Tänase päeva teema oli küll detsembrikuu eelarve, aga kuna ma ei ole eriline eelarve pidaja, siis ei oskagi midagi selle kohta kirjutada. Säästmises ei ole ma samuti kõige kõvem käsi. Proovin iga kuu ikka paremini ja küll kunagi korralikult selgeks ka saan.\nKüll aga ei ole mul kommet väga palju laristada. Kui lähen poodi, valin pigem sellised asju, mis on sooduses. Pikaajaline katse on näidanud, et minu jaoks pole vahet, mis marki kohv või juust parasjagu on. Ei tunne mingisugust maitsevahet. Muid toiduaineid ostan samuti vastavalt sellele, kus ja mis parasjagu soodsam on. Muide väike vihje, realiseerimiskeskusest võib ka täitsa normaalseid asju saada ;)\nSamuti meeldib mulle väga kaltsukates käia. No ei tõuse käsi maksma mingi pluuse eest jumal-teab-mis-hinda, kui tean, et mujalt saaks poole (või rohkem) odavamalt. Meil on väikese grupi sõbrannadega välja kujunenud ka selline komme, et kui keegi meist koristab enda kappi, siis pakutakse teistele. On ju teada tõde, et ühe vana on teise uus.\nMööbel on muide teine asi, mille taaskasutus mulle väga meeldib. Raha siiski ei kasva puu otsas. Ma nüüd ei tea, kas ma olen ainus, aga tavaliselt võtab hinge kinni, kui mõne eseme hinda uurima hakkan. Kodus üritame võimalikult palju asju ümber tuunida ja pisivigu lappida.\nSellist "lappimist" kasutan ka riiete puhul. Ma olen üks nendest, kes nõelub sokke ja paneb pükstele lappe, kui vaja on. Ja miks ka mitte. Maal õue mängimiseks mingisugust erifäänsit firmariiet selga panna ei taha. Aga lapitud pükstest ausõna kahju ei hakka. Lastel kordades vabam õues mütata, kui ei pea mõtlema riiete puhtusele. Tahaks tegelikult ise asju teha, aga ma ei oska. Õmblemisest ei jaga ööd ega mütsi ja kudumisega läheksin ilmselt ennem hulluks :D Las siis hetkel see jääda, äkki siis kui vanaemaks saan, õpin ära.\nIlmselgelt fännan igasugust järelturgu. Enamasti vaatangi pigem esimese tiiruga erinevates facebooki gruppides ja netiportaalides, kui jooksen kohe poodi. Vahel annab ka kodustest vahenditest teha/ehitada vajalikke asju. Näiteks oli meil vaja prügikasti. Kohe sihukest suuremat ja kaanega, sest kass käis muidu retsimas. Võtsime kätte ja tuunisime ära vana pesukasti. Kõik vahendid olid kodus olemas. Aega kulus... paar tundi ehk. Ise jäime rahule ja asi toimib siiani. Sellessuhtes on mul vedanud, et Meheraasul on kuldsed käed ja nupp nokib päris hästi.\nIlmselt on praeguseks juba aru saada, milline on minu suhtumine sellesse teemasse. Eile õhtul jäin kanal 11 pealt vaatama saadet "väikesed ostuhullud" ja sealsed inimesed ilmselt minu mõttemaailma ei jaga. Paar näidet:\nSeal oli üks ema kahe tütrega. Ema töötas kolmel kohal ja otsis neljandat, et lastele asju lubada. Tütrel oli hunnik jalanõusid (mul pole ilmselt terve elu jooksul ka sellist kogust olnud), millest enamus lihtsalt seisab. Riideid kanti põhimõtteliselt ühe korra ja siis visati minema. Perel kulus jõulude peale 1600 naela (1815,17€)!?! Eriti irooniline oli, et laps seal räägib, et tahab ema aidata ja käib ajalehti laiali jagamas. Siis tuli välja, et ta teeb seda emaga koos, sest nii on lihtsam, kiirem ja mugavam. Ema muidugi seda raha ei näinud.\nTeises peres kulutasid lahutatud vanemad lapse peale kuus nii palju, et ee, meil pole kuu sissetulek vist ka nii suur.. Kolmandas aga jäeti arved maksmata, et lapsel oleks poni ja selle jaoks vajalikud tarvikud.\nÜldiselt huvitav, maailmavaadet avardav kogemus on see saade. Ma ei usu, et iialgi suudaksin nii palju kulutada. Jah, lapse asjade eest olen nõus rohkem maksma, aga kuskilt siiski läheb see piir, millest ma üle maksma nõus ei ole. Jõulude ajal ka kindlasti hulluks ei lähe. Ägeda ja huvitava kingi saab ka nii, et järgmisel kuul ei pea nuudleid sööma. Mul ei ole muret ka jõululauaga. Ilmselt oleme sel ajal mu vanemate juures ja nad teevad alati nii kuradi palju süüa, et lõpuks sööme kaks päeva hiljem ka veel samu asju. Jõulupeo laua katame ühiste jõududega, siis on mu vanaemal sünnipäev... mul hakkab juba praegu sellest söögiorgiast mõeldes kõht valutama.\nÜritage teiegi jõulud valutult (ja ilma täielikku laostumiseta) üle elada! :)\nargipäev avaldan arvamust kodu käsitöö niimesiinelame taaskasutus\nSildid: argipäev avaldan arvamust kodu käsitöö niimesiinelame taaskasutus


Arutelud tõde, populaarne kahekümnendal sajandil, tekitas probleeme uue Vasturääkivus. Avastus psühhoanalüüsi aidanud muuta see ravimeetod, filosoofiliste ja psühholoogilise doktriin suhet teadvusel ja teadvuseta inimesele. Pragmaatiline lähenemine murdis traditsioonilise tõetunnetusele, sest ta uskus, et tõde tahes teooria on oma "töövõime", mis on, kuidas see sobib isiklik kogemus. Aga kõige populaarsem oli filosoofia teaduse ja tehnoloogia, mis on kasutusele keskmes globaalse probleemid põhjustatud STR. Komistuskiviks erinevate koolkondi muutunud humanitaarteadustes.\nAnalüütilise filosoofia võttis kategooriline ratsionaalselt-scientistic asendis. Ta ütles, et teaduslike teadmiste on ainus võimalik. Loogiline positivism, esindaja Russell, Carnap, esindajad Viini ring kasutatud aparaadi matemaatilise loogika luua spetsiaalne keeles. Ta pidi töötama ainult kontrollitav mõisted. Neilt on võimalik ehitada järjekindel loogilised struktuurid, mis on "taluvad" teooriad. On selge, et traditsioonilised humanitaarteaduste selline lähenemine on, nagu ta oli jäänud. Aga see pole veel kõik. Teooria "keele mängud" Wittgenstein ja tema järgijad ka põhjendatud vastuolu looduslike ja matemaatilise erialadel koos "teaduse vaimus."\nKõige selgem see trend on väljendatud mõiste Karl Popper. Ta leidis humanitaarteaduste eranditult kohaldada ja tõhusalt eitas neile õiguse teooria. Autor "avatud ühiskonna", mis põhineb kahel põhjusel. Esiteks tahes süstematiseerimine humanitaarvaldkonnas on liiga subjektiivne, ja teiseks - teaduse nakatunud "holistlik", mis muudab nad ei olnud faktilised asjaolud ja otsima mingi olematu terviklikkuse. Lisaks on nad irratsionaalne. Seetõttu Popper ründas ennekõike eripära selles valdkonnas inimeste teadmisi. Humanitaarinstituut - süüdistas filosoof - intellektuaalselt vastutustundetu. See põhineb irratsionaalne tundeid ja kirgi, et pime, lõhe ja takistada arutelu.\nKuid kõik need protsessid ei ole takistatud ja populaarsus vastupidine seos humanitaarteadused. Selline lähenemine moodustatud nägu kahekümnendal sajandil, not least, et Popper. Me räägime asutaja filosoofiline hermeneutika Hans-Georg Gadamer. Nõustute, et iga füüsiline ja inimeste teaduse fundamentaalselt erinevad meetodi tõlgendus, ei peeta filosoof negatiivne ja positiivne areng. Matemaatika, füüsika, bioloogia teooria on loodud vastavalt metoodikale. Ja viimane tuleneb teadmisi seaduste ja vabaaja (põhjuslikku) linke. Siin on roll humanitaarteaduste on, et nende tõde on tegelikule elule lähemal, et inimesed ja nende tundeid. Sest teooria loomuliku erialade peamine - see vastab fakte. Ja humanitaarteaduste, nagu ajalugu - nurgakivi ilmneb siis, kui sisuliselt sündmus ise startinud oma kuube.\nGadamer üks esimesi naasta positiivne värvi mõiste "asutus". See teebki "teaduse vaimu," mida nad on. Selles valdkonnas ei saa me teame abita eelkäijad, ja kuna traditsioon mängib väga olulist rolli meie jaoks. Meie otstarbekuse ainult aidata end valida asutus, kellele me usaldame. Ja traditsioon, et me järgime. Ja see ühtsus minevikust ja olevikust on roll humanitaarteadused.\nSöögisooda: keemiline valem. Keemiline valem soodat ja selle rakendamine\nFriikartulid: retsepti "Cheers"\nKiireim putukate maailma\nSilver kingitused hõbedane pulm: algne kingitus kaalukas päev


20 head võimalust kohvipaksu kasutamiseks - Alkeemia\nKohvipaksul on palju erinevaid kasutamisvõimalusidepositphotos.com\nKõigi kohvijoojate kodus leidub kohvipaksu, mis reeglina leiab tee prügikastis. Järgmine kord kui kohvi jood, kasuta kohvipaks hoopis nutikamal viisil ära. Siin on 20 head nippi, mille hulgast leiad kindlasti endale sobiva.\n1. Väetis taimedele. Eriti hästi sobib viljapuudele ja lilledele: roosidele, asaleadele, hortensiatele, kameeliatele. Kohv tõstab pinnase happelisust ja hoiab eemal kahjureid. Kohvipaksu võib lisada kastmisvette. Kui segada kohvipuru porgandiseemnete vahele enne külvi, tõusevad taimed kiiremini ja porgandid tulevad magusamad ja toitvamad.\n2. Lisa komposti hulka. Kohvipaks sobib väga hästi komposti sisse ja seda armastavad ka vihmaussid. Ära viska värsket kohvipaksu otse peenrasse, sest enne kasutamist peab see lagunemiseks aega saama.\n3. Mitmeid ebameeldivaid külalisi, näiteks sipelgaid ja nälkjaid, saad eemal hoida oma taimedest, riputades maapinnale kohvipuru. Kohvipaksu võib segada ka apelsinikoorte või teiste tsitruseliste tükkidega ja siis need ümber taimede kaitseks pudistada.\n4. Saab kasutada ka võitluses koerte ja kasside kirpudega ning teiste parasiitidega. Selleks tuleb kohvipaks peale koera pesemist niiskesse karvastikku hõõruda. See hirmutab kirpe ära.\n5. Toaõhu värskendamiseks võib lisada kohvipaksu kuivatatud lilledega vaasi sisse. Kuivatatud lilledeks on siis eriti hea lavendel, mis kuivatatuna on aromaatsemgi. Kohvipaksu võib lisada ka vana soki sisse ja kinni siduda.\nÄra viska kohvipaksu minema: 3 viisi, kuidas kasutada seda hoopis nutikamalt 22.04.2018\n6. Ebameeldivate aroomide kõrvaldamiseks paiguta külmkappi tass kohvipaksuga. See imab halva lõhna endasse.\n7. Kätelt ebameeldiva lõhna eemaldamiseks. Kui pärast toiduvalmistamist jääb halb lõhn käte külge, siis selle eemaldamiseks tasub käsi loputada kohvipuruga.\n8. Mask silmaaluste kottide ning tursunud silmade korral. 2 spl kohvipaksu, 2 spl kakaopulbrit, 1 lusikatäis mett ja 3 spl piima või jogurtit segada. Kanda nahale, jätta 15-20 minutiks, kuni segu kuivab. Ahendab poore, vähendab naha punetust, eemaldab liigse rasvasuse, pinguldab ja niisutab nahka, vähendab silmade turset. Kohvipaksu võib lihtsalt ka veega vedelamaks teha, et moodustuks pasta ja määri seda silmade alla. Jälgi, et kohvi ei satuks silma ja hoia seda peal umbes veerand tundi.\n9. Keha koorimiseks. Sega pisut kohvipuru ihupiima või õli sisse - nii saad hea ja hästilõhnava kehakoorija ning siidise naha. Või kasutada ka näo jaoks. Kasulik teha ka enne randa või solaariumisse minekut. Sel juhul saab ühtlasema päevituse. Pese nägu. Sega kohvipaks mõne tilga oliiviõliga ja koori sellega oma nägu. Kui soovid, võid lisada ka pisut eeterlikku õli hea lõhna pärast.\n10. Mask tselluliidi puhul. Kohvipaks tuleb segada oliivõliga, kanda probleemsele piirkonnale ja hõõruda suurte ringjate liigutustega naha sisse harja abil. Protseduuri teha 1-2 korda nädala jooksul. Kofeiin, mida sisaldavad ka paljud tselluliidikreemid, aitab võidelda tselluliidiga.\n11. Naha "lifting". Võtta 1/4 klaasi kohvipaksu, lisada 1 munavalge. Kanda mass masseerivate liigutustega näole. Kui segu ära kuivab, pesta puhtaks.\n12. Juuste väljalangemise vastu. Enne pea pesemist saab teha peamassaaži koos kohvipaksuga. Hõõruda kohvipaksu veega niisutatud peanaha sisse. 10-15 minuti pärast võib maha pesta. Ei soovitata blondi juuksevärvi korral, sest võib toonida tumedamaks.\n13. Juuste toonimiseks tumedate juuste korral. Teeb tumeda värvi sügavamaks. Kohvipaksu sisse võib ka hennat lisada. Annab vase tooni. Värv jääb veel paremini kinni, kui lisada kohvipaksu palsami sisse ja kanda juustele kogu pikkuses. Hoida vannimütsi all peas 15-20 minutit ja pesta hoolikalt maha. Kohvipaksu võib lisada ka šampooni hulka. Võib loputada ka kange kohviga (lahusega).\n14. Kohv on naturaalne värvaine - sellega saad värvida mune, lõnga ja muudki. Mida rohkem kohvipaksu, seda tumedam saab. Mune keeta lahuses 10 minutit, riiet pool tundi. Vajadusel lisa pisut äädikat - see aitab värvi kinnitada.\n15. Mööblikriime saad peita, kui hõõrud neisse kanget kohvi. Vatipulgaga, mis on lahuse sisse kastetud. See on sobiv meetod muidugi vaid siis, kui mööbel on tume.\n16. Nõude pesemiseks. Kui tahad ökoloogiliselt puhast nõudepesuvahendit või kui oled reisil, matkal või piknikul, kus pole sooja vett ega nõudepesuvahendit käepärast, saad rasvased nõud puhtaks samuti kohvipaksuga hõõrudes. Heledate nõudega tasub olla siiski ettevaatlik - mõnel juhul võivad parkained jätta tumedaid jälgi.\n17. Külmuta hommikusöögist üle jäänud kohv jääkuubikuteks - nende abil saad hoida oma jääkohvi külmana ilma, et see liiga lahjaks muutuks.\n18. Ennustamiseks. Kohvipaksu on ennustamiseks kasutatud juba ammusest ajast.\n19. Libeduse tõrjeks talvistel tänavatel. Soola asemel.\n20. Kohvikunsti tegemiseks. Kohvipaksuga saab ka maalida ning trükkida.


Kromatiid – Vikipeedia\nJoonis: 1) kromatiid 2) tsentromeer 3) lühem osa parempoolsest kromatiidist 4) pikem osa parempoolsest kromatiidist\nKromatiid on geneetiliselt identse informatsiooniga koopia kromosoomist, mis on ühendatud sellesama kromosoomiga tsentromeeri kaudu.\nEnne raku replikatsiooni moodustab kromosoomi üks DNA molekul. Replikatsiooni käigus moodustub ühest DNA molekulist teine identne koopia, mis on omavahel ühenduses. Teisisõnu kahekordistub DNA hulk, aga mitte kromosoomide arv. Hilisemas raku paljunemis staadiumis eralduvad kromatiidid ning neist saavad individuaalsed kromosoomid.\nKromatiidipaarid peaksid normaalsel kujul olema identsed ehk homosügootsed. Mutatsiooni korral ei ole paarid enam identsed (nimetatakse heterosügootseteks) ning sellest tulenevalt võib organismis tekkida erinevaid terviseprobleeme.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kromatiid&oldid=5757572"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:14, 21. november 2020.


Värvilahendus - Palazzo Interiors\nVärvilahendus on oluline osa kogu sisekujundusliku idee loomisel. Selle valimisel on oluline mõelda, milline kombinatsioon looks terviku kõikide ruumide vahel ning oleks heaks põhjaks mööbli ja tekstiilide valikule.\nVärvide valik sõltub paljudest erinevatest komponentidest, millest põhilised on:\nruumilahendus, ruumi suurus\nkasutamise eesmärk – kas kodu, kontor või avalik ruum\nvalitud interjööri stiil\nParim on valida mõned värvid, mis on kõikides ruumides ühised. See hoiab tervikut ning ei tekita olukorda, kus liigne värvivalik muudab õhkkonna kirjuks ja närviliseks. Samuti tekib liiga erinevate värvide puhul kiire tüdimus ning uued remondiplaanid on kiired saabuma.\nEesti, Pärnu 80022 Papiniidu 58 Tel:+372 44 23 050 Mob+372 56 40 851 E-mail:


Chrysler Club Foorum • Vaata teemat - Neon ei lähe absoluutselt soojaks\nTänane kuupäev Neljapäev 21 Veebr, 2019 6:46\nFoorumi pealeht » Chrysler/Dodge/Jeep/Plymouth » Neon\nNeon ei lähe absoluutselt soojaks\nTeema pealkiri: Re: Neon ei lähe absoluutselt soojaks\nPostitatud: Teisipäev 19 Jaan, 2010 11:07\nHundu 98 kirjutas:\nUurin täna veepumba tööd,vaatab siis kas töötab!Temperatuuri näidik tõuseb seistes(umbes 10min.) natuke üle keskmise siis tuleb soojemat õhku ja kui sõitma hakkan siis langeb alla poole natuke ja tuleb jahedat/leiget õhku!\nTegelt... mul teisel autol sama probleem on. Termostaat sai vahetadud aga krõbeda külmaga jahutas Pirita teel mootori ikka maha sest vist 1000-1500 pöörde juures ei suutnud piisavalt sooja tekitada. Hetkel ei suutnud muud välja mõelda ku ainult sellele suurele radikale löön papi ette (75% katan), et jahutus väiksem oleks. Kahjuks jäi se kõik mõtteks sest käbi keeras ennast lahti ja nüüd on klapid peas.\nNeoniga iseenesest veel probleeme pole olnud sest kui ta leiab, et soojus pole piisav ei pane ta ka neljandat käiku ning linnas liigeldes on koju jõudes tavaliselt mootor vääga soe . Ka automaatse kondi sisselülituse likvideerisin (saab normaalselt esiklaasile sooja õhku suunata).\nPostitatud: Teisipäev 19 Jaan, 2010 19:20\nLiitunud: Teisipäev 11 Nov, 2008 17:55\nKus juures nospel neonil täiesti papiga peaaegu kinni kaetud!\nPostitatud: Kolmapäev 20 Jaan, 2010 8:33\nhm... Müstika.... Nüüd peab teema otsast lõpuni läbi lugema ja otsima, et ehk on veel miski nõuanne ridade vahele ära kadunud...\nPostitatud: Pühapäev 24 Jaan, 2010 22:39\nKontrollitud lõpuks,veepump töötab!Endale nagu tundus et nagu esiradika alumisel lõdvikul oleks nagu surve sees,kas eeldab siis et suur radikas umbes?\nMõjutab see üldse midagi aga ainuke asi mis veel puudu on õhufiltri kopsik,eest natukene filtrit keskelt näha?\nPostitatud: Esmaspäev 25 Jaan, 2010 10:36\nKui suur radikas oleks umbes siis kuumeneks su masin üle, salong sellest külmaks ei jääks, pigem vastupidi. Väike surve jahutussüsteemis on normaalne. Õhufiltri õhuvõtutoru puudumine ei saa seda ka põhjustada.\nIkkagi jääb üle kaks varianti: kas on kütteradikas umbes või ei liigu kütteseadme sees õhuklapid nii kuis vaja.\nPostitatud: Kolmapäev 27 Jaan, 2010 17:44\nOskab keegi nõu anda kuidas salongiradikale ligi pääseda!?


Sabo tooted - Wihuri Agri\nSABO TOOTEVALIKUST LEIAD:\nmuruõhutajad, muruniidukid ja aiatööriistad.\nLoe SABO toodete kohta ka inglisekeelsest trükisest.\nKuni 2020. aastani olid need masinad saadaval John Deere värvides ja logoga, kuid alates 2021. aastast SABO kaubamärgi all ehk vana hea ja kvaliteetne Saksa toode uue logoga uutes värvides. SABO muruõhutajad 38-BV ja 45-220 on väga vastupidavad ja kvaliteetsed masinad, mille abil saab turgutada talve jooksul väsinud muru.\nUued akutoitel käsitööriistad on suureks abiks nii aiatöödel kui ka kodustel remonditöödel. Neid on võimalus osta koos 6 Ah mahutavuse 40 V tööpingega Li-Ion aku ja laadijaga või ilma laadija ja akuta, kui teil juba on kodus mõni SABO akutoitel käsitööriist või aku – muruniiduk. Kõik need töötavad ühesuguste akudega.\nSABO 38-BV muruõhutaja CompactLine\nSoovituslik õhutusala: kuni 1500 m2\nNimivõimsus: 2,3 kW / 3400 p/min, 127 cm3 Briggs & Stratton õhkjahutusega ühe silindriline bensiinimootor\nÕhutusterade kõrguse reguleerimine: jah\nÕhutusterade arv: 15\nKogumiskott: lisavarustus SA561\nRattad kuullaagritel, 180 mm läbimõõduga\nKütusepaagi maht: 2.0 liitrit\nMõõdud: 1320 x 550 x 1000 mm (pikkus*laius*kõrgus)\nSABO 40-ACCU aku muruniiduk\nKui otsid kerget, vaikset ja vinguvaba muruniidukit siis SABO 40-ACCU on sulle just õige valik. Niiduk kaalub vaid 19 kg ja rattad on varustatud kuullaagritega mis muudavad niitmise eriti lihtsaks. Niidukõrguse reguleerimine käib kõigil ratastel korraga ühest nupust. Kui juhtute kogemata mõne suurema takistuse otsa sõitma siis lülitub niidutera automaatselt välja vältimaks suuremaid kahjustusi niidukile. Muruniiduki aku sobib ka SABO uutele aku käsitööriistadele.\nKomplektis 6 Ah 40 V aku, akulaadija ja murukoguja!\nHarjavaba mootor, tööaeg täis akuga u 45 min\nReguleeritava kõrgusega käepide, 3 asendit\nSoovituslik niiduala: 500 m2 / Lõikelaius: 40 cm\nKorpuse materjal: polüpropüleen / Koguja mahutavus: 44 L\nReguleeritav niitmiskõrgus ühest nupust, 6 asendit 2,4-7,5 cm\nKaal: ainult 19 kg! / Rattad kuullaagritel!\nMüratase mõõdetuna (LPA): 78 dB(A)\nMüratase garanteeritud (LWA): 89 dB(A)\nVibratsioonitase: ahw=1,0 m/s2 ja k=0,5 m/s2\nMudeli number: SA1781\nHind (sis km): 799 €\nSABO MS-36 aku trimmer\nSABO uus trimmer ei jäta sind muru niitmisel hätta ja masinaga kaasasoleva lõiketeraga saad ka kõrgemast heinast jagu. Selleks, et trimmerdamine eriti mugav oleks on komplektis kaasas ka rakmed ning kasutamise lihtsustamiseks on sel ergonoomiline ja enda pikkuse järgi reguleeritav käepide.\nKomplektis trimmipea, lõikeketas (254 mm) ja rakmed!\nLõikediameeter 356-406 mm trimmipeaga ja 254 mm lõiketeraga\nTrimmijõhvi paksus: 2 mm\nPöörlemiskiirus koormuseta – lõiketeral 6800 +-10% p/min ja trimmipeal 6300 +- 10% p/min\nKaal (ilma akuta): 4,5 kg\nMüratase mõõdetuna: 78 dB(A) trimmipeaga ja 82,8 dB(A) lõiketeraga\nMüratase garanteeritud (LWA): 96 dB(A) trimmipeaga ja 101 dB(A) lõiketeraga\nVibratsioonitase: ah=<2,5 m/s2 ja k=1,5 m/s2\nMudeli number: SA561121\nHind ilma akuta (sis km): 319 €\nHind koos 6 Ah 40 V aku ja laadijaga (sis km): 529 €\nSABO LB-934 aku lehepuhur\nSABO uus lehepuhur on väga kerge ja eriti võimas tööriist. Sellega saad lisaks lehekoristusele puhastada näiteks murutraktorit niitmisjääkidest ja miks mitte talvel koheva lumega kõnniteed puhastada või auto lumest puhtaks puhuda. Raskema töö jaoks on olemas eriti võimas ”Turbo” funktsioon ja pikema töö jaoks saab võimsusregulaatori soovitud tugevuse peale lukustada.\nKomplektis huulik tugevamak õhuvooluks!\nReguleeritav õhuvoolu tugevus\nMaksimum õhu liikumiskiirus: 209 km/h / maksimum õhukogus: 934 m3/h\nKaal (ilma akuta): 2,15 kg\nMüratase mõõdetuna (LPA): 87,8 dB(A)\nMüratase garanteeritud (LWA): 98 dB(A)\nMudeli number: SA560621\nHind ilma akuta (sis km): 209 €\nHind koos 6 Ah 40 V aku ja laadijaga (sis km): 419 €\nSABO HC-66 aku hekilõikur\nSABO uus hekilõikur on suureks abiliseks koduaia hekkide korrashoiul ja ilupuude kujundamisel. Hekilõikuri hea kaalujaotus, reguleeritav käepide ja pikk lõiketera muudavad hekipügamise väga lihtsaks ja nauditavaks.\nKaheltpoolt teritatud terad ja 3 asendiga käepide!\nErgonoomiline käepide kolme tööasendiga\nLõiketera pikkus 660 mm\nKorpuse materjal: magneesium\nTera lõikekiirus – 4000 +- 10% lõiget/min\nKaal (ilma akuta): 3,5 kg\nMüratase mõõdetuna (LPA): 92 dB(A)\nMüratase garanteeritud (LWA): 104 dB(A)\nVibratsioonitase: ah=3,2 m/s2 ja k=1,5 m/s2\nMudeli number: SA560121\nHind ilma akuta (sis km): 299 €\nHind koos 6 Ah 40 V aku ja laadijaga (sis km): 509 €\nSABO CS-25 aku kettsaag\nSABO uus kettsaag on vajalik abimees aiatöödel ja küttepuude varumisel. Eriti heaks abiliseks on see ehitus- ja remonditöödel siseruumides, kuna müratase on bensiinimootoriga analoogidest madalam ja mis kõige olulisem, see ei tekita üldse vingu. Saega on komplektis kaasas nii 250 mm kui ka 350 mm juhtlatt koos ketiga, et iga töö saaks tehtud.\nKomplektis 250 mm ja 350 mm juhtplaadid ja ketid!\nJuhtplaadi pikkus: 250 mm (kett: Oregon 91PJ040X) ja 350 mm (kett: Oregon 90PX052X)\nAutomaatne ketiõlitus, õlianuma maht: 180 ml\nTurvapidur, keti seiskumise aeg: <0,2 sekundit\nKeti liikumiskiirus: 20 m/s\nKaal (ilma akuta): 3,8 kg\nMüratase mõõdetuna: 92 dB(A)\nMüratase garanteeritud (LWA): 104dB(A)\nVibratsioonitase: ah=4,9 m/s2 ja k=1,5 m/s2\nMudeli number: SA561521\nAiatehnika müügiesindaja Simo näitab videos kui head tööd teeb SABO hekilõikur:\nRäägime Targa Tehnika Kodu podcastis, miks ja millal õhutada muru, kuidas saada lahti tüütust samblast ning milliseid töövõtteid kasutada ilusa muru loomiseks (klikka pildil)\nKüsi pakkumist või helista müügiesindajale


Muutke GIF läbipaistvaks - 2 veebipõhist läbipaistvat GIF-i tegijat - Filmitegija Näpunäited\nMõnikord peate võib-olla tegema GIF-i läbipaistva tausta. Kui te ei tea, kuidas seda teha, siis ärge jätke seda postitust kasutamata. Siin kogutakse 2 tõhusat viisi, kuidas aidata teil GIF-i muuta läbipaistvaks, ja pakub teisi 2 läbipaistvat GIF-i veebisaiti. Kas soovite videost GIF-i teha, proovige MiniTooli tarkvara - MiniTool\n2 parimat veebipõhist läbipaistvat GIF-i tegijat\nLäbipaistvad GIF-id meeldivad kleebistele. Mõlemal on läbipaistev taust. GIF-i läbipaistvaks muutmiseks on siin 2 veebipõhise läbipaistva GIF-i looja loend.\nLunapic on üks parimaid fototöötlejaid ja ka läbipaistev GIF-i tegija. Sellega saate luua läbipaistva taustaga GIF-i. Pealegi võimaldab see teil redigeerida GIF-i nagu GIF-i kiiruse reguleerimine, animatsiooni eemaldamine, GIF-faili suuruse optimeerimine ja nii edasi. Fototöötlusena võimaldab see fotolt tausta eemaldada ja muid täpsemaid muudatusi teha.\nGIF-i tausta eemaldajaga - Lunapic - saate GIF-i läbipaistvaks muuta.\nSamm 1. Avage Lunapicu veebisait ja laadige GIF üles, klõpsates nuppu Laadi üles nuppu.\nSamm 2. Seejärel hõljutage hiirt nupul Muuda menüüribal olev nupp ja valige viimane variant - Läbipaistev taust .\nSamm 3. Tausta GIF-ist eemaldamise alustamiseks klõpsake taustal.\nSamm 4. Pärast seda vajutage Rakenda nuppu muudatuse rakendamiseks.\nSamm 5. Paremklõpsake läbipaistval GIF-il ja salvestage see Internetist.\nSoovitage artiklit: 4 näpunäidet pildi läbipaistvaks muutmiseks .\n# 2. Tasuta veebipõhine pildiredaktor\nTasuta veebipildiredaktor on läbipaistvuse looja, mis aitab teil GIF-ist ja fotost tausta kustutada. Peale selle toetab teksti lisamine GIF-i , lisades GIF-ile ülekatte, vähendades GIF-i suurust ja nii edasi. Selle veebipõhise läbipaistva GIF-i tegijaga on kaasas kõik vajalikud redigeerimistööriistad, nii et vaatame, kuidas see töötab.\nSamm 1. Minge Tasuta veebipõhine pildiredaktor veebisaidil.\nSamm 2. Seejärel laadige GIF-i sihtkohta üles. Samuti saate GIF-i URL-ist üles laadida.\nSamm 3. Pärast GIF-i üleslaadimist lülitage Täpsem vaheleht.\nSamm 4. Sellel lehel peate valima Läbipaistvus tööriistaribal.\nSamm 5. Seejärel klõpsake GIF-i valgel taustal. Mõne aja pärast näete, et valge taust kaob.\n6. samm. Lõpuks valige Salvesta nupp läbipaistva GIF-i salvestamiseks.\nKas peate videodel või piltidel GIF-id üle kandma? Vaadake seda postitust: 2 lihtsat viisi GIF-ülekatte lisamiseks videole ja pildile .\nKust leida läbipaistvaid GIF-e\nKui tegemist on GIF-i leidjatega, on GIPHY ja Tenor alati nimekirja tipus. Vaatame, kuidas nendega läbipaistvaid GIF-e leida.\nÜhe suurima GIF-otsingumootorina omab GIPHY lugematuid GIF-faile ja kõiki neid saab tasuta alla laadida. Läbipaistvate GIF-ide leidmiseks sisestage lihtsalt otsinguribale „läbipaistvus“ ja vajutage klahvi Sisenema ja siis näete kõiki läbipaistvaid GIF-e.\nKuidas GIF-i GIPHY / Twitter / Pixiv / Google'ist salvestada? Kõik, mida soovite teada, on selles postituses. Nüüd lugege seda postitust ja laadige oma lemmik GIF-failid Internetist alla.\nNagu GIPHY, on ka Tenoril palju GIF-faile ja see võimaldab teil neid ilma piiranguteta alla laadida. Sellel on mõned armsad läbipaistvad GIF-id. Nende leidmiseks sisestage otsinguribale lihtsalt „animeeritud gifi läbipaistev taust”. Seejärel saate salvestada teile meeldiva läbipaistva GIF-i.\nSee postitus pakub teile kahte lihtsat viisi GIF-i läbipaistvaks muutmiseks. Kas olete õppinud, kuidas teha läbipaistvat GIF-i? Kui jah, proovige seda kohe!\nmis on winre_drv\nkuva peidetud faile USB-l\nebakõla ei saa kuulda teisi inimesi\nkontrolli alt kustutamine ei tööta\nWindows shell common dll on lõpetanud salvestusseadmete töö\nkuidas muuta mikrofoni tundlikumad aknad 10


Raplamaa parimad ettevõtjad selgunud - TRE raadio Rapla\nRaplamaa parimad ettevõtjad selgunud\n07/06/2018 Ott Ojand\n6. juuni õhtul tunnustasid Raplamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskus ning Raplamaa Omavalitsuste Liit Raplamaa parimaid ettevõtjaid. “Äritegu” 2017 tiitli võitis Kehtna valla ettevõte Vindor OÜ. “Väike ja Tubli” tiitliga tunnustati Pajo Saeveski OÜ-d, parim “Uustulnuk” on Frank Kutter OÜ. “Ettevõtja sõber” on Kovanäpsel MTÜ, “Töötaja sõber”: Salutaguse Pärmitehas AS ning “Tubli talu” tiitel anti üle Tõrvaaugu Mahe talu peremeestele. Eriauhinnad said Õpilasfirma „HR3“ Popsocketid ja Rahva lemmiku tiitli FIE Martti Raavel.\nKokku esitati konkursile 64 kandidaati, kelle seast valis parimad välja eri valdkondadest koosnev komisjon. Võitjad said auhinnaks Raplamaa kujulise vineerist seinakella ja Raplamaa hõbedased ning kuldsed rinnamärgid. Tavatu peokoht – Kohila Vineeritehases sobis suurepäraselt nii tunnustamistseremooniaks, Vaiko Epliku kontserdiks kui ka trikirattur Bert Ribuli etteasteks.\nTagged as Raplamaa\nAafrika õhtu kultuuriklubis Baas\nSellel nädalal lõpeb hajaasustuse programmi taotluste vastuvõtmine


Päikeseenergia ei ole kunagi olnud käega katsutavam | kodus.ee\nKüsi võtmed-kätte päikesejaama lahendust Elektrumist - 0% intress, järelmakse periood 5 aastat, sissemakse alates 15%. | Elektrum\nKas olete kunagi mõelnud, kuidas suurendada sõltumatust kõikuvatest elektrihindadest, parandada hoone energiatõhusust, suurendada kinnisvara väärtust ja elada keskkonnasõbralikumalt? Nüüd on selleks kõigeks võimalus, Elektrumi Päikese Klõps on investeering teie tulevikku.\nElektrum Päikese Klõps on võtmed kätte päikeseenergia lahendus. Kui teil on kinnisvara, kus saab katusele või maapinnale paigaldada päikesepaneelid, on teil võimalus toota iseseisvalt keskkonnasõbralikku ja taastuvat energiat ning kasutada seda tasuta 25 ja enam aastat alates päikesepaneelide paigaldamise esimesest päevast.\nkvaliteetseid päikesepaneele, Päikese Klõps valikus on Premium paketid monokristall paneelidega ja Value paketid polükristall paneelidega;\ntarnime ja paigaldame kiiresti ja mugavalt teie tarbimisele kõige sobivama võtmed kätte seadmekomplekti;\naitame liitumisel võrguettevõtjaga ning asjaajamisel kuni päikeseelektrijaama käikuandmiseni;\nvõimaldame omandada päikesepaneelide komplekt koos paigaldusega intressivaba järelmaksu teel tähtajaga kuni 5 aastat. Kuumakse alates 65 eurost;\nühist elektriarvet, selgeid hinnatingimusi ja soodsaid garantiitingimusi, ostame tagasi teie poolt toodetud ja omatarbest ülejääva elektrienergia;\npakume päikeseenergia jaamasid vahemikus 2,8 kW – 50 kW.\nvõimalust jälgida oma toodetud elektrienergiat e-Eleringi portaalis ning saada teavet erinevatest riiklikest taastuvenergia kasutuselevõtmisega seotud toetusskeemidest.\nValige sobiv paneelikomplekt\nVALUE - polükristall paneelidega komplektid\nPREMIUM - monokristall paneelidega komplektid\n- Makseperiood 60 kuud, intress 0%, lepingutasu 0 eurot\n- Näidispakkumises on hinnad arvestatud trapetsplekist katuse korral. Pakkumine võib täpsustuda ja muutuda pärast objekti ülevaatust.\n- Komplekti võimsus tähistab päikesepaneelide osa võimsust. Inverterite võimsused on vastavalt 4,2 kW 10 paneeliga komplekti korral ja 5,5 kW 20 paneeliga komplekti korral. Value 34 paneeliga komplektil 8,5 kW ja Premium 34 paneeliga komplekti korral 10 kW.\n- Pakkumine sisaldab liitumisdokumentatsiooni vormistamist, asjaajamist võrguettevõtjaga alates liitumisest kuni jaama käikuandmiseni. Vajadusel abistamist taastuvenergia toetuste taotlemisel. Pakkumine ei sisalda elektrivõrguga liitumistasu.\n- Tarnimine ja paigaldus 70 päeva pärast kliendilepingu sõlmimist\n- Mikrotootja lepingu sõlmimisel ostab Elektrum tagasi päikeseelektrijaama toodetud ja omatarbest üle jääva elektrienergia\n- Prognoosid on indikatiivsed. Päikeseelektrijaama tulevane tegelik tootlikus võib prognoosist erineda eeskätt varje tekitavate objektide ja ilmastiku tõttu. Hinnad võivad erineda sõltuvalt katusetüübist.\nPäikeseenergia tootmisgraafiku näidis kuude kaupa\nElektrum tagab täisteenuse „võtmed kätte“ põhimõttel: mitte ainult päikesepaneelide tarne ja paigaldamise kliendi asukohas, vaid ka kogu abi päikeseelektrijaama rajamisel kaasneva asjaajamisega ning finantseerimisel: sobiva suurusega süsteemi arvutused, liitumine võrguettevõtjaga, kooskõlastused kohaliku omavalitsusega, jaama käikuandmine, vajadusel aitame finantseerida jaama rajamist Elektrumi intressivaba järelmaksuga kuni 5 aastaseks perioodiks samuti nõustamine erinevate riiklike toetuste saamiseks. Seega tagame oma klientidele enese toodetud elektri maksimaalse tarbimise, päikesepaneelide soetamise parima efektiivsuse ning võimalikult kiire paigaldamise. Päikese Klõps päikeseelektrijaama rajamise protsess alates kliendilepingu sõlmimisest kuni üleandmis-vastuvõtuakti allkirjastamiseni võtab aega kuni 3 kuud ja me tagame, et klienti hoitakse igast etapist kursis ja talle pakutakse tuge.\nElektrum Päikese Klõps paketi valimisel ja Elektrumiga mikrotootja lepingu sõlmimisel kehtib teile edaspidi arveldamisel netosaldeerimise põhimõte. Toodetud elektrit kasutate peamiselt omatarbeks, kuid juhul kui päikesepaneelidega toodetud elekter ületab majapidamises kasutatavate elektriseadmete kogutarbimist, edastatakse omatarbest ülejääv kogus automaatselt üldisesse elektrijaotusvõrku. Elektrivõrku tagasi müüdud elektrienergia summa tasaarveldatakse automaatselt teie igakuise elektriarvega ning juhul kui omatarbest ülejääv ja elektrivõrku tagasimüüdud elektri eest olev summa on suurem kui elektrivõrgust võetud ja tarbitud elektri eest, siis jääb teile ettemaks järgmisesse kuusse. Käibemaksukohustusega füüsilistel isikutel ja juriidilistel isikutel tuleb sõmida eraldi ostuleping elektrülekandevõrku müüdud elektrile ja eraldi elektrimüügileping võrgust tarbitud elektrile.\nPaigaldatud päikesepaneelide kaitsmiseks äikesest tingitud kahjustuste eest soovitame varustada paneelid piksekaitsesüsteemiga ja ülepingekaitsega (juhul kui see ei sisaldu inverteris). Lisateenused on saadaval ainult juhul, kui hoone on varustatud maandusseadmega.\nSelleks, et valida kõige sobivam paneelide komplekt Elektrum Päikese Klõps - Premium või Value valikust ja saada just teile sobiv pakkumine, saatke meile pakkumiseks vajalikud andmed. Meie spetsialistid võtavad teiega ühendust ning tutvustavad teie personaalset pakkumist.


Süüria - elu varemete keskel - National Geographic\nSüüria - elu varemete keskel\n26. veebruar 2018 13:56\nRahvusvahelise lennujaama lähedale jäävas Ida-Aleppo Karm al Jazmati piirkonnas ehitavad töölised hävitatud tee asemele uut. | FOTO: SEBASTI?N LISTE\nSüüria kodusõda muutis inimeste elupaigad rusudeks. Nüüd, kui tavaelu on vaikselt taastumas, tuleb kaotatu uuesti üles ehitada.\nVarisemisohus hoone kolmandal korrusel kattis seinas haigutavat tühimikku läbipaistev kile, mis lasi tuppa roosakat loojanguvalgust. Helesinises kampsunis 60-aastane Amira Garman istus aiakiigel, mille varikatust kaunistasid kuldsed narmad. Katkine lühter, kus põles üksainus pirn, heitis tuppa nõrka valgust. Hädisest asendusaknast vaatas Amira teisel pool tänavat asuvat Al Yarmouki kooli, mille mänguväljakutel vedelesid nüüd padrunikestad ja omatehtud kahur.\nKallasehi piirkonna Al Yarmouki kool oli konflikti ajal relvastatud vastupanujõudude baas. | FOTO: SEBASTI?N LISTE\nGarmani pere elas varem ülemisel korrusel, millest praeguseks oli saanud kokkuvarisenud müüride ja rusude labürint. „Ma tahan olla oma kodus,“ ütles ta. Nad leidsid peavarju siin, hoone ühes kahest asustatud toast. Nende kodutänaval oli keset varemeid taasavatud poed ning inimesed sagisid ringi, pilk maas. Mujal kestis võitlus veel edasi, kuid Aleppos hakkas vaikselt taastuma tavaelu. Ent tohutu ülesehitusöö ootas alles ees.\nGarmani pere elas maatasa tehtud Ida-Aleppos Kallasehi piirkonnas, mis jäi Süüria armee piiramisrõngasse, kui valitsusväed kuid kestnud rünnakutega linna demokraatiat nõudnud mässulistelt ja teistelt president Bashar al Assadi režiimi vastastelt tagasi vallutasid. Aleppos, mis oli olnud Süüria suurim linn, elas varem ligi neli miljonit inimest, kuid sajad ja tuhanded põgenesid. Seitse aastat kestnud ränga sõja kestel on sama teinud miljonid teisedki Süüria elanikud. Üle 400 000 inimese on hukkunud ning ÜRO süüdistas Assadi vägesid keemiarelva kasutamises mitmes linnas, kus sai surma hulgaliselt inimesi.\nGarmani perekond põgenes maapiirkonda umbes kolm aastat tagasi.\n„Relvastatud mehed röövisid meid paljaks,“ räägib Amira abikaasa Saleh, pidades silmas valitsusevastaseid võitlejaid, kellest paljud olid kunagi olnud tema naabrid. Salehi hoiti aasta aega vangis, kuna opositsiooniväed leidsid tema kodust endise presidendi, Assadi isa pildi. 2016. aastal võitis armee osa linnast tagasi. Aasta pärast oli ligikaudu 300 000 elanikku koju naasnud. Paljud tagasi tulnud mehed pidid minema sõjaväkke.\nReede pärastlõunal sõid perekonnad Saadallah al Jabiri väljakul suhkruvatti ja turnisid hiiglaslike mitmevärviliste tähtede otsas, mis paigaldati eelmisel aastal maailma turismipäeval ning mis moodustavad lause „I LOVE ALEPPO“ („Ma armastan Aleppot“). Varem tungles siin turiste igast maailmanurgast. Nüüd rippus kahjustatud hoonel katkine loosung: „Aleppo on sinu linn ja vajab sinu kaitset.“ Väljak, mis sõja ajal oli mahajäetud, kihas elust. Jalgpallist lobisev noormeeste kamp oli tulnud Damaskusest siia arhitektuuri õppima ning noorukid uitasid nüüd, kaardid pihus, linnas ringi, plaanides ülesehitustöid. 18-aastane Rayyan Aloulou tegi koos opositsiooni võimu all olevast Idlibist külla tulnud emaga pilte. Varem 45 minutit kestnud reis oli naisel võtnud kümme tundi.\nPered ja sõbrad kogunevad Aleppo parki. Aleppo tähtsaima rongijaama Gare de Baghdadi lähedal asuvat 17-hektarilist parki pommitati konflikti käigus suurtükimürskudega. | FOTO: SEBASTI?N LISTE


18.05.18, 10:26 #1\nPoola, Senegal, Kolumbia, Jaapan\nSiin tuleb otseses mõttes terve maakera kokku - selles mõttes väga huvitav grupp. Ei ole ka ilmselget soosikut. Isiklikult on kindlasti Senegal kõige sümpaatsem, neilt ootan atraktiivset jalgpalli. Avamäng Poolaga võib aafriklaste jaoks väga otsustavaks kujuneda. Jaapanisse väga ei usu, Kolumbia oli neli aastat tagasi hea - kuidas seekord?\n26.05.18, 03:32 #2\nJaapan teinud üllatuslikult suure kukkumise. Viimases FIFA edetabelis oldi 60. kohal, mis väga lähedal ajaloo halvimale positsioonile (62). Pärast eelmist MM-i, mis lõppes võiduta, koguti end kiirelt, kui pandi kokku seeria, mil 14-st mängust võideti 11, aga nüüd on alates 2015 suvest tulnud kokku vaid 18 võitu. Läbi on käidud mitu välismaalasest "spetsialisti", aga tulemused on kõvasti kannatanud. Nüüd pukis uuesti ka kohalik mees Akira Nishino.\nKoosseis, mis jätkuvalt suuresti koosnemas Euroopas heal tasemel mängivatest palluritest, lubaks nagu paremaid tulemusi, kui viigid Haitide ja Iraakidega, nagu on olnud viimase 12 kuu jooksul. Viimase aja vorm tõesti midagi head tänavuselt turniirilt ei luba, aga potentsiaali tundub olevat.\nPoolaga sarnane lugu. EM-il oldi head ja koosseis täitsa hea, ent viimase aja tulemused kahvatu võitu. Vahepeal oldi kolm mängu nulli peal, enne kui õnnestus viimases mängus lisaminutite väravaga Lõuna-Korea alistada. Huvitav see, et kui EM-il lasti endale viie mänguga lüüa vaid kaks väravat, siis pärast turniiri on tulnud 15 kohtumisega kokku vaid kolm nullimängu.\nSenegal on sümpaatne sats ja võiks olla võimeline kordama oma 2002. aasta imelist teekonda, kuigi viimaste sõprukate viigid Usbekistani ja Bosniaga ei kvalifitseeru just julgustavate tulemuste sekka.\nColombia võitis palju austajaid neli aastat tagasi, aga edasine kulgemine on olnud päris vaevarikas, seega võib tõesti öelda, et selles alagrupis pole ühtegi otsest soosikut. Hiljutine võit Prantususmaa üle oli ilus, aga siis järgnes kohe viik Austraaliaga ning sellist ebastabiilsust ei saa ühe turniiri ajal endale lubada. Imelik, et Falcao on end Monacos uuesti leidnud, aga Lõuna-Ameerika valiktsüklis lõi Kohvimeeste 21-st väravast vaid kaks. James tegi samal ajal 6+4, nii et meeskond peab lootma, et nelja aasta taguse Kuldse Saapa võitja hea vorm püsib.\n06.06.18, 00:10 #3\nSelle turniiri kõige ühtlasem alagrupp, kuigi Kolumbia ja Poola on kerged favoriidid, siis nii Senegal kui ka Jaapan omavad samuti võimalusi edasi saada.\nKolumbia suutis neli aastat tagasi teha suurepärase turniiri, kui suudeti jõuda lausa veerandfinaali, James Rodriguez oli peatamatus hoos ja vedas võimsate esitustega oma tiimi.\nKolumbia on nagu Lõuna-Ameerika Horvaatia, koosseis on hea, aga siiski mitte piisavalt ühtlane, nagu mõne teise Lõuna-Ameerika tiimi koosseis (Brasiilia, Argentiina ja Uruguay).\nVäravas on David Ospina, kuigi ta on Arsenalis varuväravavaht, ei tohiks tema tasemes kahelda ja ma arvan, et tema pealt küll ei kärise. Ta on ka viimases kahes kohtumises värava puhtana hoidnud, tõsi vastased olid siiski veidi nõrgemast klassist kui Kolumbia.\nKaitseliin on Kolumbial tugev. Kas Jose Pekerman usaldab noori ja paneb Sancheze ja Mina koos keskkaitsesse? Sanchez tegi muljetavaldava hooaja Tottenhamis ja peaks olema kindel alustaja, Mina on vaikselt Barcelonas kanda kinnitamas. Kahe peale on koondises mängitud veidi üle 20. mängu, ehk kogemusi napib.\nOscar Murillo võiks olla Mina peamine konkurent Sancheze kõrval alustajana, kuid ta peaks siiski olema nõrgem mängumees kui Yerry Mina. Zapata on ilmselt langenud neljandaks valikuks, kuigi ta on selgelt kõige kogenum keskkaitsja tiimis. Isiklikult teda maha ei kannaks, sest ta hooaeg ei olnud väga halb ja kogemused on suurturniiridel väga tähtsad ja pigem on ta neljas valik tervise tõttu, kui ta esimene mäng piisavalt mängukõlblik on, siis ei ole tema alustamine sugugi võimatu.\nSantiago Arias on Sancheze kõrval teine kindel alustaja kaitseliinis, ta on juba pikalt üks Kolumbia põhimeestest olnud ja parem äär kuulub talle.\nVasakul on asjad veidi lahtisemad, kui Gironas hea hooaja teinud Johan Mojica võiks olla eelisseisundis, kuigi viimases sõprusmängus alustas Frank Fabra ja Mojica sekkus mängu poolajal. Ehk siis siin positsioonil võiks Pekermanil veel mõtlemisainet olla.\nKogenud Carlos Sanchez ja Mehhiko liigas suurepärase hooaja teinud Mateus Uribe võiks alustada keskväljal. Ülejäänud mehed ei ole teinud väga säravat hooaega.\nNende kahe ees alustab kindlasti meeskonna staar James Rodriguez (Kui Kolumbia mängib ühe ründajaga), kelle õlul lasub taaskord tiimi vedamine.\nParemal äärel alustab Cuadrado, kes peaks olema tiimi teine kreatiivsuse allikas ja Falcaole või ka Baccale väravavõimalusi tekitama.\nVasakul äärel on lood segasemad. José Izquierdo võiks alustada, ta tegi suurepärase hooaja Brightonis ja on ilmselt parim mees sellel positsioonil, seda eelkõige töövõime pärast, mitmed teised vasakujalgsed mehed ei pruugi nii palju tagasi töötada. Koduklubis mängis ta tihti madalamal poolkaitses.\nKolumbial on kaks maailmatasemel ründajat, ehk üpriski tõenäoline on, et alagrupis mängitatakse nii Falcaod kui ka Baccat korraga, oma grupis ollakse favoriidid ja eeldatavasti minnakse ründama. See tähendaks siis et James Rodrigueze mängiks madalamal positsioonil või siis vasakul äärel, mis võiks olla vähetõenäolisem. Bayerni eest mängis ta keskväljal päris sageli ja vähemalt grupis võikski siis Kolumbia mängida kahe puhta ründajaga.\nKolumbia on tugev ja ma ei näe mingit põhjust miks nad ei peaks edasi saama, mis annaks neile ka head võimalused taaskord veerandfinaali jõuda, Inglismaa neist tugevam ei ole ja Belgia ei ole ka midagi erilist, paberil oleks Belgia muidugi suur favoriit, kuid seni pole nad oma potentsiaali realiseerida suutnud ja Kolumbial oleks nende vastu kindlasti omad võimalused.\n09.06.18, 02:54 #4\nPoolaga sarnane lugu. EM-il oldi head ja koosseis täitsa hea, ent viimase aja tulemused kahvatu võitu. Vahepeal oldi kolm mängu nulli peal, enne kui õnnestus viimases mängus lisaminutite väravaga Lõuna-Korea alistada.\nAdam Nawałka meeskond suutis täna teist mängu järjest 2-0 edu ära anda ning seekord võiduväravani ei jõutudki.\nÄkki õnnestub viimasest kontrollkohtumisest vahelduseks jälle üks nullimäng kirja saada. Teisipäeval vastaseks Leedu, kes oma viimase 13 mängu jooksul üheksa korda nulli peale jäänud.\nVäga huvitav, et meeskond, kes mängiti eelmisel turniiril üle vaid kaks korda, on nüüd suurtes raskustes puhaste paberite saamisel. Jääb üle loota, et Lewandowski jalg püsib teravana, kuna praegu on seis selline, et isegi kahest väravast ei kipu võitmiseks piisama.\n09.06.18, 16:07 #5\nColombia Fabra väljas 6 kuud. ACL\n13.06.18, 21:02 #6\n10 suurt staari\nJames Rodriguez - Mees säras juba 2014 mm. ja oli minu silmis selle turniiri suur staar. Nüüd neli aastat hiljem, peaks ta olema veelgi parem mängumees ja Kolumbia edu sõltub väga palju temast. 7 väravat ja 11 väravasöötu bundesliigas on võimas tulemus ja ma arvan, et see mm võib ta olla just väravasöötude osas üks resultatiivsemaid.\nRadamel Falcao on koondise eest löönud 71 mänguga 29 väravat, mitte just väga palju, küll aga on ta just viimasel kahel aastal ennast taas leidnud ja hoolimata seganud vigastustest korralikult väravaid löönud. Falcao tundub väga sümpaatne jalgpallur, kes on tiimi eduks kõigeks valmis, ja loodetavasti lõpuks õnnestub tal ka koondise eest midagi ilusat korda saata.\nDavinson Sanchez tegi võimsa läbimurde hooaja ja on juba 22 aastaselt Kolumbia kaitseliini liider. Seega lisaks suurepärasele ründejõule on ka kaitses maailmatasemel mängumees olemas.\nKeisuke Honda ennast klubitasandil taas leidmas, seda küll Mehhiko liigas, aga nõrgaks liigaks seda ei tasu pidada. Koondise eest on Honda pikalt üks liidritest olnud, tõsi viimases kaheksas mängus ta pole väravat lüüa suutnud. Kuid praegu kui Jaapni seis ei ole kõige parem, vajatakse tema väravaid seda enam.\nShinji Kagawa on selge koondise liider ja teda võiks veidi võrrelda Kolumbia staari James Rodriguezega, ka Jaapani mäng sõltub väga Kagawa panusest ja tema halva vormi korral läheb väravate löömine äärmiselt raskeks.\nWojciech Szczęsny on selle grupi parim väravavaht ja tal on võimalus tõestada, et ta kuulub maailma parimate väravavahtide hulka. Poola kaitseliin ei ole hetkel maailmaklassist ja suurepärane väravavaht on väga tähtis.\nRoberd Lewandowski on löönud koondise eest 55 väravat, lisame siia kolm järjestikust suurepärast hooaega Bayernis ja ilma kahtluseta võib öelda, et tegu on ühega maailma parimatest. Ka viimase 10. koondise mänguga on ta löönud 13 väravat. Ootan juba huviga kuidas teised koondised teda pidurdama hakkavad.\nSadio Mane on Senegali kindel liider, seda muidugi ründe suunal. Poola ja Kolumbia on Senegali ees favoriidid edasi saama, kuid Mane super mäng võib Senegelile lootust tekitada, tuleb muidugi arvestada, et Manel on seljataga päris julm hooaeg ja loodetavasti pole tal kumm täiesti tühi, sest koondises tal selliseid abimehi nagu Salah ja Firmino pole.\nKalidou Koulibaly - Võimas kaitsja, hetkel ilmselt Aafrika parim keskkaitsja, Benatia pole kindlasti minuga nõus. Nurgalööke peavad kõik meeskonnad kartma, sest Koulibaly on õhus äärmiselt võimas.\nCheikhou Kouyaté on Senegali kapten ja selge liider keskväljal, vaadates vastaste keskvälju, siis võiks West Hami põhimees keskväljal korralikult lammutada, kuid ründesuunal on tema panus pigem väike ja tema roll on vastaste rünnakuid pidurdada, eriti hetkel kui Guaye ei pruugi väga heas vormis olla.\n5 musta hobust, kes ei teinud väga säravat klubihooaega, aga kelle hea turniir ei oleks suur üllatus.\nJakub Błaszczykowski on kohe esimene nimi, kes tuleb ära märkida, ilmselt ta ei alusta, aga just mängu viimasel veerandil sekkudes võib ta teha palju pahandust ja koondise eest on ta suutnud teha palju suurepäraseid esitusi.\nArkadiusz Milik on suur ebaõnnesõdur, kuid ta on vaikselt vigastusest taastumas ja saab näha kas ta alustab või on pigem super vahetusmees. Kaks aastat tagasi säras pigem tema kui Robert Lewandowski.\nDavid Ospina on Arsenalis teine väravavaht, aga koondise eest on ta kindel esiväravavaht ja ma usun, et Ospina peale võib kindel olla ja turniiri lõppedes loodavad mitmed suured klubid teda oma väravasuul näha ja seda märksa suuremas rollis kui tal hetkel Arsenalis on.\nKeita Balde hoog Monacos rauges, kuid suurepärane hooaeg Lazio eest peaks tal veel meeles olema ja miks mitte võtta Manelt osa ründeraskust endi õlule. Kui Keita on vormis, siis on Senegali rünne tõsiselt hirmuäratav.\nJaapani koondise kapteni Makoto Hasebe hooaeg oli väga tagasihoidlik, kuid Jaapan vajab tema poolt head mängu ja ma usun, et vanameistri peale võib loota. Iseasi kas ta 34 aastaselt suudab Jaapanile kontrolli keskvälja üle tuua, eriti vaadates vastaste keskälju.\n13.06.18, 22:50 #7\nMa tooksin ka Yerry Mina välja. Kui ikkagi oled Barcelonas keskkaitsja, siis väga sitt vend olla ei saa.\n14.06.18, 02:57 #8\n5 mängu liigas on natuke vähe, et teda staaride sekka tuua, kas ta on üldse kindel alustaja. Kolumbial pole probleeme keskkaitsjatega.\n19.06.18, 18:02 #9\nKõige vahvam alagrupp. Siit võib nüüd tõepoolest mida iganes oodata.\n19.06.18, 18:03 #10\nLõuna-Ameerika tiimid pole just väga hiilgavalt alustanud seni. Samas kõik on alles ees.\n19.06.18, 19:50 #11\n19.06.18, 20:10 #12\nKolumbia oli lubamatult hambutu, isegi kui üks lammas kohe mängu alguses mõttetu punase omale võttis. Palli hoida sisuliselt ei suudetud, Bacca asemel oleks mõne keskväljamehe võinud tuua. Aga noh, midagi kadunud õnneks veel pole.\n19.06.18, 20:24 #13\nKas Senegali teise värava puhul oli kohtuniku poolt ok tegutsemine? Polnud väga aus nagu poolakate suhtes...\n19.06.18, 21:59 #14\nKohtunik lubas ikkagi enne seda katastroofilist tagasisöötu tagasi platsile. Midagi väga nuriseda pole\n20.06.18, 01:25 #15\njah, poolakad lihtsalt ei osanud ootamatult vigastusest naasnud vastasega arvestada\n20.06.18, 02:28 #16\nNagu ennustada võis, kõige lõbusam grupp. Neli erinevat konföderatsiooni, täiesti erineva stiiliga.\nArvestades viimaste aastate mänguvormi, siis pakkus Jaapan üllatavalt hea esituse, aga varajase punase tõttu ei saa seda muidugi eriti tõsiselt võtta. Colombialt hea töö luua isegi vähemuses häid võimalusi, aga teisel poolajal vajuti lõpuks täiesti ära. Quintero jäi omal ajal silma juba Lõuna-Ameerika noorte meistrivõistlustel ja U20 MM-il aastal 2013. Kummaline, et tal Euroopas asjad pole edenenud, aga tore näha, et saab nüüd tähelepanu ka suures jalgpallis.\nSenegalilt väga küps mäng, Lewandowski suudeti täiesti ära nullida. Natukene õnne mõlema värava juures ja perfektne algus. Saab olema huvitav näha, kas nüüd Jaapaniga toksitakse pühapäeval rahulikult viiki, kui mõlemal punktid all. See võiks teha teisest mängust tõelise tulevärgi, kuna võiduta jäämine kahandaks enne viimast vooru kõvasti võimalusi.\n20.06.18, 15:39 #17\nKõige põnevamad mängud ja grupp seni, ühtlasi sümpaatsed meeskonnad ka.\n21.06.18, 15:24 #18\nKurb, aga oli ka oodata, et mõnedel ära kammib sealmaal:\n21.06.18, 19:51 #19\nAina paremaks läheb. See minu turniiri lemmik asi praegu üldse. Jaapan ja Senegal, jee!\n22.06.18, 12:25 #20


Papiniidu 54-14 | LVM Kinnisvara – Tallinn, Tartu, Pärnu, Kuressaare\nKorter, Papiniidu 54-14\nObjekti ID: 153564\nLinn/vald: Pärnu linn Mai\nKütte tüüp: keskküte, vesipõrandaküte\nÜldpind: 66.90 m²\nMüügihind: 197 000 €\nHind m² kohta: 2 944.69 €\nTUTVUMISPÄEV 29.07 kell 14.00 EELREGISTREERIMISEGA\nArhitektuuribüroo Korrus OÜ projekti alusel on Pärnu rannapromenaadi äärde kerkimas uus A-energiaklassi elamu. Maja valmib 2022 lõpuks.\nModerne kolmekordne elamu, mis kindlasti eristub selle piirkonna majadest oma arhitektuursete lahenduste poolest.\nElamus on kokku 23 korterit. Korterid on 2 ja 3-toalised. Enamikul korteritest avanevad rõdud kas hommiku või õhtupäikesele, I korruse korteritel avarad terrassid.\nPanipaigad maja I korrusel, parkimiskohad maja ees. Suured põrandani aknad ning klaaspiiretega rõdud toovad hoonesse rohkelt loomulikku valgust , ning loovad avara ruumi, pisut tumendatd rõdupiirded lisavad soliidsust.\nKvaliteetne ehitus ja läbimõeldud küttelahendused - keskküte+ päikesepaneelid katusel ja soojustagastusega ventilatsioonisüsteem- tagavad madalamad kommunaalkulud.\nKõigile korteritele ning kogu hoonele kehtib 2 aasta pikkune ehitusgarantii!\nKorteri hind sisaldab käibemaksu, hinnale lisandub panipaiga hind 3600.- eur.\nBroneeri juba täna- võta ühendust ja saad kaasa rääkida siseviimistluse valikul.\nrõdu, elekter, internet, trepikoda lukus, parkett, dušš, vesi, eraldi toad, avatud köök, tsentraalne vesi, ühistransport\nKasuta kodulaenu taotlusel sooduskoodi LVM ja saad kodulaenu lepingutasu -50% (min 190\nEsita laenutatolus siin\nLepingutasu 150 €.\nMaakler või hindaja edastab Teie kontaktandmed SEB pangale. Kehtib, kui varasemalt pole SEB pangast laenupakkumist küsitud.\n0 € lepingutasu.\nMaakler või hindaja edastab Teie kontakt- andmed Luminorile. Kehtib, kui varasemalt pole laenupakkumist küsitud.\nMaakler edastab Teie kontaktandmed LHV pangale. Esialgne otsus 24h jooksul.\nKehtib LVM Kinnisvara vahendusel müüdavale kinnisvarale.\nSisesta sooduskood LVMK100 laenutaotlusel.\nTahad kinnisvara müüa parima hinnaga?\nNIMI SINU KONTAKT TELEFON JA/VÕI E-MAIL\n29. juulil kell 14.00\nSuurel tutvumisnädalal saad broneerida Sind huvitava maja või korteri külastusaja ainult enda jaoks. Nii saad segamatult uue kodu äratundmisele keskenduda. Võta maakleriga ühendust ja lepi aeg kokku!.\nPapiniidu 54-14, Pärnu linn


Meie memuaarid: December 2007\nMuusikaharrastust ja - annet on esinenud nii meie ema- kui isapoolses suguvõsas.\nSiin on palju juttu olnud Enn Saluveeri muusika-alasest tegevusest Eestis ja Inglismaal, aga ka tema vendade-õdede heast muusikalisest kuulmisest ja pilli- või laulmisoskusest.\nEeriku ja Ennu mälestustest võib lugeda Rakvere legendaarse muusikaõpetaja Jaan Pakk`u kohta (olevat kaugelt meie sugulane!), kes pannud kõik õpilased pilli mängima ja muusikat armastama. Eerik sai oma ristiisalt kingituseks viiuli ja Rakvere Ühisgümnaasiumis mängis sümfooniaorkestris II viiulit.\nSee kõlab väga uhkelt.\nHilisemas elus Eerik muidugi (otseses mõttes) viiulit ei mänginud, aga muusikat armastas ta väga. Kui veel puudusid tänapäevased vahendid muusika kuulamiseks ja salvestamiseks, kogus ta vinüülplaate ja lindistas muusikat alguses suurte lintide, hiljem kassettide peale. Üks asi, mis ta endale Inglismaalt tõi, oli väga hea raadio-kassettmakk, mis mängib tänini suurepäraselt.\nLaulupidude ülekannete ajal nuttis Eerik meeleliigutusest. Mida vanemaks sai, seda härdamaks muutus ta meel, ja muusika puudutas teda alati...\nAga ka emapoolses suguvõsas on muusikageen kõvasti sees. Vanaema Ksenia oli ise muusikaliselt haritud - mängis klaverit, juhatas koori. Ka tema õde Natalie ( Nata) - oli Tallinna tolleaegses 16. keskkoolis lauluõpetaja ja koorijuht. Nende vend Vaido Radamus oli viiulimeister (emigreerus), viimase tütar Virve Radamus-Rannu oli konservatooriumi lõpetanud viiulikunstnik. Natal lapsi polnud, aga Vaidol jäi Eestisse maha 3 last - Virve, Reet ja Rein.\nVanaema ja vanaisa kinkisid meile oma klaveri. Ma ei mäleta täpselt, millal see meie väiksesse elamisse tuli, igatahes varem kui vanaema ise. Meile, lastele, võeti klaveriõpetaja, kes käis ühe korra nädalas Viljandist kohal. Klaverit pandi õppima mind ja Tiitu. Toomas vist õppis põgusalt. Minust mingit muusikut ei saanud. Aga Tiidust sai, kuigi ta ei viitsinud nii paljugi lapsena klaverit harjutada ku i mina.\nMeie Tiit on pärinud muusikaande - nüüd mõtlen - ilmselt nii isa kui ema poolt.\nTiit on elukutseline muusik, kes sellega on eluaeg leiba teeninud ja teenib tänini. (pildil)\nTa hakkas oma bändiga esinema juba koolipoisina (oli umbes 7. klassis). Kuigi lõpetanud Viljandi Lastemuusikakooli klarneti erialal, on tema põhipillideks ikka olnud klahvpillid. Õigemini klaver, millle algõpetuse sai kodus ühe uskliku klaveriõpetaja Magda Wühneri käest. Eks ta hiljem õppis üldklaverit juurde.\nKui me olime lapsed, siis me esinesime Tiiduga koos klaveril neljal käel. Läks segamini, alustasime uuesti, ikka ei õnnestunud. Lõpuks saime lavalt minema, aplaus oli tormiline. Vist oli naljakas.\nVanaema klaver elas meil pika elu. Tema peal õppis klaverimängu ka minu tütar Triin (pildil), kellest samuti pole muusikut tulnud.\nLõpuks jäi klaver väga vanaks, teda ei olnud enam võimalik häälestada. Viimase remondi ajal sai klaver "ära kingitud" Ugala teatrile. Ega tast enam asja saanud, ma arvan, võib-olla mõne rekvisiidina kõlbab veel...\nVahel mõtlen, et oleks ta siin toanurgas alles...\nP.S. Ma imestan veel selle üle, et tol vaesel ajal mõtlesid meie vanemad selle peale, et lastele pakkuda midagi rohkemat kui ainult seljariiet või kõhutäit. Kust võeti välja see klaveriõpetaja, kes käis Viljandist? Tal oli siin ka teisi õpilasi, aga meile tuli ta hommikul kõige varem - enne kooli juba. Meil pakuti talle hommikukohvi. Selle aja jooksul ajasin mina oma silmad lahti ja istusin klaveri taha. Noote saatis meile Enn Inglismaalt.\nKirjutas helle - 31. detsembril 2007, lisas 2. jaanuaril 2008\nPosted by sjgelle at 12:56 AM 14 comments:\nLabels: Eerik, Enn, Ksenia Lenk, muusika, Tiit, Triin\nEnn, Amanda, Enn ja Tiit 1944.a.\nPosted by tsaluv at 7:48 AM 2 comments:\nArtikkel ilmus Londoni eesti ajalehes, 1976.\nPosted by tsaluv at 12:05 PM No comments:\nLabels: Kaitseliidu orkester, muusika\nTuli meelde üks seik suhtlemisest Inglismaa sugulastega. (isa Lembit kunagi rääkis)\nLugu ise siis selline:\nKord otsustas suguvõsa teha Ennule Inglismaale kingituseks magnetofoni lindi, kus igaüks räägiks midagi. Kas see oli mingiks sünnipäevaks või mis ajal see oli? Minule on nagu meelde jäänud, et lindistamine toimus Manda juures Seewaldi ärklitoas ja meid "pätakaid" pandi laulma "Põdra maja".\nLint valmis - vaja oli see kuidagi Inglismaale toimetada. Niisama lihtne see ei olnud, kuna see ei olnud lihtsalt lubatud. Kellegi tuttav postiametnik soovitas, et saatke raamat millesse on lindipool sisse lõigatud. Seda teed ei mindud ja kuidagi sai kellegagi, kes välismaale reisis, ära sokutatud.\nHuvitavaks kujunes aga lindi saatus Inglismaal. Enn olevat ühes oma kirjas maininud, et see lint on temale kullast kallim. Peale seda käisid Ennu kodus vargad ja viisid ära magnetofoni koos nimetatud lindiga.\nHelle ja Tiit, kas teie teate sellest loost midagi?\nMihkel - 29.12.2007\nPosted by Mihkel at 8:30 AM 8 comments:\nLabels: Enn, Inglismaa\nKõrvaloleval pildil on Aino Lenk alles koolitüdruk Paidest. Tegemist on dokumendifotoga. Ema on siin umbes 16aastane.\nKus ja kuidas tutvusid Aino ja Eerik, pole päris selge. Kaudsete tõendite järgi pidi see juhtuma Uuemõisas Haapsalu lähedal sõja ajal. Eerik oli tollal Uuemõisa Kõrgemas Põllumajandus- ja Kodumajanduskoolis õpetaja asetäitja, Aino õppis samas. Tegelikult oli vist nii, et Kehtna Kodumajanduskool oli sõja tõttu evakueeritud Uuemõisa.\nSellest perioodist on säilinud üks käsikirjaline laulik, kus ühe laulu sõnade "Las purtsata!" alla on kirjutanud A. Lenk ( Aino Lenk, hiljem Aino Saluveer).\nÜhe perekonnalegendi järgi oli Eerikul plaanis koos vennaga põgeneda 1944. a. Tal olevat paadis koht olnud, aga ta mõelnud siiski ümber. Romantilises variandis olevat Eerik viimasel minutil paadist maha hüpanud!\nImelik - meid polekski siis olnud või vähemalt poleks me olnud need, kes me oleme!!\nNo läks teisiti, jumal tänatud.\nUhkeid pulmi ei peetud (sõjaaeg ikkagi), aga abielu registreeriti 1944. aasta lõpus Haapsalus.\nMeie ema oli siis 22- aastane, isa temast 5 aastat vanem, seega 27-aastane. Elatud on mitmes kohas, näiteks Kehtnas, Sakus ja Abjas, aga kõige kauem muidugi Suure-Jaanis.\nMa ei hakka siin aastaarvudega vehklema, ütlen ainult, et meie emal oli 30-aastaselt 5 last: kaks tüdrukut ja kolm poissi. Sünnijärjekorras Pille, Helle, Tiit, Toomas ja Andres.\nNendel lastel on omakorda 10 last, edasi - järgmise rea peal on 9 last (loodetavasti tuleb juurde!).\nPanin siia ühe perepildi. Hea, et omal ajal ikka tehti pilte - on, mida vaadata ja blogisse panna:) Iga pildistamine oli sündmus. Vähemalt meie kodus kutsuti selleks kohale piltnik või mindi ise ateljeesse. See pilt on tehtud Suure-Jaanis meie Nurme tänava kodus 1963. aastal. Vanaema elas sel ajal meie juures.\nRaske on kirjutada oma emast, kui lapsepõlvemälestused on veidi ähmastunud ja ema ei ole juba nii kaua olnud. On mõned väga isiklikud mälestused, nagu ilmselt meil kõigil.\nMõtlen praegu, kuidas küll ema suutis nii rasket koormat vedada - suur pere, majapidamine ja selle kõigega toimetulemine. Aga ju tal käiski see üle jõu, kui tema süda väsis ja murdus ikka liiga noorelt. Kõik tema lapsed on tema eluea juba ületanud.\nKirjutas helle - 29. detsembril 2007\nPosted by sjgelle at 1:04 AM 8 comments:\nLabels: Aino, Eerik, Kehtna, Põgenemine, Suure-Jaani, Uuemõisa\n(Illustratsioon: üks nõukogudeaegne näärikaart)\nKindlasti kutsuti meie peres neid "näärideks". See, et nädal varem on "jõulud", imbus mu teadmisse tasapisi, kusagilt koolist, teiste laste kaudu. Ja näiteks Lenkide pere oli ilmselt meie omast traditsioonilisem ja jõulumeelsem (eelmise, Helle postituse jätkuks: Lenkide all mõtlen siin meie vanaema Aino venna Heiki poja Tõnu peret - me elasime ühes külas Karksis, ühevanused lapsed. Meie isad olid niisiis nõbud ja meie emad olid sõbrannad, nad teadsid põgusalt teineteist juba enne seda, kui nad nõbudega abiellusid. Üksvahe elasid meie pered kõrvalmajades, hiljem kolisid Lengid kaugemale.)\nMul on meeles, kuidas olime - lapsed - kord Lenkide pool, see pidi siis vist olema jõululaupäev. Sest Randi - Lenkide ema - sättis end välja minema ja ütles, et ta läheb kirikusse. Kommenteerides: "Ma võin minna, mulle ei saa midagi teha." Mul on see mälestus hämaralt meeles, midagi sellist ta ütles, see hämar salapärane keelatud vilja tunne jäi mulle meelde. Me vist küsisime midagi juurde, sest ta rääkis veel, et õpetajad saadetakse kirikusse valvama ja nende laste nimed pannakse kirja, kes kirikusse julgevad tulla...\nMitte jõuludega seotud, aga eestimeelsusega küll. Kui Lenkide isa Tõnu käis Kanadas Valdil külas, siis tõi ta kingiks terve hunniku väliseesti lasteraamatuid. Läksin Helinale külla ja ta teatas mulle tähtsal ilmel, nagu sõjasaladust: "Kas sa tead, mis on tibla?!" - "Ei tea." - "Tibla on venelane!" Ja andis mulle lugeda mingit raamatut, kust ta selle sõna oli õppinud.\nAga meie pere oli jah selline, kus kirikus ei käidud ja kus sõna "tibla" ei teatud. Olime selline rahulik tavaline nõukogude perekond.\nNäärihooaeg algas kunagi detsembri alguses, kui klassis tehti kingituste loosi. Minule sattusid kogu aeg poisid ja see oli kuidagi piinlik. Oleks tahtnud kaarti mitte lisada, aga oli käsk, kingituse juurde pandagu ka kaart. Õpetaja kirjutas ka ise üles, kes loosi tahtel kellele teeb, aga ega ta seda vist kuidagi üle kontrollinud.\nJuba pisikeses Longi koolis oli see loosikinkide süsteem. Nääripeol mängisime kooli akordioniorkestriga (küll tahaks seda heli praegu kuulda! Ilmselt oli päris jube) ja laulsime kooli kooriga. Tagantjärgi mõeldes, paljud neist olid traditsioonilised jõululaulud, ainult et sõna "jõulu-" asemel öeldi sõna "nääri-". Ja see sõna ja komme ongi ju eesti rahvale varasemalt omane. St näärid olid meie esivanematel palju varem kui jõulud.\nKui näärivana hakkas pakke jagama, siis tuli muidugi luuletusi või laule esitada - enne pakki kätte ei saanud! Nii et igaüks pidi ikka kolme salmi vähemalt peast teadma. Eriti lohed üritasid läbi ajada salmikestega nagu "Näärivana-kullapai-kingi-mulle-suhkrusai". Aga tublimad nagu mina ;) üritasime ikka pikki luuletusi pähe õppida. Mõni on siiani osaliselt meeles! Nagu "alguse see kõik sai isalt / kui ta tuppa tulles visalt / rääkis, et on näärimees / tuttav auk ju soki sees!" Luuletus oli sellest, missugune tohuvabou kodu haaras: "Kogu "Nobe" ära joodi / nÕudepesuks "Fantat" toodi" jne.\nLongi koolis jagas vana tervele koolirahvale pakke isiklikult(meil oli seal 30-40 õpilast kokku), aga hiljem Nuia koolis andis näärivana kooli aulas väikese etteaste ja siis toimus pakkide jagamine klassides. Üks õpilastest võttis näärivana rolli enda kanda ja istus klassi ees. (selle eest ei pidanud ta vist ise laulma ja luuletusi lugema).\nMäletan seda teatud kihevust - kui palju kinke ma saan? Loosikink kindlasti. Pinginaabrilt ka kindlasti. Helinalt ka. Aga siis oli veel rida selliseid päris-hea-aga-mitte-parim sõbrannat, kellele mina tegin, aga kas nad ikka vastu ka teevad? Hiljem sai vist juba täpsemalt kokku lepitud, et teeme. AGa võibolla ei saanud ka. Sest kingituste ümber oli sel ajal veel üllatuse ja salapära loor. (Mitte nii, nagu nüüd siin Ameerikas, kus on kingisoovide nimekirjad... tead enamvähem täpselt, mis sa kingiks saad.)\nMeeles on üks kord, kui Longi koolist jala pärast pidu koju kõndisime, see on kilomeeter maad lumisel väljal, terve koolitäis ukerdas üksteise järel, pakid kaenla all, oli tähine õhtu ja lumi krudises jalge all. Väga ilus. Nuia koolist saime koju õhtuse spetsiaalse koolibussiga.\nLisaks oli muidugi kodune näärivana. Sellest on hästi kirjutanud üks minu lapsepõlve sõbrannasid, Terje, tsiteerin tema blogist (http://terjevanschaik.blogspot.com)\nMeil oli Karksi kolhoosis selline komme, et valiti mitu inimest, kes näärivanadeks käisid. Pere, kes tahtis koju näärivana, pidi ennast kultuurimajas kirja panema. Vanematel jäi siis ainult üle kingikott koos kinkidega ukse taha panna. Näärivana sôitis Žiguliga ette, vôttis ukse tagant koti, tegi lastele show ära ja kadus siis vanematega kööki külmatopsi tegema! Môni näärivana oli ôhut lôpuks ikka päris lôbus vana!\nKui ma suurem laps olin, siis mängisin emaga seda jôulumängu kaasa...Kadile siis. Mingi aeg tehti nende kingikottidega uus korraldus. Kôik kingid pidi viima kultuurimajja (kahtlustan, et liiga palju lapsi sattus uksetagustele kottidele peale), kus siis tôeline päkapikukontor aset leidis. Sinna vôis viia kingitused ka teisetele peredele, kellele tahtsid kingitust teha. Mina olin juba nii suur, et vahel pidin neid kingitusi sinna kultuurimajja vedima ning mu silmad käisid väga virkalt ringi, et leida minu nimega kingitusi.\nMa olen nii palju môelnud, et oli jah okupatsiooni aeg, aga meie, lapsed, ei teadnud sellet midagi ning elasime täiel rinnal muretut lapsepôlve. Ma tean, et see on nostalgia ja kôlab vanamoodsalt, aga on môned armsad asjad, mida tänapaeva lastel ja selleaja linnalastel polnud. Vabadus joosta ja hullata hommikust ôhtuni mööda parke ja pôlde, korjata pôôsa otsast möödaminnes marju, käia vanematega Kablis suvepäevadel, omada naabrimehest jôuluvana, joosta marti ja kadrit nii, et vanemad ei pidanud muretsema, panna vôti mati alla, kui kodus ära läksid (vôi jätta üldse lukustmata) ning suvel käia kolhoosi sööklas söömas, osta ühe rubla eest prae ja hiilgama hea (mannavaht, leivavaht jne) magustoidu.\n(Tsitaat väljus nääride raamest, aga annab mõnusalt edasi seda endisaja Karksi nostalgiat.)\nMis kingitusi siis omal ajal sai?\nKindlasti kümneid kordi vähem, kui minu lapsed praegu Ameerika jõulude raames saavad. Näiteks kaks raamatut ja pidžaama (seda mäletan, sest sellest on tehtud foto) oli kord vanematelt näärikingiks. Kõik kingitused läksid kasutusse. Mitte nii, nagu tänapäeva tarbimisühiskonnas. Just nägin statistikat: ostetud-kingitud asjadest on kuue kuu pärast kasutusel vaid 1%!\nMõtlen praegu kuuse peale... Kuuldavasti olevat valvatud, et kuused ei tohtinud olla tuppa toodud enne jõulu ja inimesed panid need akendest kaugemale, nii et tänavale ei paistnud. Mina seda ei mäleta. Kuused olevat ka müüki toodud kunagi pärast jõulu, aga meie tõime oma kuuse mu teada metsast, mitte ei ostnud. Aga millal? Võibolla et ikka enne jõulu, aga meile, lastele, ei tehtud sellest suurt numbrit.\nIgatahes käis jõulu ajal veel kool. Nääripidude hooaeg algas umbes tänasest... 27. detsembrist.\nOmaette nääritrall käis ka kolhoosi kultuurimajas. Seal osalesin ma mingi aeg näiteringis ja mängisin väikest kuuske - pidime metsa tulnud mehele karjuma "Vali mind, vali mind!" Eks see natuke imelik tundus, miks peaks kuusk tahtma, et ta juurelt maha raiutaks, aga nii ma seal kisasin.\nOn ka mälupilt, kuidas nääripeol käis tants mitmes kultuurimaja ruumis korraga ja ma tahtsisin koos emaga, ta õpetas klassikalisi tantsusamme (rumbat, sambat jms). See pidu võis olla ka uusaastapidu.\nUusaastaöösel oli ilutulestik Karksi peaväljakul kuuse all. Meie korter asetses niimoodi, et nägime ühest korteri otsast akendest Karksi rakette ja teisest korteri otsas Nuia peaväljakul õhku lastuid. Ja keskel oli siis telekas, kust sai vaadata ETV uusaastashowd või siis venekeelset Kesktelevisiooni, vist oli "Kutsuv tuluke" sealse galashow nimi. See oli öö, mil üritasime võimalikult pikalt üleval olla, nagu suvel jaaniöölgi. Ees oli vähemalt nädal aega koolivaheaega!\nPosted by Eppppp at 4:49 AM 3 comments:\nLabels: Karksi, lapsepõlv, näärid\nMa olen emast kirjutamist kogu aeg edasi lükanud, samas isast (taadist, Eerikust) on juba mitu sissekannet.\nPõhjusi on mitu.\nEsiteks - ma tean häbiväärselt vähe ema lapsepõlvest ja noorusajast, küsida pole aga enam kellegi käest.\nTeiseks - mul on siiani raske ema teemat puudutada.\nPanen siia üles vaatamiseks ema lapsepõlvepilte ja meenutan natuke seda, mida ma olen juba varem kirjutanud.\nAino oli oma peres kõige vanem ja ühtlasi ainuke tütar. Tema vanemad Ksenia ja Peeter Lenk olid mõlemad kooliõpetajad. Laste sündimise ja kasvamise ajal elati Esnas ja Öötlas, kus mõisahoones oli kool. Arvatavasti oli seal ka koolijuhataja korter, miks muidu SEE MAJA (vt ülemine pilt) oli nii armas neile kõigile.\nAinol oli 2 aastat noorem vend Valdek( kutsuti Valdi), kes lahkus kodumaalt nagu teisedki saatusekaaslased 1944. aastal ja elas hiljem oma perega Kanadas. ( Valdit enam pole, aga tema pere elab siiani Kanadas)\nNoorem vend Heikki ( kutsuti Kii) sündis Valdist 5 aastat hiljem. Ka teda enam pole, suur osa tema järglastest elavad Karksi-Nuia-Lilli liinil.\nAll olev al pildil on kõik Lenkide lapsed: Aino, Valdi ja Kii (keskel).\nAino oli ilus tüdruk, tal olid suured ja selged silmad, sellised hallikassinised. Ja naeratades tulid tal mõlemasse põske lohukesed. Juuksed olid tumedad, läikivad ja hoidsid veidi lokki.\nAino oli oma isa lemmik. Nii ongi vahel, et isad ootavad hirmsasti poegi, aga armastavad rohkem tütreid.\nAino õppis oma isa-ema koolis 6. klassini ja läks siis edasi Paide gümnaasiumisse. Temast sai Paide tüdruk.\nSeal ta lõpetas Saksa ajal keskkooli, aga Vene ajal see ei kehtinud. Aino pidi oma 5 lapse kõrvalt hiljem uuesti keskkooli lõpetama. Ilma vajaliku "paberita" poleks teda tööle võetud internaadikasvatajana. Vat selline range kord oli.\nPärast keskkooli lõpetas Aino Kehtna Kodumajanduskooli (- instituudi) - see andis noortele neidudele väga hea ja praktilise ettevalmistuse eluks. Eks sellepärast oskaski Aino nii hästi küpsetada ja süüa teha.\nIlus tüdruk meeldis paljudele poistele, aga Aino valis Eeriku. See oli sõja ajal, kui nad kokku said. Eerik oli õpetaja ja Aino oli õpilane.\nOi ma ei tea, kas see ikka oli täpselt nii, aga keegi teine ei tea sellest nii paljutki.\nKirjutas helle - 27. detsembril 2007\nPosted by sjgelle at 2:55 AM 4 comments:\nLabels: Aino, Eerik, Heikki, Ksenia Lenk, Lilli (Lenk), Öötla, Paide, Peeter Lenk, Valdi\nPildil paremalt vaadates Eerik, Enn ja Amanda ( istuvad), taga seisavad Tiidu pojad.\nÜles võetud 1985. aastal Cambridge´is Ennu kodu tagaaias.\nIgaüks, kes on Nõukogude Liidu koosseisus elanud, mäletab, et välismaa oli meie, tavaliste inimeste ees lukku pandud ja ideoloogid tegid suurepäraselt selgeks, et ega seal polegi midagi head, ainult vereimejad kapitalistid, narkomaanid ja mafioosod.\nAGA see pole poliitiline blogi, see on tõsielufaktidel ( mitte hinnangutel) põhinev blogi.\nKes tahab midagi järeldada, saab seda ju teha nagunii.\nSeda, mitu korda Eerik taotluse venna külastamiseks Inglismaal esitas, ma ei tea. Aga lõpuks ta loa sai. See oli 1985. aastal, kui vend Enn sai 75-aastaseks. See oli muidugi kena, ükskõik kelle poolt see luba siis poleks ka väljastatud. Taaskohtumine sai teoks 41 aastat hiljem!!\nEnn oli Eerikust 7 aastat vanem, eelviimane laps, ja pere noorimale suureks eeskujuks ja reaalseks toeks hariduse omandamisel kuni ülikoolini välja.\nMul on kasutada perekonnakroonika, mida Eerik pidas 20 aastat. Seal said ikka kõik tähtsamad sündmused ära nimetatud.\n1985. jaanuar - helistatakse passilauast ja teatatakse loa saamisest\nveebruar - asjaajamine, kingituste ostmine, iseseisev sõit Moskvasse Inglise saatkonda, viisa ootamine\n5. märts - sõit taas Moskvasse koos Tiidu (Eesti) ja Reeliga, kes läksid saatma, väljasõit Inglismaale\n(Ma ei hakka siin pikalt oletama, kuidas sõit läks, aga kohale jõuti. Mäletamist järgi kestis sõit 2 päeva!!!)\nEerik oli Inglismaal ligi kuu aega, jõudes tagasi 3. mail.\nMeil on sellest pere ringis korduvalt juttu olnud, kuidas väljamaal käik Eerikule mõjus.\nMitmeti mõjus. Ta oli nii elevil, kui sealt tagasi tuli, kallistas kõiki - nii omi kui veidi võõramaid inimesi. (NB! meil siis veel seda totaalset kallistamise kommet polnud)\nAga ta ei suutnud kodusesse ellu uuesti sisse elada. Läks tükk aega. Meil oli sel ajal aiamaa ja oli vaja maad kaevata, kartuleid panna, peenraid teha...\nKohtumine vennaga ja paljude noorusaja tuttavatega oli Eeriku viimase eluperioodi tipphetki. Pärast seda hakkas ta kurtma üksinduse üle...\n"Eks me kõik ole vananenud, aga Ennu nii hallina, õigemini valgena polekski ette kujutanud: nii juudilikult brünett, kui ta oli siis, kui viibis veel Eestimaal.\n---Inglismaal olid inimesed vähemalt väliselt lahked ja naeratavad, sellel maal võid kohata ainult morne nägusid.\n--- Ma ei kahetse küll Inglismaal käiku (kas midagi ongi mõtet kahetseda) - ometi on mu psüühikas midagi muutunud..."\nSiinkohal võiks veel pajatada humoristlikke lugusid samal teemal ehk siis sellest, kuidas Eerik kõigile kingitusi tõi..., aga pole selleks praegu sobivat meeleolu.\nKirjutas helle - 26. detsembril 2007\nPosted by sjgelle at 2:13 AM 5 comments:\nLabels: Eerik, Enn, Inglismaa, välismaa\nEnn: Muusikalisest kasvatusest Rakvere Õpetajate Seminaris\nPosted by tsaluv at 9:31 AM No comments:\nPosted by tsaluv at 9:12 AM No comments:\nLabels: Kaitseliidu orkester\nPosted by sjgelle at 1:19 AM 6 comments:\nManda kirjutas: See pilt on Tõnuhansu vana maja, minu kodu. Hakkame ehitama uut maja 1934. aastal.\nPildil, vasakult: töömees, Manda, Järta, Marta palkidel, Eduard, onu Eedi, töömees, Juhan ja Volde.\nPosted by tsaluv at 8:45 AM 3 comments:\nLembitu sõjaaja mälestustes esineb kaks teemat - relvad ja vangid. Kuna olustik ja aeg kattuvad, siis üritan need kokku panna.\nKui sakslased tulid /sõjaajast üldiselt räägitakse neljast sündmusest: sõda hakkas, sakslased tulid (-venelased läksid), sakslased läksid (-venelased tulid) ja sõja lõpp. Keskmised sündmused kajastasid siis rindejoone üleminekut./, siis värvati mehed omakaitsesse. Kõigile jagati välja vintpüssid ja laskemoona suuremal hulgal ja arvet pidamata, Lembitu sõnul – gaasitorbiku koti täis. Niipalju relvi pole iialgi ennem ega pärast taludes olnud. Relvi polnud vaid väga vanadel ja väga noortel.\nPõllutöödele abiks anti soovijaile vene sõjavange. Pällul oli neid 2 ja Tõnuhansul 1. Hiljem olid need pered süüdlased, kui sõjaväelaste ekspluateerijad. Taheti teha kulakuteks aga kuidas see lõppes, seda ei tea. Üks legend oli, et see Tõnuhansu vang, kes peale sõda siia jäi, käis külanõukogus „lärmamas“ ja lubas kirjutada sm. Stalinile isiklikult, et teda talus hoopis varjati sakslaste eest mitte ei ekspluateeritud.\nSeesama Tõnuhansu vang rääkis, et ta oli taganedes pannud Loksa kanti kuulipilduja peitu. Läksid siis koos Eduardiga jalgratastel (ca 25 km. kaugusel) ja tõid selle koos padrunilintidega ära. See oli raskekuulipilduja „Maksim“ – seisis hiljem Tõnuhansu köögis laua all ja väike poiss Mati klõbistas ta kallal.\nKuna meestel olid püssid , siis oli ka neid proovida vaja. Kord pühapäeval kogunesid mehed Pällule Kuruli künka alla lohku märki laskma. Ka vangid olid pundis ja nemad, kui rindemehed, andsid igale püssile hinnangu, et see laseb täpselt ja see teine on kulunud rauaga jne.\nMihkel - 22.12.2007\nPosted by Mihkel at 4:47 AM 2 comments:\nEelmisele pisut lisa ehk Enn täditütardega.\nKuupäevaks on märgitud 27.03.1927\nPosted by Mihkel at 1:15 PM 2 comments:\nLabels: Enn, isikud, Tavaline pilt\nJohannese õe pulmapilt 1910 a.\nGustav Lillebach 1875-1935, Leena Schwarzberg 1877-1953\nAlice, sünd. 1911, Leida, sünd. 1915\nPosted by tsaluv at 12:11 PM 9 comments:\nLabels: Tavaline pilt\nPildil naised ühel aastavahetusel. Külas on Eeriku õed - tagareas vasakult Manda, Marta, Kuste. Keskel istub vanaema Ksenia, ääre peal ema Aino. Ees paremal mina ja Pille.\nVõis olla nii, et ema ja isa pidasid oma hõbepulma (tegelikult neil pärispulmi üldse polnudki). Vanaema järgmisel aastal enam polnud.\nNäärid, mitte jõulud\nMeie kasvasime üles sel ajal, kui jõulusid ei lubatud pidada. Ma tean küll, et seda tehti kõigele vaatamata. Aga meie isa Eerik oli koolis õppealajuhataja, mis nõudis seda, et tuli olla lihtsalt seaduskuulekas.\nIsa kuulas Saksa või Soome pealt jõululaule küll ja meie käisime emaga surnuaias vanaisa hauale küünlaid panemas. Isegi kirikusse ei tohtinud minna! See oli keelatud!!! Kontrolliti, karistati. Ükskord läksin koos vanaemaga kirikusse kaasa. Pärast kartsin, et nüüd visatakse pioneerist välja. Ei olnud ma mingi julge dissident. (Tegelikult ei olnud vanaema kirikuinimene, aga jõulude ajal käivad ka kõige suuremad ateistid kirikus ju.)\nKeerulisse ja vaesesse aega sündinud lapsed, nagu me olime, ei teadnud paremat tahtagi. Kõik, nii TV kui muu meedia, oli orienteeritud aastavahetusele. Poed ja vaateaknad kaunistati (kui ikka kaunistati üldse?) rangelt pärast jõule. Enne ei müüdud isegi mitte küünlaid. Koolis toodi kuusk sisse ka umbes 28. või 29. detsembril, tunnid käisid aasta lõpuni välja.\nKodus kaunistasime kuuse alles aasta viimastel päevadel. Kuuse peal põlesid pärisküünlad küünlajala sees, elektri omasid siis veel polnud leiutatud.\nKuuse kaunistamine oli laste privileeg. Ehteid riputati külge palju. Igal lapsel olid omad lemmikud. Tiit tahtis alati tippu tähekest panna. Kulda ja karda puistasime kah ohtralt peale, nii et rohelist suurt paistnudki.\nTuleb meelde, et nääriküünlad olid väga suur defitsiit - hea, kui õnnestus mõni karp hankida. Mingid suured majapidamisküünlad olid küll pidevalt müügil, neid viisimegi haudadele. Ümber oli vaja ehitada lumest (siis ikka oli lund, jah) kaitsevallid, et tuuleõhk küünalt ära ei puhuks. Tuulisema ilmaga ei õnnestunudki küünalt süüdata. Juba siis lummas jõuluõhtune küünlasära kalmistul, mis aga polnud ligilähedanegi sellega, mis praegu on.\nAga ka näärid olid toredad. Käis näärivana ja tõi kingitusi, ütlesime salme ja olime õhinas.\nMa ei tea, mida vanemad mõtlesid. Meile ei räägitud, et vat muu maailm tähistab jõulusid ja Jeesus Kristuse sünnipäeva. Mis meil sellest!\nLastele oli hoopis tähtsam, et saaks kingitusi ja kommi süüa volilt. Vanaema ja ema tegid eraldi igale pakid. Põhiliselt kingiti ikka vajalikke asju - riideid, koolitarbeid, sokid-kindad, mida nagunii oleks pidanud muretsema. Jumal hoidku - meil polnudki mingeid suuri nõudmisi! Vaene aeg kasvatas tänulik olema ka pisku eest.\nToiduga küll ei koonerdatud. Siga tapeti ära (sellest juba kirjutasin!), piparkooke tehti, plaadisaia ja pirukaid küpsetati. Tihti käis meil ka külalisi. Vahel kutsuti isa õed külla, vahel koolist kolleege (sõpru). Kui õpsid tulid, siis meie hoidsime varju. Kui veidi suuremaks saime, siis lausa pidime seltskonnas viibima ja viisakalt vestlema vähemalt osa õhtust.\nMitte kunagi ei läinud me selleks õhtuks kodust ära. Ei tulnud pähegi. Ka hiljem, kui meil juba oma elu oli, sõitsime ikka vana-aastaõhtuks koju kokku. Isegi siis, kui meil juba omad lapsed-pered olid, tulime kokku. Ma mäletan aegu, kui pidin magama sättima 14 inimest.\n(Mäletan ainult ühte korda, kui ma ei tulnud. See oli siis, kui Tiidul olid jõulude ajal pulmad. Pärast seda sõitsin vana-aastaks hoopis Kohtla-Nõmmele oma sõbrale külla, sest alles ju olime kogu suguvõsaga koos - pidasime pulmi.)\nNüüd on muidugi asjaolud muutunud. Peaks saali üürima koos magamistubadega, et kogu laienenud perekond ära mahutada.\nJõulud tulid tagasi siis, kui kõik muugi - vabadus, oma riik, üleilmastumine, kliimasoojenemine :-)) - või isegi varem. Ühel ajal enam ei keelatud kirikusse minna ega jõuludeks kuuske tuppa tuua. Hakkasime tegema nii nagu muu kristlik maailm - asjad nimetati õigeks, pühadeaeg pikenes, ostupaanika haaras kõiki meeli. Nüüd kirutakse hoopis seda, et jõulud on muutunud liiga kommertslikeks. Ära on kadunud õige pühadetunne.\nJa ärge unustage masendust, mis selle kõigega võib kaasneda! Aga muidugi ei pea kaasnema!!\nKirjutas helle - 21. detsembril 2007, lisas mõtteid ja ühe pildi 23. detsembril 2007\nPosted by sjgelle at 4:16 AM 3 comments:\nLabels: jõulud, lapsepõlv, mitmesugust, näärid\nTäna helistas Elvi ja küsis SELLE blogi kohta. Muidugi huvitab ka teda suguvõsa ja mälestused.\nManda ja Eduardi kaks poega - Mati ja Mait Kalindid (või Kalinnud?) - on mõlemad lahkunud. Enneaegu, ühe ja sama haiguse läbi, mis on mõnes mõttes olnud ka suguvõsas sageli esinenud haigusi. Nimelt nõrk magu.\nVõin nimetada, kes selle häda käes vaevlesid. Vana Enn, Eerik, Manda, Eduard, võib-olla veel mõni.\nElvi on Mati naine. Lubasin teda blogi juurde juhatada, kui natuke aega saan. Matil on kaks last, Maidul null.\nJuuresolevad pildid saatis Tiit ja pildistatud on need 90ndate algul, kui Tiit käis esivanemate jalajälgi otsimas Ahilal.\nÜleval pildil olevad majad EI OLE enam esivanemate omandis. Peahoone on Ülejõe talu, mis on uute omanike käes. Kõrvalhooned on hiljem ehitatud.\nAlumise pildi keskel on Mati ja Elvi. Nende vahelt paistab natuke Maitu.\nParemal seisab Lembit ja vasakul Mihkel.\nKirjutas Helle - 20. detsembril 2007\nPosted by sjgelle at 3:17 PM 10 comments:\nLabels: Ahila, isikud\nPosted by tsaluv at 8:39 AM 10 comments:\nPosted by tsaluv at 1:49 AM No comments:\nKaitseliidu Viru Maleva orkester, rongikäigul mängimas, Rakverel Laial tänaval, Madibergi poe ees.1937.a.\nRongikäik Tallinnas Vabadusplatsil 1936.a.\nKaitseliidu suur-paraadil Tallinnas 1936.a.\nPosted by tsaluv at 12:24 PM 1 comment:\nEnn oma mälestustes, Minu kodu, mainib Pällu vana karjalauta, mis 1938.a. maha põletati.\nToimus see sündmus oktoobri algul. Külast oli läbisõidul traktor koos viljapeksumasinaga. Juht palus vanaemalt luba panna viljapeksumasin lattu varju alla, kuna traktoril olevat mingi rike ja edasi sõita ei saavat. Vanaema lubas ja juht ajas ka traktori lauta. Öösel, kui vanaisa-vanaema olid läinud Kadrinasse, et vanaema rongi peale viia, põles laut koos loomadega maha. Kahtlustati süütamist. Traktor ja viljapeksugarnituur olid vanad logud, kuid kõrgelt kindlustatud. Tõestada ei suudetud midagi ja juht sai oma kindlustusrahad kätte.\nHiljem, kui vanaema juhtus seda meest nägema, siis tervitas: Tere laudapõletaja.\nLauda asemele ehitati uus punase kivikatusega hoone.\nMihkel - 18.12.2007\nPosted by Mihkel at 10:53 AM 1 comment:\nMälestused vanaemast Helene Schwarzbergist (1878-1961)\nVanaemal oli ärisoont. Ta ostis külast mune ja kanu kokku. Vanaisa viis ta hobusega Kadrina jaama. Sõit läks rongiga Tallinna turule. Kord oli tal oma kaubaga ka sekeldusi. Oli võtnud ühelt jahimehelt müügiks uluklinde. Kuna ei olnud jahihooaeg siis tuli tal aru anda.\nKui Pällul hakkas õlgkatus läbi laskma, siis kolis ta Kustega 1958.a. talvel Tõnuhansu majja, mis oli uuem ja juba aastaid tühjana seisnud.\nPeale 80-nendat eluaastat hakkas vanaema iga aasta veebruaris oma sünnipäevi pidama, et lapsed peredega kokku saada. Vast 1958-ndal aastal oli terve suguvõsa koos: Eeriku, Kaarli, Manda ja Marta pere. Hella oli esimest korda selles seltskonnas. Oli lõbus, lauldi palju. Kuste oli pensionäriseisuses. Tema jaoks võttis Kaarel üles laulu: Julgesti vennad nüüd tööle. Vanaema kinkis seal kõigile noortele naistele, Helgile, Virvele, Hellale, kullatud silmadega õmblusnõelu, mida ta oli pakiga saanud Inglismaalt.\nVanaema oli enne sünnipäeva teinud 2 piimaplekitäit õlle virret. Õlle käima panek anti Lembitu teha, kes olevat seda tööd ennegi hästi teinud. Lembit kasvatas siis pärmi ja vähese virdega aluse ning valas selle ennem magamaminekut virdenõudesse, et hommikuks oleks õlu valmis. Magama läks Lembit Ülejõele. Peale tema äraminekut nägi Eduard pliidinurgal kaussi, kus vedelikul oli valge kord ja arvas, et Lembit unustas pärmiga aluse nõudesse valamata. Ta valas sellest mõlemasse nõusse oma osa. Hiljem selgus, et kehv valgus köögis oli saanud saatuslikuks ja õllenõudesse sai valatud hangunud rasvakorraga lihakeeduvedelik. Rasv kaotab aga pärmi mõju ära ja hommikul leiti käima hakkamata virre, mille peal ujusid tahked rasvatükikesed. Õlletegu oli luhta läinud.\nÜhel oktoobrikuu pühapäeval käis vanaema jalgsi 5. km. kaugusel Kadrina kirikus. Tuli sealt koju, keetis oasuppi, sõi kõhu täis ja teatas siis Martale ja Kustele, et tema hakkab nüüd ära minema. Tegi aseme soojamüüri äärde põrandale, öeldes, et kui sureb voodis, kes siis seal enam magada tahab. Marta hakkas nutma. Vanaema talle: mis sa nutad, mina vana muld ja põrm, ise matsid noore mehe maha. Käskis võtta riiulilt rahakoti, kus oli matuse raha. Kui Marta ei läinud seda kohe võtma tõusis vanaema ise krapsti üles, andis ise rahakoti. Marta läks kiiruga kilomeetri kaugusele Vaalumäele, et helistada arst välja, ei saanud aga ühendust. Kui tagasi jõudis, oli Kuste juba õues vastas ja teatas, et vanaema ongi lahkunud.\nVanaema maeti 15. oktoobril 1961.a. Kadrina surnuaeda vanaisa kõrvale.\nKirja pani Hella, vahendas Mihkel - 18.12.1007\nPosted by Mihkel at 10:02 AM 6 comments:\nLabels: Ahila, Helene, isikud\nMälestused vanaisast Johannes Schwarzbergist (1872-1953)\nVanaisa juttudest on meeles:\n- Rootsi kuningas istutas puu ja ütles, et kui see puu nii suur on, et enam ei kasva, kui raud räägib ja tõllad sõidavad ilma hobusteta, on see maa jälle Rootsi maa. Rääkis seda juttu sõja ajal ja arvas, et selle jutu järgi peaks rootslased siia tulema. Vanaisa arvas, et nüüd raud räägib – on raadio ja hobusteta tõllad on autod.\n- Kolu mõisas kaevas kraave saarlane. Kraav pidi sirge olema ja kivid ja kännud tuli vee teelt kõrvaldada. Kraavihall kaevas aga kraavi ümber kivi. Paruni arupärimise peale vastas, et ega vesi väsinud ole, et joosta ei jõua. Selle peale polnud parunil enam midagi öelda.\n- Sama kraavihall laulis peale sööki:\nSinkadi-vinkadi seapea luu,\nse neiuke pole mulle truu.\nOli selle truudusega kuidas oli, aga järeltulija jäi tast maha.\nVanaisa oli kõva suitsumees. Piip peaaegu kogu aeg tossas. Ise kasvatas tubakaid. Enne uue saagi saamist, kui lehed otsa said, läksid käiku ka tubakavarred. Neid purustas ta vahel kirvega.\nVanaisa oli külas matusepäevadel kodust surnute ärasaatmisel sõnade peale lugeja ja lauluviiside ülesvõtja.\nKord kirjutas arst talle raviks mingeid tilku. Tema ei hakanud tilkade lugemisega jändama ja võttis terve pudelikese täie korraga ära. Seejärel kaotas ta korraks teadvuse, ehmatades sellega koduseid.\nVanaisal oli hea lauluhääl. Vanaema sünnipäeval veebruari kuus oli ta kord laulnud:\nÜks roosike on tõusnud\nküll õrna juure seest\nkesktalvel külmal ajal\nta kasvas ülesse.\nVanaisa suri kopsupõletikku. Oli käinud Mäeri talus saunas ja sooja nahaga koju tulles külmetas.\nPosted by Mihkel at 9:03 AM 7 comments:\nLabels: isikud, Johannes\nOjaveski kool, ametliku nimega Hõbeda algkool, on etendanud olulist osa meie esivanemate haridustees. Enn on kooliskäimist kirjeldanud blogi sissekandes Minu kodu.\nSellel pildil siis ees vasakul kaksikud Virve ja Helgi, taga paremal Lembit.\nMihkel - 16.12.2007\nPosted by Mihkel at 8:22 AM 1 comment:\nSelle perepildi aastaks on märgitud 1944. Kui nüüd aastaarv õige on, siis toetudes selle blogi artiklile Põgenemine, oli Enn ennem minekut veel kodus käimas.\nTaustal paistab Pällu kivikatusega karjatall.\nPildil vasakult Eerik, Kaarel, Marta, Aleksander,\nKuste, Lembit, Johannes, Helene,\nHelgi, Leida, Mati, Manda, Enn ja Virve.\nPosted by Mihkel at 3:07 AM 6 comments:\nLabels: Ahila, isikud, Kuruli\nSaluveerid olid (on) muusikalembesed ja neil oli (mõningatel on ka tänapäeval) keskmisest rohkem muusikalist kuulmist, lauluhäält ja pillimängimisoskust.\nSelle pildi peal istub vasakul Enn, tema kõrval Manda, taga Kaarel (algul arvati, et see on Priit). Selline armas perekondlik trio. Aasta oli 1922.\nFoto saatis mulle Tiit isikute tuvastamiseks. Lõpliku otsuse tegi Lembit.\nHelle - 16.12.07\nPosted by sjgelle at 1:31 AM 2 comments:\nLabels: Enn, Kaarel, Manda, muusika\nKõigile Kustefännidele (eriti Epule) siit tõeline maiuspala!!! :-)\nPildil oli albumis allkiri: Marta ja Auguste. Aastaarvu ei tuvastanud.\nMihkel - 15.12.2007\nPosted by Mihkel at 11:00 AM 1 comment:\nLabels: Auguste, isikud, Marta\nTagasi mälestuste kogumise retkelt, püüan värskelt kohe kirja panna, mis meelde jäi.\nKuna lapsepõlveaega mälestused ei ulatu, siis algab sealt, kus oli aeg juba tegusid teha...\nNiisiis Lembit mäletab...\nKui Priit juba kaela kandma hakkas, siis palus ta isalt (Johanneselt), et teeme talu pooleks. Isa oli vasu, et ei saa, tal 7 last. Hiljem kauples, et andku isa talle paar hektarit heinamaast, aga isa ei tahtnud talu tükeldada. Egas midagi, pidi muudmoodi hakkama saama...\nHooaegadel oli kodutalus abiks ja muul ajal tegutses agendina. Käis külast külasse - talust talusse ja võttis päevapilte suurendada. Ega ta ise ei suurendanud, vaid viis linna fotograafile ja pärast viis valmistoodangu tagasi. Hiljem tegutses ta ka Singeri õmblusmasinate agendina.\nOlles hea ärisoone ja jutuga ning veel parema mäluga, võitis ta kergesti usalduse. Kohati oli ta tuntud ka hiromandi ja ennustajana. Saanud küla esimeses peres jutu peale ja kuulanud ära kogu küla uudised ning ajaloo, läks ta järgmisesse peresse juba "teadjamehana", kes täpselt teadis mis kellegiga ennem juhtunud oli.\nVahendanud pilte ja õmblusmasinaid sai ta peagi kokku poe asutamiseks vajaliku kautsioni.\nKui ta Haljalas ärijuhina alustas, siis oli tal kaupa vaid hobusekoorma jagu. Õige pea omas ta juba 5. tonnist veoautot ja sõiduautot. Temal oli lisaks ühisuse(ETK) poele ka viinapood ja kohalik viinamonopol (riiklik viinamüügi regulatsioon).\n/Riigiarhiivis on säilik ERA.891.2.18459, mis viitab ettevõtte "Viinakauplus Priit Saluveer (end. Friedrich Schvartsberg)" registreerimistoimikule./\nHaljalas tegutses Priidu naise Klaara eestvedamisel maanaiste selts, kus korraldati erinevaid kursuseid. Enn käis seal maanaistele laulmist õpetamas.\nPanen siia üles kogu pildimaterjali, mis õnnestus hankida. Ülemine ilupilt on aastast 1928, alumine 22.07.1930. Priit ja Klaara on pildil detsembris 1931.\nAjalehe lõige on Saksa-ajast.\nSurmatunnistuse ajas välja Kuste, kuna ta soovis Priidu rehabiliteerimist. Sellega ta teenis ära Kaarli pahameele, kuna sorkis pere asjades ja võis tõmmata võimude tähelepanu ka teistele vendadele. Olid ju kõik Saluveeri poisid "patused" ja hirm uute repressioonide ees oli suur.\nPosted by Mihkel at 8:52 AM 10 comments:\nLabels: isikud, Priit, surm


Õppekasvatustöö - PÄRNU VÄIKELASTEKOOL\nÕppekorralduse aluseks on direktori kinnitatud ning Eesti Hariduse Infosüsteemis registreeritud Pärnu väikelastekooli õppekava, mis lähtub Huviharidusstandardist, hõlmates kolme valdkonda: tunnetustegevuse arendamine, eesti keel ja matemaatika. Õppekava rakendamisel arvestatakse kõikide õpilaste individuaalseid iseärasusi.\nÜldeesmärgist lähtuvalt toetab õppe- ja kasvatustegevus lapse vaimset, sotsiaalset ja emotsionaalset arengut, mille tulemusel kujuneb lapsel terviklik ja positiivne minapilt, ümbritseva keskkonna mõistmine, eetiline ja viisakas käitumine ning algatusvõime, elementaarne suhtlemisoskus ja esmased tööharjumused. Arenevad mängu-, õpi-, sotsiaalsed ja enesekohased oskused. Eriline tähelepanu on suunatud laste psüühiliste protsesside sihipärasele arendamisele.\nlapse individuaalsuse ja arengupotentsiaali arvestamine;\nlapse keele ja kõne arengu toetamine eripedagoogiliste meetodite ja võtetega;\nlapse psüühiliste protsesside süsteemne arendamine;\nkuuldud teksti mõistmine ja analüüs;\nteksti loome (jutustamisoskuse teadlik arendamine alates dialoogist);\nmatemaatiliste algteadmiste juurde jõudmine aktiivõppe meetodite ja võtetega;\nsalliva ja viisaka käitumise väärtustamine;\nkoostöö kodu ja väikelastekooli vahel.\nLühiülevaade tööst viieaastastega\nKujundatakse tunnetusoskusi, s.t oskust tahtlikult juhtida oma tunnetusprotsesse: taju, tähelepanu, mälu, mõtlemist, emotsioone ja motivatsiooni. Arendatakse laste tunnetustegevuse erinevaid külgi mitmesuguste spetsiaalsete arendavate mängude ja võtete abil, mis on ühtlasi kõnearenduse teenistuses.\nKuulamisoskus on keelekasutuse esimene osaoskus. Kuulamine on protsess, mille käigus suuline kõne muutub tähenduseks. Kuulamisvõime on lapsele sündides kaasa antud, ent see vajab arendamist kuulamisoskuseks. Kõne arengu seisukohast on kuulamisoskuse arendamine koolieelse ea tähtsamaid ülesandeid. On oluline, et kuulamisoskus kujundataks enne seda, kui laps jõuab lugemise ja kirjutamiseni.\nHäälikute ja tähtedega tutvumine, selle baasilt esmase häälikanalüüsi oskuse kujundamine, sõnavara laiendamine ja väljendusoskuse arendamine. Suurt tähelepanu pööratakse suhtlemisele, hääldamisele, sõnavarale ja grammatikale.\nTutvutakse ümbritseva elu ja loodusega. Õpitakse loendama esemeid, õpitakse tundma geomeetrilisi kujundeid; tajuma ruumisuhteid, hulki ja arve 1-5. Laps jõuab matemaatiliste algtõdedeni, adudes, et see, mida me ise avastame, püsib meiega ja on meile oluline.\nTöö on integreeritud suhtlemis- ja kombeõpetuse erinevate teemadega.\nEesmärk: arendada lastes süsteemselt vajalikud eeldused lugema-kirjutama-arvutama õppimiseks.\nLühiülevaade tööst kuueaastastega (koolieelikutega)\nTähelepanu keskmes on:\n3) kuuldud lühiteksti mõistmine ja analüüs;\n4) teksti loome;\n5) lugemine ja kirjutamine, lastekirjandus.\nHäälimisoskuse kujundamine, lugemisoskuse süsteemne arendamine (lotode jms abil) ning sõnavara laiendamine.\nOmandatakse tähtede nimetused, tähekujud. Omandatakse tähe ja hääliku vastavus. Arendatakse välja häälimisoskus. Tegeldakse süsteemselt lugema õppimisega (silbid, sõnad, laused).\nArendatakse oskust võrdlevalt hääldada välte poolest erinevaid sõnu.\nÕpitakse kasutama liht- ja liitlausemalle.\nJutustatakse pildi järgi, tuues välja nii põhisisu kui ka detaile.\nTutvutakse kirjanduse žanritega (luuletus, jutt, muinasjutt, vanasõna, mõistatus).\nMatemaatilise õppe sisu:\n1) rühmitama esemeid ühe-kahe tunnuse alusel ja võrdlema esemete hulki;\n2) järjestama esemeid suuruse ja asenditunnuste põhjal;\n3) tundma lihtsamaid ajamõisteid ja kirjeldama ning järjestama oma igapäevategevusi;\n4) mõtestama loendamistegevust ja seoseid arvude reas;\n5) mõistma mõõtmistegevust ja olulisemaid mõõtühikuid;\n6) tundma ja kirjeldama geomeetrilisi kujundeid;\n7) nägema matemaatilisi seoseid igapäevatoimingutes.\nArvud 12-ni ja numbrid 0-9.\nOmandatakse hulkade tajumise võime; hulkade ühendamise, hulgast osa eraldamise, hulkade võrdlemise oskus. Liitmine, lahutamine 5 piires. Matemaatilised jutukesed.\nÕpitakse tajuma ruumisuhteid.\nÕpetaja püüab leida motiive, miks laps tahaks tegutseda soovitud suunas, s.t täiskasvanu püüab mõelda sellele, miks laps võiks tahta üht või teist tegevust sooritada, näiteks tegevus on põnev, võistluslik vms.\nOn oluline, et lapse tegevus pälviks tunnustust, s.t kiitus on selles vanuses tihtipeale liikumapanevaks jõuks ning lapse jaoks olulise inimese kiitus julgustab last kiiduväärset tegevust kordama.\nÕppetöösse on integreeritud suhtlemis- ja kombeõpetuse alused ja käeline tegevus.\nÜldeesmärk: aidata kujundada lapse väärtushinnanguid ja käitumismustreid, äratada õppimissoovi ja lihtsustada lapse üleminekut 1. klassi.


Pähklid ja seedetrakti probleemid\nNuts on toitev kõrge kalorsusega suupiste. Nad pakuvad tervislikke rasvu ja valke. Mõnede inimeste jaoks on pähklid seedetrakti häired põhjustavad trigeri toidet. Pähklitel on kõrge kiudainesisaldus ja seedetrakti põlemisel võib seedimist raske olla. Teisest küljest võivad pähklid ja pähklivõid olla kaaluka toiduga, kui teil on ärritunud soole sündroom. Sõltuvalt teie seisundist ja sümptomitest on oluline mõelda, kuidas pähklid teie soolestikku mõjutavad.\nTree pähklid ja maapähklid on toiduallergia. Kuigi väga ohtlikud, ei puuduta pähklite allergia teie seedetraktis. Mutter talumatus mõjutab seedimist. Närimishäired on üldiselt vähem tõsised, kuid võivad põhjustada pahandumist ja ebamugavust. Kui te arvate, et pähklid on teie seedehäire sümptomite põhjused, proovige neid nädalas tühjendada. Pange need aeglaselt uuesti sisse ja jälgige, kuidas tunnete. Kui teil esineb gaasiline, puhitus, kõhulahtisus, iiveldus, peavalu või kõhuvalu, üks kuni neli tundi pärast pähklite sissevõtmist, võib teil olla talumatu. Rääkige oma arstiga oma sümptomitest. Räimede talumatuse ravimiseks peate võib-olla vältima teatud pähkleid.\nDivertikuloos on haigusseisund, kus teie seedetraktis tekivad nõrgestatud väljapoole kottid, mis sarnanevad väikeste soolemõõtudega. Kui need kottid muutuvad põletikuliseks, nimetatakse seda seisundit divertikuliitiks. Divertikuliidi sümptomiteks on raske GI valu, palavik ja veri väljaheites. Varem soovitati divertikuloosi põdevatel patsientidel pähklitest ja seemneid vältida, sest nende toitude kahtlustati ummistumist; 2008. aastal avaldas American Medical Association uuringu selle ravimeetodi kohta. 18-aastane uuring näitas, et divertikuliidi ripsumine ei olnud tugevalt seotud pähklite ja seemnete tarbimisega. Lisaks võivad need toidud olla divertikuloosi tekke eest kaitsvad. Kui teil on divertikooloos, rääkige oma arstiga, kas peaksite oma dieedil sisaldama pähklite. Toitumine pähklite ja seemnete osana tervislik toit võib vähendada teie riski saada divertikuloosi.\nÄrritatud soole sündroom kirjeldab soolelihaste ebakohast kontraktsiooni, mis põhjustab krampe, valu ja soolte liikumise ebanormaalset sagedust. Teine sarnane haigusseisund, mida nimetatakse põletikulise soolehaiguseks, sisaldab Crohni tõbe ja haavandilist koliiti. Kõhulahtisus ja malabsorptsioon on nende seedehäirete tavalised sümptomid ning soolehaiguste ravi on sageli eluaegne. Kuna pähklid sisaldavad palju kaloreid ja valku, võivad need aidata teil säilitada kehakaalu. Maapähklivõi, kreeka pähklid ja muud pähklid hoiavad teie kehakaalu kaalu, mis on seotud malabsorptsiooniga. Kui teie sümptomitega pähklid ei toimi, proovige neid suitsetada, et oma dieeti suurendada.\nKuigi pähklid võivad teatud inimestel põhjustada negatiivseid GI-i sümptomeid, on nad muidu tervislikuks lisaks enamusele toidule. Seedetrakti probleemid sisaldavad sageli kõhulahtisust ja kõhukinnisuse sümptomeid. Kuna pähklid on loomulikult suure kiudainetega, aitavad need kaasa korrapärasusele. Maapähklivõi lisamine kokteilidele või mandlikale, et jälgida segu, võib aidata teil saada rohkem kaloreid ja valku, et võidelda alatoitumise vastu. Kui kaalulangus pole teile mure, tarbige pähklid mõõdukalt, et vältida teie päevase kalorsuse vajaduste ületamist.\nPrevious Previous post: Ahv pähkleid toitumine\nNext Next post: Oliiviõli ja kalaõli