Tahtmatu kaalulangus ja kohuvalu - Rasva kadu votab kaua aega\nTahtmatu kaalulangus ja kohuvalu, Sapirefluksi gastriidi sÃ¼mptomid\nKui muid vÃµimalusi ei ole, siis tuleb pÃ¶Ã¶ rduda ko haliku om avalitsuse po o le , kes korraldab vajalike kaupade abivajajani jÃµudmise. Lugege algset artiklit veebisaidil Parim elu. Haige inimene ei tohiks kÃ¤ia poes ega apteegis. VÃµimalusel kasuta selleks taskurÃ¤tikut vÃµi selle puudumisel varrukat. Gastriidiga seotud sapi refluksi sÃ¼mptomid vÃµivad olla ebamugavad ja nende ilmnemisel tuleks arstiga arutada 1.\nKaalukaotus Gastriit on seisund, mida iseloomustab pÃ¼siv mao limaskesta pÃµletik.\nSellel pÃµletikulisel seisundil on mitmeid pÃµhjuseid, sealhulgas looduslik vananemine, teatud tÃ¼Ã¼pi ravimite kasutamine, bakteriaalsed infektsioonid vÃµi krooniline sapi tagasivool, vahendab Medline Plus. Tervishoiuinstituutide ja USA Rahvusraamatukogu loodud terviseteabe veebisait.\nKuinka selviytyÃ¤ metallinilmaisimella [EPISODI 1]: ðŸ¦ PANDEMISET SYANOBAKTERIT\nGastriidiga seotud sapi refluksi sÃ¼mptomid vÃµivad olla ebamugavad ja nende ilmnemisel tuleks arstiga arutada 1. Kas see on hÃ¤daolukord? Kui teil on tÃµsiseid meditsiinilisi sÃ¼mptomeid, pÃ¶Ã¶rduge viivitamatult erakorralise abi poole.\nKÃµhukinnisus KÃµhukinnisus ilmneb siis, kui teil on vÃ¤hem kui kolm soolestikku nÃ¤dalas vÃµi kui teil on raske ja raskesti lÃ¤bitav vÃ¤ljaheide. KÃµhukinnisus on kÃµige sagedasem laste kÃµhuvalu pÃµhjus. KÃµhukinnisuse sÃ¼mptomiteks on: kÃµva vÃ¤ljaheide tunne, et ei saa soolestikku tÃ¼hjendada ummistuse tunne, mis takistab soolestiku liikumist vÃ¤ljaheite lÃ¤bimiseks tuleb vajutada kÃµhule KÃµhukinnisuse ravimine elustiilimuudatuste tegemine, nÃ¤iteks regulaarsete treeningute tagamine ei viivita, kui teil on tung soole liikumisele tarbides toitudes ja toidulisandites rohkem kiudaineid bÃ¶rsivÃ¤liste ja retseptiravimite, nÃ¤iteks lahtistite vÃµtmine ravi saamine vaagnapÃµhjalihaste pingutamiseks ja lÃµdvendamiseks MÃµnede kroonilise kÃµhukinnisusega inimeste jaoks vÃµib osutuda vajalikuks ka operatsioon. KÃµrvetised KÃµrvetised on tavaline seisund, millega kaasneb kerge kuni tugev valu rinnus. Arvatakse, et enam kui 60 miljonil ameeriklasel on vÃ¤hemalt kord kuus kÃµrvetised.\nKÃµhuvalu Sapp on maksa toodetud vedelik, mis aitab kaasa peensoole seedeprotsessile. Gastriit vÃµib tekkida siis, kui see happeline aine voolab ebanormaalselt peensoolest tahapoole maosse ja sÃ¶Ã¶gitorusse - seisund, mida nimetatakse sapi refluksiks.\nSappide tagasivoolu pÃµhjustatud kÃµrge happesisaldus maos vÃµib pÃµhjustada tÃµsist Ã¤rritust ja pÃµletikku, mis pÃµhjustab valu tundeid kÃµhus, selgitavad Mayo kliiniku arstid 1. KÃµhuvalu intensiivsus vÃµib varieeruda kergest kuni raskeni, sÃµltuvalt sagedusest ja sapi refluksi episoodide kestus.\nKoroonaviiruse kÃµige ajakohasema informatsiooni leiad veebilehelt www.\nSAPIREFLUKSI GASTRIIDI SÃ¼MPTOMID - MEDITSIINI- -\nVasaku Ã¼laosa KÃµhuvalu Ribide All: SÃ¼mptomid Ja 18 PÃµhjust | Seedeprobleemid\nKarell Kiirabi - KÃ•HUVALU (20B)\nSapp on maksa toodetud vedelik, mis aitab kaasa peensoole seedeprotsessile. KÃµrvetised Kroonilise sapi tagasivoolu pÃµhjustatud gastriit vÃµib mÃµjutatud patsientidel pÃµhjustada sagedasi kÃµrvetiste sÃ¼mptomeid, Baltimore'i Marylandi Ã¼likooli meditsiinikeskuse tervishoiuametnikud, mÃ¤rkus KÃµrvetiste sÃ¼mptomiteks on tavaliselt pÃµletustunne Ã¼lakÃµhus, rinnus vÃµi kurgus.\nGastriidiga patsiendid vÃµivad mÃ¤rgata, et kÃµrvetiste sÃ¼mptomid on pÃ¤rast sÃ¶Ã¶mist vÃµi Ã¶Ã¶sel hullemad. Iiveldus vÃµi oksendamine Sapp mao sees tagasivoolu tÃµttu vÃµib pÃµhjustada olulist Ã¤rritust, mis vÃµib gastriidiga patsientidel pÃµhjustada iivelduse vÃµi oksendamise sÃ¼mptomeid.\nNeed sÃ¼mptomid vÃµivad olla ebamugavad ja vÃµivad teatud patsientidel pÃµhjustada sÃ¶Ã¶giisu kaotust. Veri, mis sisaldab verd vÃµi meenutab kohvipaksu, vÃµib Medline Plusi andmetel viidata tÃµsisele soole- vÃµi kÃµhukahjustusele ning sellest tuleks viivitamatult arstile teatada. KÃ¶ha Sapp on happeline aine, mis vÃµib pÃµletada seedetrakti Ãµrna voodri.\nPatsientidel, kellel tekib sapi kroonilise tagasivoolu tagajÃ¤rjel gastriit, vÃµib selle seisundi tÃµttu tekkida sagedane kurguÃ¤rritus. Sellest tulenevalt vÃµivad selle haigusega patsientidel tekkida aeg-ajalt kÃ¶himise episoodid, millega vÃµib kaasneda kÃ¤risev vÃµi kÃ¤he hÃ¤Ã¤l, Ã¼tlevad Mayo kliiniku arstid.\nRasva poletamine teaduslik Mao pÃµletik ja Ã¤rritus, mis tuleneb sapi tagasivoolust pÃµhjustatud gastriidi sÃ¼mptomitest, vÃµivad pÃµhjustada tÃµsiseid seedehÃ¤ireid - seda seisundit nimetatakse ka dÃ¼spepsiaks, mÃ¤rgivad Marylandi Ã¼likooli meditsiinikeskuse meditsiinitÃ¶Ã¶tajad Selle tagajÃ¤rjel vÃµivad selle haigusega patsiendid kogeda sÃ¶Ã¶giisu kaotust olulise, tahtmatu kaalulangus ja kohuvalu kaalulangus.


Haldusreformijärgne Eesti: kohad, kuhu jõulukaarti saates tuleb aadressi märkides eriti tähelepanelik olla - Kasulik.ee\nHaldusreformijärgne Eesti: kohad, kuhu jõulukaarti saates tuleb aadressi märkides eriti tähelepanelik olla\nHaldusreformi tõttu muutus ligi kolmandik Eesti postiaadressidest ehk umbes 400 000 aadressi. Omniva otsustas, et aadressimuudatuste ajal sihtnumbrites muudatusi ei tehta, kuid uuel aastal seisab ka see muutus ees.\nÕige sihtnumbri lisamine kirjale on nüüd olulisem kui kunagi varem.\nSellegipoolest on efektiivsemaks toimimiseks ühel hetkel ka sihtnumbrimuudatused vajalikud, need võtab Omniva ette alles siis, kui uued aadressid ja haldusüksused paigas on (ning kindlasti mitte enne uut aastat). Kuna postisüsteemid töötavad sihtnumbripõhiselt, siis on õige sihtnumbri lisamine kirjale nüüd olulisem kui kunagi varem.\nPärast haldusreformi saab Eestis olema viis nn linna-linna ehk linnasisest linna. Need on Haapsalu, Paide, Tartu, Pärnu ja Narva-Jõesuu. Need linnad on haldusreformi järgselt oluliselt suuremad kui praegused linnad, hõlmates enda alla ka ulatusliku hajaasustusega ala.\nSeetõttu saab nii mõne küla aadressis haldusüksusen märgitud hoopis mõni linn. Näiteks küla, mis praegu on Paide vallas, kuid haldusreformi järel on Paide linna koosseisus, saab uueks aadressiks Järva maakond, Paide linn, Mäeküla, Vahtra.\nUutes ametlikes aadressides kordub sõna linn kaks korda.


Birgitti elu Ameerikas : Enne thanksgivingut\nEsmaspäeva õhtul käsime host vanaema, host isa vennaga ning host vanematega õhtusöögil. See oli päris koomiline, kuna host ema ja host vanaema, ei saa väga hästi läbi. Käituvad küll viisakalt, aga nende maailmavaated ja uskumused on täiesti erinevad. Koju jõudes avas host ema veinipudeli ning elas ennast välja. Ta kommentaarid olid lihtsalt parimad! :D. Kusjuures, esimene kord, kui ta alkoholi tarbis (seda küll väga vähe).\nEnne magama minekut alustasime jõulukinkide pakkimisega.\nTeisipäev oli selle nädala viimane koolipäev. Meil on nädala lõpuni Thanksgiving break. Peale kooli läksime Tomi, Carlose ja Mariannaga Panera Breadi ning hüppasime paarist poest läbi. Palju meil (kahjuks) aega ei olnud, aga saime kõik lähituleviku plaanid ära arutatud. Kodus alustasin Thanksgivingu koogiga. Host vanaema andis mulle oma lemmikretsepti, et ma selle talle valmistaks. Väidetavalt, ei oska ta ise kooke teha. Elu tegi ta mul väga lihtsaks, ostis kõik vajaminevad asjad ära, isegi vormi andis kaasa. Poole tegemise käigus sain aru, miks talle seda teha ei meeldi. :D\nKui host isa koju tuli, läksime (üllatus-üllatus) shoppama! See kord oli tal kingi vaja. Proovis küll mitmeid variante, kuid ostma veel ei hakanud. Eks siis lähme varsti jälle. :D\nKella kümneks sõitsime host isaga Albionisse, Maddyle järgi. Minnes hakkas tee peal lund sadama ning raadiost tulid jõululaulud.. Nii mõnus.\nVõtsime Maddy ja ta varanduse peale ning sõitsime McDonaldsisse. Maddyle süüa ja meile host isaga jäätist ostma. Koju saime umbes südaööl.\nTäna hommikul olin host emale tööl abiks. Pakkusin selle eile välja, kuna tal on nii palju asju, enne Thanksgivingut, vaja teha. Kahekesi saime kella 12 valmis! :) Selleks ajaks oli Maddy ka üles ärganud ning tahtis McBooki ostma minna. Võtsime host ema auto ja sõitsime Best Buy’sse, kus olid kõik McBookid allahinnatud. Enne lõpliku otsuse tegemist, sõitsime veel Novissse, kuid ühtegi paremat pakkumist ei olnud. Vaatasime veel poodides ringi ning käsime söömas. Brightonis läksime jälle Best Buy’sse, töötajad ütlesid meile juba "Welcome Back!". Enne ostmist sõitsime veel kolm korda koju ja tagasi. Loodan, et tegi õige otsuse.\nÕhtul tulid Emily ja Ceoff meile. Tellisime Tai foodi ja hakkasime kõik koos kuuske + maja ehtima. Host ema pani jõululaulud mängima ning esimest korda, tekkis tõesti jõulutunne. Kuuse all on ka juba hunnik kinke, mis siis, et veel pole isegi detsember.\nEhtisime maja ära ning ei teadnud, mis edasi teha. Host isa tahtis kinno minna. Viie minutiga oli asi otsustatud, piletid olemas ning tormasime uksest välja (sel hetkel oli täielik movie- tunne). Vaatasime "Catching Fire"-it, mida kõik, peale host vanemate, olid juba näinud. Kellegil polnud midagi selle vastu, et uuesti vaadata. Host isa oli nii elevil, et ei viitsinud korralikult isegi parkida, pomises oma ette "fu*k those parking lines.." .\nKodus avanes meile kaunis vaatepilt. Terve põrand oli puruksrebitud kommipabereid ja kommi jäänuseid täis. Koerad olid vähemalt õnnelikud.\nMõed faktid ka (PS! kõik on ainult Brightoni põhjal tehtud):\n- Kui räägid lisaks inglise keelel kas või ühte keelt, vaadatakse sind kui imeinimest.\n- Noored arvavad, et inglise keel on üks raskemaid keeli.\n- Ameeriklastele on USA nagu Euroopa. Ainult keel on sama, erinevalt Euroopast.\n- Koolis kirjutavad kõik harilikuga.\n- Kontrolltööd on enamasti valikvastustega. Paljudes klassides, tehakse enne kontrolltööd kõik töös olevad küsimused läbi.\n- Kontrolltööd on väga harva. Kaks tööd nädalas, on nende jaoks väga-väga suur asi.\n- Ühte teemat õpitakse väga kaua. Näiteks õpime esimest maailmasõda juba viimased poolteist kuud. Filme vaadatakse ka palju.\n- Jõlukinkide pealt kokku ei hoita. Inimesed lähevad ikka päris hulluks.\n- Jõulukaunistused pannakse väga varakult üles. Oktoobri lõpus/novembri alguses, olid väga paljudel juba majad kaunistatud.\n- Vähesed majad ei ole väljast kaunistatud.\n- Sügisel on siin enamasti päike (väga harva vihm), kevadel sajab vihma (vastupidiselt Eestile).\n- Inimsed eelistavad kas või 45 minutit drive in-i järjekorras oodata, selle asemel, et seest 10 minutiga söök kätte saada.\nHost vanaema lemmikook\nLõunaks oli kõik ära sulanud\nMaddy akvaarium (neli kala)\nKõik, peale host isa\nEmili ja Ceoff\nPostitaja: Keeleoskamatu Ameerikas :) kell 8:01 AM\nAnonüümne 28. november 2013 21:49\nKas nii varajane jõulukanunistamine jõultunnet detsembris ära ei võta? Või kunstkuusk ei annagi jõulutunnet? Miks nii vara juba kingid kuuse all?\nKeeleoskamatu Ameerikas :) 29. november 2013 23:26\nMa usun, et ei võta, kuna siin osatakse jõulumeeleolu tekitada. Ja kunstkuusk ei sega, meil on isegi kuuselõhnapulgad seal küljes. :D Kinke hakatakse panema, kui need on pakitud. Siin võetakse jõule väga tõsiselt ja hakatakse vara ettevalmistama. :)\nAnonüümne 28. november 2013 22:45\nmiks host vanaema siis seda kooki teha ei tahtnud? :D\n(btw parim võpi blogi mida olen lugenud ;))\nKeeleoskamatu Ameerikas :) 29. november 2013 23:28\nSest kõik koostisosad olid ÜLIkleepuvad ja kõik kohad olid seda jama täis. :D Datlitel pidin seemned ükshaaval välja võtma jne. :D Aga midagi väha hullu ei olnud.\nSuur aitäh, nii tore kui meeldib! :D\nAnonüümne 30. november 2013 04:52\nSul lihtsalt parim blogi mida lugenud, lugesin su terve blogi paari tunniga läbi ja nii vaimustuses! Jätka kindlasti seda mida sa teed ja nii armas oled :)\nKeeleoskamatu Ameerikas :) 30. november 2013 04:58\nSuur-suur aitäh!! :D Nii tore on selliseid kommentaare lugeda! :))


Feb 5 Sinu kevadine inspiratsioon!\nJuba on valgem ja helgem ja mõnel hommikul kostab äratuseks lindude säutsumist!\nJa kevadine Hingele Pai hakkab minema trükikotta!\nTelli oma kevadine mõttekaaslane siit\nPiilu varsti ilmuvasse kevadisse Hingele Paisse:\nKohtusin eriti inspireerivate inimestega: näiteks nautisin väga vestlust Lenna Kuurmaaga, kelle elus on nii palju loomulikke väärtusi ja intuitiivseid valikuid.\n70-aastase ameeriklasega kohtudes sain teada, kuidas on võimalik saada 50 aastat kestnud alko- ja narkosõltuvusest priiks, hakata luuletama, vanglas AA rühma juhatama, elada väikeste kuludega ja toetada Kuuba üksikema.\nVipassana kogemus: skalpelliga alateadvuse kallal ehk kuidas tundub 10 päeva vaikimist?\nMariin ja Raido kirjutavad, milline on olnud esimene aasta maakodus: eelmisel talvel otsustasid nad minna perega Tallinnast Viljandimaale mahetalu pidama ja on praegu üüülirahul!\nJustin Petrone mõtiskleb, et inimesed ei pea olema alati paaris - ka üksinduses on oma ilu...\nMilline on tunne, kui oled 34-aastasena käinud 102 riigis?\nKuidas olla edukas ettevõtjana, nutikas investorina?\nKevadine detox menüü, tundmaks end energilisema ja tervemana\nJa ise kirjutan ma loo, kuidas armastada ennast koos ihukarvadega. Pean tunnistama, et paras väljakutse on sellise teemaga trükki minna :D\nKevadine muusika playlist Liisi Koiksonilt ja matkasoovitus loodusfotograaf Karl Adamilt\n+ palju muud huvitavat ja inspireerivat – jätkuvalt reklaamivabalt ja 130 leheküljel.\nTelli oma kevadine mõttekaaslane juba täna!\nTelli püsimaksega (8,7€ kvartalis) SIIT\nTelli aastaks (34,9€) SIIT\nIlmub: märtsi alguses 2019\n100+ lehekülge puhast sisu - teadlikust ja loomulikust eluviisist lihtsa ning kauni vormiga


Märka vana maja | Bioneer\nMärka vana maja\nEesti taluarhitektuuri märkamiseks, väärtustamiseks ja talletamiseks on välja kuulutatud üleeestiline fotokonkurss „Vana aja maja“.\nFotokonkursi eesmärk on märgata ja jäädvustada Eesti maa-arhitektuuri. Fotokonkursi idee sündis traditsiooniliste ehitusvõtete uurimise, õpetamise ja tutvustamisega tegeleva MTÜ Vanaajamaja mõttest panna inimesi ise märkama meie esiisade pärandid oma enda kodukandis.\n„Fotokonkursiga soovime suunata avalikkuse tähelepanu ilusatele vanadele hoonetele meie enda igapäevases keskkonnas. Kutsume kõiki üles jäädvustama pildile maapiirkonnas asuvaid ehituspärleid, et läbi selle edasi anda Eestimaa ehituspärandi ainulaadsust ja emotsiooni“ kommenteerib Vanaajamaja projektijuht Piret Uus.\nLinnades valvab väärtuslikke vanu maju ja nende taastamist Muinsuskaitse ning miljööväärtuslike linna-asumite kaitse on ka ühiskonnas laiemat heakskiitu leidnud. Maal on muinsuskaitse all vaid vähesed palkelamud. Tegelikult on väärtuslikke, tihti ka omanike eest kaitset vajavaid hooneid aga igas külas.\n„Soovime juhtida tähelepanu sellele, et vana maja taastamine nõuab oskusi ja selleks, et väärtuslik hoone ka pärast uuenduskuuri väärtuslik oleks, tuleb vaeva näha ja teadmisi omandada“ selgitab Piret Uus.\n2) Ärka, vana maja! Fotod hästi taastatud vanadest majadest või vanade traditsioonide järgi ehitatud uutest majadest. Hinnatakse vastutustundlikku, oskuslikku ja keskkonnasõbralikku taastamist või ümberehitamist. Selles kategoorias võib lisaks taastatud hoonele esitada lisapildi ka hoonest enne taastamistöid. Viimane ei lähe eraldi hindamisele, kuid välja antakse ka eriauhind parimale „enne“ ja „nüüd“ fotopaarile.\n„Lisaks kutsume üles saatma meile vanu fotosid palkehituse tööprotsessist ja vanadest palkehituse tööriistadest! Need ei osale küll konkursil, kuid kannavad hästi edasi konkursi eesmärki“ lisab Uus.\nFotode saatmise viimane tähtaeg on 30. oktoober 2014. Võistlusel osalemiseks tuleb saata fotod märgusõnaga „Fotokonkurss“ e-postile fotokonkurss@vanaajamaja.ee. Kategooriate esikolmikud valib välja 3-liikmeline žürii, kuhu kuuluvad Heiki Pärdi (Eesti Vabaõhumuuseum), Jarek Jõepera (fotograaf), Ragner Lõbu (MTÜ Vanaajamaja). Võidutööd kuulutatakse välja 10. novembril 2014.\n16. 02. Valitsuskabinetis toimus arutelu külaelu edendamise teemal


Crunch liigesed loualuu ravi Retsept valude liigestes\nCrunch liigesed loualuu ravi, Crunch luud: norm või rikkumine?\nSageli kaasneb lõualuu ebamugavustunne hammaste peavalu ja värisemine. Sinusiit, sinusiit, parotidiit kaasnevad ka alumise lõualuu all. Spetsiifilise artriidi süüfilise, tuberkuloosse iseloomustamiseks on selline sümptom oluline kõhre kahjustus. Käte tuimus, eriti magamise ajal, on teine tavaline kaebus, mida kaelanärvide kokkupitsumine põhjustab.\nLõualuu liigutamise põhjused võivad olla erinevad ja üksteisega täiesti mitteseotud. Võib-olla on probleem seotud struktuuriliste tunnuste või väheste füsioloogiliste häiretega. Aga mida teha, kui enne kõrvalekaldeid polnud, ja äkki tekkis kriis? Vastus sellele küsimusele, mida me selle läbivaatamise käigus kaalume. Füsioloogilised omadused Praegu seisavad paljud inimesed silmitsi sellise probleemiga, kui lõualuu suudab suu avamisel. Lisaks võib selline probleem kaasas olla sünnist. Tavaliselt ilmub see siis, kui lõualuu on tugev koormus.\nMuude sümptomite puudumisel ei peeta seda nähtust ohtlikuks. Kui aga kriis toob kaasa märkimisväärse ebamugavuse, on parem pöörduda kvalifitseeritud spetsialisti poole.\nLõua kriis lapsepõlves Nii et mida see vajab?\nVäikestel lastel ja noorukitel klõpsab närimine sageli närimise ajal. Selle nähtuse põhjused on seotud asjaoluga, et nõutav kogus sünoviaalvedelikku ei teki alati liigestes. Tulemuseks on mitte ainult lõualuu liigesed, vaid ka põlved. Sellisel juhul määrab arst tavaliselt spetsiaalseid ravimeid, mis stimuleerivad sünoviaalvedeliku vabanemist.\nKuid enne, kui on vaja läbi viia uuring, et välistada muud patoloogiad. Kutsetegevusega seotud põhjused Mõnikord hakkavad närimised närida mõnedes elukutsetes kriisi. Eriti kehtib see nende kohta, kes oma tegevuse iseloomu tõttu palju räägivad ja laulavad. Crunch ja klikkide võib areneda aastate jooksul ja järk-järgult muutunud püsivaks.\nSellist seisundit ei kaasne alati tõsiste patoloogiatega. Pärast erialase tegevuse lõpetamist taastub tavaliselt normaalne. See on tingitud lõualuu liigeste koormuse vähenemisest.\nReumatoidartriit Miks puruneb lõualuu lõualuu? Võib-olla on põhjuseks haigus nagu reumatoidartriit. See võib mõjutada keha mitmesuguseid luude elemente, kaasa arvatud sügelus. Kõhukuded hakkavad järk-järgult põletikku läbima ja ei saa enam ühendavat funktsiooni täita. Selle tulemusena tekib nende atroofia. See seisund tekib traumade, infektsioonide või valesti teostatud operatsioonide tulemusena.\nAja jooksul muutuvad klõpsud ja pragud perioodiliseks.\nLisada võib ka näo alumise osa turse ja jäikuse tunne toidu närimise ajal. Neuroos Mida peate sellest teadma? Teine vastus küsimusele "miks lõualuu puruneb närimise ajal" - neuroos. Seda seisundit võib põhjustada pikaajaline stress. Närvilise põnevuse tõttu on mõned kehaosad piiratud.\nLõualuu liigesed ei ole erand, sest nad on peaaegu alati stressis. Klõpsamine ja pragunemine toimub tavaliselt staatiliste rünnakute taustal.\nLõualuu liigespõletik: sümptomid, ravi ja ennetamine - Artriit April\nKroonilise artriidi korral on sümptomid veidi erinevad.\nPealeht Millest crunches lõualuu ühine ja kuidas seda ravida kuidas oli ja mida ütles Smuul kitsamas ringis, olin siis poisike ja asjad, millest ma midagi aru ei saanud, Debora ja Juhani ühine tutvuskond lõhenes.\nMalocclusion Kuidas see probleemi mõjutab? Mõnikord puruneb lõualuu ebahariliku hammustamise tõttu suu avamisel. Tulevaste hammaste algus hakkab Crunch liigesed loualuu ravi imikus veel emakas.\nTänapäeval eristavad hambaarstid mitut tüüpi lõualuu sulgemist. Kui seda puudust lapsepõlves ei korrigeerita, võib see vanuse tõttu mõjutada liigeste tervist. Lisaks pragunemisele ja klõpsamisele võib see kahjustada hambaemaili.\nLihaskoe omadused Erilist tähelepanu tuleks pöörata sellele aspektile. Kriisi põhjuseks võib olla lihaskoe omadused.\nSee võib erineda kõrge elastsuse ja tiheduse poolest. Mõned lihased on kiiresti venitavad ja väga elastsed. Kui kiud on plastilised, on nende võime liigest kinnitada oluliselt väiksem. Selle tulemusena väheneb sidemega aparaadi toon. Nõrgestamine võib järk-järgult kaasa tuua mandli alandamise liigeses.\nVäliselt ei ilmne see praktiliselt, sest moonutused on tähtsusetud. Aja jooksul võivad suureneda sümptomid, nagu närimine ja näo asümmeetria. Vale sööki Lõualuu liigeste paigutamise võib põhjustada ebatäpne mehaaniline toime närimise ajal. Lõualuu vigastus võib tekkida kõva toidu närimiseks või närimiseks.\nCrunch esineb kohe ja sellega kaasneb äge valu. Sõltumata pannakse lõualuu sellisele kahjustusele peaaegu võimatuks. Patsient peab võtma ühendust kirurgiga.\nPärast lõualuu seadmist võib tekkida ebamugavustunne. Jätkub mõneks ajaks lõhenemine ja klõpsamine.\nNäärmete ja adenoidide põletik Mida peate sellest teadma? Mõnikord ilmub lõualuu ja adenoidide põletiku tõttu lõualuu ja pragunemine. Probleemi tekkimisel antakse patsiendile tavaliselt kirurgiline sekkumine. Raskust võib raskendada neelamisraskused.\nSageli klõpsab lapse lõualuu sel põhjusel. Bruksism Täiskasvanutel ja lastel täheldatakse mõnikord hammaste kiristamist. See probleem on eriti ilmne öösel. Seda kõrvalekallet meditsiinis nimetati bruksismiks. Puhkuse ajal lepivad lõualuu lihased tahtmatult kokku. Selle tulemusena hakkavad hambad üksteise vastu hõõruma. Harjade uhendite seadmete tootlemine kaed ajal ilmneb see haigus lõualuu lõhenemisest.\nLastel kulgeb haigus vanusega. Tõsisemad patoloogiad Mis siis, kui lõualuu crunches?\nPöörake tähelepanu kaasasolevatele märkidele. Järgmised sümptomid peaksid tekitama tõsist muret: valulikkus suu avamisel, hammaste kokkusurumisel ja närimisel; ebamugavustunne, kui vajutate paremale või vasakule küljele; helin või tinnitus; valu annab näo alumise osa ja kõrvade ala; turse ja punetus; valusad tunded ilmuvad isegi vestluse ajal.\nÜhise kriis võib olla seotud tõsise patoloogiaga. Kuid selle seisundi diagnoosimiseks on tavaliselt väga raske. Täpsete põhjuste väljaselgitamiseks tuleb läbi viia keha täielik uurimine, testide Kuidas aidata liigeste poletikku, lõualuu CT-skaneerimine.\nDiagnostika Sellised spetsialistid nagu ortopeed, hambaarst, kirurg saavad lõualuu probleemidega toime tulla.\nKas teadsid, et vale suurusega rinnahoidja paneb pea valutama? Kui valu kordub või ei möödu mõne päevaga ning lisaks on probleeme ka ülaseljas, õlas või kätes, on tähtis otsida abi arstilt, osteopaadilt või kiropraktikult. Kaelavaevuste peamised põhjused on järgmised: 1 lihaste tasakaalutus — pikad tunnid arvuti ees soodustavad kaelalihaste düsbalanssi, kuna ühed lihased on pidevas pinges ja teised lõdvestunud. See piirab kaela ja pea liikumist, võib ärritada seljaajunärve ja põhjustada nende pitsumist. Kokkusurutud närvid saadavad aga omakorda valusignaale pähe, ülaselga või isegi käsivarde, põhjustades neis piirkondades valu.


Feminism tähendab naise otsustusõigust ja -võimet — Sirp\nPiia Ruber Griselda Pollockiga vestleb Reet Varblane. 30. IV esines teaduste akadeemia saalis kunstiakadeemia kunstiteaduse instituudi 20. sünnipäeva loengusarjas väljapaistev feministlik mõtleja, kultuuriteoreetik ja kunstiteadlane Griselda Pollock. Tema uurimused ehk, nagu ta ise neid nimetab, feministlikud sekkumised on juba Rozsika Parkeriga kahasse kirjutatud raamatust „Vanad armukesed” (aga „Old Mistresses” võib tõlkida ka „Vanad perenaised”, ilmus 1981. aastal) hinnatud feministlikku mõtteviisi jagavate kunstiajaloolaste ja avarama lähenemisega kultuuriteadlaste, aga ka kultuuritähenduse üle mõtlejate seas. Tema uurimused pole eeskujuks mitte ainult anglo(ameerika) kultuurikeskkonnas: olen veendunud, et paljud Eesti noorema põlvkonna kunstiteadlased ja ka kunstnikud on vaimustusega lugenud Pollocki kirjutatud ja koostatud kogumikke „Visioon ja erinevus” („Vision & Difference”), „Avangard ja retsenseeritud poolehoidjad” („Avantgardes and partisans reviewed”, kirjutatud kahasse Fred Ortoniga), „Vaadates tagasi tulevikku” („Looking back to the future”), „Virtuaalne feministlik muuseum” („Virtual Feminist Museum”) jt. Griselda Pollocki sügav teadmiste pagas, analüüsi- ja sünteesivõime ning eelkõige kriitiline mõtlemine on heas mõttes kadestamisväärne. Griselda Pollockil on Eestiga ka juba varasem side: ta oli Katrin Kivimaa doktoritöö juhendaja. Pollockil on veel omadus, väga hea (kunsti)teadlase eeldus: empaatiline ning jätkuvalt uudishimulik. Kivimaa meenutas loengut sisse juhatades, kuidas Pollock talle tundmatu Eesti kunstniku puhul vaimustusse sattus ning leidis kunstniku töödes midagi täiesti uut, mida me ise pole osanud tähele panna.\nOlete pealkirjastanud oma loengu küsimusena „Kas ma nägin seda unes või toimus kunstis ja kunstiajaloos tõesti feministlik revolutsioon?”. Kas kunstis ja kunstiajaloos on olnud revolutsioon? Kui on, kas see oli edukas? Või on mõttekas rääkida hoopis feministlikust evolutsioonist kunstis ja kunstiajaloos?\nOlen ise oma (kunsti)teaduslikku uurimistööd nimetanud feministlikeks sekkumisteks. Juba tõsiasi, et tegemist on paljude lugude, sekkumistega, mitte ühe kaanoniga, on olnud radikaalne lähenemine kunstiajaloole.\nFeminismil on väga pikk ajalugu: soolise jaotumise, mehe ja naise positsioonide, staatuse, hierarhia kohta on esitatud küsimusi keskajast peale, kui mitte varem. See problemaatika tõusis võimsalt esile XVIII sajandi valgustusaja ning XIX sajandi emantsipatsiooni kontekstis. XX sajandil saab rääkida sümboolsest revolutsioonist: küsimus ei olnud enam selles, kas naistel on õigus haridusele või valida ning olla valitud, vaid muutused on olnud märksa sügavamad ja süstemaatilisemad. Feministliku mõtte pika ajaloo pinnalt võib tõesti rääkida evolutsioonist.\n1960ndate lõpul aga leidis aset midagi märksa radikaalsemat kui varem: see ei olnud poliitilise revolutsioonilise teadvuse järsk tõus, nagu oli XX sajandi algul, see oli vähemuste eneseteadvuse järsk esiletulemine. Just siis võis tõdeda, et üldiselt omaks võetud kaanonist välja jäetud, seni tunnustamata indiviidid teadvustasid end ajaloosubjektina. See liikumine haaras etnilisi ja rassilisi vähemusi, koloniseeritud inimesi ja noori ning toimus märksa varem alanud feministliku mõtlemise ja ajalookäsitluse kontekstis, selle tõttu ja abil. See oli kindlasti revolutsiooniline moment.\nPrantsuse mõtleja Julia Kristeva rõhutab revolutsioonis mässu, vastuhaku (revolt) aspekti – ümberpaigutamist, vägivalda. Radikalismis saab eristada mitmeid tasandeid. Feministliku teadvuse rakendamine kunstiajaloo kirjutamisse, selle mõistmisesse oli kahtlemata väga radikaalne samm. Kunstiajaloo struktuur ja sümboolne poliitiline teadmatus nõudsid täielikku ümbermõtestamist. Kuidas sai XX sajandil kirjutada kunstiajalugu, kust naised olid täiesti välja jäetud? Just XX sajandil kirjutati naisteta, naiskunstniketa kunstiajalugu. XX sajandi algul kaasati naised avalikku ellu: nad said valimisõiguse, omandasid järjest parema hariduse, ühiskond liberaliseeriti, aga modernistlikust, avangardistlikust kunstist (kunstiajaloost) jäeti naised välja.\nKui võrrelda kunstiajalugu moodsa kirjandus-, muusika- või teatriajalooga, kas ka need on ehitatud üles mõnele suurele nimele, jätnud välja naised-loojad või on selline kirjutamisviis midagi kunstiajaloole spetsiifilist?\nMa pole küll teiste kultuurivaldkondade ekspert, kuid modernismikontseptsioonis kui sellises on palju ühist: seetõttu võib tõdeda ka kultuuri ühismälu loomisviisis ühtelangevust. Modernistliku kultuurimudeli loomisel on mehelikkusel eriline roll. Modernistlik kultuurimõiste on egalitaarne: see on märksa enam seotud hariduse ja akadeemilise sfääriga, on kaugenenud argielust; kultuurivaldkonnas tegutsejail on märksa kindlam visioon, mida nad tahavad saavutada, kuhu välja jõuda, selle elluviimiseks moodustatakse kõikvõimalikud rühmitused, institutsioonid. Ka naisi on avalikus elus, kultuuris märksa rohkem näha, ka kunstis jne. Nad on jätnud oma jälje, neil on oma lugu, kuigi see ei kajastu suures modernistlikus (kunsti)ajaloos. See on väga kummaline struktuur.\nTeine asi, mis iseloomustab XX sajandi kunstiajaloo kirjutamist, on selle seotus rahvusriikide, rahvusluse ideoloogia tekkimisega XIX sajandil. Muusika- ja teatriajaloo puhul on seda vähem näha, kuid kunstiajaloo puhul on see lausa olemuslik tunnusjoon. Kunst ja arhitektuur väljendavad rahvuse olemust, neil on rahvuslik iseloom, siit ka rahvuslik kunsti- või arhitektuuriajalugu, selle sümboolne representatsioon.\nKas visuaalsed sümbolid, mis on kunsti-, aga ka arhitektuurikeele omapära, on mõjusamad kui näiteks verbaalsed sümbolid, keel, mida kasutatakse suhtlemisel ja mis on kirjanduse vahend?\nSõna, verbaalne keel on ka võimas hoiakute, kestvate mõistete kujundaja: näiteks Gustave Flaubert’i „Madame Bovary” põhjal oli kõigile selge moodsa naise olemus (armulugudele vastuvõtlik, kirglik natuur). Kui rääkida soolisusest (gender), siis tähendab see kõigepealt tegeliku võimu problemaatikat: sotsiaalökonoomia, õigussüsteem, materiaalsed võimalused. Kõik see, mille üle mehed võivad otsustada, naised aga mitte jne. Kuid soolisus, soolised suhted tähendavad ka sümboolset representatsiooni, asümmeetrilist hierarhiat: keskklassist rääkides rõhutatakse mehelikkust, massi puhul naiselikkust. Modernistliku ühiskonna üks paradokse seisneb selles, et vanamoodsaid arusaamu rünnanud, avaramat ühiskonnapilti üles ehitada aidanud jõud on transformeeritud millekski, millel on väiksem sümboolne väärtus. Ühiskond, kultuur on ehitatud üles vastanditele nagu kõrge ja madal, intellektuaalne ja sensibiilne, mehelik ja naiselik. Kui räägitakse muusikast, siis rõhutatakse suuri väärtusi (rahvuse suurus, kodumaa-armastus), helilooja isiksus on jäetud tagaplaanile. Kunstniku-kontseptsiooni puhul on saanud oluliseks tema sümboolne isiksus, kuhu on investeeritud üldiselt valitsevad väärtuskriteeriumid.\nSotsiaalse revolutsiooni tulemusena on mehel ja naisel õigus haridusele, kodule, tööle, reisimisele jne, kuid kultuurivaldkonnas, kus mängib kaasa sümboolne väärtustasand, on naise tegelikkus märksa piiratum: igaüks võib saada paberi ja pliiatsi ning joonistada pildi, aga et olla arhitekt, kes loob ühiskondlikult tähtsaid hooneid, või disainer, kes konstrueerib keerulisi tehnilisi lahendusi, on vaja juurdepääsu tehnoloogiale.\nKui mõelda siinkohal ka muusika peale, siis hakkas ju isa õpetama Amadeus Mozartit varajasest lapsepõlvest peale musitseerima, muusikainstrumendil mängima, aga ka muusikat kirjutama. Mozarti õele, kes oli suurepärane viiulimängija, muusikakirjutamist ei õpetatud.\nEuroopa kultuuriajaloost on ju teada, et aadli-, hiljem ka kodanlike neidude hariduse juurde käis oskus musitseerida ja maalida, aga ka teadmine, et oskust saab kasutada vaid koduseinte vahel, intiimses sfääris, et sellega ei teenita elatist.\nKüsimus pole niivõrd selles, kas naised said ligipääsu professionaalsele (kunsti)haridusele, vaid selles, kuidas kaitsta sümboolset loojakontseptsiooni (helilooja, kirjanik, kunstnik). Naised võivad praegu ennast teostada väga paljudel aladel, kuid kui mõnel erialal on liiga palju naisi, siis selle maine kahaneb, pole enam see, mis oli n-ö meeste ülemvõimu ajal.\n1960ndate lõpu ja 1970ndate feministlik revolutsioon mitte ainult ei jätkanud varasemat võitlust naiste õiguste eest, see polnud enam nii tähtis, vaid just siis hakati esitama sügavamaid, kriitilisemaid küsimusi. Kas individualismile, edukusele ja konkurentsile üles ehitatud kapitalistlik ühiskond on see, mida tegelikult tahame? Mida on see endaga kaasa toonud? Või mida on tähendanud totalitaarne režiim? Millised inimesed tahame olla? Mida naine ise tahab? Küsimus ei ole ega tohigi olla ainult selles, et naine saab ennast teostada maskuliinsete väärtuste järgi üles ehitatud ühiskonnas, vaid mida tuleb ühiskonnas, elukorralduses muuta.\nJulia Kristeva on toonud meie mõtlemisse „naiste aja” määratluse. Kui mõelda praeguse feministliku mõtlemise ja liikumise peale, siis see pole kaugeltki enam Euroopa või ka Ameerika Ühendriikide nähtus, järjest enam on ennast kehtestanud feministid Aasias, viimasel ajal just araabia maadel, aga ka Lõuna-Ameerikas, Aafrikas. Kui palju tuleb feministlikus mõtlemises (ka kunstimõtlemises) arvestada lokaalse eripäraga?\nSee on väga oluline ning viimasel ajal esile kerkinud aspekt, kuid feministliku mõtlemise puhul ei tohi jääda pidama ajalisse skaalasse – feministlik mõtlemine algas Euroopas, siis liikus Ameerikasse ja sealt edasi Aasiasse jne –, feminism on märksa varajasem nähtus, soolisuse teadvustamine ei puuduta ainult Euroopat. XIX sajandil saab kõnelda Jaapani ja Korea naisliikumisest, aga ka seal on sellel pikem ajalugu. Kui tulla tagasi Euroopasse, siis on just Ida-Euroopa naisliikumisel, feministlikul mõtteviisil pikk ajalugu: võtkem või Rosa Luxemburgi, Clara Zetkini või Aleksandra Kollontai tegevuse XX sajandi algul. Naiste õiguse küsimused kuulusid sotsialistlikku ideoloogiasse.\nFeminism on toiminud ühiskonna traumana, sest on rünnanud nii paljusid sümboolseid mõisteid, mida modernismi ajal hakati pühaks pidama. Aga see on olnud ka naistele suur trauma.\nSoolisuse problemaatikal on vähemalt meil Eestis olnud ambivalentne tähendus: kui see kerkis esile 1990ndate algupoolel, siis kippus ühiskonnas valitsema seisukoht, et lahendagem olulisemad küsimused (ikka majandus!) ja siis tulgem selle juurde tagasi. Nüüd aga püütakse seda pareerida väitega, et jälle see feminism, see on nii tüütu, nii ajast ja arust! Usun, et meie puhul on sellel nõukogude ajast ebameeldiv maik juures, kuigi võrdõiguslikkusest sai rääkida vaid ideoloogias, mitte tegelikkuses, kus nii argielu kui ka sümboolsel tasandil valitses soolisuse küsimustes täielik tasakaalutus.\nKuid see pole vist nii pelgalt Ida-Euroopas. Kas feministid – teadlased, aktivistid, kunstnikud, kirjanikud – on teinud midagi valesti? Või on see kaitsemehhanism, et maailm püsiks n-ö endisena?\nKõigepealt tuleb mõelda, kes väidavad, et feminism on ajast ja arust, et see on möödaniku nähtus. Meil on performatiivne ühiskonnakord, kus millegi väljaütlemine tähistab selle tühistamist, soov iseenesest millegi täitumist. Psühhoanalüütilisest aspektist võib seda vaadata kui vastuhakkamise vormi, sest ei taheta privileegidest loobuda. Feminismi (ka kunsti ja kunstiajaloo mõttes) puhul tuleb rõhutada selle revolutsioonilist momenti, sest feministid nõuavad kiireid muutusi, muutuste elluviimine eeldab aga tohutut energiat, tööd nii meestelt kui ka naistelt. Seksuaalteenuste pakkumise, prostitutsiooni liikumises Euroopast välja, Kolmandasse Maailma, sealse naistevastase vägivalla kasvus, isegi inimkaubanduses on lihtne süüdistada feministe: nende võitluse tulemusena on prostitutsioon paljudes Euroopa riikides keelatud, Euroopa naised ise ei ole enam nõus teenima elatist prostituudina, seetõttu peavad mehed seda teenust otsima väljaspool Euroopat. See on absurdne süüdistus, aga sellega on lihtne manipuleerida. Feminism ei tähenda vormirõivastuse kandmist või käitumisviisi, feminism eeldab eelkõige iseennast puudutavate otsuste vastuvõtmist: kas tahan tööl käia, kas tahan last saada, milline on mu seksuaalne orientatsioon, kuidas ma sellega elan? See on keeruliste küsimuste kompleks.\nNaisliikumise tõstatatud poliitilised nõudmised, eelkõige naiste haaratus tööellu on praeguses kapitalismis ülihästi ära kasutatud. Naine on suurepärane tööjõud: ei ole orienteeritud vaid edule, nõus töötama keskastme positsioonil, üldiselt hästi haritud jne. Tarbimisühiskonna seisukohalt on naine väga hea tarbija. Kuna ühiskonna sümboolse ootuse tasandil nähakse naist endiselt ahvatleva seksuaalse olendina, siis on naine topelttarbija, sest vajab ilutööstuse vahendeid, et vastata ootusele. 1960ndate lõpul universumi missiks saamine eeldas, et see naine on kaheksa korda väiksemate mõõtmetega kui tollane keskmine naine. Nüüd peab modell olema keskmisest naisest kakskümmend kolm korda väiksemate mõõtmetega. Surve vastata soolisele ideaalile on võimsalt kasvanud.\nOma uurimustes, feministlikes sisselõigetes olengi püüdnud teada saada, mida naised-kunstnikud on ise mõelnud ja tahtnud, mitte mida nad oleksid pidanud mõtlema. Vabas ühiskonnas võib kunstnik ennast vabalt väljendada, oma häälega rääkida, meie, kunstiteadlased, moodustame tasandi, kus kunstniku sõnum asetatakse laiemasse konteksti, kus räägitakse juba kollektiivselt. Igasugusel kollektiivsel väljaütlemisel on poliitiline tähendus. Peame kaitsma pluraalsust, samal ajal looma oma poliitilist ruumi.\nXX sajandi kapitalismis on arenenud välja äärmuslik individualism, totalitaarses süsteemis äärmuslik kollektivism. Meie ülesanne on tuua individualistlikku maailma tagasi üldine, inimlik tasand. Tahame olla erinevad, kuid peame leppima sellega, et elame koos. Soolisus ei ole üks paljudest olulistest teemadest, vaid sellel on olemuslik, keskkonda, moraali, inimväärikuse küsimusi haarav tähendus. Suur samm on astutud, kui mõelda interneti inimõiguste saitide peale, aga internetis on 30 000 pornosaiti, teismelistele mõeldud seksiprogramm, mille põhjal noor inimene konstrueerib naise (aga ka mehe) mõiste.\nViimase kümne aasta jooksul on organiseeritud õige mitmeid suuri feministliku kunsti retrospektiive, võib rääkida lausa buumist. Aga mitte ühtegi neist pole tehtud Inglismaal? Kas see on kunstipoliitika?\nSama küsimus esitati mulle ka juba 2005. aastal Stockholmis suure Rootsi feministliku kunsti retrospektiivi „Kunstifeminism” („Konstfeminism”) avamisel. See oli üks esimesi retrospektiive, kirjutasin selle kataloogi artikli rahvusvahelise feministliku kunsti arengust. Siis mul polnud vastust. Inglismaal on 1960ndate lõpust peale olnud palju väga tugevaid feministlikke kunstiajaloolasi (Roszika Parker, Hilary Robinson, Mignon Nixon, Fred Orton), juba 1970ndail organiseeriti mitmeid olulisi feministlikke näitusi, aga nüüdiskunstiinstitutsioonid ei ole praegu sellisest tagasivaatest huvitatud. Nad on keskendunud oma kogude ülesehitamisele ning korraldavad seetõttu monograafilisi, uurimuslikke, sügavuti minevaid väljapanekuid. Kultuurimälu seisukohalt on retrospektiivid ääretult vajalikud, veel praegu elava ja töötava kunstniku seisukohalt võivad need olla desorienteerivad. Kunstniku puhul tuleb silmas pidada kogu arengujoont.


13.03.10219 (2006) Sojakasvatus ohustab Brasiilia põlisrahvast - Maavalla Koda\n13.03.10219 (2006) Sojakasvatus ohustab Brasiilia põlisrahvast\nLaienev sojakasvatus ähvardab lõpu teha Brasiilia Mato Grosso osariigis elavale enawene nawe põlisrahvale. Yks maailma suurimaid sojakasvatajaid Blairo Maggi plaanib ehitatada põlisrahva maile vee-elektritamme, et sojakasvatamiseks vajalikku energiat saada. Maggi teeb keskvalitsuse juures lobi, et valitsus ei tunnustaks enawene nawede maad neile kuuluvana, kirjutas Roheline Värav.\nEnamik Blairo Maggi kasvatatud sojast turustatakse väljaspool Brasiiliat. Näiteks kolmveerand Yhendkuningriigis myydavast sojast on pärit just sealt.\nMuu maailma suhtes ysna umbuskliku enawene nawe rahvaga saadi yhendust alles 10187. aastal (1974). Tegu on väga väikese rahvaga, millel loendati tollal ainult 420 liiget. Enawene nawed on kummaline rahvas selle poolest, et nad ei söö punast liha. Seevastu armastavad nad kala ja metsmett. Kalapyygist sõltuvale rahvale on vee-elektritammide rajamine aga suur löök.\nBrasiilia president Inacio Lula sai võimule muuhulgas lubadusega põlisrahvaste huve kaitsta. Paraku on põlisrahvaste olukord Lula valitsusajal aina viletsamaks läinud. Järjest enam võetakse ära põlisrahvaste maad, kasvab põlisrahvaste vastane vägivald ning laste suremus. Peamiselt surevad põlisrahvaste lapsed nälga.\nEnawene nawed (inglise keeles)\nSurvival – Roheline Värav


Vali lemmikbänd Tallinn Music Weekilt - Kroonika\nMetsakutsu, TMW 2014 publiku lemmikFoto: TMW, pressimaterjalid\nLemmiku valimiseks tuleb minna Tallinn Music Weeki kodulehele http://tmw.ee/#!/vote-for-your-favourite või hääletada EMT Live äpis. Artiste, kelle hulgast valida, on festivaliprogrammis 227, lemmik võib olla nii kodu- kui välismaist päritolu. Hääletada saab kuni esmaspäeva, 30. märtsini. Võitjad, nii artist kui hääletanu, kuulutakse välja esmaspäeval, 6. aprillil. Möödunud aasta festivali raames pärjati publiku lemmikuks räppar Metsakutsu.\nÜhtlasi on EMT Live äpis võimalik panna kokku oma kava ehk teha endale personaalne festivaliprogramm. Otseülekandena saab EMT Live äpis vaadata laupäeval, 28. märtsil Kinos Sõprus toimuvat Positivus Festivali ja plaadifirma I Love You Records kontsertõhtut. Live äpi saab alla laadida EMT kodulehelt emt.ee/live.\nKoostöös EMT-ga on Tallinn Music Weekil käimas ka Instagrami-fotokonkurss „Pildista festivaliemotsiooni!". Võistluses osalemiseks tuleb laadida pilt koos märkega #tallinnmusicweek Instagrami. Vaata lähemalt tmw.ee/photo\nTallinn Music Week toimub sel nädalal, 25. – 29. märtsil üle kogu Tallinna. Üles astub 205 artisti 26 riigist, neist 121 esinejat Eestist. Tallinn Music Weeki festivalipassid on läbi müüdud. Müügil on kontsertide üksikpiletid hinnaga 5 -15€. Vaata siit: http://www.piletilevi.ee/est/piletid/muusika/tallinn-music-week-2015-35624/


Rõivas, ükski riie, kootud kangas - Anbzeng\numbes meile VÕIMAS\nSHIJIAZHUANG ANBZENGI IMPORT JA EKSPORDI KAUBANDUS, LTD. on tekstiili- ja rõivaste ekspordiettevõte, mis on integreeritud tootmise ja kaubandusega, tuginedes peamiselt rahvusvahelisele kaubandusele. Meie ettevõte asub Hebei provintsi Shijiazhuangi linnas, arenenud tootmise baasi ja HEBEI provintsi professionaalsete isikute meeskonnaga.\nMeie ettevõttel on kaks osakonda, üks on rõivaste osakond, teine on kangakateeder.\n--Appareli tooted: rõivad, jakk, teksad, särk, T-särk, seelik, püksid, lühikesed püksid, õueriie, vest ja nii edasi.\n--Kangatooted: puuvill, T / C, CVC, värvitud, denim.\nJacquard Corduroy kangas-126\nJacquard Corduroy kangas-114\nJacquard Corduroy võrk Fabr ...\nKahekihiline Jacquard Fabri ...\nCvc 8 Walesi velvetkangas ...\n28 Walesi velvetkangas TH ...\n21 Walesi žakardikangas TH ...\n21 Walesi imitatsioonibassein ...\n21 Walesi velvetkangas TH ...\nTr toimse kangas S3162


Eesti fosforiit on kullaauk\nRomet Kreek • 14. veebruar 2014 kell 4:14\nEesti kulla nimi on fosforiit. Kas Eesti suudaks seda kaevandada ja väetiseks toota sedasi, et maha ei jääks eluks kõlbmatu kuumaastik? On selleks sobilikke tehnoloogiaid? Kui ei, siis ei ole midagi teha – meenutame, nõukogudevastaseid meeleolusid Eestis aitas mobiliseerida oht, et NSVL hakkab Eestis fosforiiti kaevandama, kirjutab börsitoimetaja Romet Kreek.\nMulle meenus fosforiit kahel põhjusel. Esiteks varahaldusfirma GMO juhi Jeremy Granthami värske kvartalianalüüs, kus visatakse õhku küsimus, mis juhtub siis, kui Araabia kevad jõuab Marokosse (ja Lääne-Saharasse, mille esimene okupeerib).\nTeine põhjus on 12. jaanuari Äripäevas ilmunud Viru Keemia Grupi projektijuhi, reformierakondlase Kalev Kallemetsa lugu, mis räägib Eesti maavarade kasutuselevõtu potentsiaalist.\nHulk kasutamata maaki. Granthami hinnangul on maailmas kasutamata 20–30% fosforiidimaagist, mille kontsentratsioon on piisavalt kõrge, et seda efektiivselt ja odavalt toota, nii et põllumehed saaksid seda nõutud kogustes kasutada. Maroko ja tema kontrollitavas Lääne-Saharas asub 75% pluss-miinus 10% kogu maailma kõrge fosforisisaldusega fosforiidimaagist, mis on väiksema tootmiskuluga. Väljaspool Marokot on küllalt fosforiidimaaki, millest jätkuks umbes 50 aastaks, arvestades tarbimise kasvuks 2% aastas.\nTõenäoliselt jõuab maailmas väljastpoolt Marokot pärit fosforiidimaagi tootmises 30 aasta pärast kätte tipp ja siis algab põrgu. Kui Maroko pakkumise poolelt ära langeb, võib see tekitada suuri probleeme.\nMaroko tunnetab oma rolli turuliidrina ja hinnaseadjana. Kuid Marokost ei ole kaugel Egiptus, Süüria, Liibüa, Mali – mis on pigem mittefunktsioneerivad riigid. Mis juhtuks, kui Marokosse, kus on inimkonna ajaloo üks olulisemaid monopole, leviks ebastabiilsus?\nUSA või Hiina sõjavägi ei laseks tõenäoliselt Marokol muutuda mittetoimivaks riigiks. Kaalul on liiga palju – rahutused kogu arenevas maailmas toidu hinna tõusu ja väiksema viljasaagi tõttu.\nKallemets kirjutas, et meil on üle 2 miljardi tonni fosforiiti, kus P2O5 sisaldus on üle 15% ja mis on piisav väetise tootmiseks. 5 miljoni tonni fosforiidi töötlemisele saaks ühe uuringu järgi rajada 500 miljoni eurose investeeringu ja käibega tööstuse 1500 otsese töökoha ning 100 miljoni eurose riigituluga.\nTööd ja leiba. Kas meil on tahtmist tehnoloogia olemasolu korral kasutada maapõues olevat rikkust, et Eesti ja maailm saaks viljeleda nüüdisaegset põllumajandust? Mitte vedada välja fosforiiti, vaid toota sellest Eestis lõpptootena väetist sildiga “Made in Estonia”.\nEuroopa jõuaks seda osta. See pakuks tööd Eesti sadamatele. Ehk jääks osa väljarändavat tööjõudu Eestisse, kui tekiks kõrgepalgalisi kõrget lisandväärtust loovaid töökohti.


Venemaa väljendas nördimust seoses eestlasest sõjaveterani matusega - Maailm - Postimees.ee - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nVenemaa väljendas nördimust seoses eestlasest sõjaveterani matusega\n14. jaanuar 2014, 23:38\nToris saadeti viimasele teekodnnale Harald Nugiseks.\nVenemaa väljendas teisipäeval nördimust eestlasest sõjaveterani Harald Nugiseksi piduliku matuse pärast, edastas uudisteagentuur Interfax.\n«Me väljendame tugevat vastuseisu võetud kursile, millega toetatakse neonatslikke ja revanšistlikke meeleolusid, mis Eesti ühiskonnas juuri ajavad. Me kutsume Tallinna üles kohe ja tingimusteta vaatama üle lähenemise, mis on vastuolus Eesti kohustustega rahvusvaheliste inimõiguste vallas ning kahjustab riigi mainet ÜRO Julgeolekunõukogu liikmena,» märkis Venemaa välisministeeriumi volinik Konstantin Dolgov.\nTori kirikus saadeti eelmisel reedel viimsele teekonnale Kaitseliidu Pärnumaa maleva ja Noorte Kotkaste auliige erukapten Harald Nugiseks. Kaitseväelise matusetseremoonia Tori kirikus viisid läbi luteri kiriku piiskop Einar Soone ja kaitseväe peakaplan kolonelleitnant Taavi Laanepere, teatas BNSile Kaitseliidu pressiesindaja. Lahkunu auks oli üles rivistatud Vahipataljoni aukompanii, sõjasangariga jäeti hüvasti aupaukude saatel.\nDolgovi hinnangul oli tegemist suurejoonelise tseremooniaga, millel osales hulgaliselt kohaliku ohvitserkonna liikmeid, noorsoo esindajaid ja riigitegelasi.\n«Meie hinnangul on natsikurjategija pidulik matmine järjekordne ilming Eesti võimuesindajate väärastunud arusaamisest Teise maailmasõja ajaloolistest tegelikkusest ja natsiideoloogia traagilistest tagajärgedest tervete rahvaste saatusele,» sõnas Dolgov.\n«Me näeme seda sügavalt ebamoraalse solvanguna miljonitele erineva etnilise taustaga inimestele, kes piinati sõja ajal elajalikult surnuks natside ja nende käsilaste poolt, nagu Nugiseks,» lisas Dolgov.\nHarald Nugiseks sündis 22. oktoobril 1921. aastal Järvamaal. Ta oli Noorte Kotkaste Järva maleva liige.\n1941. aasta juulis hoidis Nugiseks kõrvale mobilisatsioonist Punaarmeesse, ent läks sama aasta augustis Saksamaa sõjaväkke. 1944. aastal osales Nugiseks lahingutes Narva rindel ning pälvis Vaasa-Vepsküla-Siivertsi sillapea likvideerimisel ilmutatud sõdurivapruse eest Raudristi Rüütliristi. Sõja lõppedes saadeti Nugiseks Siberisse, kodumaale saabus ta alles 1958. aastal.\nPärast Eesti taasiseseisvumist osales Nugiseks Kaitseliidu Pärnumaa maleva tegevuses ning valiti Noorte Kotkaste auliikmeks.\nHarald Nugiseks suri 2. jaanuaril 2014. aastal.\nRaudristi Rüütliristi pälvis vaid neli eestlast, lisaks Nugiseksile ka Alfons Rebane, Harald Riipalu ja Paul Maitla.\nHelsingi tänaval toimus tulistamine\nPompeo: USA loob koalitsiooni Hormuzi väina avatuna hoidmiseks Loe artiklit\nTeadlased avastasid pimedas helendava taskuhai liigi Loe artiklit\nSuri "Tiananmeni timukana" tuntud Hiina ekspeaminister Li Peng Loe artiklit\nŠoti tudeng sai Siberis trahvi feminismi loengu eest Loe artiklit\nVenemaa LGBT aktivist tapeti kodu lähedal (2) Loe artiklit\nVälisministri sõnul ei kavatse Araabia Ühendemiraadid Jeemenist lahkuda Loe artiklit\nÜllatavad arengud: Venemaa pakub Eesti idufirmadele raha ja turgu (1) Loe artiklit