www.militaar.net • Vaata teemat - Karauul\nTänane kuupäev 25 Sept, 2018 1:50\n[ 155 postitust ] Mine lehele 1, 2, 3, 4, 5 ... 11 Järgmine\nTeema pealkiri: Karauul\nPostitatud: 21 Veebr, 2011 14:54\nJuhtus see aastal 1972 aasta talvel vene kroonus, juba tsaariajast plügonina tuntud kohas Totsk-2. Kuulus koht selle poolest ,et siin katsetati tuumapommi 1953 aasta õppustel oma sõdurite ja elanike peal .Aga sellest ehk kunagi hiljem eraldi jutukesena.\nSuur pindalalt 45*45 km, pealegi keset Venemaad,ei tundnud seal ennast keegi väga sõjaohus oleva militarina.\nÜtleme nii,et oleme küll sõjaväes ,aga ega valvel väga olema ei pea. Vaenlane on kaugel ja diversant väsib enne ära kui meieni jõuab.Siit ka pisut lodev suhtumine karauuli ja muudessegi asjadesse.\nVanemohvitserid vahel püüdsid vaimu värskendada,hurjutades ,et ka meil on sõja korral oma rindelõik olemas ja loetud nädalatega oleme Hiina piiril. Nimelt oli 1969 aastal olnud konflikt hiinlastega ja kuulujuttude järgi igati väike sõda oma jõledustega.Räägiti ,et raketisüsteemiga GRAD künti hiinlased teisel või kolmandal päeval lõpuks mulda. Ei olla tahtnud muidu ära minna.\nSeda ma pisut usun,sest polügonil sai seda vaatepilti kord nähtud,maa kees kilomeetrite viisi patareide kogupaugust umbes pool tundi.\nDiviis oli kadreeritud s.t. iga kümnes soldat ja tont teab mitu vajalikku ohvitseri teenimas,ülejäänud ümbruskonna külade tolgused oleks siis sõja korral kokku korjatud.\nAinult üks väeosa diviisist oli täielikult komplekteeritud,see oli raketidivisjon.Muideks tuumalõhkepeadega.Kõrge aiaga piiratud, köetavad garaazid kõikidele masinatele mis meil olid. Ja kõige selle toreduse kaitseks muidugi karauul oma karauuli ülema ja putkaga.Viimane täitis ka pääsla osa garaazide ja laokeste territooriumile.\nKülm ,Eesti mõistes kuradima külm päikesepaisteline tuulevaikne pühapäevane hommik.Oma 40 kraadi või suts rohkem .Tuba hästi soe,hommikusöök söödud,kell kuskil üheksa paiku hommikul.\nMina seersandina karauuli ülemana soojast toast rohkem nina välja ei pistnud kui kõrval olevasse sööklasse sööma.Tunnimehi kolm ja vahetus iga tunni tagant. Kes vene sõjaväes olnud,võib kohe ütelda,kuidas valvamine käis.\nÜks tund postil,üks tund karauuliruumis valves ja siis üks tund koikul pikali kui magada tahtsid. Siis jälle postile külma kätte.\nJa seda sellisel vaiksel hommikul ning pühapäeval. Tunnimehe vaatevinklist vastik,vastik vastik.\nNo ei tahtnud ta vaeseke kuidagi väljas püsida .Iga viie minuti takka astus sisse kas nööpe kinni panema või mütsi kohendama või mingit muud häda kurtma. Omad poisid,kuidas sa ajad nagu koera kogu aeg välja.Kolmemeetrine aed ümberringi , pühapäeval otsi vaenlasi ning ohvitsere tikutulega.\nTuli korraks sooja .Mina pikutan .Tema sättis ennast tooli peale minu laua taga.No hakkab tulup-kasukaga kuum.Võtab selle ära.Istub edasi,minul ka kahju teda välja ajada.Las istub ja vahib akendest välja ,kah ju valvamine.\nMina varasema tunnimehega veeretame teises toas anekdoote rääkida.Aeg läheb ja eks hakkas vennikesel juba sinelis kuum.Võttis ka selle seljast ,nahhaal !!!!.\nNägin aga mõtlesin ,kurat temaga,küll ta varsti ise postile läheb.\nTema muidugi vahtis mis vahtis,leidis sahtlist raamatu ja hakkas seda lugema .\nÄkki kolin mürin ,tunnimees lausa lendas välja,ühes käes sinel ,teises automaat ja gimnastjorka väel 40 kraadisesse külma.\nEi jõudnud veel imestamagi hakata kui uksest astus sisse röökiv staabiülem kapten Bustshuk.\nAinult vanakurat ise teab,mis teda sundis sellisel tunnil niisuguse külmaga pühapäeval divisjoni tulema. Maavärin oli tõenäosem kui tema ilmumine.\nJärgmine päev rivistusel olid kõik divisjoni mehed naerust kõveras kui Bustshuk oma mahlakate oholli (ukraina) kõnekujunditega rääkis ,mismoodi divisjonis karaul välja näeb.\nUmbes nii,et astub territooriumile .Tunnimees keset õue ,40 kraadises külmas gimnastjorka (vene sõjaväes särgi eest) väel.Automaat seljas ,mütsikõrvad nagu lastud varesel tiivad,üks püsti teine ripakil ja annab au valveseisakus.\nKarauuliruumis tühjus.Tagatoas karauuliülem nabani lahtinööbituna pikali koikul ja vestab kõrvalkoikul lesutavale valvemehele (kellel oli USTAVi järgi keelatud tagatoas koikul viibida) anekdoote.Et sellel igav ei oleks.\nKogu jutt niisugune nagu loeks rivile ette raamatut,,Vahva sõdur Sveik esimeses maailmasõjas``\nSõim oli vägev ja väljendid niisugused ,et naera kõveraks. Mida ka ülejäänud peale minu tegid.\nMinul kahjuks tunne nagu istuks palja tagumikuga siili otsas.\nEt üle tee kartsa tuleb minna,selles paistis asi seekord kindel olema. Püüdsin mõistatada,mitu päeva kartsa selliselt kirjeldatud valvepidamise eest antakse . Aga teisipidi ,olin muideks Bustshukile ainukene ja otseselt alluv soldat.Pealegi ka ainus inimene,kes keemiakaitsega pidi tegelema.Tähendas see aga seda ,et kui tehti mingit keemikaitselist õppust kasvõi ohvitseridega,siis mina olin kes neid mürgitas gaasimaskide kontrollil ja tegin gaasirünnaku trenni.Igati vihatud ja vastik mees nii soldatite kui ohvitseride hulgas Ja seda kõike vastu oma tahtmist !\nDivisjoni maastaabis paratamatult asendamatu.Ja selliste vendade kartsas istumine oli tihti nii,et hommikul viidi püssimehe saatel ja lõunaks tõi püssimees arestandi vabastatuna tähtsat ülesannet täitma tagasi.Kuigi sai seitse päeva.\nSellist kraaklemist kuulsin paaril korral endagi üle.\nKomandör teatas staabiülemale ,et andsin sinu lemmikule kolm päeva aresti ja staabiülem vastas irvitades,et siis viid homse õppuse ise läbi.\nMatid ja blätid komandöri ja staabiülema vahel lendasid.Ja mõlemad tulid järeldusele,et homset õppust ära jätta ei saa .\nMilline sõnavara antud juhtumil kasutuses oli ,kuidas asi klaariti ja mitu blätti nad omavahel vahetasid,seda kahjuks minu kõrvad ei kuulnud.Huvitav oli kindlasti.\nEdasised päevad olin madalam kui muru ja püüdsin varjul olla või toimetada usinasti õppeklassi korrashoiul.Vana ja äraproovitud nipp issanda viha leevendamiseks.\nPäevad läksid ja käsku kartsa minna ei tulnudki.\nPostitatud: 22 Veebr, 2011 1:16\nPole paha,kamraad! Sinul paistab see kirjatöö hästi välja tulevat ja tore oleks kui Sa sellega ei piirduks, vaid ka edaspidi siin rahvast rõõmustaks.\nSee vene kroonu on ikka üks ammendamatu lugude allikas... ja milliseid imelikke inimesi ja rahvaid me seal omal ajal kõik nägime!\nPostitatud: 23 Veebr, 2011 10:59\nTänan julgustuse eest.Lisan tulevikus mõned seigad veel,lootuses et ei ole hirmutavalt igavad. Püüan edasi anda muljeid nii nagu nad olid. Sulest imetud kunstsündmuste anne puudub,seetõttu jalustrabavaid lookesi pole oodata.\nPostitatud: 23 Veebr, 2011 21:33\nSelle loo pealkirjaks sobiks venelaste ütlus ,, закон подлости ``\nEt sõjaväes elu tihti tapvalt igav on ,seda ei pea siinkirjutajad ja lugejad ilmselt imeks .Aga et pisutki vangis oleku sarnast rutiini muuta,selleks tuleb rakendada omal leidlikkust .Peab tunnistama,et rohkelt lõbusad on need seigad minevikku vaadates.Olevikus paraku tihti nutu ja ahastuse piiril.\nKes eelmist lugu juhtus lugema ,siis selles lookeses tegelased paljuski samad.Lihtsalt mõni kuu hiljem,aeg teine .Nimelt pärast pikka ja sadistlikkult külma talve hingematvalt ilusana tunduv soe ja kaunis kevadsuvine päev.Ikka seesama TOTSK-2 oma tsaariajast poligonina olemise kuulsuse ning oleviku veidrustega.Pole ka staabiülem vahepeal kuppe juurde saanud,ikka kapten Bustshuk edasi.\nLooduse ja maa ,lillede ja tolmu lõhn panevad unistama .Keda kotib ülemuste suur mure,et kuidas garaazide täied tehnikat kõrgete ülemuste-kindralite ees ülevaatuseks õigeks ajaks läikima lüüa. Suure Venemaa südames ,vaenlasest nii kaugel-kaugel .Soldati indu tehnikat harima niisugune situatsioon küll ei tõsta. Nende kell tiksub dembli poole ,teeb ta kellegi meeleheaks midagi või püüab aega surnuks lüüa kuidas oskab.\nMina kui raketidivisjoni keemik-luuraja-dosimetrist loodrite etalon.Tükk tegu et igavusse mitte surra ja veel suurem kunst päeva jooksul erinevates kohtades mingit eriti tähtsat ja ohvitseridele arusaamatut tegevust simuleerida.\nSimuleerimise kunsti täiendasin ja lihvisin iga jumala päev,aga äpardustest pole keegi kaitstud,ole sa nii suur mustkunstnik kui tahes.\nOhvitserid nimelt kippusid kiiretel aegadel divisjoni komandörile kaebama,et näe neil poisid rakkes hommikusest rivistusest õhtuse une-eelse loenduseni välja ja siin selline staabiülema härjavärss , tolkneb tegevuseta.Jutt on siis muidugi minust.Iga täiearuline inimene saab aru ,et selline kaeblemine mõjub reputatsioonile halvasti .\nKuidas ka ei vintskle,saatuse vastu ei saa.Ikka juhtus äpardusi ja kui kaebuste norm Jumala (vist rohkem komndöri )silmis täis sai ,juhtus see mis juhtuma peab.\nÜhel kaunil päeval pannakse mind kõigile kiirel ajal karauuli ülemaks.Vaenlaste rõõmsate ja ilmselgelt inimsööjalike mõtete saatel,las raisk vähemalt igavleb karaulis laua taga ,keemik selline.\nSeega karauulis. Isegi situatsioon paljuski sama mis eelmine. Mõnede pisimuudatustega siiski. .Tunnimehed niisugused ,kes Jumala poolt siia ilma saadetud nuhtluseks endale ja karistuseks teistele.Tolbajobid,keda ülepäeva loodusele kahju tekitamata võis karauulis postile valvama panna.Ilmselt oleks neist paari tükki isegi seitse päeva nädalas karaulis hoitud ,aga seadus ei lubanud.No mis neil siis viga oli. Keskkoolis käimise tunnistus lammaste eest saadud,autojuhi load samuti.Sünniaastat teadsid enamvähem ja mis põhiline,reageerisid nimele.Limukad ja madalama astme imetajad seda kunsti teadupärast ei omanda.\nVist said kõik nende oskused üles loetletud. Ah jaa,ihuliselt ka pisut erinevad,nimelt ümberlõigatud .Noku muidugi,kui juhtub et keegi ei tea.\nKuidas sellised stroibati( ehitusväeosad ,mis olid kuulsad oma olematu ehituskunstiga) asemel raketidivisjoni sattusid,sellele suudab üksnes Allahh vastata.\nSellel korral nemad õnneks tüli ei teinud,nendega tegelda ei tulnud.Tunnimees kooserdas nagu porikärbes uimaselt mööda õue,valvemees püsis kuidagi tooli peal ümber kukkumata ja noh see kes magada võis,tema ka magas.\nAga vaenlane ei maga.Vähemalt endises NSVL sõjaväes nii väideti..\nJuba alguses mainisin,elu lõbusaks tegemine kroonus on soldati oma asi.Kui ei oska ,siis teevad teised seda sinu arvelt.\nPingeline tehnika ilusaks limpsimise aeg ja mina karauuli ülemaks pandud.\nKuidagi tuli ka see aeg üle elada.\nEesti keelt rääkida sain ainult unes.Sest rohkem eestlasi lihtsalt ümbruskonnas polnud.Tekkis mingil ajal mõte transistorraadio muretseda .Sihuke riistapuu mulle kodunt ka saadeti.\nSest sellist asja võis omada-kasutada ainult õhtusel vabal tunnil punanurgas,hoidma pidi kaptjorkas (valvatav riiete hoiuruum) ja olla võis ainult pikklaine ja kesklaine diapasoon.\nLühilaine vastuvõtjad olid keelatud.\nMinu oma oli tolle aja tehnikaime ja omas ka lühilainete diapasoone.Üsna väike veel gabariitidelt. Sport -2 oli selle imeriista nimi.\nJuba algselt oli salajane mõte kuulata Ameerika Hääle eestikeelseid saateid.Riiki pöörama hakata polnud plaanis aga teisi emakeelseid saateid Lõuna-Uraalis polnud kuulda.\nVaatamata suurtele saatevõimsustele,5000 kW,oli ka Ameerika Hääle kuuldavus kauguse tõttu nigelavõitu.\nKarauuliruumis rippus tollase sõjaministri Gretsko pilt ja see sobis hästi varjamaks vastuvõttu oluliselt parandavat välisantenni. Veidike rohkem kui lihtsalt paarimeetrine traadijupp.Nimelt oli ta venitatud hästi sirgeks ja hellalt pildiraami taha keritud,et kui jääb kiiruga välja,siis jääb sirgelt seinale rippuma ja ei ole märgatav.\nPõnev aeg oli see 1972 aasta.Oli mida välisraadiost kuulata.Nimelt käis Vietnamis sõda.Vene propaganda röökis,käed eemale Vietnamist Ameerika sõjardid.Ja ei mingeid kompromisse ega läbirääkimisi enne kui imperialistid on meie sõprade maalt kadunud.Kui aga tulid laserjuhtimisega pommid ja ameerklased olid võimelised tabama just seda koolimaja tiiba ,kus oli sõjaväe staap vene abilistega ja mitte kool.Siis varsti tulid ka läbirääkimised.\nAmeeriklased pasundasid omakorda kuidas nad kaitsevad Vietnamis kogu inimkonda kommunismiohu eest. Ja kui hästi see neil välja tuleb.\nEks ole ju nüüd teada ,kuidas asi lõppes.\nAga oli ka veel kolmas pool,kes Vietnamis peetavast sõjast rääkis .Need olid ohvitserid,kes käisid komandeeringus Vietnami dzunglites pommitajate B-52 pihta raketilaskmist harjutamas.Nemad rääkisid asjadest tõtt,kindlasti mitte kogu tõtt,aga ikkagi nähtut ja seda kolme pilti kokku panna oli päris raske.Nad ei sobinud omavahel.\nMinu rõõm oli kuulda raadiost eesti keelt ja veidike teistsuguseid vaateid kui seda poliittunnis räägiti.Ning põhiline,tõrjuda ja tappa igavust.Tshurbannidest tunnimehed olid nii lollid,et nende pealekaebamist raadio osas karta ei olnud.\nNüüd natuke karauliruumist kus sündmused arenema hakkavad.\nVäga askeetlik.Nurgapealne tuba ja nurkapidi koos akendega seintes.Vaade seega kahes suunas.Keset tuba laud telefoniga ja tool.Laua all kaks kasti .Üks plommitud ,väidetavalt sees padrunid ja kranaadid.Võisid olla vabalt ka maakivid ,sest pitsati mõjuvõim oli nii suur,et seda kasti kunagi ei avatud ja võeti vastu ning anti üle sisse vaatamata.\nTeine kast oli samahästi kui tühi.Sees ainult päevik sissekanneteks ja mõned kirjapulgad.\nNing seinal eespool kirjeldatud Gretsko pilt.Ja oligi kõik.\nIstun mina õndsal vaikusehetkel laua taga ja kuulan raadiot.Masinapargis ei ole ühtegi hingelist peale tsumbulumbust tunnimehe. Tänavapoolne külg terve suure platsi ulatuses samuti inimtühi. Et ilm oli soe, siis ka uks pärani.\nKruvisin raadio nuppe ja silmanurgast nägin mingit varju aknast mööda libisevat.Tõstsin pea ja samal hetkel juba sisenes pärani lahtisest uksest meie vana tuttav staabiülem kapten Bustshuk täies hiilguses.\nKrapsasin püsti ja pistsin raadio tema kotkapilgu all lauasahtlisse.Midagi see liigutus varjata küll ei suutnud.Ainult täiesti pime inimene poleks näinud ,mis laua peal oli ja kuhu see pandi.Kuidagi imelik oli hakata raporteerima karauli ruumis rangelt keelatud raadio laual.See mitte midagi varjata suutev liigutus tehtud ,avan suu ja püüan alustada pähe õpitud lugulaulu korrast ja vaikusest objektil.\nBustshuk teeb tõrjuva liigutuse ja häälitseb ,et näeb isegi kuidas asjad on. Tekib piinlik vaikus. Sirutab siis käe välja ja lausub aeglaselt hirmsad sõnad-anna raadio siia.\nMina ei liigu paigast .Peas keerlevad mõtted,et mida ta selle raadioga tegema hakkab.Üks võimalus on juba kord nähtud .Ohvitser võttis tunnimehelt raadio ja lõi selle vastu maad pilbasteks.\nIgati universaalne lahend.Ei seletuskirju ega muud kisa.Tükid prügikasti ja asi jäägitult hetkega korras.\nMina ei hinga ega liigu paigast.Bustshuk ootab käsi õieli. Nähes ,et olen mumifitseerunud ,astub ise paar sammu lauani ja pistab käe sahtlisse, et võtta sealt mulle nii kallis elektroonikaseade.\nMinu imestuseks kobades ja patsutades ta seda ei leia.Vaatab sahtlisse,katsub veel ja võtab tühja käe sahtlist välja.\nSiis kükitab maha,tõstab kasti laua peale.Pitsat avaldab ka seekord maagilist mõju ja see kast tõstetakse kõrvale. Teine kast ei sisalda samuti raadiot mida ta otsib.\nSiis vaatab uuesti sahtlisse ja katsub-raadiot ei ole !\nMinu hirmufantaasia toodab sadu ulmepilte sekundis.Kujutan juba ette kuidas viha Bustshukis sisisedes paisub ja see siis maailmalõpu pauguna minu peale hetke pärast paiskub.\nTema vormimütsi alune kehaosa võtab aegamisi hobuse näoilme.Pinge mis ootusärevusest tekib tapaks ilmselt juba jõehobuse.\nMinu molu on tõenaoliselt veelgi hullem kui temal.Ma ei suuda aru saada,kuidas ta ei leia asja mis pistetud avalikult lauasahtlisse ja on igati kättesaadav.\nSeisame kui monumendid ja siis hakkab Bustshuki näoilme tasapisi muutuma .Sarnanedes lõpuks moosivargaga,tulevad sealt suhkrumagusad sõnad.\nOhvitseri ausõna,ma ei võta sinult raadiot päriselt ära kui sa näitad,kuhu ja kuidas sa ta peitsid.\nMu jäsemed sulavad ja ma võtan sahtlist otsitava sama kerge liigutusega nagu ma ta sinna panin.\nBustshuki silmad täidavad enamuse näost ja võttes minu käest raadiot lausub ,et kuulata võtta saan staabist sekretsiku käest .Nii ka läks.\nMis võis olla selle loo tekkepõhjus.Eks ikka sama mida kasutavad silmamoondajad rahva petmiseks. Nimetet lauasahtel oli aegade algusest peale igasugusei kirjeid täis sirgeldatud.Nimesid ja aastaarve Peeter 1 valitsemisaegadeni välja. Igavusest või sakslastest valitsejate tõuparandusest saadud ordnungi vajadusest vooderdasin sahtli musta kilega .Lihtne teha ja andis igati esteetilise välimuse.Raadio oli ka must ja üsna väike.Kui lisada ,et ere päike oli meie sõbra silmad töntsiks teinud ja juhuse tõttu käsi katsudes raadiot ei tabanud,siis imet siin polegi.\nPostitatud: 24 Veebr, 2011 2:11\nOk, jääme järge ootama, väga vinge et hea jutujooksuga kamraade siia aegajalt ikka juurde ilmub!\nPostitatud: 03 Mär, 2011 10:17\nLugu loomadest karaulis,üks koer ja teine inimene.\nTOTSK-is suur ladude territoorium kõrvuti dispatiga.Kummaline kooslus minu meelest ja ega juhtumusedki kõhedusttekitavad.\nVangilaager ja tema asukad enamasti teistsuguse mõtlemisega.Põgenemised olid sagedased .Vahitornidest kuulipilduja valanguid sai lausa kardetud.Pandi põgeneja suunas nii et kuulide joru lausa üle ladude lendas.Hirm tuli endal peale ja mis tunnimeestest rääkida.Nemad justkui alasti keset turuplatsi .Ise pole postil seisnud aga razvodjastsina tunnimehi siia-sinna viinud.\nKeegi ei rääkinud,mis head kraami keset valvatavat territooriumi ,veel eraldi traataedadega piiratud ja jooksukraavide ja laskepesadega tunnimeeste jaoks ,laos hoiti.\nEripäraks veel see ,et ööseks lasti traataedade vahele koerad .\nTuli solban , lasi peni lahti,hommikul viis ära. Kell võis olla üheksa .Olin väljas, parajalt 20 kraadi külm ning vast kolmkümmend senti lund.Päike paistab.\nMeie tunnimees rohkem topise moodi ,üsna külmunud juba ja liikus oma pika tulupi sees nagu jääkaru.Ootas samuti suure kärsitusega,millal ometi vahetus tuleb. Koerapoiss tuli ja võttis peni kahe aia vahelt ära ning lasi ta lahti nuuskima.\nTihti nähtud ja midagi uut.\nAga see kord peni miskipärast kikitas kõrvu ja üle platsi tunnimehe poole jooksu .Tunnimees liduma.No oli ikka loll küll.Sügav lumi,omal vaksake jalgu ja kohe tagumik,kasukas lohiseb mööda maad.Jõudnud ta suurt kuhugi.Komistas kasukahõlmadesse ja sadas uppi.Nägi, et peni saab nagunii kätte , veeretas enda kaevikusse. Ja kui pani valangu koera poole. Lumi tolmas ümber koera.\nPeni see ei hirmutanud ega peatanud.Lidus kuni tunnimeheni välja –nuusutas tolvani üle ja läks valgeks ja kangeks muutunud koerapoisi juurde kepseldes tagasi.Üksnes Allah isiklikult pidi koerapoissi kuulide eest kaitsma..\nVaene meie mees.Ropult sai sõimata,oi teda tümitati.Ohvitserid tahtsid tükkideks rebida.Räuskamine kestis mitu tundi ,et oleks või koera maha lasknud,vähemalt saanuks koera rünnakut tõsisemalt põhjendada.\nPostitatud: 03 Mär, 2011 20:22\nKaristusväeosa (dispati) kõrvutiolek ladudega pakkus teisigi meeldejäävaid sündmusi peale koeraloo.\nÜmberkasvatatavad olid enamasti ühest lõunaosariigist.Kesmiselt tumedamad nii nahavärvilt kui vaimuannetelt.Oli ka teiste rahvaste esindajaid.Neid oli üldiselt vähe.Ja saatuski mõnes mõtte armulisem,neil oli kergem hüppes käia.Koljukuju aitas inimeste sekka sulanduda kui just patrulli otsa ei komistanud.Naiste himu oli üks mis pani tegelasi tsoonist väljapoole tunneleid kaevama .\nUskumatu ,aga mõnda neist käikudest suudeti päris kaua aega varjata ja kasutuses hoida.Liiklus käis nii välja kui sisse tagasi. Seega tõeline transiit.Põgenemisega mingit seost.\nKaks selli ümberkasvatatavate seast tulid hoopis uuele mõttel.Nii uuele,mida mitukümmend aastat polnud keegi realiseerida üritanud .\nKirjeldan pisut ümbrust ja olusid.\nSüüa said need asukad paremini kui meie.Kui miski ei meeldinud,näiteks makaronid lögaks keedetud,siis tõusis sööklas selline lööming.Kaussidega peksti mööda lauda kuni kõik oli põrandal ja jalgadega aeti sita moodi ollus veel lisaks laiali.\nSellist vaatepilti ei tulnud just sageli ette.Aga ka nurisemiseks põhjusi esines neil harvemini kui meie köögis. Tean seda sellepärast et karaul sai toidu nende köögist ja oli väga rahul..\nJäreldus,toitumisaste kasvandikel hea.\nInimene teatavasti vajab pisut vaheldust.Sellel otstarbel viidi neid iga päev tööle ja võite ise arvata,üsna sageli just kõrval asuvatesse ladudesse.\nHektareid suurel territooriumil laiutavad militaarkraami hoidlad olid ehitatud erinevatel aegadel.Siit ka arhidektuuriline mitmekesisus.\nMeie võtame vatluse alla ühe neist.\nSuur hoov,väga suur isegi.Piiratud neljast kandist sissepoole vaatavate üksteisega kokku ehitatud hoonetega,Ei mingit pragu ega vahet hoonete vahel.Hoolega valvatav värav ja päevane tunnimees keset hoovi torni otsas.Igal laol oma unikaalne sisu ja laomees.Nii see elu oli käinud hallidest aegadest peale. Väljaspool hooneid oli ka traataed ja tunnimees ,aga ainult öösel.Päevasel ajal pidi ladu väljaspoolt kaitsma kivisein ning püha usk ,et traataed kedagi kinni peab.\nNii see kestis kuni ühel päeval ,just nimelt päeval,avastati suured augud mitme lao seinas.Asi oli aetud lihtsalt.Jalaga mats vastu (nagu siis selgus) tati ja liivaga kokku pandud,pealegi ühe silikaadi paksust seina.Ja palun,astuge sisse,söör.\nEsimesest laost kastiga lihakonserve.Armee kvaliteet ja maitse.\nTeisest laost oli võetud kolm-neli raadiovastuvõtjat .Neid oleks tahtnud omalegi.Kandekott nagu binoklil ja vastuvõtt kõigil diapasoonidel ultralühilaineni välja.\nLäks mööda mõni nädal kui levisid sahinad,et külapoistelt on käte saadud paar eelpool kirjeldatud raadiovastuvõtjat.Heausksete jobudena mindi peale ostu külatänavale kelkima ,millised vinged riistad nendel on.Uurijaid nad aidata ei suutnud.Kui nad oleks kasvõi mingil määral suutnud ära tunda -kirjeldada müüjaid ,siis teabe välja õngitsemine poleks aega võtnud paari tundigi.Surm ka ei võta sealt kust võtta pole.\nAugu kaudu haihtunud konservidest ei räägitud enam midagi. Arvata võis,et raisku neil minna ei lastud.Paar kasti konserve on muude varguste kõrval kökimöki ning konserviuurijad tõenäoliselt papkad juba arhiivi andnud..\nSuvi edenes ning tundus,et seekord nii jääbki.\nAga paraku mitte.Võis olla oma kolm kuud hiljem kui levis kuuldus ,et mõnisada meetrit laost eemal võseriku sees olla kinni võetud sell,kes täpselt selle koha peal oskas kaevama hakata kus konservid olid peidetud.\nTuleb välja ,et kõik see kolm kuud oli oodatud ja passitud ,millal tegijatel lihahimu peale tuleb.Asi polnud üldse konservides.\nLaod sisaldasid igasugust kraami mis diviisi formeerimisel isikkoosseisule esimese hooga laiali jagatama pidi.Esimese augu löömisega eksiti ja satuti kogemata lattu ,mis sisaldas söödavat. Tühjade kättega lahkuda on ka narr,võeti konservid ja peideti mõnesaja meetri kaugusele . Vaikus püsis.\nParandati sihikut ja võeti ette järgmine ladu.Ja jälle mööda.Mingi kuradi poliitöötajate nodi.Tegelikult taheti nende kahe vahepealse lao sisu.Seal oli hoiul palju vingem kraam.Reserohvitseridele jagatavad püstolid koos moonaga ja pisikesed kanamuna suurused granaadid.\nKolmandat katset miski segas ning väidetav sihtmärk jäi vallutamata.\nVaesed mehed teadsid küll mis ladudes, loendasid aga kivide ridu valesti ja näe äpardus oligi käes.\nLihtinimene sellisest ettevõtmisest aru ei saa ja tollases n-liidus püstolite ning granaatidega äri tegemine oli kõrgem pilotaaz.\nMillist tunnustust neile jagati ja millal nad kodukohta jälle näha said,seda paraku ei tea.\nMeie tunnimehe üle irvitati veel kaua aega,kuidas vargad murravad seinu maha ja tema valvab keset õue ust,püss õieli. Luuaga vanamees oleks sama edukas olnud.\nÕigustuseks nii palju,et läbi seina ei näe isegi vene sõjaväe tunnimees.Ning ladudes sellel ajal liikumisandureid ei tuntud.\nPostitatud: 06 Mär, 2011 11:29\nEelpool kirjeldatud juhtumid tegi tunnimehed argadeks. Kurat sa tead millal dispatimehed postile murravad ja automaadi saamiseks kõri maha ei tõmba.\nEi läinud palju aega kui jälle postil laskmine.Tavapäraselt nagu ikka, kogu karaul üles ja kisa ning vandumine taevani. Kes lasi, kus lasi, miks lasi. Peaaegu pime sügiseelne õhtu ja automaadi pruukija tunnimees just sellel perimeetril kus konservide vargus toimus. Asjaajamine ja tunnimehe vahetus võttis tükike aega. Toodi paugutaja postilt tunnistusi andma.\nSelgus , et tema näeb , võsa aia taga liigub tasakesi. Ja kujuta ette , liigutakse tema valvatava aia poole.\nValvas tunnimees hüüab karmilt. Стой.кто там-Seis, kes seal on\nVastust ei tule ja sahin ka ei lõpe. Tullakse aina lähemale.\nUus röögatus, Стой,стрелять буду-Seis, tulistan.\nIkka ei mingit muutust.\nMuidugi, natuke targem oleks oodanud, millal aiani tullakse , aga see jobukakk pani tuletoru üürgama.\nLasi pool automaati tühjaks ja sahin ning ragin ikka ei lõpe. Laskmise õnneks lõpetas.\nMindi surnuid ja haavatuid kokku lugema ja leiti lehm elusa ja puutumatuna võsas maistvaid võrseid nosimas. Ilmselt militaarlehm, paugutamist ei peljanud ja seepärst automaadi valang teda ka minema ei peletanud. Sõi rahulikult edasi.\nValvas tunnimees rääkis ausalt ja otsekohe ära nagu Agu Sihvka, et oli juba silme ees autasuks puhkust näinud. Kes siis nii nurjatult võsas muu püherdab ja objektile murrab kui bandiit.\nAutasu ta kahjuks ei saanud, sõimata nagu muda.\nJälle põhisüüdistus, oinas ei saanud isegi vaikselt kakerdavale lehmale pihta. No milline bandiit ennast nii kaua eksponeerib ?\nPostitatud: 08 Mär, 2011 22:47\nÜsna eeldatav käitumine nö töödeldud soldati poolt - dispatimehed ainult seda ootavadki, et tunnimehele kõrri karata.\nSe vis pace para pace\nPostitatud: 09 Mär, 2011 9:53\nKah kuidagi seotud karauliga.\nSaatus pole enda määrata. Millisesse väeossa satud ja kuhu välja jõuad, seda keegi ei tea.\n1971 aasta juunis minuga koos bussi topitud kodumaakaitsjaid ilmus siin kui seal episoodiliselt nähtavale.\nNägin korraks dispati automaaturina n.n. oma poissi. Mõne sõnagi sain vahetada.\nDispatis oli kaks omavahel seotud kontingenti, mõlemad teenisid sõjaväelaslikult sundaega. Kumki ei tahtnud seal olla aga saatus hoidis neid koos.\nVahe selles, et ühele anti hommikul automaat kätte ja teised pidid tema kaitse all mingile töö tegemise kohale loivama.\nMinu olesklemise koht jäi aiaga piiratud territooriumist väljapoole. Üle tee. Kunagine kubu, siis vist isegi saun olnud ja lõpuks laohoone igasuguse mõeldava ja mõeldamatu tavaariga.Taskulambi patareidest puulangetussaagedeni DRUZBA.\nMinu lao poole jääv vastasplats oli suur ning tühi.\nÜhel päeval oli sinna maha tõstetud tohutu palgihunnik. Seisis suveni omaette kuni hakati sorteerima. Töö tegijateks dispatimehed.\nOleks vist solvav, kui võrrelda meetodeid vanade egiptlastega. Solvatute all mõtlen püramiidide ehitajaid.\nAga oh ime, nädalaid hiljem võis märgata, et suur hunnik kahanes ja mitu väiksemat erinesid üksteisest palgi jämeduse poolest.\nKuidas nägi välja töö tegemise koht.\nTulid ennelõunat kuus –seitse tolgust mööda teed. Riietatud nõukogude riigi pika ajaloo jooksul kasutuses olnud mundrite kombinatsiooni. Kahekaupa rivis ja rivi taga lontadi lontadi helevalgeks kulunud automaadiga, aga kaasaegses mundris püssimees.\nÜhel või mitmel punaste lipukeste pundid kaenla all. Väga tähtis muideks.\nLoivati palgivirnade juurde ja asuti lipukesi selle ümber maasse torkima. Jälle väga tähtis asi.\nSiis vist asuti tööd organiseerima ja kunagi ka tööd tegema. Kõik see venis nagu härja ila, minul nii palju aega ega kannatust ei olnud, et protseduur otsat lõpuni ära näha.\nSamal päeval, nagu aru saate.\nLiikumised olid mõõdukad ja aeglased, vahel võis isegi palgi veeremist tabada. Siis tehti suitsu . Varemalt sai mainitud, et pikemad ajavahemikud näitasid muutusi platsil.\nMulle jäi esialgu arusaamatuks, kuidas see ufonautide kari koos seisab. Milleks need tobedad lipud. Üks ainuke püssimees, seisab kaugemal, loivab aeglaselt ja vist magab püstijalu. Ja miks karistusalused laiali ei jookse ning plehku ei pane. Minu ettekujutuses muud ei saagi valvur teha, kui karjuda kogu aeg, Назад-стрелять буду-Tagasi,tulistan.\nAga karjumist kuulda ei ole.\nKuid etterutates, laskmist küll.\nTegelikult käis pidev kassi-hiire mäng. Päevi kestev näiliselt rahulik loivamine oli petekas.\nKasvandikud liikusid lippude sees ja nendest väljapoole jääval alal viibimine keelatud. Ja pidevalt käidi püssimehel närvidele sellega, et muuseas liiguti vajadust simuleerides kord lippudele lähemale kord kaugemale.\nNüüd tuleb põnev moment.\nKui ümberkasvatatav seisis lippudega juba ühel joonel, siis tunnimees teda möiretega tagasi kutsuma ei hakanud.\nNagu muuseas käis kärakas ja muld lendas korrarikkuja jalge ees. Niisugune hell ja tähelepanu juhtiv automaadihõige.\nEi näinud, et keegi oleks sellest surmani ehmunud. Kõik toimus nagu aegluubis. Korrarikkuja astus kuulekalt lippudest eemale palkide suunas ja töö, kui seda nii nimetada tohib, läks sama tempoga edasi. Kasvatuslik mõju ilmselge.\nKõik toimus mõõdukalt, harva veeres palk ja mind surmani ehmatavat paugutamist õnneks üliharva.\nAsja mõte imelihtne. Kasvatatav tegelikult koju põgeneda ei kavatsenudki, plaanis oli jalga lasta vähemaks kui 24 tunniks,võtta päevake puhkust ja siis ise tagasi tulla. Karistuseks noomimine ja karts. Tunnimees oleks saanud igati nöökida, puhkust ära enam loodagi, usaldust tulevikus mingisugust jne. Tola seisus teenistusaja lõpuni.\nIga kord kui nägin nimetatud tegelasi, tänasin jumalaid kaugete roomaaegadeni välja, et mina sellisesse teenistusse ei sattunud.\nPostitatud: 10 Mär, 2011 23:43\nKas tõesti ainult üks tunnimees? Meie kandis tolgendas sihukese lahtise brigaadi ümber vähemalt kolm meest.\nPostitatud: 11 Mär, 2011 9:50\nParaku selles loos nii et ainult üks tunnimees ja sai ka muudel juhtudel umbes sarnast nähtud.\nArvan, et asi võis olla pätistumise astmes. Oli ju nende seas pisilolluste eest istuma sattunuid. Kõik ei saanud ka kahte aastat karistuseks.\nVaevalt minu poolt kirjeldatu puhul pööraseid niimoodi tööle saadeti.Aga inimese sisse ju ei näe ja mis puhul ja just täna ära pöörab.\nEga siis kuulipilduja tule all metsa poole lidumine ka tark tegu polnud.Ometi nad tegid seda ja parimal juhul said koerte käest pureda ja püüdjate käest tappa.\nAga enamasti räägiti surma saamisest,sest ei peatunud ka kõige lootusetumas olukorras.\nMa ei tea,kas see tõsi on,aga räägiti , püüdjate ind oli suur,sest vastutaja pidi minema ise dispatti selle asemele, kui põgenejal õnnestub haihtuda.\nMinu tarkused nende sisemaailmast ja elukorraldusest on siiski kõrvaltvaataja omad ja episoodilised.See mida ma paarilt istujalt kuulsin(hospidalis) ja mida muidu räägiti.\nTore oleks kui keegi sellise teema avaks ja ehedaid mälestusi pajataks.\nPostitatud: 11 Mär, 2011 11:51\nLiitunud: 28 Nov, 2005 14:50\nKahtlen kas isegi aastate tagant keegi kes istunud on memuaare heietab.\nTean oma sõjaväe ajast kus esimese aasta mees sai dispati poolteist aastat ja kui me olime juba vanakeste staatuses ja praktiliselt peaaegu juba kodus( teenisin kolm aastat) kui tuli ta tagasi ,taltsas kui koerakutsikas ja madalam kui muru- küsimustele vastas ainult ei või jah ,ei mingeid meenutusi- ainuke mida pidevalt kordas ei soovita kellelegi sinna satuda.\nPostitatud: 11 Mär, 2011 11:57\nPäevalehe raamatu sarja hetkel viimases osas meenutati trahvipataljoni "ravimeetodit", kus karistusalune lasti maa sisse kaevatud mõnekümne sentimeetrise läbimõõduga tsementtorru ja jäeti sinna päevaks-paariks...\nVälja võetud kodanik oli seejärel viisakuse musternäide...\nPostitatud: 11 Mär, 2011 13:09\nAga on ju ka veel need,kes dispatis püssimeestena teeninud.\nUue teema avamine Mälestustes oleks suurepärane .\nMa ise ei taha dispatist kuuldud lugudega hiilata,sest ümberjutustus on ümberjutustus.\nEi valmistunud üldse nii pikalt kirjutama,arvasin et piirdun esimese nupukesega. Aga kuna loetakse siis tekkis uus mõte.\nKui väga vastu ei olda, siis pöörduksin oma meenutustega päris sõjaväkke mineku algusesse. Pealkiri sai küll hooga Karauul aga kui muud meenutused mööda foorumit laiali pillutada, siis tervik vist hajub lootusetult nagu suits l.


VIDEO | EV100 pidustused jõudsid Haapsalusse, avati lipuväljak - DELFI\nEV100 sünnipäevanädala pidustused jõudsid Haapsalusse\nTäna jõudsid Eesti Vabariigi sünnipäevanädala suursündmused Haapsallu. Keskpäeval avati Haapsalu lipuväljak.\nSada aastat tagasi 20. veebruaril oli Haapsalu esimene linn, kus püüti välja kuulutada Eesti Vabariik.\n"20. veebruaril 1918. aastal tekkis just Haapsalus esimene võimalus Eesti iseseisvusmanifesti ettelugemiseks, kuid võõrväed jõudsid siiski enne Päästekomitee saabumist linna sisse marssida," ütles Riigikantselei EV100 suursündmuste juht Margus Kasterpalu.\n"Võitlus Eesti Vabariigi väljakuulutamise nimel jätkus veel järgnevatel päevadel, kuid Haapsalus toimunud sündmustel oli selles oluline roll," ütles Kasterpalu.\nKell 12 juhatas kirikukellade mäng sisse lossiplatsil toimuva avaliku vabaõhuaktuse ja lipuväljaku piduliku avamise. Kõnedega esinesid peaminister Jüri Ratas, Haapsalu volikogu esimees Jaanus Karilaid ning praost Leevi Reinaru. Ajaloolisi sündmusi meenutas Lääne maleva teavituspealik Heiki Magnus. Kaitseväe orkestri saatel avati lipuväljakul ka EV100 mälestustahvel.\n"Tervitamaks lähenevat Eesti juubelit lehvib Haapsalu uuel lipuväljakul sinimustvalge," lausus Haapsalu linnapea Urmas Sukles.\nSukles ütles, et täna koguneb linnarahvas lipuväljakule, et tähistada saabuvat Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva ja Haapsalu olulist rolli iseseisvuse väljakuulutamisel.


Darfuris jälle sadu inimohvreid - Eesti Päevaleht\nDarfuris jälle sadu inimohvreid\nÜRO esindaja sõnul on kokkupõrked Sudaani armee ja suurima mässajate rühmituse vahel nõudnud viimasel ajal taas sadu hukkunuid, kuigi järjekordne relvarahu kirjutati alla vaid nädala eest.\nÜRO allikate hinnangul on surma saanud kuni 400 tsiviilisikut. Lahinguid olevat peetud mägises Jabel Marra piirkonnas, kust on põgenenud kümneid tuhandeid inimesi. Samas piirkonnas pidavat varjama end ka suurima relvarahust keelduva mässajate rühmituse esindajad.\nSudaani armee on lükanud tagasi kõik süüdistused selles, et nad oleksid piirkonnas lahingutegevust alustanud. Armee süüdistab tapmistes hoopis erinevaid mässajate rühmitusi, kes sõdivat omavahel.\nSudaanis peaksid tuleval kuul toimuma esimesed vabad valimised kahekümne aasta jooksul ja relvarahu sõlmimine kõigi sõdivate poolte vahel oleks olnud suureks edasiminekuks valimiste läbiviimisel. Jabel Marras toimunu võib valimised aga nurjata, sest ÜRO peab hetkel kõige olulisemaks sõjategevuse järjekordse peatamise ja äralõigatud piirkonda abi saatmist.\nDarfuri konflikt on kestnud juba seitse aastat.


Veeda mõnus päev perega! 24. oktoobril lähme ühepäevasele ekskursioonile mööda Eestit.\nPealehele Super-diil! Transport\nMida teha ja kuhu minna lastega koolivaheajal? Kutsume külastama Wile Farmi, ning jäätist valmistama ning maitsma!\nVoucheri hinna sees on pilet bussiekskursioonile, mis toimub 24. oktoobril.\n- Transfeer Tallinnast ja Tallinnasse\n- Wile Farmi alpakafarmi külastus\n- Keraamika kaunistamine Kassiaru talus\n- Eesti Piimandusmuuseumi külastus\n- Jäätise valmistamise töötuba\nBussiekskursioon algab kell 8:00 ja lõpeb kell 18:00\nProgramm om vene keeles.\nVõtke ampsu kaasa!\nKehtivusaeg: kuni 24.10.2020\nXIX sajandi teisel poolel hakati suurt rõhku panema piimanduse arendamisele Eestis. Tänaseks on piimatootmine kujunenud üheks olulisemaks tootmisharuks põllumajanduses. Piima töötlemine sai alguse taludes, kus töövahendina kasutati omatehtud puitesemeid, tänapäeval on kasutusel võimas tehnika ja moodne tööstustehnoloogia. Kuna piima tootmine ja töötlemine on olnud Eestile olulise tähtsusega, selleks tekkis vajadus jäädvustada Eesti piimanduse areng ka tulevastele põlvedele.\nEesti Piimandusmuuseumis, mis asub Imaveres, tutvud püsinäitusega ja vaatad ringi vanas meiereis. Seejärel riietud meierei töötajateks ning valmistad maitsvat jäätist, mida programmi lõppedes saad ka ära süüa.\nRõõmsate alpakate farm.\nWile Farmi eesmärgiks on kvaliteetsete tõu- ja villaalpakade kasvatamine, pehme ja sooja alpakavillase lõnga ning kudumite valmistamine ja müük. Külastuse käigus teeme tutvust alpakadega, räägime nende päritolust, elukommetest ja lustakatest juhtumitest, vastame küsimustele, kui alpakad soovivad, anname neile ka maiust. Farmi villatoas räägime alpakade pügamisest ja nende villa suurepärastest omadustest, võimalik on soetada alpakavillast lõnga ja kudumeid. Külastus kestab u 1 tund.\nArve esitab teenuse või toote müüja SLK COMPANY OÜ teenuse/kauba kättesaamise ajal.\nKui teil on kaebusi kauba või teenuse müüjale SLK COMPANY OÜ, siis vaidluste lahendamiseks müüja ja ostja vahel, mis tulenevad ostu puhul interneti kaudu, kasutage vastavat platvormi: ec.europa.eu/consumers/odr/\nSLK COMPANY OÜ\nTehingute hulk: 376\nHindamise objektiivsus: 1.60%\nLegendaarne burger! Tõeline hitt: Dereku Burgeri ainulaadne mahlane ja maitsev Dereku originaalburger, krõbe kartul ja Coca-Cola!\nRikkalik sushi valik Fusion Sushilt — 3 komplekti allahindlusega! Võimalik ka kohaletoimetamine!\nDouble Sushi kohviku ainulaadne pakkumine: valige ise meelepärane sushikomplekt!\nAuto väline käsipesu ja salongi puhastus ABC Pesukojas!


seenhaigus 05.06.03 / Nahahaigused\nMul selline küsimus, nimelt on minul pidev tupeseen. Umbes paar kuud tagasi oli mehel ka peenisel 1 -2 väikest villi moodi asja. Need kadusid ja siis vist oli veel 1 kord mingi väike villi moodi asi, mis jällegi kadus 1 päevaga.\nNüüd on tal peenisel punetus ja valge löga. Tundub nagu tuleks nahka. Punased rõngad,mille ümber valged ringid, Nagu oleks " seened "\nKas tegemist võib olla temalgi seenega? Käis arsti juures, kus võeti kõik suguhaiguste proovid, aga arst ei öelnud midagi. Kuna proovid saab teda alles järgmine nädal ja ise olen väga närvis, siis palun mingitki lohutust. Mis on Teie arvamus jutu põhjal? Ette tänades.\nKahjuks ei saa Teid kuidagi lohutada, sest ega minagi haiget nägemata või analüüside vastuseid teadmata midagi diagnoosida ei saa.


Tänane kuupäev 27 Nov, 2020 20:56\n55. leht 66-st\n[ 986 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58 ... 66 Järgmine\nPostitatud: 13 Mai, 2012 17:28\nKüsimus seersant Steinerile. Kus asub too revelli maaletooja kontor? (vabandage minu võhiklikkust)\nPostitatud: 13 Mai, 2012 20:27\nVastan Steineri eest. Esindajaks eestis on firma Rekato ja asub ta paavli 2a. Nende koduleht: http://www.rekato.ee/index.php?group_id=179&page=78&\nPostitatud: 13 Mai, 2012 20:47\nPalun ärge hakake jälle siin kaklema.\nPostitatud: 13 Mai, 2012 20:48\nma ise muidu käin vahepeal rekato.ee-s vaatan mis seal on valik igastahes normaalne,peaks isegi sealt midagi tellima millalgi\nPostitatud: 13 Mai, 2012 22:25\nhttp://www.afv-news.com/2011/12/b1-cent ... trumpeter/\nViimati muutis Würger 190G, 14 Mai, 2012 8:41, muudetud 2 korda kokku.\nPostitatud: 13 Mai, 2012 22:46\nMis kägu sa ajad siin,mis tankist sa räägid?\nPostitatud: 13 Mai, 2012 23:34\nPoisid, tüdrukud! Mis toimub?\nÜks mees kiidab, et tellis mingi Revelli tiivulise. Äkki oleks teema "Uued asjad" pisut sobivam olnud, äh? Teine Hakkab kohe lällama, et loll - mujalt oleks odavamal saanud. Esimene annab seepeale teisele verbaalselt pasunasse. Siis tuleb kolmas ja hakkab korda lööma saamata aru, et kogu teemaalgatus ja -arendus on üleüldse vildakas. Vahepeal iseloomustatakse mingi mudelipoe valikut lakooniliselt hinnanguga "normaalne" - minetea, mida see siis ütleja arvates tähendab. Tõlgendada võib seda ilmselt oma suva järgi. Mida peaks arvama postitusest "Jube kujundus ja tank on MILITAARSÕIDUK. Tase!", ma ei tea, aga arusaamatuses noor mudelisõber juba nõuab selgitust. Ilmselt saaks seda mittemidagiütlevat ja sihitult siia-sinna visklevat teemat veel paar lehekülge arutada.\nMõni aeg tagasi oli kleepsuga teema: "mudelite info... kus müüakse mis hindadega uudised jne" võrdlemisi asjalik, kust oli võimalik hankida ka asjalikku infot ja adekvaatseid põhjendatud arvamusi. Täna näete ise, mis sellest saanud on.\nNoored hakkajad mudelistid võiks lõpetada oma suurepäraste laialdaste mittemidagiütlevate teadmiste ning hinnangute lahke jagamise ning selle asemel rohkem lugeda ja vähem möliseda. Ei pea tingimata kõike rääkima, mida teate, vaid teadma, mida räägite. Ilmselt oleks ebaviisakas siin kodanikke nimepidi välja tooma hakata, aga ma pean siin silmas ikkagi paari-kolme väga konkreetset kasutajat, mitte mingit abstraktset udust lällajat.\nMõelge enne, kui järgmise napaka postituse teete.\nPostitatud: 14 Mai, 2012 14:56\ntänan sõimu eest,aga miks ma siis ei või kirjutada siia mida ma uut endale soetasin??\nPanzergrenadier KIRJUTAS SIIA TEEMASSE SELLE,TEMA KÜLL NIIMODI SÕIMATA EI SAANUD!?\nPostitatud: 14 Mai, 2012 17:01\nEtskae- konnad on talvel hüppama hakanud...\nPostitatud: 14 Mai, 2012 21:11\nmõni võiks oma möga kinni panna. ausalt. ära hakkab tüütama. iga puberteetik ei peaks kõike mida tema lapseaju genereerib, siia kirja panema. mine rate-sse või mingisse muusse mudilasse ja räägi seal kõik ära, mis hingel on...\nPostitatud: 14 Mai, 2012 21:27\nAga vaata ja analüüsi, mida sa siin üldiselt kokku kirjutad. Panzergrenadier ei saanud sõimata, sest ta ei kirjutanud paar posti varem stiilis:\nKuule sina pole mulle mingi soovitaja kust ma mudeleid ostan eks? ostan sealt kust ise tahan eks?\nSelline mõttetu klähvimine ei ole selle ruumi õige toon ja reageeringud on ka vastavad, nagu märkad. Sellise tegevuse eest annaks mina modena sulle min 2 nädalat read only. Ja kui see ei aita siis uuesti ja uuesti. Saan aru, et paljuski tuleb see ealistest iseärasustest, aga kui pidevalt korrale kutsutakse ja reageeringut ei järgne, siis oleks see mõistlik meetod.\nIlmselt oled sa siin selleks, et algajana areneda ja nõu saada. Kõik see, mis sinu ümber toimub ei tule sellele eesmärgile mingil määral kasuks.\nPostitatud: 16 Mai, 2012 10:40\nTamiya kuulutas 1:48 matilda välja, aga UM pani veel kõvema paugu:\nhttp://www.onefortyeight.com/box/unimod ... index.html\nPostitatud: 17 Mai, 2012 0:05\nah sa mait, see on vinge asi!\nPostitatud: 29 Juun, 2012 14:54\nHuvitav, kas keegi kohalikest mudelimüüjatest mõnd korralikku tsepeliinimudelit ka pakub?\nGoogeldades hakkas silma Hawki LZ127 - seel oleks tubli meetrine jurakas.\nMis tootja Hawk on üldse, keegi seda tegijat siiamaile ka vahendab või?\n(Hindenburgi on kõik kohad täis, siiber sellest jumikast - üle prahi õhulaev on ikka "Graf Zeppelin")\nPostitatud: 29 Juun, 2012 15:56\nHawki oma eestis sul vaevalt keegi vahendab, aga mine tea. Kujutan ette et kui teda veebist tellida siis transakulu võib märkimisväärne olla.


Vaata, kus on ilus ilm (03.07.2009 17:00)\nEMHI radaripilt täna kell 16.30\nEesti ilmateenistuse radar (lingi leiab ka menüüpunkti Ilmaandmed alt)\nLäti ilmateenistuse radar\nNB! Radarite juures on kasutatud UTC aega, kohaliku aja teadasaamiseks tuleb sellele liita 3 tundi.\nTäna sajab kohati vihma... Kus see koht on ja millal sajab, kõik see on reaalajas kättesaadav. Vihmapilvede liikumist on võimalik jälgida radaripiltidelt, kinnitust nähtule saab veebikaamerate abil.\nSilma peal hoida tasub ka äikesedetektoritel. Neid on oma lehele kokku kogunud Egon Tinno.


Wales - Unioonpeedia, mõiste kaart\n134 suhted: Ametlik keel, Amfiteater, Anglesey, Anglosaksid, Autoralli, Autoralli maailmameistrivõistlused, Šotimaa, Blaenau Gwent, Bonnie Tyler, Bretagne, Bridgend (tervikomavalitsus), Bristoli laht, Caerphilly (tervikomavalitsus), Cardiff, Carmarthenshire, Ceredigion, Cheopsi püramiid, Colin Jackson, Colin McRae, Conwy (tervikomavalitsus), Cornwall, Denbighshire, Eragon (film), Esimene maailmasõda, Flintshire, Frangid, Gareth Bale, Germaanlased, Gwynedd, Harf, Hen Wlad fy Nhadau, Holyhead, Iiri meri, Iirimaa saar, Inglise keel, Inglismaa, Inimene, Islam, Jalgpall, Jalgpalli maailmameistrivõistlused, John Cale, Kaardilugeja, Kaitsepühak, Kütid-korilased, Kõmri keel, Keraamika, Kergejõustiku maailmameistrivõistlused, Kivitamm, Kornid, Kriket, ..., Kristlus, Kromlehh, Kuld, La Manche, Lambakasvatus, Lambaliha, Lääne-Rooma keisririik, Lõuna-Aafrika Grand Prix, Leegion, Liverpooli laht, London, Mabinogion, Mercia, Merthyr Tydfil, Mesoliitikum, Monmouthshire, Nartsiss, Nüüdisaegsed olümpiamängud, Neath Port Talbot, Neoliitikum, Neoliitiline revolutsioon, Newport, Paraolümpiamängud, Parvlaev, Pühak, Pürenee poolsaar, Põhja-Iirimaa, Põhja-Wales, Pealinn, Peetrus, Pembrokeshire, Petter Solberg, Powys, Provints, Ragbi, Rahvaarv, Raudtee, Rhondda Cynon Taff, Rooma riik, Ryan Giggs, Saint George'i väin, Snowdon, Snuuker, Stonehenge, Suue, Suurbritannia, Suurbritannia saar, Swansea, Tacitus, Tekstiil, Tom Jones, Torfaen, Tudorid, Uus-Meremaa, Vale of Glamorgan, Vana-Egiptus, Veetase, Viikingid, Viiul, Vormel 1, Walesi jalgpallikoondis, Walesi lipp, Walesi margid, Walesi poolsaar, Walesi rahvusassamblee, Weichseli jäätumine, Wrexham (tervikomavalitsus), 1. märts, 10. sajand, 1063, 110 meetri tõkkejooks, 12. sajand, 1959, 1967, 1975, 1977, 1996, 4. sajand, 410, 47, 48, 633, 7. aastatuhat eKr, 878.\tLaienda indeks (84 rohkem) » « Kahaneb indeks\nUus!!: Wales ja Ametlik keel · Näe rohkem »\nColosseum Roomas. Amfiteater Arles'is Amfiteatri varemed Tarragonas Amfiteater on tõusvate istmeridadega poolringi- või ringikujuline vabaõhuteater.\nUus!!: Wales ja Amfiteater · Näe rohkem »\nYnys Môn (inglise keeles Anglesey; ingliskeelne varasem nimi Anglesea) on saar Walesis, Põhja-Walesi loodeotsas, moodustab tervikomavalitsuse.\nUus!!: Wales ja Anglesey · Näe rohkem »\nSutton Hoost leitud kiivri rekonstruktsioon, mis arvatavasti kuulus Rædwaldile, kes suri umbes aastal 624. Põhinedes rooma paraadkiivri disainil, sarnanesid selle kaunistused tolleaegsete rootsi kiivritega, mis leiti Vana-Uppsalast. Anglosaksid olid germaani hõimud, kes rändasid alates 5.\nUus!!: Wales ja Anglosaksid · Näe rohkem »\nAutoralli on autospordi ala, millel võisteldakse tehases valmistatud, kuid modifitseeritud autodega tavalistel autoteedel.\nUus!!: Wales ja Autoralli · Näe rohkem »\nOtt Tänak 2012. aasta Suurbritannia rallil Autoralli maailmameistrivõistlused (inglise keeles World Rally Championship, lühend WRC) on autoralli kõige kõrgetasemelisemad võistlused maailmas.\nUus!!: Wales ja Autoralli maailmameistrivõistlused · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Šotimaa · Näe rohkem »\nBlaenau Gwent on tervikomavalitsus Walesis.\nUus!!: Wales ja Blaenau Gwent · Näe rohkem »\nBonnie Tyler 2013. aasta Eurovisioonil Bonnie Tyler (kodanikunimi Gaynor Hopkins, sündinud 8. juunil 1951 Lääne-Glamorganis, Walesis) on Walesi laulja.\nUus!!: Wales ja Bonnie Tyler · Näe rohkem »\nBretagne on Prantsusmaa piirkond (1. järgu haldusüksus) riigi loodeosas Bretagne'i poolsaarel.\nUus!!: Wales ja Bretagne · Näe rohkem »\nBridgend on tervikomavalitsus Walesis.\nUus!!: Wales ja Bridgend (tervikomavalitsus) · Näe rohkem »\nBristoli laht (inglise keeles Bristol Channel, kõmri keeles Môr Hafren) on laht Euroopas Suurbritannia saare edelarannikul.\nUus!!: Wales ja Bristoli laht · Näe rohkem »\nCaerphilly on tervikomavalitsus Walesis.\nUus!!: Wales ja Caerphilly (tervikomavalitsus) · Näe rohkem »\nCardiff (kõmri Caerdydd) on Walesi pealinn ja suurim linn.\nUus!!: Wales ja Cardiff · Näe rohkem »\nCarmarthenshire on tervikomavalitsus Walesis.\nUus!!: Wales ja Carmarthenshire · Näe rohkem »\nCeredigion on tervikomavalitsus Walesis.\nUus!!: Wales ja Ceredigion · Näe rohkem »\nVaade Cheopsi püramiidile kirdest Cheopsi püramiid (ka Giza suur püramiid ja Hufu püramiid) on Egiptuse püramiid, mis on nime saanud Vana-Egiptuse kuninga Cheopsi (Hufu) järgi.\nUus!!: Wales ja Cheopsi püramiid · Näe rohkem »\nColin Jackson Colin Ray Jackson (sündinud 18. veebruaril 1967 Cardiffis) on Suurbritannia kergejõustiklane (110 m tõkkejooksja).\nUus!!: Wales ja Colin Jackson · Näe rohkem »\nColin Steele McRae (5. august 1968 Lanark, Šotimaa – 15. september 2007) oli šoti rallisõitja.\nUus!!: Wales ja Colin McRae · Näe rohkem »\nConwy on tervikomavalitsus Walesis.\nUus!!: Wales ja Conwy (tervikomavalitsus) · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Cornwall · Näe rohkem »\nDenbighshire on tervikomavalitsus Walesis.\nUus!!: Wales ja Denbighshire · Näe rohkem »\n"Eragon" on 2006.\nUus!!: Wales ja Eragon (film) · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Esimene maailmasõda · Näe rohkem »\nFlintshire on tervikomavalitsus Walesis Suurbritannias.\nUus!!: Wales ja Flintshire · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Frangid · Näe rohkem »\nGareth Frank Bale (sündinud 16. juulil 1989 Cardiffis) on Walesi jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Real ja Walesi jalgpallikoondises Bale on valitud kuuel korral (aastatel 2011, 2012, 2014, 2015 ja 2016) Walesi aasta jalgpalluriks.\nUus!!: Wales ja Gareth Bale · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Germaanlased · Näe rohkem »\nGwynedd on tervikomavalitsus Walesis.\nUus!!: Wales ja Gwynedd · Näe rohkem »\nBishapurist välja kaevatud Sassaniidide mosaiik harfimängijast Harf on näppekeelpill, millel on enamasti 47 keelt ja diapasoon 6 ja pool oktavit.\nUus!!: Wales ja Harf · Näe rohkem »\nHen Wlad fy Nhadau ('Mu isade vana maa') on Walesi riigihümn.\nUus!!: Wales ja Hen Wlad fy Nhadau · Näe rohkem »\nHolyhead (/ˈhɒlɪhɛd/; kõmri keeles Caergybi, "püha Cybi kindlus") on Loode-Walesis asuva Anglesey maakonna suurim linn.\nUus!!: Wales ja Holyhead · Näe rohkem »\nIiri meri Iiri meri (inglise keeles Irish Sea, kõmri keeles Môr Iwerddon, mänksi keeles Mooir Vannin) on Atlandi ookeani saartevaheline meri Iirimaa saare ja Suurbritannia saare vahel.\nUus!!: Wales ja Iiri meri · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Iirimaa saar · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Inglise keel · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Inglismaa · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Inimene · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Islam · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Jalgpall · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Jalgpalli maailmameistrivõistlused · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja John Cale · Näe rohkem »\nKaardilugeja on autorallis autojuhi kaassõitja.\nUus!!: Wales ja Kaardilugeja · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Kaitsepühak · Näe rohkem »\nKütid-korilased on rahvad, kes saavad oma peatoiduse küttimisest ja korilusest, mitte ei tegele põllupidamisega.\nUus!!: Wales ja Kütid-korilased · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Kõmri keel · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Keraamika · Näe rohkem »\nKergejõustiku maailmameistrivõistlused on maailmameistrivõistlused kergejõustikus.\nUus!!: Wales ja Kergejõustiku maailmameistrivõistlused · Näe rohkem »\nKivitamm (Quercus petraea) on pöögiliste sugukonda tamme perekonda kuuluv lehtpuu.\nUus!!: Wales ja Kivitamm · Näe rohkem »\nKorni keele taandumine inglise keele ees 1300 a ja 1750 a vahel Kornid on rahvas, kes elab Suurbritannia edelaosas Cornwalli poolsaarel.\nUus!!: Wales ja Kornid · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Kriket · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Kristlus · Näe rohkem »\nAlmendresi kromlehh Portugalis Kromlehh on megaliitne ehitis.\nUus!!: Wales ja Kromlehh · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Kuld · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja La Manche · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Lambakasvatus · Näe rohkem »\nLambaliha on kodulamba liha, mida tarvitatakse kulinaarias.\nUus!!: Wales ja Lambaliha · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Lääne-Rooma keisririik · Näe rohkem »\nLõuna-Aafrika Grand Prix\nLõuna-Aafrika Grand Prix on Vormel 1 etapp, mida on peetud Kyalami rajal Gautengis 20 korda 1967.\nUus!!: Wales ja Lõuna-Aafrika Grand Prix · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Leegion · Näe rohkem »\nConwy jõge Liverpooli laht on laht Iiri mere idaosas Kirde-Walesi, Cheshire'i, Lancashire'i ja Merseyside'i vahel.\nUus!!: Wales ja Liverpooli laht · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja London · Näe rohkem »\n"Mabinogion" on keskaegsete kõmri käsikirjade põhjal koostatud 11 jutust koosnev kogumik.\nUus!!: Wales ja Mabinogion · Näe rohkem »\nMercia kuningriik (vanainglise Miercna rīce), tavaliselt lihtsalt Mercia, oli üks anglosaksi seitsmest kuningriigist.\nUus!!: Wales ja Mercia · Näe rohkem »\nMerthyr Tydfil on linn ja tervikomavalitsus Walesis.\nUus!!: Wales ja Merthyr Tydfil · Näe rohkem »\nMesoliitikum ehk keskmine kiviaeg on paleoliitikumi ja neoliitikumi vaheline üleminekuaeg, muinasaja teine suur periood.\nUus!!: Wales ja Mesoliitikum · Näe rohkem »\nMonmouthshire on tervikomavalitsus Walesis, selle keskus on Usk.\nUus!!: Wales ja Monmouthshire · Näe rohkem »\nNartsiss (Narcissus) on umbes 60 liigiga sibultaimede perekond amarülliliste (Amaryllidaceae) sugukonnast.\nUus!!: Wales ja Nartsiss · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Nüüdisaegsed olümpiamängud · Näe rohkem »\nNeath Port Talbot on tervikomavalitsus Walesis.\nUus!!: Wales ja Neath Port Talbot · Näe rohkem »\nNeoliitikum ehk noorem kiviaeg oli ajavahemik 4.–2. aastatuhat eKr.\nUus!!: Wales ja Neoliitikum · Näe rohkem »\nNeoliitiline revolutsioon oli ühiskonna ümberkorraldumise periood mesoliitikumi ja neoliitikumi vahel, üleminek hankivalt majanduselt viljelevale majandusele.\nUus!!: Wales ja Neoliitiline revolutsioon · Näe rohkem »\nNewport on linn Suurbritannias, Walesis.\nUus!!: Wales ja Newport · Näe rohkem »\nParaolümpiamängud on maailma suurim spordivõistlus füüsiliste või vaimsete puuetega inimestele.\nUus!!: Wales ja Paraolümpiamängud · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Parvlaev · Näe rohkem »\nPühak on püha isik; legendaarne inimene või ajalooline isik, keda austatakse, kelle usklikkus ja vagadus avalduvad erilisel viisil ning kelle kaudu Jumal maailmas toimib.\nUus!!: Wales ja Pühak · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Pürenee poolsaar · Näe rohkem »\nPõhja-Iirimaa (inglise Northern Ireland, iiri Tuaisceart Éireann); ka Ulster) on Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigi piirkond Iirimaa saare kirdeosas. Hõlmab enamiku ajaloolisest Ulsterist. Põhja-Iirimaa halduskeskus on laevaehituse poolest tuntud Belfasti linn. Põhja-Iirimaal ametlikku lippu ei ole, kasutatakse Suurbritannia lippu.\nUus!!: Wales ja Põhja-Iirimaa · Näe rohkem »\nPontcysyllte'i akvedukt Põhja-Walesis Põllud Põhja-Walesis Põhja-Wales (inglise keeles North Wales, vanades tekstides ka Northgalis; kõmri keeles Gogledd Cymru ehk Y Gogledd) on mitteametlik piirkond Walesis.\nUus!!: Wales ja Põhja-Wales · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Pealinn · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Peetrus · Näe rohkem »\nPembrokeshire (kõmri Sir Benfro) on tervikomavalitsus ja ajalooline krahvkond Walesis.\nUus!!: Wales ja Pembrokeshire · Näe rohkem »\nPetter Solberg, 2006 Petter Solberg (sündinud 18. novembril 1974 Askimis) on Norra rallisõitja.\nUus!!: Wales ja Petter Solberg · Näe rohkem »\nPowys on tervikomavalitsus Walesi idaosas.\nUus!!: Wales ja Powys · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Provints · Näe rohkem »\nRagbi pall Tüüpiline katmine ''Line-out'' Hetk enne ''scrum''-i Ragbi (rugby football) on võistkondlik täiskontaktne sportmäng.\nUus!!: Wales ja Ragbi · Näe rohkem »\nRahvaarv on mingi riigi või ka muu piiritletud territooriumi (näiteks haldusüksuse, eriti liitriigiks osaks oleva riikliku moodustise) elanike arv, selle riigi elanike absoluutarv.\nUus!!: Wales ja Rahvaarv · Näe rohkem »\nOdawara raudteejaam Jaapanis Raudtee (saksa k Eisenbahn) on rööbasteega transpordisüsteem inimeste veoks (ühistransport) või kaubaveoks.\nUus!!: Wales ja Raudtee · Näe rohkem »\nRhondda Cynon Taff (kõmri Rhondda Cynon Taf) on tervikomavalitsus Walesis.\nUus!!: Wales ja Rhondda Cynon Taff · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Rooma riik · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Ryan Giggs · Näe rohkem »\nSaint George'i väin\nVäina asukoha kaart Saint George'i väin (inglise Saint George’s Channel) ühendab Keldi ja Iiri merd ning eraldab Suurbritanniat ja Iirimaad.\nUus!!: Wales ja Saint George'i väin · Näe rohkem »\nSnowdon (kõmri Yr Wyddfa) on mägi Suurbritannias, Walesi kõrgeim mägi.\nUus!!: Wales ja Snowdon · Näe rohkem »\nSnuuker (inglise snooker) on piljardisarnane ja sellest välja arenenud mäng, mida mängivad kaks mängijat või võistkonda 3,6х1,8 m suurusel rohelise kaleviga kaetud mängulaual, püüdes mängukepi ehk kii abil valget kiipalli ehk löögipalli värviliste (siht)pallide pihta lüües saata neid laua nurkades ja pikema serva keskel paiknevatesse aukudesse, mille all on võrktaskud.\nUus!!: Wales ja Snuuker · Näe rohkem »\nStonehenge Stonehenge Stonehenge'i asukoht Stonehenge on muinasaegne megaliitrajatis, mis asub Salisbury tasandiku kriidimadalikul Lõuna-Inglismaal.\nUus!!: Wales ja Stonehenge · Näe rohkem »\nAmazonase suue Niiluse delta Okavango delta lõpeb Kalahari kõrbe põhjaservas soodes La Plata laht on tõenäoliselt Paraná jõe estuaar Suue on koht, kus jõgi suubub merre, järve või teise jõkke.\nUus!!: Wales ja Suue · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Suurbritannia · Näe rohkem »\nAsendikaart Suurbritannia saar (inglise keeles Great Britain ehk Britain, kõmri keeles Prydain, korni keeles Breten Veur, gaeli keeles Breatainn Mhòr) on suurim Briti saartest.\nUus!!: Wales ja Suurbritannia saar · Näe rohkem »\nSwansea on linn Suurbritannias, Walesis.\nUus!!: Wales ja Swansea · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Tacitus · Näe rohkem »\npolycotton. Tekstiil on materjal, mis koosneb loodusliku või kunstliku materjali kiudude (niidi, lõnga) võrgustikust.\nUus!!: Wales ja Tekstiil · Näe rohkem »\nSir Thomas John Woodward (esinejanimega Tom Jones; sündinud 7. juunil 1940 Treforestis Pontypriddis Cardiffi läheduses Lõuna-Walesis Suurbritannias) on Suurbritannia laulja.\nUus!!: Wales ja Tom Jones · Näe rohkem »\nTorfaen on tervikomavalitsus Walesis.\nUus!!: Wales ja Torfaen · Näe rohkem »\nEsimene Tudorite dünastiast Inglise kuningas Henry VII Tudorid oli dünastia, mis valitses Inglismaa kuningriiki 1485–1603.\nUus!!: Wales ja Tudorid · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Uus-Meremaa · Näe rohkem »\nVale of Glamorgan (kõmri Bro Morgannwg) on tervikomavalitsus Walesi lõunaosas.\nUus!!: Wales ja Vale of Glamorgan · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Vana-Egiptus · Näe rohkem »\nVeetase ehk veeseis on teatud kohas (tavaliselt hüdromeetriajaamas) mõõdetud veekogu või veejuhtme veepinnataseme kõrgus kokkuleppelise tasandi ehk nullpunkti suhtes (nt merepinna suhtes).\nUus!!: Wales ja Veetase · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Viikingid · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Viiul · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Vormel 1 · Näe rohkem »\nWalesi jalgpallikoondis on Walesi jalgpalluritest koostatud maa esindusmeeskond, mille liikmed valib välja koondise peatreener ning mida haldab Walesi Jalgpalliliit (inglise Football Association of Wales, kõmri Cymdeithas Bêl-droed Cymru).\nUus!!: Wales ja Walesi jalgpallikoondis · Näe rohkem »\nWalesi lipp on Suurbritannia ajaloolise piirkonna - Walesi lipp.\nUus!!: Wales ja Walesi lipp · Näe rohkem »\nWalesi margid (kõmri Y Mers) on mõiste, mis tänapäevases kasutuses tähistab ebatäpselt defineeritud ala piki ja ümber piiri Inglismaa ja Walesi vahel Ühendkuningriigis.\nUus!!: Wales ja Walesi margid · Näe rohkem »\npisi Walesi poolsaar on poolsaar Suurbritannia saare lääneosas.\nUus!!: Wales ja Walesi poolsaar · Näe rohkem »\nWalesi rahvusassamblee (kõmri Cynulliad Cenedlaethol Cymru, inglise National Assembly for Wales) on Walesi parlament, millel on piiratud seadusandlikud õigused Walesi siseasjades.\nUus!!: Wales ja Walesi rahvusassamblee · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja Weichseli jäätumine · Näe rohkem »\nWrexham on tervikomavalitsus Walesi kirdeosas.\nUus!!: Wales ja Wrexham (tervikomavalitsus) · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja 1. märts · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja 10. sajand · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja 1063 · Näe rohkem »\n110 meetri tõkkejooks on meeste võistlusala kergejõustiku.\nUus!!: Wales ja 110 meetri tõkkejooks · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja 12. sajand · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja 1959 · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja 1967 · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja 1975 · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja 1977 · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja 1996 · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja 4. sajand · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja 410 · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja 47 · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja 48 · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja 633 · Näe rohkem »\n7. aastatuhat eKr\nUus!!: Wales ja 7. aastatuhat eKr · Näe rohkem »\nUus!!: Wales ja 878 · Näe rohkem »


Spinning liigeste ravi.\nSkaala riba on μm. Et selgitada välja, miks liigesed on haigettekitavad, peaksite otsima abi neuroloogist, traumatoloogist, reumatoloogist või selgroost.\nSormede liigeste haiguste tunnused väljendub kuivas, sügelevas, punetavas ja lõhenevas nahas ning kulgeb ägenemis- ja paranemisperioodidega. Atoopikute ägedamad haigushood jäävad enamasti sügis-talvisele perioodile ning suviti on haiguse kulg leebem.\nVaatamata paljudele teadusuuringutele, on tänaseks lõplikult välja selgitamata, kuidas täpselt atoopiline nahapõletik tekib ja millest põhjustatud. Tegemist on mitmefaktorilise haigusega, kus rolli mängib immuunsüsteem, keskkond, naha mikrofloora ja pärilikkus. Seetõttu ei ole võimalik haiguse teaduslikel meetoditel põhinev väljaravimine, kuid on võimalik leevendada nahapõletiku sümptomeid ja sellega kaasnevaid ebamugavusi.\nAD sümptomite leevendamine baseerub õigete nahahooldustoodete kasutamisel, põletikuprotsesside vaigistamises, naha mikrofloora tasakaalustamises ning allergeenide ja ärritajate vältimises.\nPõletiku vaigistamiseks kasutatakse ägedas AD faasis hormoonsalve peamiselt kortikosteroide ning kui hormoonsalvid ei aita sümptomeid kontrolli all hoida võidakse määrata kaltsineuriini inhibiitorravi nt pimekromiilus.\nParaku on hormoonravil palju kõrvalmõjusid naha kaitsebarjääri lõhkumine, kollageeni sünteesi takistasmine, võimalikud süsteemsed mõjud kehale jms ning hormoonravi on vastunäidustatud pikaajalisel kasutamisel. Mitte-farmakoloogilised ja alternatiivsed ravimeetodid Lisaks farmakoloogilistele AD sümptomite leevendajatele tutvustame siinkohal ka erialases kirjanduses kajastatud alternatiivseid ja mitte-farmakoloogilisi meetodeid atoopilise nahapõletiku sümptomite vähendamisel.\nNiisutavate kreemide kasutamine On tõestatud, et mida korrapärasemalt ja tihedamalt kasutatakse niisutavaid kreeme, seda leebemad on atoopia ägenemishood ja sellega kaasnevad ekseemid. Samuti on uuringud näidanud, et regulaarne niisutavate kreemide kasutamine vähendab hormoonravimite tarvitamise vajadust AD patsientidel.\nTänaseks ei ole lõplikult selge kui palju ja tihti niisutavaid kreeme kasutada tuleks, kuid soovituslikult võiks atoopilise nahaga inimesed kreemitada vähemalt 2x päevas ning vajadusel rohkem.\nTööstusliku kanepiseemneõli manustamine Nelja nädala jooksul manustati kliinilises uuringus täiskasvanud patsientidele kaks supilusikatäit kanepiseemneõli ning leiti, et vähenes patsientide naha sügelus ja ravimite tarvitamise vajadus. Võib oletada, et selle taga on Spinning liigeste ravi sisalduvate asendamatute rasvhapete — linoolhape ja alfalinoleenhape — kõrge sisaldus ning gammalinoleenhape GLAmis kõik on olulised naha lipiidse barjääri moodustumisel.\nVärskemaid teadusuuringud näitavad ära seose AD ja bakteri Staphylococcus aureus vohamise vahel. Seega saab AD sümptomeid leevendada läbi naha mikrofloora tasakaalustamise. Üheks võimaluseks on D-vitamiini manustamine, mis intensiivistab kehaomase antibiootikumi katelitsidiini tootmist.\nMitmed uuringud on toonud positiivse seose probiootikumide manustamise ja enam tasakaalus naha mikrofloora vahel.\nSellega tekitatakse nahale ekstreemselt oklusiivne veekadu takistav kiht ning paraneb oluliselt naha niiskustasakaal. Ühtlasi luuakse füüsiline barjäär, et takistada naha kratsimist, mis aitab omakorda vältida ekseemi ägenemist.\nPsühholoogiline nõustamine Atoopilise dermatiidi ägenemishood on tugevasti seostatavad inimese emotsionaalse pingega. Sageli võib stessiga toime tulemiseks olla abi lähedasega rääkimisest või ka vastava eriala spetsialistiga konsulteerimisest.\nTeemad Abstraktne Ühiste seisundite, näiteks osteoartriidi OA terapeutiliste sihtmärkide tuvastamine ja iseloomustamine on ülimalt oluline haiguse suureneva koormuse käsitlemiseks. Transformeerivat kasvufaktorit TGFa reguleeritakse eksperimentaalselt indutseeritud ja inimese OA liigeste kondrotsüütidega. Et testida TGF a, mis on epidermaalse kasvufaktori retseptori EGFR aktiveerija, võimalikku kaasamist liigeste degenereerimisel ja identifitseerides signaali mehhanisme, mis vahendavad liigeste kondrotsüütide vastuseid TGF- α suhtes, töödeldi roti kondrotsüüte ja osteokondraalseid lõhkeaineid TGF- ga ja intratsellulaarsete signaaliradade erinevad inhibiitorid. MAPK mitogeeni aktiveeritud proteiinkinaasi radad. TGF α stimuleeris kondrotsüütide aktini tsütoskeleti modifitseerimist, kuid ainult Rho või ROCK aktiveerimise inhibeerimine takistas morfoloogilisi muutusi.\nOluline on see just atoopikutest laste puhul. Pea meeles, et sa ei ole selles probleemis üksinda ning ära karda otsida abi. Atoopilise naha hooldamine Ägeda põletiku taandudes jääb sageli atoopikut kimbutama kuiv, kare ja ketendav nahk. Kui sümptomid on saadud kontrolli alla on oluline regressiooni hoidmiseks regulaarselt kasutada baaskreeme ehk niisutavaid kreeme, et parandada naha lipiidset kaitsebarjääri ja vähendada naha Spinning liigeste ravi.\nÕiged nahahoolduse vahendid on võimelised oluliselt vähendama atoopikute Spinning liigeste ravi. Esimene eestimaine prebiootiline ja hüpoallergeenne kreem atoopilisele nahale.\nKanepiseemneõlis sisalduvad sarvkihi jaoks olulised kehaomased lipiidid ja nende tootmist aktiveerivad ühendid. Õli aitab taastada naha loomulikku kaitsebarjääri ja suurendada sarvkihi veesisaldust.\nHüaluroonhape seob nahas vett ja vähendab naha kuivust. Bakteriaalne tasakaal taastub tänu kreemi sobivale pH-tasemele ja seal sisalduvatele prebiootikumidele. Lisaks sisalduvad kreemis rahustavad taimsed ühendid, mis pakuvad leevendust põletikulisele nahale.\nToode on vaba ärritavatest lõhnaühenditest ja säilitusainetest. Sobib kasutamiseks nii täiskasvanutele kui lastele. Tootes sisalduv uurea on kergelt antiseptilise toimega ning vähendab naha sügelust.\nToode on parfüümivaba ja ei kahjusta naha mikrofloorat.\nPäästa meie pere kodus alkoholismi isa vene valves Alkoholismi neurasteeniline staadium on kui 23 aastasel liigesed valutavad, on see tõsine asi ja pole mõtet jaanalinnu moodi pead liiva alla peita nagu siis keegi ei näeks. Kui tarvitad igasuguseid valivastaseid geele ja valuvaigisteid. Vale toitumine on üks liigeste ja selgroohaiguste peapõhjus.\nAtoopilise dermatiidiga inimestele soovitame õli ka lisada pesemisvahendite hulka, et vähendada vee kuivatavat mõju nahale.


ancientboy sodipodi: Queer Duck\nSeoses täispika filmi ilmumisega videoturule (18. juulil 2006), mõne kaasfoorumlase korduvatele nõudmistele, et ma ükskord ometi paneks kuhugi need filmile eelnenud lühimultikad üles ning siinkirjutaja laiskusega seda teha, otsisin ma uuesti võrgust üles koha, kus kõik 20 osa .swf-failidena (st. Macromedia Flash) saadaval. Niisiis, kõik, kes neid näinud pole (või on küll näinud aga vaataksid uuesti), esitlen: "Queer Duck" by Mike Reiss. Enjoy!\nIga episoodi ees oleval pildikesel klikkimisel avaneb vastav klipp. Jutt on ingliskeelne, subtiitreid ega eesti tõlget minule teadaolevalt pole tehtud.\n"Queer Duck", mis kunagi ammu, 1999. aastal debüteeris just sealsamas www.icebox.com'i veebilehel, kolis 2002. aastal üle kaabeltelevisiooni ning Showtime näitas neid peale "Queer as Folk'i" USA-versiooni seeriaid. Pärast seda on neid olnud näha mitmel pool mujalgi ja seda on ka ära märgitud, näiteks brittide Channel 4 vaatajad hääletasid selle 100 parima animasarja hulka kuuluvaks. Kas seda ka Eestis näidatud on, ei oska ma oma suht olematu telekavaatamise juures arvata aga kui kellegil on infot, paluks lahkesti teada anda :)\n"Pardi" autoriks on Mike Reiss, mees, kes osaline ka Simpsonite juures ja "Part" on esimene TV-s jooksnud multikas, kus homoteema on niivõrd prevaleeriv. Multikates on ju varemgi olnud homotegelasi kuid peaaegu reeglina on siis olnud tegu ekraanil hetkeks vilksatavate kõrvaltegelastega.\nPeategelaste hulka kuuluvad lisaks part Queer Duck'ile ta elukaaslane, alligaator Openly Gator, sõbrad Bi Polar Bear ja väga dändilik Oscar Wildcat, lisaks pardi vanemad (kelledest ema elab klassikalises in-denial faasis) ning vähemate tegelastena käib läbi ka mitmeid kuulsusi, näiteks Bob Hope, Jack Nicholson, Cary Grant ja tinglikult võttes isegi Barbra Streisand, kes on pardi ebajumalaks. Parodeeritakse Truman Capote', Ricky Martin'it ja oma jao saab isegi lubrikandi KY tootja. Pluss muidugi tuntud ameerika homofoob, dr. Laura Schlessinger, kellega on pardil tõsist tegemist juba neljandas seerias.\nKribas ancientboy umbes kell 17:52


Tundub, et võrguteenustena tuntud protsess kuulub Microsofti tarkvarale Microsoft Net Services (www.microsoft.com).\nKirjeldus: Netservices.exe pole Windowsi OS-i jaoks hädavajalik ja põhjustab suhteliselt vähe probleeme. Fail netservices.exe asub kaustas C: \_ Windows. Windows 10/8/7 / XP failisuurus on 441 856 baiti.\nNetservices.exe on fail, millel puudub teave selle arendaja kohta. Fail asub Windowsi kaustas, kuid see pole Windowsi põhifail. Programm pole nähtav. Tarkvara laaditakse Windowsi alglaadimisprotsessi ajal (vt registrivõtit: MACHINE \_ RunServices, MACHINE \_ Run, Run). Rakendus kasutab porte LAN-i või Interneti-ühenduse loomiseks. Netservices.exe ei ole Windowsi süsteemifail. Netservices.exe on võimeline salvestama klaviatuuri ja hiire sisendeid, peitma ennast ja jälgima rakendusi. Seetõttu on tehniline turvalisuse reiting 100% ohtlik .\nSoovitatav: tuvastage netservices.exe seotud vead\nKui netservices.exe asub alamkaustas "C: \_ Program Files \_ Common Files", on turvatase 26% ohtlik . Faili suurus on 40 448 baiti. Programmi saab desinstallida juhtpaneelil. Programmil pole nähtavat akent. Netservices.exe ei ole Windowsi süsteemifail.\nSelle variandi desinstallimine: teil on võimalus eemaldada kogu programm Windows Installer Windowsi juhtpaneeli abil.\nTähtis: mõni pahavara kasutab ka failinime netservices.exe, näiteks W32.Spybot.Worm (tuvastatud Symanteci poolt) ja Backdoor.Win32.SdBot.daa (tuvastatud Kaspersky poolt). Seetõttu peaksite kontrollima oma arvutis netservices.exe protsessi, et näha, kas see on oht. Teie arvuti turvalisuse kontrollimiseks soovitame turvaülesannete haldurit . See oli üks Washington Posti ja arvutimaailma populaarseimaid allalaadimisvalikuid .\nPuhas ja korras arvuti on põhiteenus võrguteenustega seotud probleemide vältimiseks. See tähendab pahavara skannimist, kõvaketta puhastamist cleanmgr ja sfc / scannow abil, enam mittevajalike programmide desinstallimist, Autostarti programmide kontrollimist (msconfig abil) ja Windowsi automaatse värskenduse lubamist. Ärge unustage alati perioodilisi varukoopiaid teha või vähemalt taastamispunkte seada.\nNetservices.exe protsessi arvutis analüüsimisel on abiks olnud järgmised programmid: Turvalisuse haldur kuvab kõik töötavad Windowsi ülesanded, sealhulgas manustatud varjatud protsessid, näiteks klaviatuuri ja brauseri jälgimine või Autostarti kirjed. Ainulaadne turvariski hinnang näitab protsessi tõenäosust nuhkvara, pahavara või troojalasena. Malwarebytes Anti-Malware tuvastab ja eemaldab kõvakettalt magava nuhkvara, reklaamvara, troojalased, võtmelogijad, pahavara ja jälitajad.\nsavenow.exe sc2pcs64.exe epsxe.exe netservices.exe gain_trickler_3102.exe solitaire.exe flashutil64_17_0_0_0_169_activex.exe e_faticae.exe freezeflipsa.exe starengine9.exe w32tm.exe


Kontoritreening ehk liigutades tervemaks - Personaliuudised\nIstudes on ebamugav? Paraku on põhiline trajektoor enda liigutamiseks kas kohvimasina juurde või suitsunurka minek. Kumbki variant pole hea ei tervisele ega ka ettevõtte kuvandile (või rahakotile).Pärast lõunat langeb töötajate tööproduktiivsus oluliselt. Pool tööpäevast on möödas ning keskendumisvõime ja motivatsioon hakkavad märgatavalt vähenema. Kontoritreening aitab lisaks tervislikkusele parandada ka töötajate produktiivsust ja motivatsiooni. Seda põhiliselt tänu sellele, et istudes vereringe ja hapniku transport aeglustub. Boonusena annavad kontoritreenerid positiivse energiasüsti.Pikad haiguslehed ettevõtte töötajate hulgas on märk, et suure tõenäosusega kimbutavad töötajaid kroonilised haigused ja valud. Tänapäeva töökultuuris võib selles suuresti süüdlaseks pidada istuvat tööstiili ja vähest liigutamist. Kroonilisi vaevusi ennetades hoiab ettevõte kokku ka sellest tuleneva märgatava kulu.\nAutor: Angela Aavik, Ofit OÜ asutaja


Järelvaadatav: Flora võttis koduväljakul kohustuslikud võidupunktid - Eesti Premium liiga - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nJärelvaadatav: Flora võttis koduväljakul kohustuslikud võidupunktid\nTallinna Flora alistas jalgpalli Eesti meistriliiga 23. voorus koduväljakul linnarivaal Kalevi 3:1. Flora asus Mark Anders Lepiku 56. ja 61. minuti väravatest 2:0 juhtima, kuid Kevin Rääbis vastas 68. minutil. Lõppseisu vormistas 88. minutil ilusast karistuslöögist Zakaria Beglarišvili.\nValitsev meister Flora möödus liigatabelis Tallinna Levadiast, kes sai 4:0 jagu Pärnu Vaprusest. Konkurentidega võrreldes ühe mängu vähem pidanud Flora jääb Nõmme Kaljust maha viie punktiga, kuid edestab Levadiat kahe silmaga. Tabelitipp: Kalju 57 punkti (23 mängust), Flora 52 (22), Levadia 50 (23).\nFlora võitis küll neljapäeval toimunud karikavõistluste 1/16-finaalis III liiga meeskonda Valga Warriori 13:0, kuid punkte jäeti möödunud nädalal maha Paidesse, kus kohaliku Linnameeskonna vastu oldi 2:0 ja 3:1 eduseisus, ent lõpuks piirduti 3:3 viigiga.\nKalev on püsinud pärast suvist pausi kaotuseta. Lisaks karikamängude võitudele Rumori Calcio Tallinna ja möödunud nädalal Tartu Santose üle on kõrgliigas nopitud neljast mängust kaheksa punkti, sealhulgas viigistatud Hiiul Nõmme Kaljuga. Viimati alistati võõrsil 4:2 Pärnu Vaprus.\nEnne vooru algust lahutab Florat liidrist Kaljust viis punkti, valitseva meistri enda edu Levadia ees on omakorda kolmepunktiline. Lisaks on Floral mõlemaga võrreldes mäng varuks. Kalev on 22 punktiga tabelis kindlalt seitsmendal positsioonil.\nKalev on tänavu Florale tugevat vastupanu osutanud, kuid mõlemad senised omavahelised kohtumised on siiski lõppenud valitseva meistri võiduga. Aprilli alguses võidutses Flora Lilleküla kunstmurul 1:0, veidi enam kui kuu aega hiljem tuldi aga Kalevi kunstmurul välja kaotusseisust ja triumfeeriti tulemusega 3:1.\nKaartide tõttu jääb mängust eemale Kalevi kaitsja Andreas Raudsepp.\nFlora abitreener Joel Indermitte: «Superkarikas peetud ning saame naasta kodusele A. Le Coq Arenale. Külla tuleb Tallinna Kalev, kes on näidanud viimastes mängudes head resultatiivsust ja mängivad head jalgpalli. Ootame põnevat mängu ja jätame 3 punkti koju.»\nRauno Alliku: «Ainult võit rahuldab meid!»\nTallinna Kalevi juhendaja Argo Arbeiter: «Mäng meistriga on kõigile väljakutse, nii ka meile. Rahvusstaadionil ka hea muru ja plaan on head mängu seal näidata.»\nMängu kohtunik on Kristo Külljastinen, keda abistavad Risto Eelmaa ja Neeme Neemlaid. Neljas kohtunik on Martti Pukk.\nKarel Voolaid saatuslikust veast: Vasilljev rääkis sellest riietusruumis Kreidaga Loe artiklit\nJalgpalliliit taasalustas vutipisiku levitamist koolides Loe artiklit\nJalgpall pöörab Helsingis liikluse pea peale Loe artiklit\nMontenegro mängust eemale jäetud Sterling võib Kosovo vastu uue võimaluse saada Loe artiklit\nVenelased soovivad Belgiale kätte maksta Loe artiklit\nUno Piir pälvis jalgpalliliidu tänuplaadi elutöö eest Loe artiklit\nKarel Voolaid: kui täna läheb hästi, siis oleme loomulikult rahul Loe artiklit\nZlatan Los Angeles Galaxy fännidele: tulin, nägin ja vallutasin, aga nüüd minge vaadake pesapalli edasi Loe artiklit


Reisijuht Andras Metsa\n1.päev R 05.02 – Kogume Tallinna lennujaamas Lennart Merei bareljeefi juures kell 15:30 ja lendame Frankfurdi kaudu Etioopiasse. Lend väljub 17:35.\n2.päev L 06.02 – Saabume Addis Abebasse kell 06:25.\nAddis Abeba, tõlkes „Uus lill“, on Etioopia pealinn, mille asutas 1886. aastal keiser Menelik II. Tegu on riigi suurima linnaga, mille rahvaarv on üle nelja miljoni. Hommikul käime muuseumis, kus muuhulgas hoitakse kuulsat Lucy fossiili. Lucy on koondnimetus luukildudele, mis moodustavad umbes 40% naissoost Australopithecus Afarensise skeletist. Etioopias nimetatakse seda luustikku ka Dinkineshiks, mis tähendab amhara keeles „sa oled imeline“. Skeleti avastas Awashi orus 1974. aastal USA paleontoloog Donald Johnson. Lucy elas umbes 3,2 miljonit aastat tagasi ja liigitub hominiidiks. Tema ajumaht vastab ligikaudselt tänapäevastele ahvidele ja ta kõndis kahel jalal nagu inimene, mis näitab, et meie eellased hakkasid püsti käima juba enne aju kiiret arengut. Ta pikkus oli veidi üle meetri ja kaal 29 kilo. Ööbimine hotellis.\n3.päev P 07.02 – Wolisso – Agena turg. Gurage hõim – Yirgalem.\n4.päev E 08.02 – Yirgalem – Sidama küla – Arbaminch.\n5.päev T 09.02 – Arbaminch – Paadiekskursioon Chamo järvel, krokodillid ja jõehobud – Dorze hõim – Arbaminch.\n6.päev K 10.02 – Arbaminch – Konso hõim – Key Aferi turg – Turmi.\n7.päev N 11.02 – Turmi – Dassanechi hõim – Omo jõe ületamine – Hameri hõim – Turmi.\n8.päev R 12.02 – Turmi – Hameri hõim – Dimeka turg – Jinka.\n9.päev L 13.02 – Jinka – Mursi hõim – Arbaminch.\n10.päev P 14.02 – Arbaminch – Tiya steelide park – Addis Abeba.\n11.päev E 15.02 – Tänased tegevused selguvad hiljem.\n12.päev T 16.02 – Õhtune lend Frankfurti.\n13.päev K 17.02 – Lendame Tallinna (saabume pisut peale keskööd). Reisi lõpp.


Kiirelt kivistuv sillutiskivide alusbetoon\nAvalehtГлавная страницаHomeSākumlapa / Materjalid / Sillutiskivide paigaldussegud / Ultrascape Pro-Bed HS\nSillutiskivide peen aluskihi betoon. Valmistatud eritsementidest ja teralistest täitematerjalidest. Toode pakub looduslikele kividele, munakividele, betoonsillutiskividele ja kiviplaatidele suurepärast siduvat aluspõhja. Kuna materjal kivistub kiiresti, siis on võimalik jalakäijate liiklus avada juba 12 tunni möödudes ning sõidukite liiklus 24 tunni möödudes (temperatuuril 20 °C). Survetugevus 28 päeva pärast on 38 N/mm².\nToode on vastupidav erosioonile, mis aitab vältida plaatidel/kividel liigset kohtkoormust ja sellest tulenevat plaatide/kivide purunemist. Tarnitakse eelsegatult 25 kg kottides ja tootele on vaja lisada vaid vett. Ühest kotist saab ca 13,4 liitrit valmissegu.\nUltrascape Pro-Bed HS ei sobi sidumata ega elastsete konstruktsioonide korral ja on kasutatav ainult seotud ja jäikades konstruktsioonides. Toote nakketugevus on maksimaalne, kui seda kasutatakse koos Ultrascape Pro-Prime krundiga.


Algas looduskaitsekuu (2020-05-11 08:39:31)\nPühapäeval alanud tänavuse looduskaitsekuu tunnuslauseks on Keskkonnaministeerium ja Keskkonnaamet valinud "Hoia, mida armastad!". Sama egiidi all kulgeb terve looduskaitse juubeliaasta: möödub ju tänavu 110 aastat Eesti esimese looduskaitseala loomisest Vaika saartel.\n"Looduskaitse juubeliaasta on pühendatud elurikkusele ja seega võime peagi algava looduskaitsekuu motot ka laiendada, öeldes - märka ja tunne, mida armastad," sõnas keskkonnaminister Rene Kokk. "Eestimaad asustab peale inimese vähemalt 40 000 elusolendit -looma, taime ja seent. Looduskaitsekuul anname juhiseid, kuidas elurikkust märgata ja paremini hoida. Eesmärk on ikka üks - tuua inimesi loodusele lähemale, aidata mõista ja lahti seletada seoseid meie keskkonnas ning vältida loodusest võõrandumist."\nKutsumegi algaval looduskaitsekuul jälgima ja avastama oma lähiümbruse loodust ja mõtlema sellele, kuidas igaüks meist saaks hoida olemasolevat elurikkust ja aidata kaasa selle suurenemiselegi. Järgmisel esmaspäeval kuulutab keskkonnaminister looduskaitsekuu alguse puhul traditsiooniliselt välja Eerik Kumari nimelise looduskaitse elutööpreemia laureaadi ja Eestilooduskaitsemärkide laureaadid.


Mis mõte on elul ja mis elu elavad meie mõtted?\nKas on mõtet elu mõtet otsida või tuleks elule hoopis mõte anda?\nKüsimus: Sooviksin teada vastust küsimusele, millele keegi pole veel suutnud vastata. See vaevab mind juba pikemat aega. Ja ma oleksin väga tänulik, kui saaksin lihtsa ja selge vastuse. Miks küll oleme sattunud siia? Milles seisneb meie ülesanne? Miks oleme võtnud inimkuju, unustedes selle, kes me oleme päriselt? Ons selles mingi mõte?\nVastus: Tegelikult seda küsimust on esitatud juba lugematuid kordi. Kõiki teid huvitab, milles seisneb elu mõte. See on üks levinumaid ja samas olulisemaid küsimusi. Oleme valmis vastama üha uuesti ja uuesti. Mõelgem hetkeks. Kui te tõepoolest olete igavesed, kui teis elab Jumalik osa ja olete tulnud siia vabas tahtes, tähendab, kõige selle taga peitubki mingisugune saladus. Lõppude lõpuks, milleks teile seda vaja? Milleks kõik need inimlikud kannatused ja see võitlus, milleta pole teie maailm mõeldav? Vaimsest vaatevinklisst peaks kõige selle taga olema midagi väga tähelepanuväärset.\nLubage mul esitada teile niisugune küsimus: Kas suudate endale ette kujutada midagi niisugust, mis poleks jõukohane Jumalale, või Vaimule? Kindlasti ütlete kohe "ei". Jumal suudab kõike. Aga saladus on selles, et Jumal on täiesti ületamatu. Jah! Jumal on ületamatu oma armastuses. Seepärast, kui Kõiksuses tekib olukord, mis peaks lahenema väljaspool Jumaliku teadvust, erapooletul alusel, siis sekkub asjasse eriprintsiip. Ja selleks printsiibiks on Maa.\nKas olete kuulnud sellist fraasi: "Ainuke vaba tahte planeet"? Olete mõelnud, mida see tähendab? Kas siis tõesti kõigil ülejäänud planeetidel, kus on elu, polegi õigust valikuks? Muidugi mitte. Antud hetkel on Maa - ainus planeet, kes on suuteline muutma oma vibratsioone. Vastavalt sellele, on ainult teil võime 1) ära tunda oma vaimset loomust ja 2) kasutada neid teadmisi Maa tegelikkuse muutmiseks. Hetkel on Maa – ainus planeet, mis on asustatud Jumalike olenditega.\nOleme juba teile andnud hulga informatsiooni sel teemal. Ärge olge mugavad – lugege seda veelkord. Muide, siit peaks selguma ka põhjus, miks maavälised pidevalt lendavad teie planeedile ja sellega, üldiselt võttes, nad piirduvatki (oletame, et nad maanduvad seal, kus neid on võimalik näha, ja siis nad lendavadki minema). Sellega seletub seegi, miks tulnukad soovivad seguneda teie rassiga (bioloogilisest vaatevinklist on see teostatav, aga vaimsest – ei). Nad sooviksid teie Kõrgemat "Mina" kuidagi "kloonida" (see pole aga neile jõukohane). Nad tajuvad teie uskumatut väge sellal, kui teil endil pole sellest õrna aimugi (paradoks, mis seletub üksnes teie duaalsusega). Siin peitub ka vastav mõistatus, miks teil on ainult üks Päike (enamikule planeetidest, asustatud elusorganismidega, on iseloomulik kahepäikese süsteem). Asi selles, et, kui planeedil on kaks päikest, on elu tekke võimalused paljukordsed. Teil on ainult üks valguseallikas ja see teeb teie olemasolu siin tunduvalt vähem tõenäoliseks.\nKui soovite, võite seda nimetada proovilepanekuks, aga paraku proovile ei panda siiski teid. Jutt käib energiast ja mitmesugustest vibratsioonidest. Niisiis, lihtsam on hinnata seda kui "eksperimenti", mitte kui katsetust. Olete vabatahtlikud, kes oma isiklikul riisikol õpivad tundma oma planeedi iseärasusi, seejuures omamata sellest vähimatki aimu. Just siin peitub selle mõiste idee, nagu "kaasloome võrdväärsus". See tähendab, et te kõik – Jumalikud olendid, omate võrdseid vaimseid võimalusi. Ja teie isiklikest võimetest nendega toimida oleneb, milline on teie isiklik reaalsus, nii on ka kogu planeedi reaalsus.\nParem mõelge hoopis selle üle, mispärast Inimesed Maal, täis kannatusi, katsumusi ja kibestumisi, ikka uuesti ja uuesti püüavad tagasi tulla? Kas te võiksite seda seletada? Tegelikult on asi väga lihtne. Jättes maha maised avarused, saate näha tõelist reaalsust, ja see saabki muuta teie arusaamu. Tegelikult püüate võimalikult kiiresti Maale tagasi pöörduda, et jätkata oma tööd – et järjekordselt võtta osa ühisest eksperimendist ja aidata kaasa energia uuringutele.\nProovige mulle seletada järgmist: miks te otsustasite seekord jälle kehastuda? Seejuures ootas teid sedapuhku Armageddon, ja enamik prohveteid kinnitas, et "maailma lõpp" pole mägede taga? Miks teie valik langes just sellele ajale, et tagasi pöörduda? Arvate, et see on juhus (või omamoodi karistus)? EI! Mõned teist tegelikult ootasid võimalust kehastuda just nüüd. Kas nad tõesti tegid seda selleks, et hiljem surra kohutavat surma? Loomulikult mitte. Kõik teie, kes te praegu elate, tulite siia, et muuta maist reaalsust. Mõistate ju, et inimkonnal pole ja ei saagi olla ettemääratust tulevikku. Sündmused, mida teie prohvetid kirjeldavad, - pole enamad kui võimalused, mis määratletakse käesoleva hetke energiaga.\nSellest ka "suure saladuse" olemasolu – teada kõigile, aga tabamatu enamikule teist tavateadvuse tasandil. Jutt käib uuest Kõiksusest, mille energia on alustanud formeerumist. Just Maal tuleb anda tõene vastus küsimuste küsimusele: kus leiab aset selle uue energia sünd? Milliseid tulemusi võiks oodata viimastelt mõõtmistelt?\nJa nüüd häid uudiseid: viimased mõõtmised – on lähituleviku küsimus. Kinnitusi selleks võiks leida teie prohvetitelt. Kõik nad on teie epohhi tituleerinud "viimseteks aegadeks". Olete aga mõjutanud oma reaalsust sel moel, et vanad prohveteeringud ei kehti enam. Sisuliselt, olete sooritanud midagi ootamatut ja ettenägematut. Soovite tõendeid? Leidke ennustus, mis suudaks kirjeldada teie praegust olukorda. Kahtlen, kas see teil õnnestub. On fakt, et vanad ennustused said krahhi osaliseks. Muutus Maa magnetvõre ja te jätkate ülalmainitud eksperimendis.\nSündmused, mis leiavad praegu Maal aset, saavad mõju avaldama uuele Kõiksusele. Kõik, teisel pool "loori", jälgivad tähelepanelikult teie tegevust. See aga põhjustab tänapäeva maailmas väga paljude õpetuste levimist, et tuua teieni üht ja sama uudist. Selle teabe eesmärk on – tõugata teid edasistele otsingutele, et lahendada probleemi, mis varem olnuks võimatu, - uuesti avastada oma Jumalikus.\nSee, omakorda, tõstatab küsimuse "Suurest Paugust". Tegelikult pole seda olnudki. Toimus omamoodi ruumi nihe, kus kõik lihtsalt ilmus korraga ja äkki, nagu eimillestki. Tegelikult, sellel laiemal protsessil on oma vaimne eellugu, mis võimaldaks mõista, kuidas kõik toimus ja kust ilmus selle nihke algenergia. Siingi ei saadud hakkama teie sekkumiseta – aga see on juba teine lugu.\nJumala "ületamatus" peitub tema armastuses. Vastavalt suhtlemisele kõrgemate vibratsioonidega iga teie organismi rakk hakkab reageerima sellele tundele.\nSeepärast me armastamegi teid nii väga.\n(selle postituse viimane muutmine: 11-03-2020 02:15 Teloslane.)\nHehee. Ultra Spirituali kutt JP on ka minu suur lemmik. : )\nTunneb mõni ennast ära? Siis olebki "Awakening as Fuck". Ja kõigest 4-ja minutiga. : )\nClaim Your free download of "7 Ways to Be More Spiritual Than Your Friends" at http://AwakenWithJP.com/\n(selle postituse viimane muutmine: 19-03-2019 23:29 Naut.)\nOk. Tegelikult tahtsin miskit muud ka panna.\nElumõtte teema teises ja täielikus analoogis siin foorumis\narvasin, et elu mõte ei pruugi ehk kõigil olla ikka "sama müts". Noet kõigi jaoks samane ja eranditult ühesuguse mustri ja tutiga.\nÕigemini nagu tark Kalldunn välja tõi, julgen oletada siiski minagi, et elu mõte on jah, läbi kõikide reinkarnatsioonide siiski rohkem või vähem oma hinge täiustamises, kuid moodused selleks (kogemused, järeldused, tunnetused jne) on igal ühel (vastavalt meie elude tsüklitele) ikka küllaltki erinevad.\n/Kuigi võib edasi küsida, et milleks siis aina täiustada seda hinge, eks. : ) Aga sellest hiljem. /\nVaataks siis natuke neid mooduseid. Igasugused jaotused on muidugi ehk liiga üldistavad aga üks mu sõber oli küll sellest kord ammu mu Teejuhtide poolt antud variantidest selle "oma" äratundmisel üksjagu üllatunud ja... noh... mingid asjad justkui loksusid tal enda jaoks ka paika.\nEt üks asi on ära tunda oma elukutse aga mitte vähetähtis pole aru saada sellestki, mis igaühe elu kutsung ikkagi tähendab.\n/Tegu pole ka mingi edekabeliga, iga moodus on teistega absoluutselt võrdväärne (esimesed 4 siis).\nSuurtähed nimetustes on suundumuse rõhutamiseks ja pole kohustuslikud./\nInimese võimalikud elukutsumused:\nVaimsus, vaim, inspiratsioon, uued ideed, edasiliikumine, jõud.\nÄrakuulamine, empaatia, osavõtlikkus.\nAla ei oma tähtsust. Võivad olla praktiliselt kõik alad. Eriti sotsiaaltöötajad, erihooldajad jne.\nSissepoole suunatud tunnetuslikud ja intellektuaalsed teadmised. Pidev täiend- ja kaasõpe.\nKujund: lemnsikaat e. lõpmatuse sümbol (kummuli 8). Energiate muundus ja vahetus.\nPsühholoogia, psühhiaatria, teraapia ja ravide valdkondades tegevad (pühendunud) inimesed. Ka üldarstid. Esoteerilised nõustajad KUI nad on olemuslikud ehk tõesed.\nErialast sõltumata laevad selle valdkonna tõesed Töötajad oma ümbruskonda energeetiliselt. Võivad seda sisuliselt teha ka kellegagi otseselt suhtlemata või nö. nõustamist läbi viimata.\nVäljund: isiklik või kohustuslik olme.\n- Ei. Kui universumil tekib (terav) eesmärgistatud vajadus uute töötajate järgi, siis nad äratatakse nö. sunniviisiliselt.\nTakistajad - sisuliselt töötavad mingite lülituste teenistuses. Takistavad oma programmist sõltuvalt misiganes vormis loomist ja olemuslike Töötajate taotlusi.\n*esoteeriliste nõustajate puhul pidin suht pika vaidluse ära pidama. Seda nö. ei lubatud algselt sisse isegi panna.\n(selle postituse viimane muutmine: 20-03-2019 05:38 Naut.)\n(selle postituse viimane muutmine: 20-03-2019 02:04 Naut.)\nSurmajärgne elu ja sellesse uskumise mõju käitumisele wordpower 35 3,255 20-09-2020 06:42\nElu peale surma. z3r0 c001 365 156,183 10-03-2020 14:30\nKas eelmise elu kogemused aitavad järgnevas elus gfreak 40 21,548 23-10-2014 19:10\nFuture Life Progression - Tuleviku elu progressioon Aerling 19 6,743 14-12-2011 07:42\nElu jookseb silme eest läbi? z3r0 c001 34 10,203 01-09-2009 14:10\nElu algus Jaje 4 2,346 12-08-2008 10:53\nElu ja surma vahe ruthie 12 3,262 09-06-2007 20:49


IBM: kurjategijad ründavad veebis - Äripäev\nIBM: kurjategijad ründavad veebis\n13. veebruar 2008, 17:09\nIBMi infoturbespetsialistide teatel rünnati\neelmisel aastal interneti-kasutajate arvuteid veebibrauserite turvaaukude läbi\nrohkem kui kunagi varem, et röövida identiteete ja muu organiseeritud\nPahatahtlike veebilehtedega levitatakse järjest rohkem trooja hobust, käomunade ehk rootkit-viiruste ja teisi pahavarasid. 2006. aastal kasutas ainult väike osa küberkurjategijatest professionaalselt tootetuid tööriistu ja peitemehhanisme, et panna pahalasi veebilehti külastatavatesse arvutitesse. 2007. aastal kasvas nende arv 80 protsendini ja selle aasta lõppedes juba pea 100 protsendini. IBMi spetsialistid ennustavad, et kriminaalsed eesmärgid nagu krediitkaardiandmete ja isikukoodide varastamine kasvavad ka 2008. aastal.\nEelmisel aastal kasvas erinevate identifitseerute pahavaratüüpide arv 30 protsendi võrra. Kõige tõhusamaks ja kahjulikumaks pahavaraks osutus X-Force raporti järgi Storm Worm -uss, mis jätkab tänaseni arvutite nakatamist igal pool maailmas.\nRaportis tuuakse välja, et kuigi operatsioonisüsteemidest ja tarkvararakendustest leitud kriitiliste turvaaukude arv kasvas eelmisel aastal 28 protsendi võrra, langes turvaaukude üldine totaalarv esimest korda üle 10 aasta jooksul. Kahjuks on aga vaid pooled 2007. aastal leitud turvaaukudest paigatud ja 90% turvaaukudest saab arvuti üle võtta ja seda eemalt kontrollida.\n13. February 2008, 17:09