põie närvilõpmed kokku. Seetõttu ei saa aju signaali, et on aeg mull tühjendada. Selle tagajärjel kasvab orel, selle seinad pinguldavad. Lõõgastumisel tuleb valu. Selle vältimiseks peaksite tualettruumi minema iga tunni järel, isegi kui te seda ei soovi.\nSel juhul peate lihtsalt olema kannatlik ja ootama, kuni kõik normaliseerub. Õmblused ja hõõrdumised Jäävad pärast keisrilõiget ja loomulikku sünnitust, mille ajal sünnitusarst pidi tegema sisselõiked. Suure raseduse ja lapse ebaõige esitluse korral on võimalik pisarad.\nKateetri ebatäpse paigutamise korral võivad tekkida hõõrdumised. Kahju paranemiseks kulub aega. Iga naise taastumisperioodid on individuaalsed. Kuni haavad paranevad, ärritab uriin neid, põhjustades põletustunnet. Ebamugavuse vähendamiseks on soovitatav kirjutada duši all seistes, jalad miks valusalt kirjutada urineerimise alguses naistel ja suunates suguelunditele veevoolu.\nMõnel juhul võib günekoloog välja kirjutada spetsiaalsed küünlad. Kui nädal pärast sünnitust oli valus kirjutada ja enne seda oli kõik korras, siis suure tõenäosusega lõhenesid õmblused.\nSellisel juhul pöörduge võimalikult kiiresti arsti poole. Raseduse ajal nõrgestab tulevane ema immuunsussüsteemi märkimisväärselt.\nSel ajal ja kohe pärast sündi on kehal raske infektsioonidele vastu seista. Seetõttu süvenevad kroonilised põletikulised haigused ja tekivad uued. Siin on kõige levinumad patoloogiad, mille tõttu hiljuti sünnitanud naisel võib olla raskusi urineerimisega. Uretriit Ureetra põletik.\nSageli ilmneb tänu bakterite tungimisele kahjustatud limaskestale. Seda iseloomustab valu ja põletustunne urineerimise alguses, pidev sügelus kusejuhas.\nSoovid muutuvad sagedasemaks, veri vabaneb uriiniga. Tupe labia ja vestibüül punastavad ja paisuvad. Võimalik on ebameeldiva lõhnaga vahutav või mädane eritis. Patsiendid tunnevad ebamugavust kõhukelmes. Tavaliselt antakse ainult kohalikku ravi, kuna enamus antibiootikume on imetavatele emadele keelatud. Kusekanali loputamiseks ja loputamiseks kasutatakse antiseptilisi lahuseid.\nAitavad istuv vannid koos põletikuvastaste dekoktidega. Komplitseeritud juhtudel võib arst välja kirjutada süsteemse antibakteriaalse ravi.\nTsüstiit Veel üks haigus, mille tõttu on pärast sünnitust veidi valus tualetti minna. Tsüstiit on põie põletik. Sageli ilmneb hüpotermia tõttu, kui valu leevendamiseks kantakse maole jää. Haigusega kaasneb sagedane urineerimine.\nSamal ajal on uriini väljavool keeruline, uriin eritub väikeste portsjonitena ja jääb puuduliku tühjenemise tunne. Füsioloogilises vedelikus on setteid ja lisandeid. Võimalik temperatuuri tõus. Ravi algab voodipuhkusega. Patsiendid vajavad soojust, rahu ja palju joomist. Kasutatakse ka füsioterapeutilisi protseduure ja instillatsioone põies antiseptiliste lahustega. Kui see skeem ei toimi, määratakse antibiootikumid.\nPüelonefriit Nakkuslik neeruhaigus. Tavaliselt hüpotermia või uretriidi ja tsüstiidi komplikatsiooni tagajärg. Sellega kaasneb valu kõhus ja alaseljas, valulik urineerimine, palavik. Koos uriiniga eritub veri ja mäda. Sel juhul on antibiootikumid hädavajalikud. Patsientidele on ette nähtud palavikuvastane ja füsioteraapia. Endometriit Endomeetriumi põletik. Pärast platsenta eraldamist on emaka sisepind pidev haav. Lõikused pärast keisrilõike on täiendav riskitegur.\nNaisele on valus kirjutada: põhjused, mida teha.\nMiks on valus tualetti minna nagu väikesel naisel Kui naisel tekib urineerimisel valu, peaks see sellest märku andma. Ebameeldivad aistingud võivad viidata ravi vajava vaevuse olemasolule. Naistel urineerimise ajal tekkiv valu: põhjused On palju põhjuseid, mis võivad urineerimise ajal põhjustada valu. Üks levinumaid neist on põiepõletik ja uretriit. Valu ilmneb kudede turse tõttu. See hoiab ära uriini väljavoolu.\nSel juhul kogeb naine: valu urineerimise ajal, mis intensiivistub tühjenemise lõpu poole; on kehatemperatuuri kerge tõus; tualetisõidud võivad muutuda sagedasemaks ja uriiniosad võivad väheneda; lisaks valule võib tekkida põletustunne; uriin muutub tumedamaks ja omandab terava ebameeldiva lõhna.\nKui haigust ei hakata õigeaegselt ravima, võib põletikuline protsess levida neerudesse. See miks valusalt kirjutada urineerimise alguses naistel põhjustada püelonefriiti. Veel üks levinud valuliku urineerimise põhjus võib olla neerukivide esinemine. Haiguse arenguga ilmuvad uriinis soolakristallid.\nNad ärritavad kuseteede, põhjustades valulikkust. Lisaks täheldatud: valu ilmnemine nimmepiirkonnas; verised hüübimised uriinis, kui haigus on tõsiselt tähelepanuta jäetud; neerukoolikud, mis võivad tekkida treeningu, liikumise või värisemise ajal.\nKui kivid on suured, võivad kuseteede elundeid läbides põhjustada tugevat valu. Kalkulad võivad kriimustada kuseteede seinu. See võib põhjustada vere uriinis. Seksuaalsed infektsioonid klamüüdia, herpes, trihhomonoos, vaginiit võivad samuti põhjustada valu. Lisaks ebamugavustundele urineerimise ajal kaasnevad nendega: lööbe ilmnemine; terav ebameeldiv lõhn; sügelev.\nTäpne sümptomite loetelu sõltub haigusest, mis naist häirib. Suguelundite infektsioonide esinemisel võib valu olla provotseerivate tegurite tagajärg. Need võivad toimida immuunsuse, seksuaalvahekorra, alkoholi või liiga vürtsikute või soolaste toitude, samuti hüpotermia üldise langusena. Haigused võivad põhjustada põiepõletikku või uretriiti.\nMiks on valus tütarlapsele kirjutada?\nTüdrukutel võib urineerimise ajal tekkida ka valu. Sel juhul võib ebameeldivat sensatsiooni provotseerivate haiguste loetelu olla erinev. Tavaliselt tunnevad tüdrukud põie tühjendamise ajal valu järgmistel põhjustel: Võõrkeha siseneb kusiti.\nTäheldatakse kuseteede infektsiooni. Nagu täiskasvanud naised, võivad ka tüdrukud kannatada põiepõletiku, uretriidi ja raskematel juhtudel püelonefriidi käes.\nEsimese haigusega kaasneb põletus. Valu ilmneb tavaliselt siis, kui urineerimine on lõppenud. Kui tüdrukul on põiepõletik, tunneb ta sagedast soovi tualetti külastada, kuid urineerimine toimub väikeste portsjonitena. Sellel võib olla ebameeldiv lõhn.\nKui infektsioon on neerudesse tõusnud, tasub rääkida püelonefriidist. Sellega on lapsel kõrge temperatuur, millega kaasneb valu nimmepiirkonnas. Urineerimise protsessiga kaasnevad ebameeldivad aistingud ja uriin eritub väikestes kogustes.\nProtsessi lõpus võib ilmneda veri. See on häire, mis nõuab viivitamatut arstiabi. Tekkis vesikoureteraalne tagasijooks.\nKui tüdrukul on haigus, võib urineerimise ajal uriin voolata tagasi neerudesse. Pärast tühjendamist ilmneb valu. Laps saab alaselja kinni hoida. Pärast esimest urineerimist võib tüdruk korduvalt tualetti küsida. Sel juhul vabaneb väga väike osa uriinist. Protsess ise ei kaasne enam valu. Täheldatakse urolitiaasi.\nTänapäeval on haigus märkimisväärselt noorem ja võib esineda isegi lapsel. Kuseelundite elunditele sobivad kivid ärritavad neid ja põhjustavad valu. Kivid võivad kriimustada siseorganite seinu, põhjustades seeläbi mäda ja vere lisandumist uriinis. Laps võib kaevata tugevat valu.\nKõhus võivad tekkida lõikavad koolikud. Sageli kaasneb haigusega oksendamine, iiveldus ja motoorne ärevus. Laps saab sageli positsiooni muuta, püüdes leida positsiooni, kus valu oleks vähem tunda.\nSeal on vulviit. See nimi on saanud väliste suguelundite põletiku. Haiguse ilmnemisel võib tüdruk ilmneda iseloomulik eritis. Laps võib kaevata sügeluse ja põletuse üle. Nad ärritavad tupe ja muudavad urineerimise protsessi valulikuks. Valu ilmneb urineerimise lõpus Kui urineerimise lõpus ilmneb valu, on vaja pöörata tähelepanu kaasnevatele sümptomitele.\nKui protsessiga kaasneb põletustunne, aga ka tunne, et põis pole piisavalt tühi, on naisel kõige tõenäolisemalt uretriit või äge põiepõletik.\nMunasarjade valu Reeglina on munasarjade valu urineerimise ajal seotud põletikulise protsessiga - adnexiit. Enamikul juhtudel on see perioodiline ja intensiivistub urineerimisega.\nRasketel juhtudel võib korraga täheldada mõlemat haigust. Haiguse alustamisel võib uriinipidamatus urineerimise ajal kaasneda ebameeldivate aistingutega. Valu ilmnemine pärast põie tühjendamist võib olla põhjustatud liiva olemasolust uriinis. See on ärritav ja tekitab ebamugavusi. See näitab urolitiaasi olemasolu. Raseduse ajal on valus kirjutada Tiinuse suurenemisega on naistel sageli probleeme urineerimisega. Tühjendamise sagedus suureneb märkimisväärselt ja tühjendusprotsess ise võib muutuda valusaks.\nSarnased valud näitavad haiguse esinemist. Arstid selgitavad naistele oma füsioloogiat. Emaka suurenemise tõttu suureneb rõhk põiele, mis põhjustab ebameeldivaid aistinguid. Raseduse taustal võivad aga varem eksisteerivad haigused süveneda, mille loend sisaldab: krooniline põiepõletik; suguhaigused, arendades varjatud; urolitiaasi haigus.\nNaise seisundi mis tahes muutus lapse kandmise ajal negatiivses suunas peaks hoiatama.\nValu urineerimisel naistel - Uuring\nValulikud aistingud ja vere väljanägemine uriinis võivad viidata raseduse katkemise ohule või hemorraagilise tsüstiidi tekkele. Valu olemus Urineerimise ajal ebamugavustunne peaks naine hoolikalt kuulama oma keha. Valu iseloom ja protsessiga kaasnevad täiendavad sümptomid võivad selle põhjuse kindlakstegemist lihtsustada. Äge, terav, sageli lõikav valu, mis põhjustab põie mittetäieliku tühjenemise tunnet ja intensiivistub protsessi lõpus, võib rääkida nakkusprotsessi käigust ägedas vormis.\nKuseteedega, mis ärritab kuseteede ja kahjustab neid, võivad kaasneda ka sarnased aistingud.


^-^ POOGEN ^-^ Reisikiri - Evelin - Taas Virtsutama! AUTORID FOORUM PARIMAD TEOSED ARVUSTUSED �RITUSED, TEATED UUED TEOSED OTSI ABI SAA KASUTAJAKS\nma tahaks Tolmuka pilte\nsolvun ikka, ja nii, et v�he pole! minu meelest on see v�ga hea teos ja v��rt lausa maailmatasemel kirjandusauhinda! ja mina pole mingi kiiksuga, ausalt, ma olen t�iesti normaalne inime ka peakuju j�rgi!\nPole mul siin tegelt �igust kaasa piiksuda, ma pole ju teitega koos olnd. A kuulnd olen kyll ja kommidest saan ka aru, et iiigavest vinge see olemine oli. A jutustus,,,,igav, krt. Kiiksu pole nohh. Ja ometigi olete ju k�ik siukse m�nusa kiiksuga. ja �i solvu, onju KamskiV\nigatsugu kokkup�rkeid oli:\ns��sk seljaga kuni s�lt suuga,\na see koht, kus Sa, runni\nhuvid teineteisele k�rri �ssitasid,\nsai mul vist k�ll\noh, jah, uvide konflikti t�ttu , ma jo poles tohtindki s�na v�tta. mes n�id?\neh, tolmukas, ega sina`s t�simeelsete r�hma �le pole kolinud, minu, harimatu, jaoks oli siin s�nap�rle ja v�rvikust ikka omajagu (no eks m�ni kesisem koht ka, nt pikav�itu), et lugesin silm meenutusest s�ramas ja naeruvine palgel. Kes otsib, see leiab.\ntaolise seltskonnakroonika kirjapanemisest v�iksid k�ik osalenud osa v�tta, saaks palju mitmetahulisem ning huvitavam. paneks kokku erinevate autorite tekstil�igud, fotod juurde- siis tuleks �ige asi. mh?\nei solvu, ega ta polegi mingi tippteos ka mu enda meelest. v�ga �ldistav ja oma m�tta otsast vaadatuna kirja pandud. pole lihtsalt ammu asjaga tegelenud, selline v�ike k�eharjutus. vaataks Sinu pilte Tolmukas, anna teada, kui �les paned, need on omaette tore lugu Kamski l�henemine oli v�ga lahe.\nKuna ma ise kohal viibisin ja l�bi fotokaamera ja kaine terase pilgu k�ike n�gematagi n�gin, siis selle jutu kohta �tleks, et igav lugemine. �ritus ja persoonid ja tegevus oli kordi v�rvikam, ja kuhu sa evelin, kirjat�kis paprika* j�tsid?\n�hes�naga - v�rtsitu. Ei haara.\nAga �ra solvu, sest see puht tehnilises laastus �eldud.\n�ks hetk teisel p�eval\nastus �ueseltskonda mees,\nkoera kaelarihm peos,\nMa tulin oma naisele j�rele!\nTa ei teadnud, et see on Rufuse �ks p�hitrikke,\net kui arvatakse teda saadavat\nsiis libistab koer end sellest\nSee s�nniaasta algab siis kroonikakirjutamisega,\nEvelin - no miks ka mitte!


Sügis igasuvist rattamatkajat ei takista\nSügisel peab vaid varustus olema natuke soojemast ja vihmakindlamast sordist. See teeb matkale kaasa võetava rõivavarustuse koguse küll märksa suuremaks, ratturite varustuse eraldi tarimine muutub ka pühapäevasõitja jaoks üha vajalikumaks. Suuremate grupimatkade puhul on varustuse andmine korraldajate organiseeritud autole juba traditsiooniline lahendus. Mõni tõeline rattamatkaja vaatab sellele küll viltu, kuid selliseid on siiski aina vähemaks jäänud. Kaasa võetud telgid-magamiskotid ja jahedaks õhtuks sobivad soojemad rõivad saab hommikul pärast laagri kokkupanemist ära anda, et need siis õhtul uuesti kasutusse võtta.\nRattamatkadel osalemise kulud ulatuvad mõnesajast kroonist mitme tuhandeni. Kaugem ja pikem rattaretk tähendab ka suuremaid summasid. Kui aga hakata ise väiksema grupi jaoks sarnasel marsruudil matka korraldama, võib see osutuda sama kulukaks. Lisaks tuleb kõik teha omal käel, nii et sihtpunktis ei oota teid keegi, kes aitaks muuta rattaretke sujuvamaks.\nEsimest korda rattamatkale minnes kipub suurimaks mureks olema see, kas valitud vahemaa on ikka jõukohane. Päevasõidud võivad ju ulatuda 25?120 kilomeetrini. Harilikult pole esimest korda matkal olevale ratturile ka pikem vahemaa probleemiks, sest aeg-ajalt pauside tegemine on iseenesestmõistetav. Igal võimalikul ja võimatul hetkel võib end ka ise muuta jalakäijaks, et siis jalutuskäigu järel taas edasi sõita. Raskusi võib tulla küll järgmisel hommikul, kui sadulasse istumine tundub vaevaline. Aga esimese viie kilomeetri läbimise järel ununeb seegi.\nRatturi emotsioonid võivad tänu pidevale pedaalimisele olla küll ühekülgsed, kuid see ei tee ratturist veel pessimisti. Näiteks öeldakse, et tuul on alati vastu ? isegi siis, kui ta on tagant. Ja tõusud on ikka ebameeldivad. Mistõttu ?tõusud on mu nõrkus? stiilis humoorikaid väljendeid võib rattamatkal kuulda sageli. Teisalt on just neilt samadelt tõusudelt allakihutamine nauding omaette.\nJa erinevalt autost, mis iga hea vaatega koha peal ei saa alati peatuda või parkida, pole rattamatkajal parkimismuresid.\nEestimaa Looduse Fond (ELF) korraldab 30. septembrist 2. oktoobrini rattamatka Harjumaale ja Põhja-Kõrvemaale. Tegemist on kümnenda rattaretkega seerias ?Kuidas elad, Eesti mets??. Üle vaadatakse Põhja-Eesti kõige väärtuslikumad metsaosad ? vääriselupaigad, uuritakse nende kaitstust ja väärtuste säilimise võimalikkust. Samuti vaadeldakse, kuidas saavad omavahel hakkama looduskaitse ja riigikaitse Kuusalu polügoonil.\nNii nagu varasematel aastatel lubavad korraldajaid lisaks looduselamustele ka kurvilisi ja mudaseid teid ning õhtuid lõkke ääres koos rahvapillimängijaga. Vajaduse korral aitab meeskond matkalisi tehno- ja esmaabiga. Retkelisi saadab mikrobuss, kus suure väsimuse korral varju leiab.\nRegistreerimise leiab koduleheküljelt reisid.elfond.ee ja ennast saab kirja panna kuni 25. septembrini. ELFi rattamatkal ööbitakse telkides. Osavõtjate piirarv on 125 inimest.\nEestis korraldatavatest matkadest on suurimad roheliste rattamatk maikuus, Soome rattamatk augustis ning ELFi organiseeritud matkad kevadel ja sügisel. Kõige rahvarohkem on neist roheliste rattamatk, kus osalejaid tuhandetes, Soome matkal 700?800. Lisaks on veel mõningaid väiksemaid ja kohaliku tähtsusega rattamatkajate üritusi.\nKonkreetsemat sihtgruppi pole neile üritustele enamasti määratletud, sestap sobivad need kõigile, kellele rattasõit meeldib ning kes oskavad lugu pidada vabas õhus viibimisest. Enamasti läbivad rattarajad ka kohti või teid, kuhu autoga või jala kas ei pääse või siis ei taheta minna, sest need on liialt kaugel.\nJalgratas aitab aga teha eemalseisva ja põneva loodusega koha ootamatult huvitavaks. Eriti veel siis, kui kohapeal saab mõne konkreetsest kandist rohkem teadva inimesega koos ringi vaadata.


Mitu kuud tagasi kaugel pursanud vulkaan värvib päikeseloojanguid lillaks - Forte\nMitme kuu tagune vulkaanipurse kaugel-kaugel värvis poolkera päikeseloojanguid lillaksTom Arrowsmith / Unsplash\n22. juunil purskas väikesel munakujulisel saarel Kamtšatka poolsaare tipu lähedal seni maganud vulkaan nimega Raikoke. See purse mõjutas kogu põhjapoolkera. Pea kolm kuud hiljem näeme tavalisest lillamat tooni päikeseloojanguid just selle purske tõttu.\nRaikoke vulkaani magav periood lõppes sel aastal, Kamtšatka kohaliku aja järgi 22. juuni varahommikul kell 4, kui suur tuha ja vulkaaniliste gaaside sammas paiskus välja vulkaani 700 meetrise läbimõõduga kraatrist.\nTuhk ja gaasid jõudsid vähemalt 13 kilomeetri kõrgusele. Raikoke paiskas lisaks tuhale õhku ka suure koguse vääveldioksiidi (SO2). Just see viimane tekitas atmosfääris erinevaid aerosoole, mis murravad päikesevalgust ning annavad päikeseloojangutele ja -tõusudele tavalisest lillakama varjundi.\nMitmed fotograafid rõõmustasid ja augustis tehti palju ilusaid pilte näiteks Colorado osariigis. Mitme kuu tagune vulkaanipurse paneb aru saama, et atmosfääri koostise muutmiseks pole väga paljut vaja. Raikoke purse oli suhteliselt väike, aga selle mõjusid oli ja on näha kogu põhjapoolkeral.\nKuriili saarestik on üsna eraldatud ning vahetu oht vulkaanipurskest oli vaid piirkonnas lendavatele lennukitele ning see oht kadus mõne päeva jooksul pärast vulkaanipurset. Millal kõik aerosoolid ja tuhk kadunud on - seda on võimatu öelda.\nAugustikuus viisid teadlased üles ilmaõhupalli Wyomingis ning sellega tehtud mõõtmiste käigus leidsid, et aerosoolide tasemed atmosfääris olid 20 korda suuremad kui tavaliselt. Uurimise tulemused ei ole veel ametlikult avaldatud, aga seda plaanitakse teha.\nSiiski võib juba ette ruttavalt ette kujutada ühe vulkaanipurske mõju - paar-kolm kuud hiljem ja ka vulkaanist nii kaugel on purske mõju suur.\nVulkaanipurske tugevusest sõltuvalt võib atmosfääris tekkivate aerosoolide mõju olla palju suurem, kui lihtsalt päikeseloojangutele värvi lisamine.\nNäiteks on teada, et aastal 1815 purskas Mount Tambora tänases Indoneesias ning sellestki paiskus atmosfääri palju vääveldioksiidi. Sellest tekkinud aerosoolid põhjustasid ajutise kliima jahenemise, mille tulemuseks oli imelik ilm ja ikaldus.\nJust selle vulkaanipurske tõttu on 1816. aasta läinud ajalukku kui "aasta ilma suveta," kirjutas teadusuudiste portaal LiveScience.\nSelge on see, et väga suur vulkaanipurse võib inimkonna saatust väga oluliselt mõjutada ja muuta.


Kommentaarid: Artur Talvik | Sõjaparteid nõrgestavad Eesti demokraatiat | Õhtuleht\nArtur Talvik | Sõjaparteid nõrgestavad Eesti demokraatiat\nArtur Talvik, Vabaerakonna esimees, 30. august 2017, 18:17\nAjuvabaerakonnal pole isegi ühtegi vaenlast / 07:20, 6. sept 2017\nsest kui pole aju, pole midagi.\noh / 18:27, 31. aug 2017\ntalvik -talvik! Kas sul poleks õigem enda liistude juurde jääda(teater), aru saadav, seal ka minekut ei olnud, siis äkki kingsepa ametit proovida.\nkass artur / 16:03, 31. aug 2017\nArturi põhimõttevaba erakond on viimaste küsitluste järgi allpool lävendit. Uppuja haarab....\n/ 15:23, 31. aug 2017\nIlmselt ekrekad siin tööl jälle,eks muidugi,kui muud körvade vahel pole,minge tööle\nlord / 11:56, 31. aug 2017\nnn vabaerakond on minevik. Selliste meestega nagu talvik jteised pole pikka pidu ega ka tööd.\ntibu / 09:06, 31. aug 2017\nmiks piibuga pilt? suitsetamise propaganda pidi vist ju keelatud olema..või kuidas?\n/ 12:51, 31. aug 2017\nseal sees kanep ja on see lubatud juba\nkass artur / 12:29, 1. sept 2017\nsee ongi piibujutt\nHiiu haigla saladused / 07:51, 31. aug 2017\nKes oli salapärane tripperipatsient 1986 aasta suvel ? Kas vana või noor ?\n/ 10:05, 31. aug 2017\nsa mõtled teda,kui su sugulane seal töötas veel ja rääkis sellest\nJah / 22:20, 30. aug 2017\nTõepoolest liigagi värskelt mäletame, kui sinimustvalge põluall oli. Sellega peaks kõik öeldud olema.\n... / 04:17, 31. aug 2017\nLiberaalne demokraatia eestis ongi vastandunud rahvuslikele väärtustele. Talvik ei saa kahetsusväärselt aru koos Kaljulaidiga, et eesti on rahvusriik, mis peab rahvusliku kultuuri säilimist esmatähtsaks. Rahva ja identiteedi säilimiseks ei saa ega tohigi sonida globaliseerumisest liberaalse demokraatia sildi all.\nlugeja / 12:40, 31. aug 2017\nJust sellel ajal oli ka sini-must-valgega liputamine hädavajalik, et see taas au sisse tõsta. Nüüd, kus see on meil jälle au sees, on igasugune ülearune liputamine ja oma poliitiliste ambitsioonide seostamine sellega juba meie lipu ja rahva ajaloo mõnitamine.\nProfet / 22:03, 30. aug 2017\nNoh, mida juttu: "... See on ühiskonna põhiväärtusi hoidev liberaalkonservatiivne või – vabakonservatiivne poliitika ..."\nMis pagana asjadest Talvik räägib. Nagu kodukootud filosoof.\nPole olemas olnud ja ka täna ei eksisteeri mingisugust vabakonservatismi. See asi istub vaid Talviku kõrvade vahel.\nParem pole olukord ka liberaalkonservatismiga. Sellest pole maailmas veel täpselt aru saadud, mis see on ja hunnik maailma arturtalvikud sisustavad seda mõtet erineva tähendusega, püüdes konservatiivsuse tähendust poliitilistel eesmärkidel suunata sotsiaalsesse (enamalt jaolt siiski tüüpilisse sotsialistlikusse ja kollegiaalsesse) mõõtmesse.\n/ 21:33, 30. aug 2017\nMine tee kino edasi, aga mujal.\ntehku / 12:52, 31. aug 2017\nZz / 21:24, 30. aug 2017\n..ma ka lootsin temast rohkemat..aga nüüd on ta ka üks seep..\nGunnar Stahl / 21:01, 30. aug 2017\nKaljulaid lubas vist Talvikule Brüsselis sooja kohta, et nii leiget ajab suust välja.\nSöör fon krat / 20:45, 30. aug 2017\nEkrenaudid vinguvad järelikult on arturil õigus.\n+6 -98 • Vasta • Teata ebasobivast kommentaarist\nalc / 20:17, 30. aug 2017\nõnneks on artur ja tema "erkond" tühi koht, kohe täitsa ümmargune null.\n+84 -6 • Vasta • Teata ebasobivast kommentaarist\nkusti / 19:57, 30. aug 2017\nArtur, ma olin sinu toetaja ja mis on nüüd juhtunud? Vaata hoolega alla vasakukule, oled astunud s..aämbrisse. Teie erakonnast jääb vaid totter mälestus .Siinkohal tunnen endal suurt süüd, et teid üldse püünele aitasin.\nniion / 03:01, 31. aug 2017\nsõjapartei on hoopis IRL...miskrdit on kesikutel sõjaga pistmist\nTäpselt sama küsimus! / 07:19, 31. aug 2017\nKorruptsiooni vastu võitlejal topiti rahaga suu kinni?


Jääger-online jahindus foorum • Vaata teemat - Padrunikestad??!\nPostituse pealkiri: Re: Padrunikestad??!\nPostitatud: K Nov 08, 2006 10:14 am\nTeen lühitalt - maastikul käies leian tihti padrunikestasid, eriti sügishooajal. Miks ei viitsi osad jahimehed oma prügi üles korjata? Loodan, et see pole mingi üldlevinud komme, vaid ainult kohalik "hälve"\nkui juba "kohalikust hälbest" räägid, siis ehk mainid ka konkreetse koha?\nmillist tagasisidet ootad siit foorumist?\nPostitatud: K Nov 08, 2006 4:35 pm\nLiitunud: T Sept 12, 2006 4:08 pm\nno niiöelda parim saak oli vast 10-20 kesta ühel päeval, aga muidu neid ikka leiab siit-sealt. Leidnud olen ainult sileda omi ja põhiliselt ikka pardihaavlid. Kohaks on Tartumaa Võrtsu kaldal. Üldiselt olen ma oma vastukaja saanud- kõik jahimehed ikka ei pea enesestmõistetavaks kestade vedelema jätmist. Täpsema arvu saamiseks peaks vist küsitluse tegema\nPostitatud: K Nov 08, 2006 6:12 pm\nHea nina ja silm on sul, sinust saaks hea jahimees!\nPostitatud: K Nov 08, 2006 9:50 pm\nPole kunagi ühtegi kesta üles korjanud,ma arvan see ca 20 kesta 3 aasta jooksul küll midagi ei reosta,muidugi õigem oleks need ära korjata!\nPostitatud: K Nov 08, 2006 9:59 pm\nPõhimõte kohe selline või?\nVähemalt ise küll üritan alati enda järelt laga ära koristada.\nPostitatud: K Nov 08, 2006 10:11 pm\nüks jätab 30 teine 30 ... mõni rohkem mõni vähem ... loomulik on enda järel koristada.\nloogiline, et mõnikord ei ole võimalik oma kesta ära koristada. juhul kui vaja kiirelt ümber laadida ja tont teab siis kuhu see kest lendab\nPostitatud: N Nov 09, 2006 9:23 am\nMis te seletate siin,ei me pole nii korralikud midagi.Peale pauku visatakse tühi kest minema ja laetakse püss kähku ära.Ei topi seda lastud kesta omale keegi tasku ja veel vähem linnujahi ajal,kui käib tõeline tulistamine.Samas,praht on ta muidugi.\nPostitatud: N Nov 09, 2006 9:33 am\nEi topi seda lastud kesta omale keegi tasku\nKrt..., mul käib see küll automaatselt tasku, ainult seajahis, kui vaja kiiresti ümber laadida, on vahest mõni leidmata jäänud, see muidugi individuaalne, mõni loobi prahti ka auto aknast välja.\nPostitatud: N Nov 09, 2006 9:47 am\nSiledaraudne mul padruneid välja ei viska. nii et need võtad ise rauast välja ja lähevad otseteed tasku. vindiga on aga see asi, et ümber laadides viskab kesta välja ja kui jääd looma vaatlema, siis pärast ei pruugi rohu seest enam ülesse leida. omal küll seni vaid üks leidmata jäänud\neks see rohkem pardijahist tulenev teema ole. seal annad kiirtuld ja kui püssi lahti murdes kestad ise välja hüppavad, siis võib nii mõnigi neist sinna rohu siise ka jääda. varem olid papist kestad, see mädanes ära. praegused plastikust jäävad aga vääääääga pikaks ajaks sinna vedelema. Vindi kestasid vist väga palju vedelemas ei näegi. need korjatakse suht usinalt kokku, et saaks kodus ise uuesti laadida.\nPostitatud: N Nov 09, 2006 9:54 am\nHea küll,sina oled korralik,Zakslane.Võib-olla kaks meest veel,aga enamus ei mõtlegi selle peale,et padrunikest praht on.Autoaknast sodi väljaloopijad on muidugi omaette klass.Neile ei annagi selgeks teha,et nii pole ilus.\nPostitatud: N Nov 09, 2006 10:18 am\nEi ole see aknast prügiloopimine tehniliselt nii erinev midagi, ok alati on tegevustel nö tasemed (labasus, pahatahtlikkus jms). Aga kui su käsi tõuseb kesta tahtlikult maha viskama ja sinna jätma, siis ei hooli sa ikka oma tegevusest muhvigi. Sama käe ja tahtlikkusega lendab ka joogipudel ja hotdogi paber... kui mitte kohe, siis kunagi ikka. Mu meelest peaks ikkagi jahimees, kui loodusega seotud inimene, suutma alati oma hobiga tegeleda jälgi jätmata. Ikka juhtub igasugu asju, kaob ka padrunikesti jms aga see ei ole ka tahtlikult nende maha viskamine..\nSee on natuke seotud ka ühe teise teemaga, see kus maaomanike&jahimeeste suhetest jutt. Krt, ma olen pigem maaomaniku kui jahimehe poolt kui ikka jahimees lõdva randmega jahi käigus oma 30 kesta maha viskab ja veel julgeb sellest kui loodust mittereostavast tegevusest rääkida ja ennast normaalseks inimeseks pidada. Prügi mahaviskamine on inetu ja meie ühiskondliku leppe ehk seadusega ka keelatud, õigusta seda kuidas tahad...\nPostitatud: N Nov 09, 2006 10:24 am\nVaat kui huvitav. Näiteks mina "suudan" ühe õhtuga ka sadakond lasku linnujahil välja lasta ja kõik kestad miskipärast kogunevad vesti tagataskusse. Pole veel ükski part sellepärast laskmata jäänud, et ümber laadida poleks kestade taskupistmise pärast jõudnud. Tahaks loota et ma ei ole mingi väga valge vares selles osas.\nPostitatud: N Nov 09, 2006 11:09 am\nMul neid lastud sileraudse kesti terve kastitäis korjatud, mõnikord olen pimedas nagu lollike taskulambiga kivide vahelt otsinud, et ``üks peab ju veel olema!``. Ka ei kuku käed otsast võõraid kesti üles korjates. Vähemalt tean, et tänu minule ei saa keegi vigiseda, et ``pahad käisid linnukesi laskmas ja reostasid kaldaääre ka veel ära...``. Vint läheb ümberlaadimisele. Ka sileda laadimiseks on riistad olemas, aga vist pole tänapäeval enam rentaabel. Aga paarsada kesta hoian igaks juhuks ikka varuks, ei või iial teada....\nPostitatud: N Nov 09, 2006 11:23 am\nMul ka sileraudsel kestaheitja peal ja ikka väga harva jääb mõni kest kadunuks. Kui lähebki jahi ajal kiireks, et jooksen lasen jooksen siis pärast ikka käin raja läbi ja korjan enda järelt prügi. Võibolla tuleneb see minu puhul ka sellest, et oleks väiksena mööda muhku isa käest saanud, kui sodi vasakule paremale oleks loopinud. Prügi jääb prügiks, olgu see siis plastpudel, kommipaber või tühi kest.\nPostitatud: N Nov 09, 2006 11:27 am\nSee on huvitav teema. Keegi kes arvutit paremini tunneb võiks teha küsitluse. Kes viskab maha kes mitte ja mis kestadest edasi saab. Endal vindi omad lähevad ümberlaadimisse ja need mille kasutusiga läbi Emexisse. Leidmata jääb mõnikord poolautomaadi kest. Sileda kestad korjan kokku ja olen andnud meestele kes oma tarbeks ümber laadivad. Ei pea ka paljuks võõraid kesti maast üles võtta, see ju puhas kasu.


vulgaris Peedi( Beta vulgaris L.) - kaheaastane taim pere Chenopodiaceae paks, lihavad root. Veel aasta IV sajandil eKr Kreeka filosoof Feofast andis konkreetne kirjeldus suhkrupeedi, mis juba ammusest ajast kasvab looduslikult Vahemere rannikul ning on pikka aega kasutatud toitu. Toitu kasutati ainult lehti, nad ei pööranud tähelepanu juurtele. Slaavlased peet tulid Bütsantsi koos moonutatud nimi "sfekeli", mis oli ümber "peedi".See on väga väärtuslik toit ja söödakultuur.100 grammi keedetud suhkrupeedi saagi 40 kalorit. Suhkru kogus lauarikkade juurtes võib olla üle 10%.\njuurtes umbes 10 mg C-vitamiini 100 g toote sama palju kui kartulimugulad. Peet sisaldab vitamiine B, B, PP, A-vitamiini jälgi. Samuti on see rohkesti rauda. Sööklatoitudes juurte on kaltsiumi-, fosfori-, koobalt, mis annab punapeedipulber. Koobalt on kaasatud B-vitamiini sünteesiks, mis toodab soolestikus kasulike mikroobide. Värvaineid peet, kord organismis, parandab vitamiini imendumist C. tselluloos ja orgaanilisi happeid sisalduv punapeet, parandavad peristaltikat, seega keedetud peet ja ettepanekuid võib tarbida 100-150 g paastunud. Magneesium, mis on saadaval juurtes, aitab alandada kõrge vererõhku. Peedi betaiini on orgaaniline aine, mis soodustab lõhustamine ja seedimist valgu- ja osaleb teket koliini, mis parandab elutalitus rakkude maksa ja parandab oma töös kaitseb seda Rasv. Vastavalt sisu joodi suhkrupeedi on üks esimesi kohti seas köögiviljad, nii et toit on hea suhkrupeedi ateroskleroosiga patsientidel, samuti eakatele.toorpeedisuhkur mahlajook vahendina parandada ainevahetust ja tugevdab organismi, sellepärast kosmeetikud on soovitatav võtta regulaarselt, et säilitada värskus ja ilu nägu.Üle õuntel ja porgandid, peet pektiin aineid, mida pärsivad roisknemist soolebakterite kaitsta inimesi haiguste ja kaasa glükogeeni moodustumist organismis.\n-meetoditel raviks stenokardia ja tonsilliit tervendajad nõu resti 1 tass peedisuhkur ja 1 silmus.lusikatäis äädikat, ligunema mahla äädikaga vääna välja ja kuristusvedelik kurgu ja neelata väike( 1-2 spl. Lusikad).\nAga kõige tähelepanuväärne kvaliteedi suhkrupeeti, et pikaajalisel säilitamisel ja toiduvalmistamise peet, erinevalt paljudest köögiviljad kaotamata kasulikud omadused ja säilitab oma maitse, mis on eriti oluline talvel, kui palju köögivilju erineval määral kaotadanende vitamiinide ja toitainete varud.\nsuur ja mitmekesine sisu vitamiine söögisaalis peet, pektiine, anorgaanilised soolad, süsivesikud võimaldab selle kasutamist kliinilise toitumise. Peetükkide üheks kahtlematuks eeliseks on see, et ta kasutab mitte ainult juured, vaid ka varred. Kevadel lehed teha salateid ja keedetud peet, suvel lauale tulla noored taimed väikeste juurviljad, sügisel ja talvel on juba kaubelda juured.\nVõite valmistada palju maitsvaid roogasid peet.\nPüüa täida täidisega suhkrupeet. Peske ja küpsetage juurekultuure, koorige need, eemaldage tuum, täitke täitematerjaliga. Täidise võib kasutada: 1 - hakkliha ja riisi 2 - õunad, 3 - aurutatud riis juurviljade või rosinad.\nVõi pannakse pannile ja küpsetatakse ahjus 20 minutit. Valmis peedis vala hapukoor ja pannakse ahju mõni minut. Suhkrupeet on aneemia jaoks väga kasulik. Populaarne aneemia ravimeetod on segu, mis koosneb võrdsest kogusest peet, porgandi ja redise mahladest. Sellist segu soovitatakse võtta 1-2 supilusikatäit päevas enne sööki mitu kuud.\nKui segada keedetud ja toores peet kokk väga tervislik ja võrdselt maitsev salatid .Proovige mõnda neist süüa.\n1. 100 g toorpeedisuhkur lisatakse 100 g keedetud ja 100 g toorest porgandit( kõik hakitud), lisage 3 spl.lusikas rohelised herned, 50 g peeneks hakitud rohelist sibulat, pigistage 1-2 küüslauguküünt. Sega peeneks hakitud kurkiks, hooajaks taimeõli ja sidrunimahlaga.\n2. 200 g keedetud ja 100 g puhastamata peet rest, lisage 1 tass hõõrutud jõhvikad, hapukoort ja suhkrut maitse.\n3. 2 väikest peet, 2 õuna, 1 väike redis rest ja maitsesta majoneesi.\nsuhkrupeedi salat apelsiniga\n4 suhkrupeedi, oranž 1, 200 g kuivatatud ploomid, sidrunimahl, 4 spl.lusikad majoneesi, 2 spl.lusikad hakitud rohelisest sellerist, sool.\nBeetroot hõõruda suurt riiv ja puista sidrunimahlaga. Aroomi ploomi, kondideta ja peeneks hakitud. Puhastage oranž, lõigake viiludeks, vabastage nahk. Segage peet, ploomid, apelsini viilud, lisage soola ja majoneesi. Sega kõik, puista juurviljade rohelised.\n1 peet, 2-3 marineeritud 1 porrulauk, 1/3 topsi majonees, 3 spl.supilusikatäis koort, 1 spl.hobusekraasi lusikas, sool. Peet praet küpsetatakse, kooritakse ja ribadeks lõigatakse. Lihtsalt lõigake marineeritud kurk. Kogu segage, lisage peeneks hakitud porrulauk. Majonees koos kreemiga, mädarõigas ja soolaga. Kleit salatiga ja segage.\nalates peet saab keedetud vitamiinijook mis on mitte ainult maitsev, vaid ka kasulik vererõhku.\n1 kg peet, peske, puhastage hästi, jahvatage ja asetage mahlapress. Pressitud mahla lisada mahla väike sidrun, 50 g väherasvast jogurtit ja 1 tl suhkrut. Kõik segatakse korralikult, asetage külmkapis. Joo külma\nsuhkruroo ploomiga. Keeda peet kuni valmis( parem võtta väike tumedam värvitud), lõika viiludeks või ringid, ilusti sätestatud pangas, ja vahel read - äravoolu( äravoolu eelnevalt blanshiruem 3 minutit), lisada vürtsid - nelk, magnoolia või marja lehed, root Kibuvitsa rosea - 5g 1 liitri lahuse ja täitke keeva lahusega - 1 liitri vee kohta 100 g suhkrut, 20 g soola ja rulli kiiresti.\npeet õunad saab keedetud samamoodi nagu ploomid, õunad blanshiruem 5 minutit.


Sillulullu: MEIE TÄNAVUNE JÕULUKUUSK JA JÕULUOOTUS MEIE KODUS\nSelle kuuse puhul pole isetegemisega eriti pistmist (kui välja arvatud paelast seotud lipsukesed), sest kõik on valmistoodang. Kuid kuna mulle meie kuusk väga meeldib, siis mõtlesin selle jäädvustada, et ka hiljem oleks tore kaeda.\nVaatamata sellele, et taas on populaarsed ehtsad kuused, on meie jõulukuusk juba aastaid mitte-ehtne, ehk siis kunstkuusk.\nEsiteks- laps alati ootab pikisilmi esimest adventi, millal juba saab jõulukuuske ehtima hakata.\nTeiseks- kuna soovime kuuseilu nautida võimalikult pikalt ja kaua, siis ehtsast kuusest oleks jõuludeks järele jäänud vaid rootsik. Ja ma eriti ei naudi kuuseokaste koristamist ja hiljem on probleem, et kuhu see rootsik viia.\nKuna mulle meeldib sisustuses ja kaunistustes hele ja helge, siis ka kuuseehete koloriit valge/hõbedane/hall ja mõned ehted vanaaegse moega.\nJõulukuuskuusk detsember 2016 aasta\nPaljud ehted on pärit kauplusest Magaziin, mis lihtsalt on nii toreda kaubavalikuga kauplus! (Ja juhtumisi ka minu töökoht :) ) Jääpurikad ja ümmargused kuulid ka pärit sealt, samuti haruline ladvatäht ning elektriküünlad kuusele (20 meetrit, 1000 LED-tulukest)- superleid!\nNäpitskinnitusega linnupaar Magaziinist\nLihtsalt nii lahedad ehtsa väljanägemisega uisud Magaziinist\nNäpitskinnitusega pitsiline roos Magaziinist\nÖökull- lapse lemmik! Ikka Magaziinist\n3D lumehelves Magaziinist\nPuidust vanaaegse moega karukesed K-Rautast.\nLihtsalt lemmikud- ehtsatest sulgedest tiivad Põlva Meistrist\nPitsilis-rüüsiline pall Põlva Kaubamajast\nPäkapikk tõi lapsele sussi sisse kristallkingakesed (pilgutan siinkohal silma Monikale), hiljem nägin selliseid ka K-Rautas. Hind oli üüratu, ise poleks neid küll raatsinud osta :)\nKunagi aastaid tagasi Põlva Kaubamajast ostetud. Õhukesest plekist süda.\nKunagi ammu Põlva Kaubamajast ostetud. "Teokarp", nagu laps ütles (see parempoolne purikas) Magaziinist\nRimis sellised iludused- lumehelbed.\nIse sidusin 35 lipsukest puu külge. Paela ostsin Magaziinist- kõigest 0,20 senti 2 meetri eest, millest sai teha 5 lipsukest. Ülemine kuulike Maximast- ülisoodsalt, jääpurikad Magaziinist\nKuuse tõstsime kirstukesele põhjusel, et muidu ei mahu kingitused kuuse alla, kuusk on nii tihe ja madal.\nMees muidugi arvas, et samahästi me oleks võinud ka luua ära kaunistada- ehteid olevat nii palju, et kuusk ei paista väljagi. Ja valge- see meenutavat talle haiglat. Aga mulle meeldib!\nAlgul tundus selle paigaldamine võimatu, kuid painutasin ladva tagasi, haarasin ka kõrvalt oksakesi ja kohale sai ta surutud- püsib kindlalt!\nPäkapikk toob meie lapsele nänni sellise vahva sussi sisse, mis on Eelika valmistatud.\nInglitiivuline lambike- tiivad Põlva Kaubamajast.\nKöögiaknal ootavad avanemist hüatsindid.\nPostitaja: Leeve kell 05:59\nSildid: Jõulud, kaunistamine, kuusk\nEha 19. detsember 2016 08:38\nLeeve 19. detsember 2016 13:38\nTänan, Ossukene! ;)\nMalle 19. detsember 2016 11:19\nTõeliselt ilus! Kohe mitu korda kerisin neid pilte edasi ja tagasi. Ja eriti tore, et oled ka juurde kirjutanud, kust üks või teine ehe pärit on. Neid Säästuka lumehelbeid nägin mina Selveris, kuju võis olla erinev. Uisud meeldivad väga, selliseid pole näinudki varem. Südamed vanaaegsete piltidega - nendega saaksin ehk isegi hakkama, hea idee! :)\nMul on täitsa kahju, et endal pole juba aastaid kuuske toas. Kunstkuusk on täitsa olemas, aga ootab oma aega. Praegu ei mahu kuhugi.\nÜleüldse on väga tore, et lõpuks ometi oma blogis midagi näitad! Seda võiks tihedamini juhtuda!\nLeeve 19. detsember 2016 13:37\nTänan, Malle! Vaagisin kaua, kas kirjutan siia või postitan niisama pildikese FB-sse. Või ei postita üldse...aga mitmenädalase mõtlemise järel tegin siiski postituse ära!\nÜritan ennast parandada. Sõrmed kibelevad käsitööd tegema, kuid käsitöötoas ikka veel täielik kaos.Ehk peale vana aasta ärasaatmist saab mees mahti mulle riiulite tarvis augud seina sisse puurida, siis saab hakata kaoses korda looma...ja ehk ka muid asju looma.\nKaire Kollom-Vahtra 20. detsember 2016 02:35\nMeil on ka kunstkuusk toas, seda me siis vastavalt meeleolule paneme kas täispikkuses või poolikuna (2/3) üles. See on õige värviga ja mõnusalt tihe :) Ja kass ei taha kah seda närida :D\nPäriskuusk kasvab meil õues hoovi peal, ja seda ei raatsi ju ometigi maha saagida :)\nSinu jõuluehted on imeilusad, kõige rohkem jäi silma satsiline pall ja kristallkingakesed. SUPER :)\nNIPI 28. detsember 2016 04:00\nNii tore kuusk!\nAmmu pole kuskile blogisse jõudnud :) Inventeerisin kõik korralikult läbi, kenad õmblustööd!\nIlusat aastalõppu ja head uut aastat!\nSiska 1. august 2018 06:17\nobat kuat jakarta 3. august 2018 04:41\nSiska 4. august 2018 01:25\ndewisari 9. august 2018 13:47\ndewisari 13. august 2018 10:20\ndewisari 20. august 2018 11:33\ndewisari 28. august 2018 19:04\ndewisari 3. september 2018 20:46\ndewisari 12. september 2018 09:20\ndewisari 19. september 2018 10:36\nUnknown 21. oktoober 2018 20:03\ndewisari 29. oktoober 2018 21:44\nUnknown 6. november 2018 00:20\nUnknown 11. november 2018 07:15\nUnknown 26. november 2018 07:30\nname 20. jaanuar 2019 06:56\nUnknown 21. veebruar 2019 10:27\nPiklike kolmnurkadega lapitekk


Karud tahavad koju | Looduskalender.ee\nAga sõnal on jõud ja nii õnnestub nii mõnigi hea algatus ära tühistada või edasi lükata nii, et selle lahendamine ongi kordades raskem.\nPildistas Moonika Kaur/Facebook\nNii oli ka Venemaalt Pašenkovi karuorbude kasvatusest Valga kanti saabunud kahe karupojaga. Kaks kuud läks selleks, et ametkond, kes selliste asjadega tegelema peab, lõpuks ohjad haaraks.\nPole saladus, et meie oma karuorvud, kes metsatööde või jahi käigus jaanuaris-veebruaris emata jäävad, pannakse lihtsalt magama. Mitte uinutipüssi, vaid päris püssiga. Selline saatus tabab kõiki ulukeid, vigastada saanud jahiloomad lastakse lihtsalt maha.\nKaitsealuste lindude ja loomadega on natuke õnnelikum ja nii mõnigi leiab tee Maaülikooli kliinikusse või vabatahtlike loomakaitsjate hoole alla. Sageli puuduvad selleks aga vahendid ja teadmised, mis nende loomadega edasi saab.\nKüllap ongi nii, et metsloomad peaksid ise hakkama saama, inimese sekkumine võib asja hullemaks teha. Nagu praegu karude puhul.\nEelkõige vajame metsloomahaiglaid ja taastuskeskusi ikkagi inimeste endi pärast. Loomad on inimestele nii lähedased, et meil pole südant neid kusagile vigaselt kannatama jätta. Kuni loodus nende piinad lõpetab. Ravimine on enamasti kulukas ja loodusest väljarebitud loom ei kohane sageli enam loodusega. Ometi elame inimeste elu ja vajadus aidata on meil kõigil südames. Või milleks siis meile üldse loomaaedu vaja on, ikka selleks, et mõni loomaliik päästa väljasuremisest või panna inimesed loomi armastama.\nEestile on metsloomade taastuskeskust vaja ja seda mitte vaid ühe loomatohtri ja hulga vabatahtlike näol. Meie riik, kes raiub oma metsi nagu hull, saab sellest ka tohutult tulu ja peaks heastama ka loodusele tekitatud kahju. Näiteks aitama karusid, kui metsaärimehed nende poegimise ajal karulaane maha raiuvad.\nPihkva karu viidi Tallinna loomaaeda. Pildistas Madis Leivits\nKurioosne praeguse karuloo juures on see, et meie ametnikud ei suutnud kuidagi kokku leppida Vene kolleegidega, kuidas karud kiiresti koju saaks. Arvata võib, et uinutatud karunooruk Porša viimine vaheetapina loomaaeda ja seal ka paljude inimesega kokkupuudete lubamine, naervate ja pildistavate ajakirjanike näol, teeb karuteene karupoisi edasisele saatusele. Sellist karu on peaaegu võimatu metsakaruks kasvatada, kuni kahe kuuni on metsakaru inimkontakt lubatud, hiljem mitte.\nEhk päästavad selle karu, siis kui ta ikka viisa saab, suured Komimaa metsad, aga sealgi elab inimesi. Ja loodame, et Poljast on saanud juba korralik metsakaru, mitte pole ta langenud inimeste püssiviha alla.\nAga kurioosseks teeb selle loo see, et just Pašenkovi karude kasvatamise keskusesse saadeti 1990ndatel Eestist esimesed kolm karuorbu, tookord polnud mingeid pikki otsustamisi ja ametkonna saamatust. Ja nende metsaloomadeks kasvatamise järel, saadeti sinna ka inimesed välja õppima.\nKüllap oli see mõistlik, sest nii suurte loomade, nagu karude puhul, oli vaja oskusi.\nJa tosinkonna aasta jooksul kasvatasid Kaja Kübar ja Enn Vilbaste Nigula metsloomade turvakodus üles 40 karupoega, kellest enamusest said korralikud metsakarud.\nVaid 5% karupoegadest läks hiljem ula peale, aga see on sama, mis inimühiskonnas, kõigist ei saa korralike kodanikke isegi väga heades koolides käimise järel.\nTollest ajast on Eesti riigil olemas ka kõik karude taltsutamiseks vajalikud vahendid. Tore, et nii karupuur kui ka uinutipüssid nüüd üles leiti.\nKui nüüd karupoiss ka Venemaale tagasi saab, siis pole ametnikel edaspidi võimalik väita, et “kunagi pole midagi sellist tehtud ja seda ei saa niikuinii teha”. Saab ikka, kui vaid tahet on. Spetsialiste, kellelt nõu küsida, on ka Eestis.


Levelers and Deburring – ET – Rolands Moisejs\nARKU pakub kõige laiemat valikut kõrg-täpseid lehesirgestusseadmeid. Seadmetega saab sirgestada mitmesuguseid detaile – alates õhukestest ja keerukatest detailidest kuni paksude lehtedeni. Kõik seadmed tagavad ideaalselt tasase ja pingetevaba detaili või lehe.\nARKU tootevalikus on ka seadmed kraadieemalduseks, servaümardamiseks ja oksiidieemalduseks.\nSirgestus- ja kraadieemaldusseadmed on ideaalseks täienduseks lehelõikeseadmetele ja garanteerivad täiusliku töötlustulemuse.


EESTIMAA PÄEVIK - ESTONIAN BLOG: Hea tunne!\nAitäh pildi saatjale! Just sellise ilusa õhtu tunne...\nPäev kisub vägisi õhtusse, ladusime Kadiga puid ja mõnus väsimus sees. Eile magasin aga sauna peal ja sealne olemine ikka täiesti eriline! Lugesin Krossi, vaatasin kuutõusu ja lihtsalt olin! Hommikul jälgisin aknast kuidas tihased poegadele toitu tassisid. Täna lähen taas. Sellises majakeses elaks naudinguga kuskil metsa veeres. Tegelikult pole ju inimesel palju vaja! Muidugi, oleneb, mis oluline, sellest sõltubki väga palju.\nKrossi lugedes hakkad aga maailma veelgi laiemalt nägema. Pole olnud temagi elu kerge nagu paljudel eestlastel võõrvõimu all. Ja Kross kirjutab üldse kuidagi teistmoodi kui mitmed teised. Ilma eriliselt bravuuritsemata, ilma et sõnademänguga püüaks traagikat suuremaks paisutada. Pigem loed ridade vahelt ja näed seda traagikat palju teravamalt. Pole ime, et meil mingil moel ei sallita venelasi ja püütakse ikka ise hakkama saada. Polnud ju siiski enamus nendest siiatulnutest süüdi, et reziim nad saatis. Kannatasid ju venelased ise väga kõvasti just Stalini ajal ja sõja läbi. Kui aga leidub neid, kes süüdimatult mõjutavad nende suhtumist "pärismaalastesse", pole siin loota ka mingeid muutusi. Eriti kui venelased isegi ei tea, mida tahavad. Objektiivset mõtlemist ju vähevõitu. Üleüldiselt.\nAjad muutuvad muidugi, muutuvad ka väärtused. Kas alati paremuse poole? Tänaseid uudiseid sirvides vilksatas ka uudis automaathostelist Viljandis. Kuidagi naljakas. Lähed öömajale ja ei kohta ühtegi töötajat!? Ehk tasuks ka kliendid eraldada üksteisest? Lähed oma sissekäigust, oma koridoris, oma tuppa? Ja kui soovid midagi, siis suhtled elektrooniliselt. Eraldi liini kaudu või vatseboogis või ei tea kuidas veel?\nMingil moel tüürib see sinnakanti nagu ka kiiruseihalus. Ei osata ja/või ei soovita enam otse suhelda? Nautida olemist, olgu või rongis?Tuleb meelde, et kunagi sai Johannaga mindud vist Pukka, et sealt sõita edasi Lätti, kitsarööpmelisele raudteele. Ja tollal ei olnud rongis 1. klassi, vaid lihtsalt baarvagun. Ausalt öeldes meeldis see mulle rohkem. Istusime baaris, nautisime konjakit ja seejärel oma seltskonnaga koos sõitmist. Muide, polnud me sugugi sellises staadiumis nagu nädalavahetusel Tartusse sõitnud jalgpallifännid. Või olei need hoopis suvalised joodikud, kuigi meenutasid fänne. Igal juhul kaaniti õlut hommikul minnes ja (järgmisel) õhtul tulles. Milline see vagun pärast välja nägi... Loodetavasti olid koristajad tublid ja puhastasid ka õllesed istmed... Ei kujutaks ette, et klienditeenindajad peaks piletimüümise vahepeal sellist rongi koristama, kuigi nii kiputakse pidama loomulikuks... Igaüks peaks ikka oma tööd tegema. Või vajame ka automaatrongi? Mis koristaks muuhulgas automaatselt ka laga? Siis reisijad saaksid muutuda veelgi rohkem matsideks kui mõned neist praegu on?\nEga ma pole isegi puhas poiss. Ka ju vahel rongis trimbatud, iseasi on ju see kuidas arvestatakse kaasteelistega. Ja küllap trimpan vahel ka tulevikus. Ja ei keela trimpamast ka teist inimest, kui too vähegi teistest hoolib. Ju siis on tal nii vaja...Pole ju praegugi elu kerge. Ja vaevalt, et välismaalegi minek alati õige lahendus on, kuigi vahel on nii vaja.Ehk jäädaks rohkem siia kui siin riigis inimestest rohkem hoolitaks. Mitte sõnades vaid tegudes...\nAh, mis siin ikka vilosohveerida. Hea tee ka joodud, nüüd võiks minna saunamajja küll.. Aga just tulemas presidendi sõit rongiga uudistes.\nSilma torkas, et ühes vagunis pikk laud paigaldatud ja ka baarvagun ära krahmatud. Kas aga keegi muretses ka selle eest, et teisteski vagunites taheti söögi-joogipoolist? Ei tea, mul puhkepäev. Võib-olla ka pakuti, aga ega ma ei usu. Ja kui ei leidnud keegi aega mõelda? Kuid...kas selline suhtumine reisijatesse aus? Võib ju öelda, et selle ühe korra kannatab ära jne. Muidugi kannatab. Riiga reisiv sõitja kannatab ka 8 tundi ära, sest kiiremat rongi ju pole! Kuid siiski... Iga väike hoolimatus koguneb teiste kõrvale ja muutub aina suuremaks! Just Kadi naeris, et selleks ajaks kui president rongiga visiidil, minul puhkepäevad. Et mind saadeti igaks juhuks linnast välja, hi-hi....\nEelnevalt ma muidugi eksisin. President ikkagi tervitas rahvast, küll mitte pooleminutilise peatuse ajal Jõgeval, vaid Tartus. Sedagi peaks näitama varsti.\nLappasin aga Viimse Reliikvia uudise ajal lehti ja leidsin ühe artikli. Seegi ju tegelikult seotud hoolivusega. Kuidas üks naine muretseb, et klassikaline kohting kipub kaduma ja mehed enam lilli ei too. Ja et tema pole Tallinna kesklinnas enam ammu näinud kedagi ootamas lilledega teist inimest. Ega vist tõesti ajad muutuvad ja inimesed koos nendega. Kas aga paremuse poole? Lilli kinkida on ju tegelikult armas ja eks headtunnettegemiserõõm on ju ka hea tunne.\nReporteris aga reklaamipaus ja ma ei tea kuidas nüüd näha mõnda uudist ühte vahele jättes!? Sest tuleb ka uudis, kuidas keegi tegi oma surnud kassist helikopteri!!! Kas haigeid inimesi meil aina rohkem? Prrr...\nAga nüüd siis ootavad inimesed presidenti Tartus. Ja keegi sai ikkagi presidendil kätt suruda ning oli selle üle väga õnnelik! Kas pole aga kummastav, et oma presidenti ei tule tervitama rahvahulgad? Nojah, mis siis ikka...\nAga ilusat õhtut!\nPostitaja: EESTIMAA BLOGI kell 22:07\npirtsu 6. juuni 2012 23:09\nSuperilus pilt töesti öhtu looduses vaikuse rüpes olles!!\nEESTIMAA BLOGI 7. juuni 2012 10:31\nMulle ka väga meeldis. Tore, et saadetakse selliseid.\nKiltsis on imehead võimalused Ühispeatuse ehitamiseks. Ehitus aga venib ja vallapoolsetest plaanidest pole aimu! Head võimalused ka...\nKas Piusa liini taasavamisele saaks sõita sama rong? Juulini pole enam kaua aega. Ka augustini mitte... Tühjagi. Siin ta seisab.


Kuidas Pull Up My W2 Tax Information Hetkel ? - Tips for you - Tipsed.Com\nKui sul on suur toetuse pärit IRS, sa ei taha oodata, et esitada oma maksud.Aga enne kui saad faili oma maksudeklaratsiooni ja nõuda raha olete tulemas, tuleb esmalt pääse W2 oma tööandjalt.Õnneks on olemas mitmeid võimalusi, kuidas pääseda oma W2 online, ja et on-line juurdepääsu võimaldab teil alustada oma tuludeklaratsiooni kohe.\nMaksu- Prep Tarkvara\nPaljud tuludeklaratsioonide koostamise tarkvara pakette võimaldab teil otsida oma W2 sidusvorm andes nime oma tööandja, oma nimi ja sotsiaalkindlustuse number.Kui tööandja on juba esitanud oma W2, saate otsida see üles Online sel viisil ja alustada esitamise oma maksud kohe, ootamata paberkandjal jõuavad postkasti.\nKui firma jääb sisemise veebisaidiga töötajad saavad kasutada vaadata oma paychecks, võimalused on hea, et W2 vormid on postitatud online samuti.Logige veebilehel te kasutate vaadata oma paychecks ja otsida W2 link.Võtke ühendust oma personaliosakond, kui sa ei\nnäe W2 vormi link online.\nEsialgsed Tax Planning\nÜks eeliseid, millel on oma W2 kujul olemas on, et see võimaldab teil teha mõned esialgsed maksuplaneerimise.Viinud oma maksud ja planeerimine oma maksud kaua enne tähtaega annab teile võimaluse teha viimase hetke muudatusi, mis võib säästa raha.Maksu- koostamise tarkvara võib olla väga kasulik siin, eriti kuna mitmed maksu- paketid võimaldab teil alustada oma vastutasuks tasuta ja ainult maksma, kui sa tegelikult esitada oma tulu.\nKui olete oma W2 teavet, saate hinnata, kui palju toetust oled tõttu, või maksude summast sa ikkagi maksma.Kui teil oli intressitulu, kuid ei ole veel oma 1099 vorme, mida saab hinnata makstud intressi, vaadates oma viimase kontoväljavõtte ja kasutades aastast kuni tänaseni huvi näitaja.Te saate kasutada oma lemmik tuludeklaratsioonide koostamise tarkvarapakett sisestada arvud ja arvutada oma toetuse või saab seda teha vanal moel koos paberil tulumaksu vormi ja kalkulaator.


Märkmeid sisekontrolli konverentsilt | Eesti siseaudiitorite ühing\nSeekordne Sisekontrolli konverents, mis toimus 4. mail, sai teoks Siseaudiitorite Ühingu ja Äripäeva koostööna. Osalesin Sisekontrolli konverentsil esmakordselt, seetõttu ei olnud mul eelnevate aastate konverentside kogemust ega selgelt kaalutletud ootusi. Arutlesin endamisi vaid selle üle, kas ja kuidas Sisekontrolli konverents erineb Siseaudiitorite Ühingu enda aastakonverentsist, kus üks endast lugupidav siseaudiitor ju ikka osaleb. Konverentsipäev möödus aga põnevalt, teemad olid mitmekesised ja ettekannete tegijad olid kõik oma ala professionaalid ja muuhulgas ka head esinejad.\nEsimese sissejuhatava ettekande tegi Karli Lambot, ACE Logistics Group nõukogu esimees, teemal „Ärikultuur või kultuuritus“.\nLektor alustas intrigeerivalt – kultuur ühiskonnas versus subkultuur ehk ärikultuur. Kumb kumba mõjutab?! Ka siseaudiitorid mõjutavad kultuuri, kui näiteks tervitame oma kolleege? Või mõjutame kultuuri siis, kui juhime tähelepanu eksimustele vmt? Või kas kultuuritus on siis, kui norme ei ole?! Ühiskonnas on ju täna sootuks erinev kultuur, sh ärikultuur, kui 25 aastat tagasi, see on selge.\nKarli ettekanne näitas, et tasub lugeda näiteks klassikuid mõistmaks kultuuri paljutahulisust ja muutumist ajas. Kirjandusklassikast leiab väga huvitavaid näiteid ärikultuurist. Näiteks Tammsaare “Tõde ja Õigus“ IV osa. Romaan kujutab trööstitut ärikliimat, kus ärimees on pigem negatiivne tegelane. Või Tolstoi „Anna Karenina“. Lugege näiteks, kuidas vürst Vronski korraldas oma rahaasju. Huvitav oli tolle aja nn aadlimeeste moraalikoodeks „aadlik kunagi ei valeta ega varasta“. Samas oli üldteada, et aadlikud mängisid hasartmänge ja elasid võlgu. Kolmas näide oli Tolstoi „Vennad Karamazovid“, samuti aadliku moraalikombeid avav teos. Selgub, et aadlik ei varasta, aga samas võib olla laisk, lohakas vmt.\nMinu jaoks oli selline lähenemine kultuurile läbi klassikaliste romaanide silmiavav. Endalgi tekkis huvi, et peaks uuesti neid raamatuid lugema. Kunagi lugesin Anna Kareninat ja mäletan üksnes õnnetut armastust. Aga kuidas on siis tänapäeval kultuuriga, sh ärikultuuriga? Lektori kogemusest saime teada, et eesti ärimeestel on üldiselt hea maine s.t nad ei varasta ega maksa altkäemaksu. Hea teada!\nTeise ettekande tegi Aivo Adamson teemal „Kas vaja on juhtimist või kontrollimist“?\nPeamine sõnum, mida meelde jätta, et loomulikult on vaja juhtimist! Kontrollida võib alati, kuid see ei ole kunagi piisav. Teame ju tuntud pangakrahhe, mis juhtusid hoolimata kontrollidest ja kontrollimistest. Samas kontrollid kui normid on ettevõtte ja organisatsiooni osa. Ja mõnel elualal on kontroll vältimatult vajalik. Näiteks lennukipilootide töö – tööpäeva alustavad nad absoluutselt alati sellega, et täidavad check listi! Kõik funktsioonid (siseaudit, kvaliteedijuhtimine, controlling, vastavuskontroll jmt) peavad looma väärtust ning saavutada tuleb tasakaal riskide ja kontrollimise vahel. Iga tühja-tähjaga ei ole mõtet tegeleda.\nRiigiasutustes näiteks realiseeruvad riskid tihti kuskil mujal, siinkohal on hea Maanteeameti näide. Korrumpeerunud eksamineerijate tõttu olid liikluses juhid, kes seal olla ei oleks tohtinud. Äärmuslik näide kontrollidest on näiteks see, et teenuseid või kaupu ostes tuleb alates 1 eurist võtta 3 pakkumust. No ei ole ju mõistlik, s.o ebaefektiivne! Targem on kehtestada piirsumma, millest alates pakkumisi küsida, selgitas Adamson. Meetmed, mida Adamson soovitas rakendada, olid näiteks anomaaliate analüüs; logid; limiidid; 4-silma printsiip; protsesside automatiseerimine/ühtlustamine. Juhtimisinformatsioon, mida juht saab, on nagu ruubiku kuubik, kus on vaja uurida igat infokildu, samas tuleb alati hinnata ja kaaluda kontrollimise vajalikkust. Valemit, kui palju kontrolle on piisav, ei ole olemas. Adamson pani juhtidele südamele, et ärgu nad ignoreerigu siseauditi aruandeid, sest sealt leiab alati midagi huvitavat.\nMarilin Pikaro Ernst&Young Baltic AS-st tutvustas värskelt valminud uuringu tulemusi „Suunad pettuseriskides“.\nHuvitav ja kasulik ettekanne, mõned killud ja küsimused Marilini ettekandest. Näiteks, kas siseauditi juht on juht või siseaudiitor? Vastata võiks nii, et pigem on ta nagu Hunt Kriimsilm 9 ametiga. Marilin tõi välja, et ettevõtte kontrollikultuur määrab ära ka ettevõtte edukuse. Ennekõike tuleks lähtuda prioriteetidest ehk sellest, kus kasum või kahjum tekib.\nMarilin küsis oma ettekande jätkuks, et teades uuringu tulemusi ja trende, mida siis teha homme? Kõige olulisem on eeskuju ja eestvedamine. Häid eeskujusid, eestvedajaid toetavad personalijuhid, kes otsivad järelkasvu. Mõnikord selleks, et kultuuri muuta on paraku vaja ka töötajaskonda vahetada. Juhtidele tuleb ka meelde tuletada, et lisaks õigustele on neil ka kohustused ja vastutus.\nJärgmine küsimus ettekandjalt, kas töötajad on ausad? Jah, reeglina me eeldame ja ka vastame nii. Kuid fakt on see, et enamik pettusi pannakse toime organisatsioonides endas, seega oma töötajate poolt. Mõttekoht seega meile kõigile. Selleks, et korruptsiooni ennetada, on oluline suurendada toimunud juhtumite läbipaistvust. Ernst&Young praktikas on leitud, et suurimaks probleemiks on ettevõtte vara omastamine, vargus, vara kasutamine isiklikuks otstarbeks. Senisest paremini võiks ettevõtetel olla läbi mõeldud mehhanism, kuidas ikkagi käituda, kui töötaja avastab pettuse või korruptsiooni . Kuhu võib/peab pöörduma. Mõelgem sellele!\nMeeldejääva ja mõjusa ettekande tegi Indrek Saul teemal „Juhtimisarvestus kui sisekontrolli meede“.\nIndrekut peab siiski ise ja kohapeal kuulama, sest tema ettekannet on võimatu ümber jutustada. Indreku ettekanne oli nagu inseneriteadus – analüütiline, loogiline, skemaatiline ja tabav. Indreku ettekande peamine sõnum oli, et mõistke oma äri ja saage väga täpselt aru, kuidas ja millest tekib kasum. Ehk et kui kasum on kidur või seda pole, siis on viga arusaamises, mis on just selle ettevõtte äri. Kahtlemata oli see minu jaoks üks päeva parimatest ettekannetest.\nIndrek Saul selgitas, et juhtimisarvestuse mudelid on selleks, et aidata aru saada, miks ettevõtte kasumit ei tooda. Ning ütles oma kogemusele tuginedes, et peamine häda on mõõdikutega. Mõõdik peab olema elus, aga mitte igavene. Kui mõõdikut ei vahetata, tekib „kasvaja“, mis keeldub suremast ning hakkavad vohama. Ning tulemuseks on, et see ei sobi enam ettevõtte toimimise loogikaga, kliendiga, tooteportfelliga.\nMida mõõdad, seda saad! Aga kui mõõdad kõike, kas saad ka kõike! Kui palju on ok?! Multitaskingut ei ole olemas, sest ümberlülituskulu on suur, selgitas Indrek Saul. Seega on 2-3 eesmärki see, mida suudetakse täita ning mõõdikuteks on vaja 4-10 KPI-d (key performance indicator). Trikiküsimuseks on, mida siis võiks mõõta? Ja seejärel, mis on õige mõõt? Selleks aga peab teadma äriloogikat. Tegele nendega teemadega, mis on kõige mõjusamad! Indreku sõnul on äri analüüsimisel osutunud kõige keerulisemaks põhjus-tagajärg seoste mõistmine. Aga see on oluline selgeks teha, ilma ei saa! Ja ühtlasi küsi, et kelle laual ja kui sageli mõõdikuid vaadatakse? Mõõdikute jälgimine peab olema hoomatav, värvilised tabelid, joonised on hea. Tähtsad asjad paberile ja silma alla! Organisatsioon ei tohiks teha ühtegi otsust, mis ei ole seotud väga selgelt eesmärkidega, oli Indreku kokkuvõttev mõte.\nESAÜ liikmed ja meie kolleegid Eesti Raudtee AS riskijuhtimise ja siseauditi üksusest Taavi Saat ja Bert-Erik Saluveer tegid ettekande riskijuhtimisest "Riskide hindamise protsessi tugevdamine".\nRiskijuhtimise praktikat tutvustasid kolleegid Eesti Raudtee näitel. Ettekande tegijatega tuleb 100% nõustuda, et riskijuhtimine on osa sisekontrollisüsteemist, mitte vastupidi, nagu sageli väidetakse. Taavi ja Bert-Erik tutvustasid oma riskijuhtimise praktikat ja see oli väga veenev. Kui võimalik, minge ise neile kohapeale külla kuulama või vaadake ettekande slaide. Hea praktika, millega iga siseaudiitor peaks tutvuma, kui soovib oma organisatsiooni nõustada riskijuhtimise juurutamisel.\n„Kas sisekontrolli eesmärk on olla karistaja“? küsis LHV Panga rahapesu tõkestamise juht Aivar Paul oma ettekandes.\nAivar Paul ütles, et sisekontroll – see on organisatsioonikultuuri küsimus. Ja küsis seejärel, miks peaks olema asutuses sisekontrolli funktsioon? Et vältida kahju, varastamist, pettusi? Ning vastas, et iga asutus võtab riske, olge nendest teadlikud, siis teate, mida teha. Tegelikult täidab sisekontrolli funktsiooni iga töötaja. Alati on valikute küsimus, kuidas sisekontrolli korraldada ning kuidas kaitsta omaniku vara nii, et eesmärgid oleksid saavutatud. Korralik, toimiv sisekontrollisüsteem annab töötajale kindlustunde, et temaga käitutakse reeglite alusel. Otsitakse tõde, mitte süüdlast. See aitab kaasa sellele, et organisatsiooni sisekliima paraneb. Hea sisekontrollisüsteem tagab hea sisekliima ning uute töötajate värbamise edukus sõltub organisatsiooni mainest. Näiteks LHV-s on kvalifitseeritud raskeks rikkumiseks nn uudishimu rahuldamine, st ilma põhjuse ja vajaduseta teiste isikute andmete vaatamist, kes kui palju teenib jmt. Sisekontrolli rolliks on tuvastada miks ja mis juhtus? Kes mida tegi! Sisekontroll ei karista, seda otsustab ja teeb juht!\nSisuka konverentsipäeva lõpetas vandeadvokaat Marko Saag, kes rääkis teemal „Vastutus riskidega mittetegelemise eest“.\nEttekandja selgitas, et alati on kaks tasandit – juhatuse ja töötajate tasand. Ja õiguslikke nüansse tasub alati teada. Tasub väga täpselt teada (vajadusel teha ka kindlasti taustauuringut), kellelt sa teenust/tööd ostad. Sest isegi, kui vastaspoolelt on asi/teenus saadud, aga tegemist oli näiteks variisikuga, saab ettevõte maksuotsuse. See tähendab, et ettevõte on käitunud hooletult ega ole täitnud hoolsuskohustust. Ettevõttesisene arvete kontroll on oluline, iseäranis sisuline. Olge tähelepanelikud ja ettevaatlikud, oli Marko Saagi ettekande põhisõnum.\nTeemad: konverents, sisekontroll, riskijuhtimine, organisatsioonikultuur


Neitsinaha taastamise lõikus võib päästa mosleminaise elu - Tervis\nNeitsinaha taastamise lõikus võib päästa mosleminaise elu\n25. aprill 2010, 14:04\nÜha enam mosleminaisi võtab enne pulmi jalge alla tee Prantsusmaale Pariisi, et lasta seal oma neitsinahk taastada.\nNeitsinaha ehk hüümeni kirurgiline taastamine maksab 2000 eurot ehk umbes 31 000 krooni ning on tervisele täiesti ohutu, kirjutab BBC News.\nAbielueelne seks on araabia maade naiste jaoks tabu, mille murdmine võib kaasa tuua kogukonna põlguse või koguni patustanud naise tapmise. Kuna pulmaööl peavad voodilinad pruudi neitsilikkuse tõestamiseks veriseks saama, aga abielueelsed seksuaalsuhted pole haruldased, kogub hüümeni taastamise operatsioon üha enam populaarsust.\nPariisi kliinikus töötav doktor Marc Abecassis ütles, et teeb keskmiselt kaks neitsinaha operatsiooni nädalas. Patsientide keskmine vanus jääb tema sõnul 25 eluaasta kanti. Lõikus tehakse kohaliku tuimestusega ja kestab umbes pool tundi.\nSarnaseid operatsioone viiakse läbi ka paljudes teistes kliinikutes üle maailma, kuid enamasti pole kirurgid nõus sellest rääkima. Erakordselt avameelne Abecassis ütleb aga välja isegi selle, et vahel nõutakse mosleminaistelt enne abielu nende neitsilikkust tõestavat sertifikaati.\nTulevasele abikaasale soovitud mulje jätmiseks on kirurgia kõrval teisigi mooduseid. Näiteks toodetakse Hiinas alla 400 krooni maksvaid kunstlikke neitsinahku, mis on täidetud kunstverega ja paigaldatakse enne pulmaööd tuppe.\nMoslemivaimulikud on teemat kommenteerides rõhutanud, et pruudi neitsilikkust ei nõua mitte islamiusk ega –seadus, vaid kultuuritraditsioonid.\nÜlikallist ravi vajav raskelt haige laps jäi haigekassa abita 7 Loe artiklit\nRändepakt jõuab lõppjaama, Eesti hääletab poolt 15 Loe artiklit