CV | ...meie igapäevast IT'd anna meile igapäev...\nAlgajale programmeerijale: nõuandeid tööintervjuuks. Esimene osa.\nFiled under: Infotehnoloogia,Nipid — Sander @ 12:29:58\nTags: algaja programmeerija, CV, küsimused, töö leidmine, tööintervjuu\nKirjutise teine ja kolmas osa.\nViimasel ajal olen läbi viinud paar tööintervjuud algajate programmeerijatega. Kindlasti ei ole ma suur guru, kes teeks nädalas kümneid intervjuusid, oskaks hinnata kandidaati kolm sekundit pärast tema nägemist, küsiks alati õigeid küsimusi ja palkaks parima isiku. Aga see pole praegusel juhul ka oluline, sest tundub et majandusbuumi ajal on hakanud noorprogrammeerijad eeldama, et neid palgatakse koheselt ainult sellepärast et nad on programmeerijad.\nKullakesed, see ei ole tõsi. Esiteks – majandusbuum on vaibunud – ja teiseks, algaja programmeerija ei ole nii nõutud kui reaalse kogemusega töötaja. Kui sul on juba kaks-kolm aastat töökogemust, siis hakkavad firmad sind püüdma – ja tööintervjuu muutub – intervjueerija hakkab sinule firmat “maha müüma”, mitte sa ei pea ennast firmale müüma. Või vähemalt praegu on see Eestis nii, eks tulevikus võib kõik muutuda.\nIlmselt ei ole praegu ühtegi kogemustega programmeerijat, kellele ei tuleks kuus paari tööpakkumist või vihjet “kui huvi tunned, siis võiksime rääkida”. Loomulikult oleneb kõik ka platformist, praegu on nõudlus suurim Java ja .NET programmeerijate järgi, tänu Skypele ja paarile teisele firmale (Vihmapuu/Raintree jt) on ka Delphi otsitud. PHP tundub veidi vähem nõutud olevat – Playtech on “täis saanud” ja PHP-tegijaid paistab ka algajate seas väga palju olevat. C++ on alati tahetud, aga sa pead selles tõsiselt tegija olema – ja äsja ülikooli lõpetanud seda ei ole. Andmebaasiprogrammeerijaid – eriti PL/SQL ja T-SQL (ehk siis vastavalt Oracle ja Microsoft) – otsitakse tikutulega taga, PostgreSQL peal istuvad Skype ja mitmed suurfirmad, MySQL ei ole nii soovitud.\nSeega – esimene töökoht pärast praktikat ei tule teile ennast iseenesest kätte. Vaja on jätta endast hea mulje tööintervjuul – või tööintervjuudel. Oluline ei olegi niivõrd oskused, kuivõrd jätta mulje “sellest võib saada tegija”. Esimesel tööintervjuul enamasti detailselt sinu oskustesse ei süveneta – kui esimesel intervjuul oled aksepteeritava mulje jätnud, siis saad kas testülesande või kutse teisele intervjuule. Kõik oleneb firma traditsioonidest.\nCV tuleb ladinakeelsest fraasist curriculum vitae – ehk “elukäik” või “elukirjeldus”. Üllatav on see, kui paljud inimesed seda ei tea.\nCV ja kaaskiri on esimesed asjad mida tulevane tööandja sinu kohta loeb ja seetõttu ka esimene mulje sinust. Kui su CV on niru, siis sind üldse tööintervjuule ei kutsutagi. Abi hea CV koostamiseks saab mitmetelt saitidelt, vaata näiteks Europass’i lehte (nende Viis olulist põhimõtet hea CV koostamiseks – vali drop-downist Eesti keel, kui inglise keelest aru ei saa).\nÕigekiri! Kui sa ise ikka hakkama ei saa, siis lase sõbral üle vaadata. Kui eesti keel ei ole sinu emakeel, siis palu mõnda tuttavat appi, ei usu et keegi sellest keelduks. Kui sa ei suuda või ei viitsi isegi oma CV’s korrektselt väljenduda, siis võid kolm korda arvata kas tööandjale jääb sinust hea mulje.\nKorrektne kujundus. Ei, ma ei mõtle siin mitte piltide ja tabelite lisamist või hüperlinkimist.\nKasuta tavalisi, hästi loetavaid fonte – Times New Roman, Arial, Verdana, Calibri – aga mitte Copperplate Gothic Bold või Comic Sans MS. Kontrolli, et font oleks hästi loetav nii paberil kui ka ekraanil (näiteks Ariali loetavus on ekraanil suurepärane, aga paberil jätab veidi “pontsaka” mulje, Times New Roman on aga paberil parem kui ekraanil. Verdana ja Calibri on igal pool hästi loetavad).\nLayout. Selle kohta on võrgus palju näiteid. CV peab kohe peale vaadates jätma korrektse ja ausa mulje. Pane tähele, et ingliskeelses maailmas on nõuded CV kohta veidi erinevad, kui Eestis on traditsiooniks. Mõtle layout’ile, küsi vajadusel oma vanematelt/sugulastelt nõu, mängi sellega. See on olulisem, kui sa arvata oskad!\nOle aus. Väike liialdamine on lubatud – ja seda eeldab ka tööandja. Aga ära kirjuta “Olin Hansapanga IT-juht viis aastat”, kui sa seda ei olnud. See tuleb välja. Eestis tunnevad kõik kõiki, eriti IT-alal, kus tööjõu liikumine on küllaltki suur.\nLühike ja sisutihe. Eestis on tavalised CV’d üks või kaks lehekülge, USA’s reeglina üks lehekülg. Samas pead sa kindlasti ära mainima:\nHariduskäik (alates keskkoolist!)\nMuud IT-alased oskused\nHariduskäigu juures tuleb ära mainida ka kursustel osalemine, lisakoolitused jms.\nTöökäigu juures ära karda mainida suviseid töid jms, kui sa leiad et need on olulised antud töökohal\nMuud IT-alased oskused on omaette jutt. Pole mõtet teha listi kõikidest programmidest, millega sa töötanud oled. Sa ei kandideeri sekretäri kohale, sa oled IT professionaal. See, et sa Wordi ja Exceliga hakkama saad on loomulik. Ei tasu mainida ka triviaalseid programme, näiteks olen näinud CV’s mainitud oskuste seas Crimson Editori – mis on küll hea programm, aga põhimõtteliselt siiski parem Notepad. Adobe Photoshop maini ära, kui sa seal reaalselt tööd oled teinud, mitte kasutanud piltide suuruse muutmiseks. Sama kehtib ka teiste “professionaalsete” programmide kohta – kui sa oled suuteline neid tööalaselt kasutama, siis too välja, see on lisaväärtus. Kui sa aga oled “korra näinud”, siis ära parem maini.\nKeeled. Kindlasti maini ära, mis keeli sa räägid või aru saad, samuti mis tasemel. See võib osutuda sinu palkamisel ülioluliseks!\nMittekohustuslikud osad. Nende puhul juurdle tõsiselt, kas neid tuleks CV’sse lisada või ei – vastavalt sellele, mida sul sinna kirjutada on.\nJuhiload. Mis kategooriad, millal saadud. Soovitav.\nHobid. Intervjueerijad soovivad saada infot ka sinust kui inimesest, mitte ainult töötajast. Sa võid olla suurepärane professionaal, kuid kui ükski teine töötaja sinuga läbi ei saa, siis saad sa kinga. Tööandjad soovivad sellised juba eelnevalt välja sõeluda.\nMaini hobid ära ainult üldsõnaliselt (“fotograafia”, “liblikate kogumine” jne). Küll intervjuul küsitakse rohkem.\nKirjelda ennast paari-kolme lausega. Stiilis “Olen kohusetundlik ja tööle pühendunud, kirjutan väga head koodi.” Ole valmis selle kohta käivatele küsimustele vastama – “mis on hea kood? Pühendunud kuidas?”. Võid ära mainida oma kodulehe – kui sa arvad, et see sind selle töö jaoks positiivselt näitab. Oma rate.ee lehe olemasolu pea saladuses.\nEelmäng: kaaskiri ehk motivatsioonikiri\nKaaskirja lisamine CV’le ei ole kohustuslik, küll aga on see soovitav. See võimaldab sul ennast pikemalt tutvustada, rahulikult vastata mitmele küsimusele mis intervjuus võivad ebameeldivad olla (Miks sobiksid sa meie firmasse/sellele ametikohale? Räägi meile endast? Miks sa soovid seda töökohta? (hint: sellele küsimusele ei vastata “palga pärast”)).\nKaaskiri ei tohi dubleerida CV’d, kuid peab sisaldama kontaktandmeid. Pikkus maksimaalselt üks lehekülg. Erinevalt CV’st on kaaskiri suunatud kindlale firmale või inimesele. Kaaskiri on allkirjastatud.\nKaaskirja kohta on pikemalt juttu mitmetel võrgulehtedel: CV Online, Job.ee, sirjetammiste.ee\nSaada CV tavalise Wordi dokumendina (.doc) või PDF’ina. Nimeta fail arusaadavalt. Mitte “CV.doc” ega “Jaanus.pdf” vaid korralikult, stiilis “Sander Säde – Curriculum Vitae, 2007.doc”. Väga tõenäoliselt kandideerivad töökohale mitmed inimesed, intervjueerija/otsustaja peab koheselt üles leidma sinu kohta käivad failid, mitte läbi vaatama kakskümmend faili sinu CV ja kaaskirja leidmiseks!\nKirjutis läks oluliselt pikemaks, kui ma arvasin – seejuures intervjuu enda juurde pole veel jõudnudki. Seetõttu otsustasin postituse mitmes osas teha – teine osa tuleb ilmselt paari päeva jooksul.


VIDEO: AlternaDiiva piercingu spetsialist: kes korra juba nõela alla saanud, see tahab veel! - Publik\nAlternatiivse moe telgitaguseid valgustas Publikule antud intervjuus võluv AlternaDiiva salongi piercingu spetsialist, kes teadis täpselt kirjeldada, millised trendid augustamismoes valitsevad ja kuidas kujunevad.\n"Kevadeti näiteks on populaarsemad nabaneedid, sest kõik tahavad ju oma ilusat naba näidata," naeris punapäine kaunitar. "Mingi vahe tehti rohkem suuneete, nüüd tehakse kõrva rohkem jälle ja väga popid on ka rangluude piirkonna pinnaseneedid," loetleb ta.\nMillised neetide kategooriad ja nimetused üldse olemas on? Millest tulenevad paranemisraskused, milliste aukude paranemine võtab kauem aega, millised needikohad välja kasvavad? Mitu intiimpiirkonna neeti nädalas teha tuleb?\nPiercingu salong hoiatab: üks kehaosa, mida ei tohiks kunagi augustada


Sirje Rank • 5. juuli 2010 kell 10:04\nJohn Hopkinsi ülikooli professor Steve Hanke, kes muuhulgas on nõustanud Balti riikide ja Bulgaaria valitsusi valuutakomitee süsteemi kasutusele võtmisel, leiab, et Kreeka pole sugugi pääsmatult eurolõksus.\n„Keegi ei saa öelda, et Kreeka ei saa midagi teha,“ kirjutas Hanke ajalehes Wall Street Journal ilmunud arvamusloos.\nHanke kritiseerib võlgades Kreeka puhul käiku lastud standardset IMFi säästukuuri, mis kirjutab ette avaliku sektori kulutuste kärpimised ja maksutõusud.\nIMFi standard-kuuri asemel tulnuks Kreekal eeskuju võtta Uus-Meremaast, kus 1984. aastal võimule tulnud Tööpartei asus majandust radikaalselt ümber korraldama – Suure Paugu reformide põhirõhk oli dereguleerimisel ja konkurentsivõime tõstmisel.\nJust sellist Suurt Pauku vajaks ka Kreeka, kirjutab Hanke, nähes selle koostisosadena ette nii võlgade restruktureerimise, valitsuse kulude kärpimise kui radikaalse maksusüsteemi reformi.\nPraegu on Kreekas väga kõrged tööjõumaksud – tööandja maksab 28% ja töövõtja veel 16%. Kolme erineva käibemaksu määra asemel tuleks kehtestada üks ühtlane maksumäär, mis oleks väiksem praegusest kõrgeimast 23% suurusest maksumäärast, kirjutab Hanke. Need maksumuutused tagaksid Kreekale suuremad tulud, kuid mis veelgi olulisem, kärbiksid järsult tööjõu hinda. Tööandja sotsiaalkindlustusmaksed moodustavad ca 7,8% Kreeka SKPst. Tööandja panuse kaotamine muudaks palgakulu osakaaluna SKPst 22% väiksemaks. See tõstaks Kreeka konkurentsivõimet ilma valuutat devalveerimata, mida mitmed kommentaatorid vajalikuks peavad.\nNendele, kes kaeblevad, et euroga liitumine on Kreeka sidunud jäika eurosärki, mis ei võimalda devalveerida, kirjutab Hanke vastu, et Kreeka pole sugugi pääsmatult lõksus. Kreekal on võimalus oma tööjõukulusid 22% võrra alandada üksnes tööandja maksukoormuse kergendamisega tööjõumaksudes. Samasuguse positiivse „šoki“ konkurentsivõime tõstmiseks annaks valuuta devalveerimine 44% võrra, rehkendab Hanke. Maksude kärpimine ei tooks samas ei inflatsiooni ega erasektori pankrotilainet, mis järgneks devalveerimisele.\nHanke nendib, et paraku ei kaalu keegi Kreekas ega Kreeka välispartnerite hulgas võlgade vabatahtlikku restruktureerimist. Nii on tõenäoline, et Kreeka jääb lõksu. Keegi ei saa aga väita, et Kreeka ei saa midagi teha - praegu on veel võimalik kurssi muuta. Sama võiksid kaaluda teised Euroopa riigid, mis on silmitsi võlakriisiga – restruktureerida võlad, kärpida tööjõumakse, et tõsta konkurentsivõimet ja ergutada töökohtade loomist, tõstes samas tarbimismakse, et tagada riigile sissetulekud. Kreeka lõksust on väljapääs olemas, väidab Hanke.


Category: laenud eestis\nSee poleks üllatav, Аutolaen kiirlaen kodust lahkumata – ja Te olete tõeliselt vaba!\nlaenuperiood 12 kuud, julge samm homsesse päeva. Bondora nägemusel võib tulevikus enamikke lihtsamaid laenu- ja rahastamistooteid pakkuda tarbijate ja erinevas suuruses ettevõtete vahel, Kasutusrendiks nimetatakse liisingut, Kas laenud aeguvad?\nMõtlesite kiirlaenu peale ja Smsraha.ee tuli kohe meelde? Ka siis, Laenuperoodi maksimaalne pikkus 5 aastat.\n500 €, siis seetõttu on ka intressid krõbedamad, Samas on igati kena, Kuidas arvutada laenu intressi?\nLaenu intressi ei arvutata, Ekspressraha spetsialiseerub kiirlaenudele ja tarbimislaenudele, BestCredit.ee laenu eelised: Paindlikud lühiajalised laenud netist saad taotleda sulle sobiva maksegraafikuga ilma arvuti tagant lahkumata. Need ilma tagatiseta laenud on mõeldud jooksvate kulutuste katteks või suuremateks väljaminekuteks, Midagi enamat ei muuda inimese elu, Kuidas õigustate endale kiirlaenu võtmist? sest ilma töökohata ja stabiilse sissetulekuta inimesele ei riskita eraisikute vahel kergekäeliselt laenu andma. riiete või muude asjade eest, mis tuleb tagasi maksta ning seetõttu on ka õppelaenu puhul oluline esmalt välja selgitada, tarbija poolt tagasimakstav summa 200€.\nBondora määrab igale kasutajale individuaalse laenulimiidi. kes soovivad seda neile võimaldada ehk olla laenuandjad. See poleks üllatav, Аutolaen – ja Te olete tõeliselt vaba! kas tegemist on intressiga laenujäägilt või kogusummalt. näiteks võib eluasemelaenu puhul vara hindamisakt olla tasuline.\n400€ laenamisel on KKM 64.39% siis seetõttu on jäänud pakkujaid, Eesti maksuamet ja Uber hakkavad detsembris koos testima kogu maailmas ainulaadset koostood, Laenuvõtjad saavad määrata endale sobivad laenutingimused ja laen on tihti madalama intressiga kui laenufirmadelt, mul sama vana).\nPosted on August 25, 2016 Categories laenud eestisTags kiirlaen, kiirlaen kodust lahkumata, kiirlaenud, laenud, olete tõeliselt, olete tõeliselt vaba, poleks üllatav, poleks üllatav Аutolaen, siis seetõttu, tagatiseta laen


Kui miski muu ei aita: streigime! | Müürileht\n2009. aastal koguneti Ametiühingute Keskliidu eestvedamisel Toompeale uue töölepingu seaduse vastu piketeerima. Foto: Marko Mumm / Scanpix\nNeil, kellele meeldivad esikohad rahvusvahelistes edetabelites, on põhjust rõõmustamiseks. Eestis on nii ametiühingutesse kuulujate osakaal kui ka kollektiivsete aktsioonide, sh streikide suhtarv üks madalaimaid Euroopas. Kui näiteks Soomes kuulub ametiühingutesse 60% palgatöötajatest, siis Eestis vaid 4%. Prantsusmaal ei töötatud streikimise tõttu perioodil 2010–2017 keskmiselt 125 päeva 1000 töötaja kohta, Eestis oli vastav näitaja 9. See aga ei tähenda, et Eesti töötajad oleksid oma töötingimustega ülemäära rahul. Põhjused on tunduvalt mitmetahulisemad.\nÕigus streikida on maailmas üsna fundamentaalne tööõigus, mis tekib valdavalt kollektiivsete läbirääkimiste taustal ja mida peetakse vajalikuks, kuna ilma streikimise potentsiaalita oleksid töötajad üldiselt liiga nõrgal positsioonil, et oma huve kaitsta. Seda õigust kinnitavad näiteks Euroopa Liidu põhiõiguste harta ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonid. Kuigi ametiühingute kasutuses on mitmed vahendid, millega eesmärke saavutada – läbirääkimised, petitsioonid, piketid, meeleavaldused, kampaaniad jne –, on streik nendest kõige radikaalsem ja n-ö viimane õlekõrs, kui miski muu pole edu toonud.\nTööstusrevolutsioonile ning sellega seotud tööandjate kasvavale võimule ja äärmiselt kehvadele töötingimustele vastukaaluks tekkinud ametiühinguliikumise algusaegadel toimusid streigid peamiselt tööstusettevõtetes ja kaevandustes. Industrialiseerumise käigus kogesid töötajad, et neil on vähe võimu individuaalselt tööandjaga läbirääkimiseks, ning hakati looma ametiühinguid ja organiseerima ühiseid väljaastumisi, mille tööandjad ja riigijuhid küll esialgu ebaseaduslikuks kuulutasid. Üsna sõjakate võitluste tulemusena muudeti ametiühingud Euroopas legaalseks 1860ndatel.\nAjalooliselt on streikimine olnud vajalik, et saavutada näiteks kaheksatunnine tööpäev, naiste õigus võrdsele palgale (noh, vähemalt teoorias) ja loomulikult arvukalt palgatõuse ning turvalisemad ja paremad töötingimused. Streigid on olnud teinekord mõjusad isegi väga ametiühinguvaenulikus keskkonnas. Näitena võib tuua 1970. aasta USA postitöötajate streigi, millest võttis osa 210 000 töötajat. Kuigi president Nixon oli keelustanud postitöötajate õiguse streikida, tegid töötajad seda sellest hoolimata. Nixon proovis erinevaid strateegiaid, et streiki lõhkuda, kuid töötajad saavutasid lõpuks ikkagi paremad töötingimused ja taastasid õiguse kollektiivsetele läbirääkimistele.\nAjalooliselt on streikimine olnud vajalik, et saavutada näiteks kaheksatunnine tööpäev, naiste õigus võrdsele palgale ja loomulikult arvukalt palgatõuse ning turvalisemad ja paremad töötingimused.\nLääne-Euroopas oli ametiühingute nn kõrgaeg II maailmasõja järgne periood, kus saavutati üsna turvalised ja inimväärsed töötingimused. Selle lõpetas 1970ndate lõpp järjest suureneva globaliseerumise ja neoliberaalse ideoloogia pealetungiga, mille taustal on streikimine aina enam tähendanud võitlust juba olemasoleva säilitamiseks, mitte tingimata paremate tingimuste saavutamiseks. Seejuures on mitmete riikide valitsused streigiõigust piiranud – kõige tuntumad näited on Reagan USAs ja Thatcher Suurbritannias ning nendest inspiratsiooni saanud valitsused mujalgi.\nNüüdisaegsed regulatsioonid ja piirangud\nStreigiks nimetatakse töötamise katkestamist eesmärgiga saavutada paremad töötingimused kas siis ettevõtte, majandusharu või kogu riigi tasandil. Kuigi tavakeeles nimetatakse streigiks tihti ka muid aktsioone, nagu meeleavaldused (nt noorte kliimastreik) ja piketid, on streik tegelikult selgelt ja üsna rangelt reguleeritud. Eestis reguleerib seda kollektiivse töötüli lahendamise seadus. Seaduslikult streikida on võimalik vaid siis, kui enne on alustatud kollektiivlepingu läbirääkimisi (kas ametiühingu või töötajate usaldusisiku algatusel), need on ummikusse jooksnud, pöördutud on riikliku lepitaja poole ja ka seal ei ole kompromissi saavutatud. Alles siis tekib õigus korraldada töötüli lahendamiseks streik (ja tööandjal töösulg). Kavandatavast streigist tuleb aga nii tööandjale, riiklikule lepitajale kui ka kohalikule omavalitsusele vähemalt kaks nädalat ette teatada. Kui mõni protseduurireegel jääb täitmata, siis on streik ebaseaduslik, nagu väitis Rakvere Lihakombinaadi juhatus sealse streigi puhul. Ebaseadusliku streigi eest võib määrata rahatrahvi või aresti ning streikivatele töötajatele palka ei maksta, kui just ametiühing ei ole suutnud koguda streigifondi, millest töötajatele (osaliselt) töötasu hüvitada. Seega on streik üsna suur majanduslik väljaminek kõigile pooltele.\nEestis on lisaks „päris” streigile võimalik korraldada ka mitte nii rangelt reguleeritud hoiatusstreike kestusega kuni tund ning streigis osalevate töötajate toetuseks toetusstreike, mis ei tohi kesta üle kolme päeva. Kui varem olid streigid keelatud valitsusasutustes ja muudes riigiorganites ning kohalikes omavalitsustes (üsna tugev rahvusvaheliste standardite rikkumine), siis aastast 2013 ei kohaldata seda keeldu nende riigiasutuste töötajate puhul, kes töötavad töölepingu alusel. Endiselt on streikimine keelatud aga päästeasutustes ning kaitseministeeriumis, kaitseressursside ametis, kaitseväes ja kaitseliidus. Lisaks peab elanike ja majanduse esmavajadusi rahuldavates ettevõtetes ja asutustes tagama hädavajaliku teenindus- või tootmismahu, mis määratakse poolte omavahelise kokkuleppega, ning esmavajadusi rahuldavate ettevõtete ja asutuste loetelu kehtestab valitsus.\nGlobaliseerumise ja neoliberaalse ideoloogia pealetungi taustal on streikimine aina enam tähendanud võitlust juba olemasoleva säilitamiseks, mitte tingimata paremate tingimuste saavutamiseks.\nStreigiõigus Eestis ei ole ei maailma (või ka Euroopa) heldeimate ega ka piiravaimate hulgas. Vastav õigus on küll demokraatliku riigi tunnus, kuid enamik riike on siiski sätestanud streikimisele mõningad piirangud, näiteks on tavaline, et streikimine on lubatud vaid kollektiivlepingu läbirääkimiste mõjutusvahendina. Mitmetes riikides, näiteks Saksamaal ja Rootsis, ei saa töötajad individuaalselt streikida, seda on võimalik teha vaid ametiühingu eestvedamisel. Soomes on õigus streikida aga isegi riigiametnikel ning samuti on lubatud poliitilised streigid ehk streikimine poliitiliste nõudmiste toetuseks (nt kui ollakse vastu muudatustele töötuskindlustushüvitise maksmise süsteemis).\nLähiminevikus on tulnud ette, et nii tööandjad, valitsused kui ka kohtud püüavad streigiõigust piirata. Näiteks Euroopa Liidu Kohtu otsused (nn Lavali kvartett) seadsid seoses lähetatud töötajate töötingimustega mõne Euroopa riigi kontekstis kohaliku streigiõiguse kahtluse alla ja rõhutasid Euroopa tasandi ettevõtlusvabaduse ülimuslikkust kohalike töösuhete süsteemi suhtes. 2016. aastal tehtud uuringu tulemused näitasid, et 119 riigist 27-s (ka Belgias, Hispaanias ja Norras) sätestati perioodil 2012–2016 streikimisele uusi piiranguid, millest sagedasimad olid ülemäärased sanktsioonid seaduslikele streikidele (nt teatud põhjustel trahvide või isegi vangistuse määramine streikijatele), karmid protseduurireeglid streigi korraldamisele ning avaliku võimu streikide ebaseaduslikuks kuulutamine. Eesti ametiühingud on rõhutanud, et streigiõigus võiks olla laiem ka Eestis.\nStreikimise roll töösuhetes\nPõhjused, miks mingitel perioodidel ja piirkondades on rohkem või vähem streike, on mitmetahulised ja neid pole võimalik seletada paari teguri kaudu. Kindlasti mängib rolli nii majanduse struktuur, riigi institutsionaalne korraldus kui ka laiem kultuuriline taust, sealhulgas kohalike ametiühingute identiteet. Madal streikimise tase võib näidata nii seda, et töötajad on töötingimustega rahul ja ametiühingud piisavalt saavutanud, kui ka seda, et ei usuta, et kollektiivselt oleks võimalik midagi parandada, ning kardetakse töökohta kaotada või märgistatud saada.\nEesti ametiühingud on olnud üldiselt orienteeritud sotsiaalpartnerlusele ehk eesmärke püütakse saavutada tööandjaga läbirääkimiste teel. Jõulisemaid taktikaid kasutatakse harva ja streiki nähakse vaid viimase abivahendina. See aga ei tähenda, et streigi sümboolne tähtsus ei oleks meie ametiühingutele oluline. Kui streikimise võimalust poleks, siis oleks ilmselt tunduvalt keerulisem ja teinekord ka võimatu paremaid töötingimusi saavutada, sest teadmine selle võimalikkusest lisab töötajate nõudmistele olulist kaalu. Seega võib öelda, et üldiselt on streikimine praktika, mida kasutatakse siis, kui kõik muud strateegiad on end ammendanud ja töötajad on liiga rahulolematud, et jätkata vanaviisi.\nEesti ametiühingud on olnud üldiselt orienteeritud sotsiaalpartnerlusele ehk eesmärke püütakse saavutada tööandjaga läbirääkimiste teel.\nEesti eripäraks on ka töötajate mobiliseerimise ja oma õiguste kaitseks kollektiivselt väljaastumisele viimise keerukus. Taasiseseisvumisjärgsetel aastakümnetel domineeris arusaam, et töökas ja kannatlik eestlane ju ei streigi, streikimine on miski, mida teevad laisad, kommunistid, prantslased… need teised. Alles viimasel aastakümnel on arusaamine streikimise vajalikkusest hakanud mitmekesistuma. Seejuures on märgiline aasta 2012, mida iseloomustab Eesti kontekstis harukordselt kõrge streikimise tase. Streikisid nii õpetajad kui ka tervishoiutöötajad ja neid toetasid mitmete teiste elualade esindajad, sh korraldasid bussi-, trammi- ja trollijuhid õpetajate streigi toetuseks ühistranspordi seisakuid. Kuna Eestis ei ole poliitilised streigid lubatud, on toetusstreigid üks vahend ka poliitilise meelsuse väljendamiseks. Kui arutleda streikimise mõttekuse üle, siis nii õpetajatel kui ka meditsiinitöötajatel õnnestus streigiga töötingimusi parandada, sh palku tõsta.\nStreikimise vajadusest praegu ja tulevikus\nStreigid ei ole minetanud oma rolli ka nüüdisajal. Näitena võib tuua hiljutise Amazoni töötajate väljaastumise ebainimlike juhtimispraktikate ja ohtliku töökeskkonna vastu koroonapandeemia kontekstis. 2019. aastast sobib näiteks aga Eesti kõrgharidustöötajate tunnine hoiatusstreik, millega sooviti ülikoolide töötajate palkade tõstmist, rõhudes sellele, et valitsus peaks täitma 2018. aasta detsembris sõlmitud teaduslepet, mille järgi erakonnad kohustusid suurendama teaduse rahastamist ühe protsendini SKTst. Ilmselt oli hoiatusstreik üks tegevustest, mis lõpuks teadusrahastuse suurendamiseni viis.\nEestis on streikimine töölepinguga töötaja luksus. Selle asemel et arutleda, kas uues paindlikus tööelus üldse on streikidel kohta, võib hoopis küsida, kas tänapäevane streigiõigus pole ehk liiga piirav.\nTänapäeva Eestis on streikimine töölepinguga töötaja luksus. Töösuhete paindlikkuse vajadusest on saanud aga valdav diskursus, sealjuures levivad üha enam ka n-ö uued töövormid, nagu platvormitöö, kus inimene on ametlikult küll iseendale tööandja, aga sõltub siiski suuresti ettevõttest (nagu Uber, Bolt), kes talle tööd võimaldab. Nendel töötajatel on praegu võimatu tööandjaga kollektiivselt läbi rääkida, sealjuures streigiga survestada, et oma töötingimusi parandada. Selle asemel et arutleda, kas uues paindlikus tööelus üldse on streikidele kohta, võib hoopis küsida, kas tänapäevane streigiõigus pole ehk liiga piirav. Veelgi enam, kas konkreetse tööandja vastu suunatud nõudmised pole ehk liiga kitsad ja õiguste eest peaks võitlema pigem terve sektori tasandil? Sektori ametiühingul on küll võimalik rääkida läbi sektori tööandjate liiduga, aga kui need puuduvad (nt platvormitaksonduses) või tööandjate liit väidab, et ei ole läbirääkimisteks õige partner (nagu on väitnud Rektorite Nõukogu kõrghariduse puhul), siis ega tegelikult töötajatel palju teha ei ole – sektori kollektiivlepingu läbirääkimisi ei ole võimalik pidada ja streigiõigust ei teki. Kollektiivlepingud, kus minimaalsed töötingimused lepitakse kokku terve sektori jaoks (nagu Soomes), võivad aga olla mõistlikud, sest tagavad ausama konkurentsi ning valdkonna jätkusuutlikuma arengu. Nii ei saavuta ettevõte konkurentsiedu väga kehvade töötingimuste baasil, sest need pole lihtsalt lubatud.\nSee, milline võiks olla streikimise roll tulevikus, sõltub nii sellest, millist ühiskonda me soovime, kui ka sellest, millisena näeme töösuhteid. Streikimise vajalikkusele viitab nägemus, et tööandjate ja töötajate huvides eksisteerib vastuolu (nt mida kehvemad töötingimused ja madalam palk, seda suurem kasum) ning tööandja on sealjuures võimupositsioonil (omab kapitali, kontrolli, võimalust töötajaid välja vahetada). Tööandjate ja töötajate positsiooni tasakaalustamiseks on töötajatel sel juhul mõistlik koonduda ametiühingusse ja hoida tagataskus ka streigikaarti. Miks on tasakaalukamad töösuhted kasulikud ühiskonnale? Need tagavad jätkusuutlikumad töötingimused ning vähem stressis ja rohkem pühendunud töötajad ning vähendavad ühiskonna sotsiaal-majanduslikku ebavõrdsust. Või mis oleks alternatiiv, kui ei ole tööga rahul? Need, kel on piisavalt individuaalset läbirääkimisvõimu või äärmiselt hooliv ülemus, saavad tingimusi parandada, teised aga kannatagu ära või vahetagu pidevalt töökohti?\n Dribbusch, H.; Vandaele, K. 2007. Comprehending divergence in strike activity. – Strikes around the world, 1968–2005: Case-studies of 15 countries, lk 366–381.\nKairit Kall on Tallinna Ülikooli sotsioloog.\nKristel Kont: Kas platvormitöö vajab päitseid?\nAjajärgul, mil töö ootab tegijat rakenduses ega vaja tegemiseks töölepingut, tõstatuvad enneolematul skaalal juba vanad tuttavad ühiskondlikud probleemid ehk lünklik sotsiaalkaitse ning laekumata jäävad maksud. Kas Eestis oleks aeg vaadata ümber senine soosiv suhtumine platvormitöösse?


Striverdi respimat - inhalatsioonilahus (2,5mcg 1annust) - RX.EE\nATC Kood: R03AC19\ninhalatsioonilahus (2,5mcg 1annust)\nStriverdi Respimat, 2,5 mikrogrammi inhalatsioonilahus\n1.Mis ravim on Striverdi Respimat ja milleks seda kasutatakse\n2.Mida on vaja teada enne Striverdi Respimat’i kasutamist\n3.Kuidas Striverdi Respimat’i kasutada\n5.Kuidas Striverdi Respimat’i säilitada\nStriverdi Respimat aitab kroonilise obstruktiivse kopsuhaigusega (KOK) inimestel kergemalt hingata. KOK on pikaajaline kopsuhaigus, mis põhjustab õhupuudust ja köhimist. Mõiste “KOK” on seotud seisunditega nagu krooniline bronhiit ja kopsuemfüseem. Kuna KOK on pikaajaline haigus, peate Striverdi Respimat’i kasutama iga päev, mitte ainult siis, kui teil esinevad hingamishäired või teised KOK’i sümptomid.\nStriverdi Respimat sisaldab toimeainena olodaterooli, mis on pika toimega bronhilõõgasti (pikatoimeline beeta-2-agonist), mis aitab avada hingamisteid ning kergendab õhu kopsudesse ja kopsudest välja saamist. Regulaarne Striverdi Respimat’i kasutamine võib aidata ka sel juhul, kui teil esineb püsivalt teie haigusega seotud õhupuudus, ning aitab minimiseerida haiguse mõju teie igapäevasele elule.\n2. Mida on vaja teada enne Striverdi Respimat’i kasutamist\nÄrge kasutage Strverdi Respimat’i:\n-kui olete olodaterooli või selle ravimi mis tahes koostisosade (loetletud lõigus 6) suhtes allergiline.\nEnne Striverdi Respimat’i kasutamist pidage nõu oma arsti või apteekriga.\n-kui teil esineb astma (astma raviks ei tohi Striverdi Respimat’i kasutada).\n-kui te põete südamehaigusi.\n-kui teil on langetõbi (epilepsia).\n-kui teil esineb spetsiifiline kilpnäärme häire, mida nimetatakse türeotoksikoosiks.\n-kui teil esineb ebanormaalne arterilaiend, mida nimetatakse aneurüsmiks.\n-kui teil esineb suhkurtõbi.\n-kui teil esineb raske maksakahjustus, kuna Striverdi Respimat’i ei ole sel patsiendirühmal uuritud.\n-kui teil esineb raske neerukahjustus, kuna sel patsiendirühmal on kogemus Striverdi Respimat’iga piiratud.\n-plaanilise operatsiooni puhul.\nStriverdi Respimat ravi ajal\n-Lõpetage ravimi kasutamine ja rääkige otsekohe arstile, kui teil tekib vahetult pärast ravimi kasutamist pinge rindkeres, köhimine, kähisev hingamine või õhupuudus. Need võivad olla bronhospasmiks nimetatava seisundi sümptomid (vt lõik 4).\n-Kui teie hingamine halveneb või teil esineb nahalööve, turse või sügelus kohe pärast inhalaatori kasutamist, siis lõpetage selle kasutamine ning rääkige sellest otsekohe arstile (vt lõik 4).\n-Kui teil tekib mingeid südamega seotud kõrvaltoimeid (pulsi sagenemine, vererõhu tõus ja/või sümptomite süvenemine, nagu valu rinna piirkonnas), siis rääkige sellest otsekohe arstile (vt lõik 4).\n-Kui teil esinevad lihasspasmid, lihasnõrkus või ebanormaalne südamerütm, siis konsulteerige arstiga, kuna need võivad olla seotud kaaliumi taseme langusega veres (vt lõik 4).\nStriverdi Respimat on näidustatud kroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse säilitusraviks. Seda ei tohi kasutada järsku tekkinud õhupuuduse või kähiseva hingamise raviks.\nÄrge kasutage Striverdi Respimat’i koos teatavate ravimitega, mis sisaldavad pikatoimelisi beeta- adrenergiliste retseptorite agoniste, nagu salmeterool või formoterool.\nKui te kasutate regulaarselt teatavaid ravimeid, mida nimetatakse lühitoimelisteks beeta- adrenergilisteks ravimiteks, nagu salbutamool, siis jätkake nende kasutamist ainult ägedate sümptomite, nagu õhupuudus, leevendamiseks.\nStriverdi Respimat’i ei tohi anda lastele ega noorukitele (alla 18-aasta vanused).\nMuud ravimid ja Striverdi Respimat\nEriti oluline on, et räägiksite arstile, kui te kasutate järgmisi ravimeid:\n-teatavad hingamishäirete ravimid, mis sarnanevad Striverdi Respimat’ile (beeta-adrenergilised ained). Teil võivad suurema tõenäosusega tekkida kõrvaltoimed.\n-ravimid, mida kutsutakse beetablokaatoriteks ja mida kasutatakse kõrge vererõhu või muude südamehäirete raviks (nt propranolool) või silmahaiguse rohekae raviks (nt timolool). Selle tulemuseks võib olla Striverdi Respimati toime kadu.\n-ravimid, mis langetavad kaaliumi taset teie veres. Nende hulka kuuluvad: O steroidid (nt prednisoloon),\nO diureetikumid (vett väljutavad tabletid),\nOhingamishäirete ravimid, nagu teofülliin.\nKui te kasutate neid ravimeid koos Striverdi Respimat’iga, võivad teil esineda sellised sümptomid, nagu lihasspasm, lihasnõrkus või ebanormaalne südamerütm.\n-ravimid, mida nimetatakse tritsüklilisteks antidepressantideks või MAO inhibiitoriteks (nagu selegiliin või moklobemiid), mida kasutatakse neuroloogiliste või psühhiaatriliste häirete, nagu Parkinsoni tõbi või depressioon, raviks; nende ravimite kasutamine suurendab tõenäosust, et teil tekivad südamega seotud kõrvaltoimed.\nAutojuhtimise või masinate käsitsemise võimet mõjutavate toimete kohta ei ole uuringuid läbi viidud. Kui te tunnete Striverdi Respimat’i kasutamise ajal pearinglust, siis ärge juhtige autot ega kasutage mingeid tööriistu ega masinaid.\nStriverdi Respimat’i kasutatakse ainult inhalatsiooniks.\nStriverdi Respimat’i toime kestab 24 tundi, mistõttu teil on vaja kasutada Striverdi Respimat’i ainult ÜKS KORD ÖÖPÄEVAS, võimalusel samal kellaajal. Igal kasutamisel inhaleerige KAKS PIHUSTUST.\nKuna KOK on pikaajaline haigus, kasutage Striverdi Respimat’i iga päev, mitte ainul siis, kui teil esinevad hingamishäired. Ärge manustage rohkem kui soovitatav annus.\nStriverdi Respimat’il puudub asjakohane kasutamine lastel (alla 18-aasta vanused).\nVeenduge, et te teate, kuidas oma Striverdi Respimat inhalaatorit õigesti kasutada. Striverdi Respimat inhalaatori kasutusjuhend on esitatud selle infolehe teisel küljel.\nKui te kasutate Striverdi Respimat’i rohkem kui ette nähtud\nTeil võib suureneda selliste kõrvaltoimete risk, nagu rinnavalu, kõrge või madal vererõhk, kiirenenud või ebaregulaarne südame löögisagedus või tajutavad südamelöögid, pearinglus, närvilisus, unehäired, ärevus, peavalu, värisemine, suukuivus, lihaskrambid, iiveldus, väsimus, halb enesetunne, kaaliumi taseme langus veres (võib sümptomitena põhjustada lihasspasme, lihasnõrkust või ebanormaalset südamerütmi), veresuhkru taseme tõus või vere happesuse tõus (võib sümptomitena põhjustada iiveldust, oksendamist, nõrkust, lihaskrampe ja kiirenenud hingamist).\nKui te unustate Striverdi Respimat’i kasutada\nKui te olete unustanud oma annuse inhaleerida, siis inhaleerige ainult üks annus järgmisel päeval tavalisel kellaajal.\nKui te lõpetate Striverdi Respimat’i kasutamise\nEnne Striverdi Respimat’i kasutamise lõpetamist pidage nõu oma arsti või apteekriga. Kui te lõpetate Striverdi Respimat’i kasutamise, võivad KOK’i sümptomid halveneda.\nKõrvaltoimete hinnang põhineb järgmistel esinemissagedustel:\nvõib esineda rohkem kui 1 inimesel 10-st\nvõib esineda kuni 1-l inimesel 10 000-st\nAllpool kirjeldatud kõrvaltoimeid on täheldanud seda ravimit kasutavad inimesed ning need on liigitatud nende esinemissageduse järgi kas aeg-ajalt või harv.\nTeil võivad ilmneda ka kõrvaltoimed, mis esinevad teadaolevalt mõnede hingamishäirete ravimitega, mis on Striverdi Respimat’i sarnased (beeta-adrenergilised ained). Sellisteks kõrvaltoimeteks võivad olla kiirenenud või ebaregulaarsed südamelöögid või oma südamelöökide tajumine, valu rindkeres, kõrge või madal vererõhk, värisemine, peavalu, närvilisus, unehäired, pearinglus, suukuivus, iiveldus, lihaskrambid, väsimus, halb enesetunne, kaaliumi taseme langus veres (võib põhjustada sümptomeid, nagu lihhasspasm, lihasnõrkus või ebanormaalne südamerütm), veresuhkru taseme tõus või vere happesuse tõus (võib põhjustada sümptomeid, nagu iiveldus, oksendamine, nõrkus, lihaskrambid ja kiirenenud hingamine).\nPärast Striverdi Respimat’i manustamist võivad tekkida kohesed allergilised reaktsioonid, nagu nahalööve, nõgestõbi (urtikaaria), suu ja näo turse või järsku tekkinud hingamisraskus (angioneurootiline ödeem) või muud ülitundlikkusreaktsioonid. Kui see peaks tekkima, siis lõpetage Striverdi Respimat’i kasutamine ja konsulteerige otsekohe arstiga.\nLisaks samuti nagu kõigi inhaleeritavate ravimitega, võib mõnel patsiendil esineda vahetult pärast inhalatsiooni ootamatu pingulolek rindkeres, köha, kähisev hingamine või õhupuudus (bronhospasm).\nÄrge kasutage seda ravimit pärast kõlblikkusaega, mis on märgitud karbil ja inhalaatori etiketil. Kõlblikkusaeg viitab selle kuu viimasele päevale. Striverdi Respimat inhalaator tuleb ära visata hiljemalt 3 kuud pärast esimest kasutamist.\n2-ne pakend: 2 üksikpakendit, kummaski 1 Respimat inhalaator ja 1 kolbampull, milles on 60 pihustusannust (30 raviannust).\n3-ne pakend: 3 üksikpakendit, igaühes 1 Respimat inhalaator ja 1 kolbampull, milles on 60 pihustusannust (30 raviannust)\n8-ne pakend: 8 üksikpakendit, igaühes 1 Respimat inhalaator ja 1 kolbampull, milles on 60 pihustusannust (30 raviannust).\nD-55216 Ingelheim am Rhein Saksamaa\nLisaküsimuste tekkimisel selle ravimi kohta pöörduge palun müügiloa hoidja kohaliku esindaja poole: Boehringer Ingelheim RCV GmbH & Co KG Eesti filiaal\nPärnu mnt 141 11314 Tallinn\nTel.: +372 6 128 000\nAustria, Lichtenstein: Striverdi Respimat 2,5 Mikrogramm - Lösung zur Inhalation Belgia, Luksemburg: Striverdi Respimat 2,5 microgrammes, solution à inhaler Bulgaaria:Стриверди Респимат 2,5 микрограма разтвор за инхалация Küpros, Kreeka: Striverdi Respimat\nTšehhi Vabariik: Striverdi Respimat 2,5 mikrogramů Taani:Striverdi Respimat\nSoome:Striverdi Respimat 2.5 mikrog inhalaationeste, lious Prantsusmaa: Striverdi Respimat 2,5 microgrammes/dose, solution à inhaler\nSaksamaa:Striverdi Respimat 2,5 Mikrogramm/Sprühstoß Lösung zur Inhalation\nMida Striverdi Respimat sisaldab\n-Toimeaine on olodaterool. Üks inhaleeritav annus sisaldab 2,5 mikrogrammi olodaterooli (vesinikkloriidina).\nInhaleeritav annus on see annus, mis jõuab patsiendini pärast huuliku läbimist.\nbensalkooniumkloriid, dinaatriumedetaat, puhastatud vesi ja sidrunhape (veevaba).\nKuidas Striverdi Respimat välja näeb ja pakendi sisu\nStriverdi Respimat 2,5 mikrogrammi koosneb ühest inhalatsioonilahuse kolbampullist ja ühest Respimat inhalaatorist. Enne esimest kasutamist tuleb kolbampull sisestada inhalaatorisse.\nÜksikpakend: 1 Respimat inhalaator ja 1 kolbampull, milles on 60 pihustusannust (30 raviannust).\nStriverdi Respimat 2,5 mikrogrami šķīdums inhalācijām\nStriverdi Respimat (olodaterool). Enne Striverdi Respimat’i kasutamist lugege seda kasutusjuhendit.\n•Kui Striverdi Respimat’i ei ole kasutatud üle 7 päeva, siis pihustage üks pihustus suunaga allapoole.\n•Kui Striverdi Respimat’i ei ole kasutatud üle 21 päeva, siis korrake lõigus „Esmakordseks kasutamiseks ettevalmistamine“ kirjeldatud etappe 4 kuni 6, kuni näete ravimipilve. Seejärel korrake etappe 4 kuni 6 veel kolm korda.\nKuidas Striverdi Respimat’i hooldada\nHuuliku vähene värvuse muutus ei mõjuta Striverdi Respimat inhalaatori toimimist. Vajadusel puhastage Striverdi Repimat inhalaatori välispinda, pühkides niiske lapiga.\nMillal võtta kasutusele uus Striverdi Respimat\n•Striverdi Respimat inhalaator sisaldab 60 pihustust (30 annust), kui seda vastavalt annustamisjuhisele kasutada (kaks pihustust üks kord ööpäevas).\n•Kui annuseindikaator on jõudnud punase skaala lõppu, lukustub Striverdi Respimat inhalaator automaatselt – rohkem annuseid ei saa pihustada. Selles olukorras ei saa läbipaistvat katet enam keerata.\n•Striverdi Respimat tuleb ära visata kolm kuud pärast selle ettevalmistamist esmakordseks kasutamiseks, isegi kui kogu ravim ei ole ära kasutatud või on täielikult kasutamata.\n1.Eemaldage läbipaistev kate\n3.Paigutage läbipaistev kate tagasi\nVastused sageli esinevatele küsimustele\nKolbampulli on raske piisavalt sügavale lükata.\nVõib-olla keerasite enne kolbampulli sisestamist kogemata läbipaistvat katet? Avage kaas, vajutage annustamisnupule ning seejärel sisestage kolbampull.\nVõib-olla sisestasite kolbampulli, laiem ots ees? Sisestage kolbampull, kitsam ots ees.\nMa ei saa annustamisnuppu alla vajutada.\nKas te keerasite läbipaistvat katet? Kui ei, siis keerake läbipaistvat katet pideva liigutusega, kuni see klõpsatab (pool pööret).\nKas Striverdi Respimat’i annuseindikaator osutab nullile? Striverdi Respimat inhalaator lukustub pärast 60 pihustust (30 raviannust). Valmistage ette ja kasutage oma uut Striverdi Respimat inhalaatorit.\nMa ei saa keerata läbipaistvat katet. Võib-olla keerasite juba läbipaistvat katet?\nKui läbipaistvat katet on juba keeratud, siis oma ravimiannuse saamiseks läbige etapid „AVAGE“ ja „VAJUTAGE“, nagu kirjeldatud lõigus „Igapäevane kasutamine“.\nStriverdi Respimat’i annuseindikaator jõuab liiga kiiresti nullini.\nKas te kasutasite Striverdi Respimat’i vastavalt annustamisjuhisele (kaks pihustust üks kord ööpäevas)? Striverdi Respimat’i jätkub 30 päevaks, kui seda kasutada kaks pihustust üks kord ööpäevas.\nVõib-olla keerasite enne kolbampulli sisestamist läbipaistvat katet? Annuseindikaator loeb läbipaistva katte iga keeramist, vaatamata sellele, kas kolbampull oli sisestatud või mitte.\nVõib-olla te pihustasite Striverdi Respimat’i töövalmiduse kontrollimiseks ravimit sageli õhku?\nKui te olete Striverdi Respimat’i ette valmistanud, siis igapäevasel kasutamisel ei ole proovipihustused vajalikud.\nVõib-olla sisestasite kolbampulli kasutatud Striverdi Respimat’i? Sisestage uus kolbampull alati\nUUDE Striverdi Respimat’i.\nMinu Striverdi Respimat pihustab automaatselt.\nVõib-olla oli läbipaistva katte keeramise ajal kaas avatud? Sulgege kaas ning seejärel keerake läbipaistvat katet.\nVõib-olla vajutasite läbipaistva katte keeramise ajal annustamisnupule? Sulgege kaas, nii et annustamisnupp on kaetud, ning seejärel keerake läbipaistvat katet.\nVõib-olla katkestasite läbipaistva katte keeramise, enne kui see klõpsatas? Keerake läbipaistvat katet pideva liigutusega, kuni see klõpsatab (pool pööret).\nMinu Striverdi Respimat ei pihusta.\nKas te sisestasite kolbampulli? Kui ei, siis sisestage kolbampull.\nVõib-olla kordasite pärast kolbampulli sisestamist vähem kui kolm korda etappe „KEERAKE“, „AVAGE“ ja „VAJUTAGE“? Pärast kolbampulli sisestamist korrake kolm korda etappe „KEERAKE“, „AVAGE“ ja „VAJUTAGE“, nagu kirjeldatud lõigu „Esmakordseks kasutamiseks ettevalmistamine“ etappides 4 kuni 6.\nKas Striverdi Respimat inhalaatori annuseindikaator osutab nullile? Kui annuseindikaator osutab nullile, olete te ära kasutanud kogu oma ravimi ja inhalaator on lukustunud.\nPärast oma Striverdi Respimat’i kokkupanemist ärge eemaldage läbipaistvat katet ega kolbampulli. Uus kolbampull sisestage alati UUDE Striverdi Respimat’i.\nÜks inhaleeritav annus sisaldab 2,5 mikrogrammi olodaterooli (vesinikkloriidina) ühe vajutuse kohta. Inhaleeritav annus on see annus, mis on pärast huuliku läbimist patsiendi poolt kasutatav.\nBronhodilateeriv säilitusravi kroonilise obstruktiivse kopsuhaigusega (KOK) patsientidel.\nRavim on mõeldud ainult inhalatsiooniks. Kolbampulli võib sisestada ainult Respimat inhalaatorisse ja kasutada vaid sellega.\nÜks raviannus koosneb kahest Respimat inhalaatori pihustusannusest.\nSoovitatav annus on 5 mikrogrammi olodaterooli, manustades kaks Respimat inhalaatori pihustusannust üks kord ööpäevas, iga päev samal ajal.\nEakad patsiendid võivad kasutada Striverdi Respimat’i soovitatud annuses.\nKerge ja mõõduka maksakahjustusega patsiendid võivad kasutada Striverdi Respimat’i soovitatud annuses.\nStriverdi Respimat’i kasutamise kohta raske maksakahjustusega patsientidel andmed puuduvad.\nNeerukahjustusega patsiendid võivad kasutada Striverdi Respimat’i soovitatud annuses. Striverdi Respimat’i kasutamise kohta raske neerukahjustusega patsientidel on andmed piiratud.\nPuudub Striverdi Respimat’i asjakohane kasutus lastel (alla 18 eluaasta).\nRavimi õige manustamise tagamiseks peab arst või mõni muu meditsiinitöötaja patsiendile näitama, kuidas inhalaatorit kasutada.\n•Hingates aeglaselt ja sügavalt suu kaudu sisse, VAJUTAGE annustamisnupule ning jätkake aeglast sissehingamist niikaua, kui see teile mugav tundub\nÜlitundlikkus olodaterooli või lõigus 6.1 loetletud mis tahes abiainete suhtes.\nStriverdi Respimat’i ei tohi astma korral kasutada. Olodaterooli pikaajalist efektiivsust ja ohutust ei ole astma puhul uuritud.\nStriverdi Respimat’i kui üks kord ööpäevas kasutatavat pikatoimelist bronhodilaatorit ei tohi kasutada ägedate bronhospasmi episoodide raviks, st erakorralise ravina.\nNagu kõigi ravimite puhul, võib kohe pärast Striverdi Respimat’i manustamist tekkida kohene ülitundlikkusreaktsioon.\nNagu teiste inhaleeritavate ravimitega, võib ka Striverdi Respimat’i puhul tekkida paradoksaalne bronhospasm, mis võib olla eluohtlik. Paradoksaalse bronhospasmi tekkimisel tuleb Striverdi Respimat’i kasutamine otsekohe lõpetada ning asendada alternatiivse raviga.\nPikatoimelisi beeta-adrenergiliste retseptorite agoniste tuleb ettevaatusega kasutada patsientidel, kel esinevad kardiovaskulaarsed häired – eriti südame isheemiatõbi, raske südame dekompensatsioon, südamearütmiad, hüpertroofiline obstruktiivne kardiomüopaatia, hüpertensioon ja aneurüsm –, patsientidel, kellel on krambihood või türeotoksikoos, teadaolev või võimalik QT intervalli pikenemine (nt QT>0,44 s), ja sümpatomimeetilistele amiinidele ebatavaliselt tundlikel patsientidel.\nKliinilistesse uuringutesse ei kaasatud patsiente, kel oli eelmisel aastal olnud müokardiinfarkt, ebastabiilne või eluohtlik südamearütmia, kes olid eelmisel aastal hospitaliseeritud südamepuudulikkuse tõttu, või paroksüsmaalse tahhükardia (>100 lööki/min) diagnoosiga. Seega on andmed nende patsiendirühmade kohta piiratud. Neil patsiendirühmadel tuleb Striverdi Respimat’i kasutada ettevaatusega.\nNagu teised beeta-adrenergiliste retseptorite agonistid, võib ka olodaterool mõnel patsiendil esile kutsuda kliiniliselt olulisi kardiovaskulaarseid toimeid, mida on näidanud pulsisageduse ja vererõhu tõusud ja/või sümptomid. Selliste toimete avaldumisel võib vajalikuks osutuda ravi lõpetamine. Lisaks on teateid, et beeta-adrenergiliste retseptorite agonistid põhjustavad muutusi elektrokardiogrammis (EKG), nagu T-saki lamenemist ja S-segmendi depressiooni, kuid nende tähelepanekute kliiniline tähtsus ei ole teada.\nMõnel patsiendil võivad beeta-adrenergiliste retseptorite agonistid põhjustada olulist hüpokaleemiat, mis võib esile kutsuda kardiovaskulaarseid kõrvaltoimeid. Kaaliumi taseme langus seerumis on tavaliselt mööduv ja ei vaja täiendava kaaliumi manustamist. Raske KOK’iga patsientidel võivad hüpoksia ja kaasuv ravi (vt lõik 4.5) võimendada hüpokaleemiat, mis võib suurendada vastuvõtlikkust südamearütmiatele.\nBeeta-adrenergiliste retseptorite agonistide suurte annuste inhaleerimine võib põhjustada glükoosi taseme tõusu plasmas.\nPlaanilisel operatsioonil halogeniseeritud süsivesinikanesteetikumidega tuleb olla ettevaatlik, kuna suureneb tundlikkus beeta-agonistidest bronhodilataatorite kardiaalsetele kõrvaltoimetele.\nStriverdi Respimat’i ei tohi kasutada koos ühegi teise pikatoimelisi beeta-adrenergiliste retseptorite agoniste sisaldava ravimiga.\nPatsiente, kes on regulaarselt (nt neli korda ööpäevas) kasutanud inhaleeritavaid lühitoimelisi beeta- adrenergiliste retseptorite agoniste, tuleb õpetada neid kasutama ainult ägedate respiratoorsete sümpomite leevendamiseks.\nSamaaegne teiste adrenergiliste ravimite manustamine (üksikult või kombineeritud ravi osana) võib võimendada Striverdi Respimat’i kõrvaltoimeid.\nKsantiini derivaadid, steroidid või diureetikumid\nSamaaegne ravi ksantiini derivaatide, steroidide või kaaliumi mittesäästvate diureetikumidega võib võimendada adrenergiliste retseptorite agonistide igasuguseid hüpokaleemilisi toimeid (vt lõik 4.4).\nBeeta-adrenergiliste retseptorite blokaatorid võivad nõrgendada Striverdi Respimat’i toimet või olla selle antagonistiks. Seega tohib Striverdi Respimat’i kasutada koos beeta-adrenergiliste retseptorite blokaatoritega (sh silmatilkadega) ainult mõjuval põhjusel. Seoses sellega tuleks kaalutleda kardioselektiivse toimega beetablokaatorite kasutamist, ehkki neid tuleb manustada ettevaatusega.\nMAO inhibiitorid ja tritsüklilised antidepressandid, QTc intervalli pikendavad ravimid\nMonoamiini oksüdaasi inhibiitorid, tritsüklilised antidepressandid ja teised teadaolevalt QTc intervalli pikendavad ravimid võivad tugevdada Striverdi Respimat’i toimet kardiovaskulaarsüsteemile.\nRavimi koostoime uuringutes, milles samaaegselt manustati flukonasooli kui CYP2C9 inhibiitorit, ei täheldatud olulist toimet olodaterooli plasmakontsentratsioonile.\nKetokonasooli kui tugeva P-gp ja CYP inhibiitori samaaegne manustamine suurendas olodaterooli plasmakontsentratsiooni ligikaudu 70% võrra. Annuse kohandamine ei ole vajalik.\nOlodaterooli ja tiotroopiumi samaaegne manustamine ei avaldanud olulist toimet kummagi ravimi plasmakontsentratsioonile.\nIn vitro uuringud on näidanud, et olodaterool ei inhibeeri kliinilises praktikas saavutatavate plasmakontsentratsioonide korral CYP ensüüme ega transportvalke.\nStriverdi Respimat’i kasutamise kohta rasedatel andmed puuduvad.\nLoomkatsed ei näita otsest ega kaudset kahjulikku toimet reproduktiivsusele kliiniliselt oluliste kontsentratsioonide korral (vt lõik 5.3).\nEttevaatusmeetmena on eelistatav Striverdi Respimat’i kasutamist raseduse ajal vältida.\nNagu teised beeta-adrenergiliste retseptorite agonistid, võib ka olodaterool inhibeerida sünnitustegevust, mis on tingitud lõõgastavast toimest emaka silelihasele.\nOlodaterooli kasutavate imetavate naiste kohta kliinilised andmed puuduvad. Ei ole teada, kas olodaterool/metaboliidid erituvad inimese rinnapiima. Olemasolevad farmakokineetilised/toksikoloogilised andmed loomadel on näidanud olodaterooli ja/või tema metaboliitide eritumist emapiima.\nKuna inimese ööpäevase annuse 5 µg puhul on olodaterooli/metaboliitide plasmakontsentratsioon imetaval naisel tühine, ei ole olulisi toimeid rinnapiima saaval vastsündinul/imikul oodata.\nRinnaga toitmise katkestamine või ravi katkestamine/jätkamine Striverdi Respimat’iga tuleb otsustada, arvestades imetamise kasu lapsele ja ravi kasu naisele.\nStriverdi Respimat’i kasutamise kohta seoses fertiilsusega kliinilised andmed puuduvad. Olodaterooliga läbiviidud prekliinilised uuringud ei näidanud soovimatuid toimeid fertiilsusele.\nSiiski tuleb patsiente hoiatada, et kliinilistes uuringutes on täheldatud pearinglust. Seega tuleb soovitada ettevaatust autojuhtimisel või masinate käsitsemisel. Kui patsientidel esineb pearinglus, peavad nad vältima potentsiaalselt ohtlikke tegevusi, nagu autojuhtimine või masinate käsitsemine.\nKõige sagedasemad kõrvaltoimed soovitatava annuse puhul olid nasofarüngiit, pearinglus, hüpertensioon, lööve ja liigesevalu. Need olid intensiivsuselt tavaliselt kerged või mõõdukad.\nAllpool loetletud kõrvaltoimete kinnitatud esinemissagedused põhinevad esialgsetel kõrvaltoimete esinemissageduse määradel (st olodateroolile omistatud juhtudel), mida täheldati 5 mikrogrammi olodaterooli rühmas (1035 patsienti), mis oli kogutud kuuest platseebokontrolliga paralleelrühmadega kliinilisest uuringust KOK patsientidega, kelle raviperioodid olid vahemikus 4...48 nädalat. Esinemissagedus on defineeritud järgneva tava kohaselt:\nOrgansüsteemi klass / MedDRA meelistermin\nc.Valikuliste kõrvaltoimete kirjeldus\nLööbe esinemist võib pidada ülitundlikkusreaktsiooniks Striverdi Respimat’i suhtes. Nii nagu kõigi paikselt imenduvate ravimite puhul, võivad areneda muud ülitundlikkusreaktsioonid.\nd.Beeta-agonistide kõrvaltoimete profiil\nStriverdi Respimat kuulub pikatoimeliste beeta-adrenomimeetikumide terapeutilisse klassi. Seetõttu tuleb arvesse võtta kõrvaltoimete esinemist, mis on seotud beeta-adrenomimeetikumide klassiga, nagu tahhükardia, arütmia, südamepekslemine, müokardi isheemia, stenokardia, hüpertensioon või hüpotensioon, treemor, peavalu, närvilisus, unetus, pearinglus, suukuivus, iiveldus, lihasspasmid, väsimus, halb enesetunne, hüpokaleemia, hüperglükeemia ja metaboolne atsidoos.\nOlodaterooli üledoos põhjustab tõenäoliselt beeta-adrenergiliste retseptorite agonistidele tüüpilisi liialdatud toimeid, nagu müokardi isheemia, hüpertensioon või hüpotensioon, tahhükardia, arütmiad, südamepekslemine, pearinglus, närvilisus, unetus, ärevus, peavalu, treemor, suukuivus, lihasspasmid, iiveldus, väsimus, halb enesetunne, hüpokaleemia, hüperglükeemia ja metaboolne atsidoos.\nRavi Striverdi Respimat’iga tuleb lõpetada. Näidustatud on toetav ja sümptomaatiline ravi. Tõsistel juhtudel tuleb patsiendid hospitaliseerida. Võib kaalutleda kardioselektiivsete beetablokaatorite kasutamist, kuid ainult äärmise ettevaatusega, kuna beeta-adrenergilisi retseptoreid blokeerivate ravimite kasutamine võib provotseerida bronhospasmi.\nFarmakoterapeutiline rühm: Hingamisteede obstruktiivsete haiguste raviks kasutatavad ained; Selektiivsed beeta-adrenomimeetikumid, ATC-kood: R03AC19\nOlodaterool omab kõrget afiinsust ja selektiivsust inimese beeta-adrenoretseptorite suhtes.\nIn vitro uuringud on näidanud, et olodaterool omab beeta-adrenoretseptoritel 241 korda suuremat agonistlikku aktiivsust kui beeta-adrenoretseptoritel ja 2299 korda suuremat agonistlikku aktiivsust kui beeta-adrenoretseptoritel.\nFarmakoloogiline toime avaldub beeta-adrenoretseptoritega seondumisel ja nende aktiveerimisega pärast lokaalset manustamist inhalatsiooni teel.\nNende retseptorite aktiveerumisega hingamisteedes kaasneb tsüklilise 3’,5’-adenosiinmonofosfaadi (cAMP) sünteesi vahendava ensüümi intratsellulaarse adenüültsüklaasi stimulatsioon. cAMP taseme tõus kutsub hingamisteede silelihasrakkude lõõgastumise kaudu esile bronhodilatsiooni.\nOlodateroolil on pikatoimelise selektiivse beeta-adrenoretseptorite agonisti (LABA) prekliiniline profiil, tema toime saabub kiiresti ja kestab vähemalt 24 tundi.\nBeeta-adrenoretseptorid jagunevad kolme alatüüpi: beeta-adrenoretseptorid avalduvad peamiselt südame silelihasel, beeta-adrenoretseptorid peamiselt hingamisteede silelihasel ja beeta- adrenoretseptorid peamiselt rasvkoel. Beeta-retseptorite agonistid põhjustavad bronhodilatsiooni. Ehkki beeta-adrenoretseptor on domineeriv adrenergiline retseptor hingamisteede silelihases, esineb teda ka mitmesuguste muude rakkude, sh kopsu epiteeli- ja endoteelirakkude pinnal ning südames. Beeta-retseptorite täpne funktsioon südames ei ole teada, kuid nende kohalolekust tuleneb võimalus, et isegi ülimalt selektiivsed beeta-adrenergiliste retseptorite agonistid võivad avaldada kardiaalseid toimeid.\nToimed südame elektrofüsioloogiale\nTopeltpimedas, randomiseeritud, platseebo- ja võrdlusravimi (moksifloksatsiin) kontrolliga uuringus 24-l mees- ja naissoost vabatahtlikul uuriti olodaterooli toimet QT/QTc intervallile EKG-s. Olodaterooli ühekordsete 10, 20, 30 ja 50 mikrogrammiste annuste võrdlusest platseeboga nähtus, et keskmised muutused QT intervalli algväärtusest suurenesid annusest olenevalt 1,6-st (10 mikrogrammi olodaterooli) 6,5 ms-ni (50 mikrogrammi olodaterooli) 20 minutit kuni 2 tundi pärast manustamist, kusjuures kahepoolsete 90% usaldusintervallide ülemine piir individuaalselt korrigeeritud QT (QTcI) puhul kõigil annuse tasanditel oli alla 10 ms.\n48-nädalase kestusega platseebokontrolliga 3. faasi uuringus hinnati 772 patsiendist koosneval alamrühmal pideva ööpäevaringse EKG registreerimise (Holter monitooringu) abil Striverdi Respimat’i 5- ja 10-mikrogrammiliste annuste toimet südame löögisagedusele ja –rütmile. Uuringus ei täheldatud annuse suuruse ega ajaga seotud tendentse või mustreid südame löögisageduse muutuse või vahelöökide keskmistes suurusjärkudes.Ravi algusest ravi lõpuni ei ei leitud vahelöökide osas tähendusrikkaid erinevusi olodaterooli 5 mikrogrammi, 10 mikrogrammi ja platseebo vahel.\nStriverdi Respimat’i 3. faasi kliiniline arendusprogramm hõlmas nelja paari randomiseeritud, topeltpimedaid, platseebokontrolliga korduvuuringuid 3533 KOK patsiendiga (1281 said 5- mikrogrammilisi annuseid, 1284 said 10-mikrogrammilisi annuseid):\n(i)kaks platseebo- ja aktiivse kontrolliga, paralleelgruppidega, 48-nädalase kestusega korduvuuringut, milles võrdlusravimina kasutati formoterooli 12 mikrogrammi kaks korda ööpäevas [uuringud 1 ja 2]\n(ii)kaks platseebokontrolliga, paralleelgruppidega, 48-nädalase kestusega korduvuuringut [uuringud 3 ja 4]\n(iii)kaks platseebo- ja aktiivse kontrolliga, 6-nädalase kestusega ristuvat korduvuuringut, milles võrdlusravimina kasutati formoterooli 12 mikrogrammi kaks korda ööpäevas [uuringud 5 ja 6]\n(iv)kaks platseebo- ja aktiivse kontrolliga, 6-nädalase kestusega ristuvat korduvuuringut, milles võrdlusravimina kasutati tiotroopium HandiHaler’it 18 mikrogrammi üks kord ööpäevas [uuringud 7 ja 8].\nKõik uuringud sisaldasid kopsufunktsiooni mõõtmisi (forsseeritud ekspiratsioonimaht sekundis, FEV); 48-nädalastes uuringutes hinnati maksimaalseid (AUC0-3) ja minimaalseid kopsufunktsiooni vastuseid, samas kui 6-nädalastes uuringutes hinnati kopsufunktsiooni profiili pideva 24-tunnilise annustamisintervalli jooksul. Kahte platseebo- ja aktiivse kontrolliga, 48-nädalase kestusega korduvuuringusse olid lülitatud ka düspnoe mõõtmine ülemineku/mööduva düspnoe indeksi (TDI) abil ja tervisega seotud elukvaliteedi mõõtmine St George’i respiratoorsete haiguste küsimustiku (SGRQ) abil.\n3. faasi programmi värvatud patsiendid olid vähemalt 40-aastased ja KOK’i kliinilise diagnoosiga, suitsetanud vähemalt 10 pakiaastat ning neil esines mõõdukas kuni väga raske kopsukahjustus (pärast bronhodilatsiooni FEV1 alla 80% prognoositavast normist (GOLD staadium II...IV); pärast bronhodilatsiooni FEV1 suhe FVC-sse (forsseeritud vitaalkapatsiteedi) alla 70%).\nÜlemaailmsetesse 48-nädalase kestusega uuringutesse [uuringud 1 ja 2, uuringud 3 ja 4] värvatud 3104 patsiendist enamus olid meessoost (77%), valgest (66%) või Aasia rassist (32%), keskmise vanusega 64 eluaastat. Pärast bronhodilatsiooni oli keskmine FEV1 1,38 l (GOLD II [50%], GOLD III [40%], GOLD IV [10%]). Keskmine tundlikkus beeta-agonistide suhtes oli 15% algväärtusest (0,160 l). Peale teiste pikatoimeliste beeta-agonistide olid kaasuva ravina lubatud kõik kopsuravimid (nt tiotroopium [24%], ipratroopium [25%], inhaleeritavad steroidid [45%], ksantiinid [16%]); patsientide registreerimine oli stratifitseeritud tiotroopiumi kasutamise kaudu. Kõigis neljas uuringus olid primaarseteks kopsufunktsiooni efektiivsuse tulemusnäitajateks muutus ravieelsest FEV1 AUC0-3 algväärtusest ja muutus ravieelsest minimaalsest (manustamiseelsest) FEV1 algväärtusest (24 nädala pärast uuringutes 1 ja 2; 12 nädala pärast uuringutes 3 ja 4).\n6-nädalased uuringud [uuringud 5 ja 6, uuringud 7 ja 8] viidi läbi Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Uuringutes 5 ja 6 oli enamus 199-st värvatud patsiendist meessoost (53%) ja valgest rassist (93%), keskmise vanusega 63 eluaastat. Keskmine FEV1 pärast bronhodilatsiooni oli 1,43 l (GOLD II [54%], GOLD III [39%], GOLD IV [7%]). Keskmine tundlikkus beeta-agonistide suhtes oli 17% algväärtusest (0,187 l). Peale teiste pikatoimeliste beeta-agonistide olid kaasuva ravina lubatud kõik kopsuravimid (nt tiotroopium [24%], ipratroopium [16%], inhaleeritavad steroidid [31%], ksantiinid [0,5%]). Uuringutes 7 ja 8 oli enamus 230-st värvatud patsiendist meessoost (69%) ja valgest rassist (99,6%), keskmise vanusega 62 eluaastat. Keskmine FEV1 pärast bonhodilatsiooni oli 1,55 l (GOLD II [57%], GOLD III [35%], GOLD IV [7%]). Keskmine tundlikkus beeta-agonistide suhtes oli 18% algväärtusest (0,203 l). Peale teiste pikatoimeliste beeta-agonistide ja antikolinergiliste ainete olid kaasuva ravina lubatud kõik kopsuravimid (nt inhaleeritavad steroidid [49%], ksantiinid [7%]).\n48-nädalase kestusega uuringutes parandas Striverdi Respimat annuses 5 mikrogrammi üks kord ööpäevas (hommikuti) oluliselt (p<0,0001) kopsufunktsiooni 5 minutit pärast esimest annust (FEV1 keskmine tõus 0,130 l, võrreldes ravieelse algväärtusega 1,18 l). Oluliselt paranenud kopsufunktsioon\nsäilis 24 tunni jooksul (FEV1 AUC0-3 keskmine tõus 0,162 l, võrreldes platseeboga, p<0,0001; 24 tunni pärast keskmine minimaalse FEV1 tõus 0,071 l, võrreldes platseeboga, p<0,0001); kopsufunktsiooni paranemised olid ilmsed nii tiotroopiumi kasutajatel kui mittekasutajatel. Olodaterooli bronhodilateeriva toime väärtus (FEV1 AUC0-3 vastus) olenes ravieelsest õhuvoo piirangu pöörduvuse astmest (testiti lühitoimelise beeta-agonistliku bronhodilataatori manustamisega). Ravieelse kõrgema pöörduvuse astmega patsientidel esines üldiselt olodaterooliga suurem bronhodilateeriv vastus kui ravieelse madalama pöörduvuse astmega patsientidel. Nii olodaterooli kui võrdlusravimi puhul oli raskema KOK’iga patsientidel bronhodilateeriv toime nõrgem (mõõdetuna liitrites). Striverdi Respimat’i bronhe lõõgastav toime püsisis kogu 48-nädalase raviperioodi jooksul. Võrreldes platseeboga parandas Striverdi Respimat ka hommikust ja õhtust PEFR’i (maksimaalne väljahingamismahtkiirus), mida mõõdeti patsientide igapäevaste ülestähenduste järgi.\n6-nädalastes uuringutes ilmnes Striverdi Respimat’i oluliselt suurem FEV-vastus, võrreldes platseeboga (p<0,0001), kogu 24-tunnise annustamisintervalli kestel (keskmiselt 0,175 l [uuringud 5 ja 6] ja 0,211 l [uuringud 7 ja 8] FEV1 AUC0-3 tõus, võrreldes platseeboga, p<0,0001; keskmiselt 0,137 l [uuringud 5 ja 6] ja 0,168 l [uuringud 7 ja 8] FEV1 AUC0-3 tõus, võrreldes platseeboga, p<0,0001; keskmiselt 0,102 l [uuringud 5 ja 6] ja 0,134 l [uuringud 7 ja 8] minimaalse FEV1 tõus 24 tunni pärast, võrreldes platseeboga, p<0,0001). Kopsufunktsiooni paranemised olid võrreldavad formoterooli kaks korda ööpäevas [uuringud 5 ja 6; keskmiselt 0,205 l FEV1 AUC0-3 tõus, võrreldes platseeboga; keskmiselt 0,108 l minimaalse FEV1 tõus 24 tunni pärast, võrreldes platseeboga (p<0,0001)] ja tiotroopium HandiHaler’i [uuringud 7 ja 8; keskmiselt 0,211 l FEV1 AUC0-3 tõus, võrreldes platseeboga; keskmiselt 0,129 l minimaalse FEV1 tõus 24 tunni pärast, võrreldes platseeboga (p<0,0001)] üks kord ööpäevas manustamise tulemustega.\nDüspnoe, tervisega seotud elukvaliteet, erakorraliste ravimite kasutamine, patsientide globaalne hinnang\nPlatseebo- ja aktiivse kontrolliga, 48-nädalase kestusega korduvuuringutes [uuringud 1 ja 2] kasutati ka ülemineku/mööduva düspnoe indeksit (Transition Dyspnea Index, TDI) ja St George’i respiratoorsete haiguste küsimustikku (St. George’s Respiratory Questionnaire, SGRQ).\n24 nädala pärast ei täheldatud olulist TDI keskse skoori erinevust Striverdi Respimat’i, formoterooli ja platseebo vahel, mis oli tingitud ootamatust paranemisest platseeborühmas ühes uuringus (tabel 1). Post hoc analüüsis kanti see patsientide ravi lõpetamiste arvele; Striverdi Respimat’i ja platseebo vahel esines oluline erinevus.\nTDI keskne skoor pärast 24 ravinädalat\nOlodaterool 5 µg üks kord\nFormoterool 12 µg kaks korda\n24 nädala pärast oli Striverdi Respimat oluliselt parandanud keskmist SGRQ üldskoori, võrreldes platseeboga (tabel 2). Paranemised olid näha kõigis kolmes SGRQ valdkonnas (sümptomid, tegevused, mõju). SGRQ üldskoori paranemine üle MCID (minimaalne kliiniliselt oluline erinevus) (4\nühikut) esines rohkem Striverdi Respimat’i kui platseebo patsientidel (vastavalt 50,2% ja 36,4%, p<0,0001).\nSGRQ üldskoorid pärast 24 ravinädalat\nOlodaterool 5 µg üks kord ööpäevas\nStriverdi Respimat’iga ravitud patsiendid kasutasid vähem päevast ja öist erakorralist salbutamooli kui platseebo patsiendid.\nIgas 48-nädalase kestusega uuringus tajusid Striverdi Respimat’iga ravitud patsiendid oma respiratoorse seisundi olulisemat paranemist kui platseebo patsiendid, mida mõõdeti patsiendi globaalse hinnangu (PGR) skaala alusel.\nEuroopa Ravimiamet ei kohusta esitama Sriverdi Respimatiga läbi viidud uuringute tulemusi laste kõikide alarühmade kohta kroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse (KOK) korral (teave lastel kasutamise kohta: vt lõik 4.2).\nTeave olodaterooli farmakokineetika kohta on saadud tervetelt inimestelt ning KOK ja astma patsientidelt pärast terapeutiliste ja suuremate annuste suukaudset inhaleerimist.\nPärast ühekordseid inhalatsiooniannuseid 5...70 mikrogrammi ja korduvaid inhalatsiooniannuseid 2...20 mikrogrammi üks kord ööpäevas täheldati olodateroolil lineaarset farmakokineetikat ja plasmakontsentratsiooni annus-proportsionaalset suurenemist.\nOlodaterooli korduval inhaleerimisel üks kord ööpäevas saabus tasakaalukontsentratsioon 8 päeva pärast ja ringleva aine kogus suurenes kuni 1,8 korda, võrreldes ühekordse annustamisega.\nb.Toimeaine üldiseloomustus pärast ravimi manustamist\nOlodaterooli maksimaalne kontsentratsioon plasmas saabub tavaliselt 10...20 minuti jooksul pärast ravimi inhaleerimist. Tervetel vabatahtlikel oli olodaterooli absoluutne biosaadavus pärast inhalatsiooni hinnanguliselt ligikaudu 30%, kusjuures pärast suukaudse lahuse manustamist oli see alla 1%. Seega määrab olodaterooli süsteemse kättesaadavuse pärast inhalatsiooni peamiselt imendumine kopsudest.\nOlodateroolil esineb nii pärast inhalatsiooni kui veenisisest manustamist mitmekambriline paigutuskineetika. Jaotusruumala on suur (1110 l), mis viitab ulatuslikule jaotumisele kudedes. [C] olodaterooli seonduvus inimese plasmavalkudega in vitro ei olene kontsentratsioonist ja on ligikaudu 60%.\nOlodaterool on P-gp, OAT1, OAT3 ja OCT1 transportvalkude substraat. Olodaterool ei ole transportvalkude BCRP, MRP, OATP2, OATP8, OATP-B, OCT2 ja OCT3 substraat.\nOlodaterool metaboliseerub olulisel määral otsese glükuroniseerumise ja metüülrühma O- demetüleerumise kaudu, millele järgneb konjugeerumine. Kuuest tuvastatud metaboliidist seondub beeta-retseptoritega ainult konjugeerumata demetülatsiooni produkt. Pärast soovituslike raviannuste või 4 korda suuremate annuste pikaajalist inhaleerimist ei ole see metaboliit siiski plasmas tuvastatav. Seega peetakse olodaterooli ainsaks ühendiks, mis on farmakoloogiliseks toimeks oluline.\nOlodaterooli O-demetüleerumisse on kaasatud tsütokroom P450 isoensüümid CYP2C9 ja CYP2C8, millele aitab ebaoluliselt kaasa CYP3A4, samas kui ilmnes, et olodaterooli glükuroniidide moodustumisse olid kaasatud uridiindifosfaatglükosüültransferaasi isovormid UGT2B7, UGT1A1, 1A7 ja 1A9.\nTervetel vabatahtlikel on olodaterooli totaalne kliirens 872 ml/min ja renaalne kliirens 173 ml/min.\nPärast [C]-märgistusega olodaterooli veenisisest manustamist leiti 38% radioaktiivsest annusest uriinist ja 53% väljaheitest. Pärast veenisisest manustamist leiti uriinist 19% olodaterooli muutumatul kujul. Pärast suukaudset manustamist leiti uriinist ainult 9% radioaktiivsusest (0,7% olodaterooli muutumatul kujul), kusjuures suurem osa leiti väljaheitest (84%). Üle 90% annusest eritus 6 päeva jooksul pärast veenisisest manustamist ja 5 päeva jooksul pärast suukaudset manustamist. Pärast inhalatsiooni eritus tervetel vabatahtlikel olodaterool muutumatul kujul tasakaaluseisundis manustamisintervallide vahemikus annusest 5...7% ulatuses uriiniga.\nPärast inhalatsiooni langeb olodaterooli kontsentratsioon plasmas mitmefaasiliselt lõpliku poolväärtusajaga ligikaudu 45 tundi.\nTeostati farmakokineetiline meta-analüüs, kasutades andmeid kahest kontrollitud kliinilisest uuringust, millesse oli kaasatud 405 KOK’i ja 296 astma patsienti, kes said raviks Striverdi Respimat’i.\nAnalüüs näitas, et arvestades KOK patsientide vanuse, soo ja kehakaalu mõju plasmakontsentratsioonile pärast Striverdi Respimat’i inhalatsiooni, ei ole vaja annust korrigeerida.\nNeerukahjustusega patsientidel ei esinenud kliiniliselt olulist plasmakontsentratsiooni suurenemist.\nKerge või mõõduka maksakahjustusega patsientide ja tervete kontrollisikute vahel ei esinenud erinevust olodaterooli eliminatsioonis ega valguseonduvuses. Raske maksakahjustusega patsientidel ei ole uuringuid teostatud.\nFarmakokineetiliste andmete võrdlus uuringusiseselt ja uuringute lõikes näitas, et jaapanlastel ja teistel Aasia päritolu patsientidel kaldus plasmakontsentratsioon olema kõrgem kui europiidsel populatsioonil.\nEuropiidse ja aasia populatsiooniga läbiviidud kuni 1-aastase kestusega kliinilistes uuringutes Striverdi Respimat’iga, milles kasutati kuni kahekordseid raviannuseid, ei tuvastatud puudujääke ohutuses.\nMittekliinilistes uuringutes täheldati toimeid vaid soovitatud kliinilistest maksimaalsetest annustest tunduvalt suuremate annuste manustamisel, mis on kliinilises kasutuses väheoluline.\nGenotoksilisuse ja kartsinogeense potentsiaali mittekliinilised uuringud ei ole näidanud kahjulikku toimet inimesele.\nRottidel täheldati mesovariumi leiomüoomi ja hiirtel emaka leiomüoomi ja leiomüosarkoomi esinemissageduse tõusu. Seda peetakse ravimiklassi toimeks, mida täheldatakse närilistel pärast beeta-agonistide suurte annuste pikaajalist manustamist. Seni ei ole inimestel beeta-agonistide kasutamine vähktõbe põhjustanud.\nRottidel ei esinenud pärast annuste kuni 1054 mikrogrammi/kg/ööpäevas inhaleerimist teratogeenset toimet (ligikaudu 1600-kordne maksimaalne soovituslik inimese ööpäevane inhalatsiooniannus (maximum recommended human daily inhalation dose, MRHDID) täiskasvanutel (5 mikrogrammi) mg/m2 baasil). Tiinetel Uus-Meremaa valgetel küülikutel osutas manustatud olodaterooli inhalatsiooniannus 2489 mikrogrammi/kg/ööpäevas (rohkem kui 3500-kordne MRHDID AUC0-24 põhjal) embrüotoksilisusele, mis on iseloomulik beeta-adrenoretseptorite stimulatsioonile ja mille ilminguteks olid ebaühtlane luustumine, lühikesed/paindunud luud, osaliselt avatud silmad, suulaelõhe ja kardiovaskulaarsed hälbed.\nOlulisi toimeid ei esinenud inhalatsiooniannuse 974 mikrogrammi/kg/ööpäevas (ligikaudu 1580- kordne MRHDID täiskasvanutel mg/m2 baasil) puhul.\nÜks kolbampull sisaldab 4 ml inhalatsioonilahust.\n2-ne pakend: 2 üksikpakendit, kummaski 1 Respimat inhalaator ja 1 kolbampull, milles sisaldub 60 pihustusannust (30 raviannust).\n3-ne pakend: 3 üksikpakendit, igaühes 1 Respimat inhalaator ja 1 kolbampull, milles sisaldub 60 pihustusannust (30 raviannust).\n8-ne pakend: 8 üksikpakendit, igaühes 1 Respimat inhalaator ja 1 kolbampull, milles sisaldub 60 pihustusannust (30 raviannust).\nMüügiloa esmase väljastamise kuupäev: 03.10.2013


CV Keskus tööpakkumine Toitlustusteenindaja, Pärnu\nTööpakkumise number #197162\nScandic Rannahotell taasavas oma uksed 1.aprill 2010. Seoses töömahu suurenemisega otsime oma meeskonda toitlustusteenindajaid. Hotelli toitlustusteenindaja töö eesmärk on tagada klientide kõrgetasemeline teenindamine Scandic Rannahotelli restoranis, konverentsis ning hommikulauas.Töö toimub vastavalt graafikule.\neesti ja inglise oskus suhtlustasandil\nsoome ja vene keele oskus;\nerialane haridus ning töökogemus teenindajana.\nkassaprogrammi Micros tundmine\nScandic on suurim Põhjamaade hotellikett, kuhu kuulub üle 140 hotelli. Eestis on kaks Scandic hotelli: Scandic Palace Tallinnas ning Scandic Rannahotell Pärnus. Scandic hotellides on teretulnud nii äri- kui puhkusereisijad.


Albert Kivikas Nimed marmortahvlil. XX sajandi romaan, Eesti Päevaleht, Mediasat Group 2005 | vanaraamat.ee\nAlbert Kivikas, Nimed marmortahvlil. XX sajandi romaan, 2005 Eesti Päevaleht, Mediasat Group\nMenuraamat «Nimed marmortahvlid» (1936) on Vabadussõja ainetel kirjutatud romaan, millega autor pälvis ka riikliku tähelepanu. Teos on mitmeti autobiograafiline, põhinedes suuresti tõestisündinud lugudel. Peategelaseks on koolipingist koos kaaslastega vabatahtlikult sõjatandrile sattunud nooruke Henn Ahas. Autor ise on samuti õppinud Tartus, kus ta 1918. aastal sarnaselt peategelasega astus kooli lõpetamata sõjasalga liikmeks. Romaan toob välja ka omaaegse dilemma: kumb pool valida, kas punased või valged? Suur osa on romaanis ka sõja mõjul noortele – esialgu arglikele ja eluvõõratele poisikestele, kellest ükski ei jää sõja hävitavatest mõjudest puutumata. Albert Kivikas (1898–1978) sündis Suure-Jaani alevikus. Ta on üks omanäolisemaid 20. sajandi eesti kirjanikke, kes sai laiema tuntuse osaliseks oma novellikoguga «Sookaelad» (1919, Mart Krausi pseudonüümi all). Kivikas tegutses ka vasakpoolse kallakuga ajakirjas Murrang ja oli ajalehe Eesti Sõna peatoimetaja. Samuti kuulus kirjanik luuleühingusse Tarapita. 24. veebruaril 1939 kanti Estonia teatris pidulikult ette samal teosel põhinev dramatiseering, mis suurte ovatsioonidega vastu võeti. Suur edu saatis ka Elmo Nüganeni lavastatud samanimelist filmi peaosas Priit Võigemastiga. Teatud klassides kohustuslik kirjandus. eesti ilukirjandus, sõjaromaanid, Vabadussõda, 1918-1920 Sari: Eesti Päevalehe raamat. XX sajandi romaan nr. 14\nRaamatu autoriks on Albert Kivikas kasutatud raamatud pealkirjaga Nimed marmortahvlil. XX sajandi romaan on raamat kirjastuselt Eesti Päevaleht, Mediasat Group aastast 2005\nmille on kirjutanud Albert Kivikas antud 2005 aasta raamat Nimed marmortahvlil. XX sajandi romaan on Albert Kivikas oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Albert Kivikas, Nimed marmortahvlil. XX sajandi romaan vanaraamat.ee raamatupood Albert Kivikas, Nimed marmortahvlil. XX sajandi romaan\nRaamat "Nimed marmortahvlil. XX sajandi romaan",\nPealkiri: Nimed marmortahvlil. XX sajandi romaan\neesti ilukirjandus, sõjaromaanid, Vabadussõda, 1918-1920\nSari: Eesti Päevalehe raamat. XX sajandi romaan nr. 14\nAlbert Kivikas, Kodukäija, Eesti Kirjanike Kooperatiiv, 1963, hind: 6,00 eurot\nAnton Hansen Tammsaare, Tõde ja õigus I. Kogutud teosed 6, Eesti Raamat, 1981, hind: 8,00 eurot\nAlbert Uustulnd, Lummav meri, Eesti Raamat, 1994, hind: 8,00 eurot\nTeema Ilukirjandus: eesti kirjandus all on 3126 raamatut, vaata täielikku loendit lähemalt selle lingi kaudu!


Milli Zeplin Göreve Başlıyor | RayHaber\nEsilehtTÜRKIYEKesk-Anatoolia piirkond06 AnkaraAlustatakse riiklikku õhulaeva\n26 / 10 / 2019 06 Ankara, Kesk-Anatoolia piirkond, GENEL, Reklaam, TÜRKIYE\nriiklik õhulaev alustab oma missiooni\nKaragöz GAG õhupalli lairiba valvesüsteem alustab oma tööd Süüria piiril novembris. Ballooni pikkus on 17 meetrit, maht 430 kuupmeetrit ja see töötab 500 meetri kõrgusel. Oma suure ala valvekaamera abil saab 8 ruutkilomeetrise ala koheselt skannida. Valvekaamera saab pöörata 360 kraadi vastavalt operaatori eelistustele.\nEbatavalise liikumise tuvastamisel genereerib süsteem häire. ASELSANi termopiltide abil tuvastab see sihtmärgi ja edastab selle teabe õhupalli sisseehitatud kiudkaablite kaudu käsu juhtimisüksusele. Seal hinnatakse pilti. See on täielikult riiklike vahenditega loodud süsteem. Kui õhupalli lastakse kergerelvadega, saab see ennast parandada.\nKaragözil on vastupidav konstruktsioon, mis suudab töötada ka karmides ilmastikutingimustes, koos selle varustusega erinevatel eesmärkidel, näiteks pidev seire ja luure, piiri- ja rannavalve, katastroofide jälgimine, maanteeliiklust käsitleva teabe kogumine, metsatulekahjude tuvastamine ja varajane hoiatamine, siderelee ja rajatise kriitilise tähtsusega turvaülesanded. saab ka kasutada.\nRiiklik õhulaevaprojekt 10 töötati välja Ostimis aastaid tagasi ja töötas kõvasti, kuid ei leidnud vajalikku tuge.\n697-i dekreet on avaldatud! Siin on TCDD-s töökohale naasmine ...\nTCDD uus peadirektor alustab tööd\nTÜVASAŞ peadirektor Kocaarslan: rahvusrong…\nKaragöz GAG õhupalli lairiba valvesüsteem


Laps läheb lasteaeda – Tallinna Suur-Pae Lasteaed\nVäikelapse kasvades tekib tal soov oma eakaaslastega suhelda ja koos mängida, lapsevanemal aga on vaja pöörduda tagasi tööle. Lasteasutus toetab lapse perekonda, soodustades lapse kasvamist ja arenemist. Seal omandab laps ka kooliks ettevalmistava alushariduse.\nLapse lasteaeda mineku aja otsustavad vanemad.\nSoovitav, et laps tuleks toime lihtsama eneseteenindamisega (näiteks mõningane riidesse panemise oskus, tassist joomine ja lusika kasutamine).\nTallinna lapsevanemad saavad lasteaiakohta Tallinna munitsipaallasteaias taotleda iseteeninduskeskkonnas. Lapsevanem saab riigiportaalis täita taotluse, kuhu märgib kuni kolm lasteaia valikut ja koha soovimise aja ning täpsustab oma kontaktandmed. Lisaks on vanemal võimalik näha, mitmes on tema laps valitud lasteaia kohataotlejate nimekirjas. Esitatud taotlust on võimalik vajadusel muuta või kustutada. Vaba koha olemasolul teeb lasteaia direktor riigiportaali kaudu vanemale lasteaiakoha pakkumise, mida vanem saab vastu võtta või edasi lükata, samuti sellest keelduda. Kui lapsevanem vajab e-taotluse esitamisel nõu või abi, võib ta pöörduda Tallinna Suur-Pae Lasteaia direktori poole info@suurpae.edu.ee või tel 6216883.\nTaotluse võib täita ka valitud lasteaias direktori vastuvõtul. Lasteaia direktor väljastab koha taotluse infosüsteemi kandmisest väljatrüki.\nEsmaspäev kell 9.00-12.00\nNeljapäev, kell 12.00 – 18.00 (või eelnevalt kokkuleppetud ajal tel 55662849).\nLapse lasteasutusse vastuvõtu taotlemine ja andmete infosüsteemi kandmine\n(3) TAOTLUS esitab vanem lasteasutusele kas lasteasutuses kohapeal, e-posti teel digiallkirjastatult, posti teel või riigiportaali eesti.ee kaudu.\nTaotluse läbi vaatamata jätmine\n(8) Taotlus jäetakse läbi vaatamata, kui:\nvanema ja lapse elukoht paikneb Eesti rahvastikuregistri (edaspidi rahvastikuregister) andmetel väljaspool Tallinna linna;\nvanemal on Tallinna munitsipaallasteasutuses võlgnevus.\n(9) Taotluse läbi vaatamata jätmisest teavitatakse vanemat posti või e-posti teel või riigiportaalis .\nLasteasutuse rühmade moodustamise periood ja toimingud\n(10) Lasteasutuse rühmade moodustamise periood on 1. maist kuni 15. augustini. Vabade kohtade olemasolul võetakse lapsi lasteasutusse kogu aasta kestel.\n(11) Lasteasutuse direktor teavitab infosüsteemi andmetest lähtudes (taotluse esitamise aeg, taotluses esitatud lasteasutuse valikud ja lasteasutuses koha saamise soovitud aeg) vanemat lasteasutuses koha saamise võimalusest posti või e-posti teel või riigiportaalis alates 1. maist viie tööpäeva jooksul.\n(12) Vanem peab pärast teate saamist aktseptima ühe pakkumise 15. maiks posti või e-posti teel või riigiportaalis.\n(13) Lasteasutuse direktor koostab vanematelt saadud aktseptide põhjal avatavate rühmade eelnimekirjad, teeb vastavad kanded infosüsteemis ja kinnitab 15. augusti seisuga kolme tööpäeva jooksul rühmade nimekirjad käskkirjaga.\n(14) Lasteasutusse vastuvõtu taotlejate nimekirjast kustutatakse selle lapse andmed:\nkes on saanud koha lasteasutuses;\nkelle vanem ei ole pakutud kohta määratud tähtajaks aktseptinud;\nkelle rahvastikuregistrijärgne elukoht ei ole Tallinna linn.\n(15) Lasteasutusse vastuvõtu taotlejate nimekirjas säilitatakse:\nlastesõimes käiva lapse andmed, kuni ta on saanud pakkumise lasteaiast;\nTallinna linnaga lepingu sõlminud eralasteasutuses käiva lapse andmed, kuni ta on saanud pakkumise lasteasutusest;\nlasteasutuses käiva lapse andmed, kui vanem soovib talle kohta teises lasteasutuses, kus käib teine sama pere laps. Sealjuures peab pere asjassepuutuvate laste elukohana olema rahvastikuregistris registreeritud sama aadress ja vanem peab olema lasteasutuse direktorile esitanud selle kohta kirjaliku avalduse.\n(16) Lasteasutusse võetakse vastu pooleteise- kuni seitsmeaastasi lapsi, kui lapse ja tema vanema(te) elukoht on rahvastikuregistri järgi Tallinna linn.\n(17) Kui lapse ja tema vanema(te) rahvastikuregistrijärgne elukoht paikneb väljaspool Tallinna linna, võetakse laps lasteasutusse vastu järgmistel tingimustel:\nkui lasteasutuses on infosüsteemi andmetel koht vaba ning ühe nädala jooksul arvates vaba koha tekkimisest ei ole ühelegi rahvastikuregistri järgi Tallinnas elavale lapsele taotletud vastuvõttu sellesse lasteasutusse;\nkui lapse rahvastikuregistrijärgse elukoha valla- või linnavalitsuse ja haridusameti vahel on sõlmitud muude kulude (lasteasutuse majandamiskulud, personali töötasu ja sotsiaalmaks ning õppevahendite kulud) katmises osalemise leping.\n(18) Lapse lasteasutusse vastuvõtmisel tutvustab direktor vanemale lasteasutusse vastuvõtmise ja sealt väljaarvamise korda ja lasteasutuse kodukorda ning teavitab vanemat vanema kaetava osa suurusest ja toidukulust.\n(19) Lapse esimesel lasteasutusse tulekul teavitab vanem kirjalikult lasteasutuse direktorit lapse terviseseisundist tulenevatest eritingimustest, mille alusel personal kohandab võimaluse korral päevakava, kasvukeskkonda ning õppe- ja kasvatustegevuse korraldust.\n(20) Kui vanem ei nõustu lasteasutuse direktori otsusega lapse lasteasutusse vastuvõtmata jätmise või sealt väljaarvamise kohta, on tal õigus pöörduda haridusameti poole.\nVabadest kohtadest teavitamine\nHiljemalt 30. maiks tuleb vanemal kirjalikult kinnitada lasteaiast saadetud koha pakkumine, kinnituse puudumisel kustutatakse lapse andmed lasteaeda koha taotlejate nimekirjadest.\nLasteasutustes, kus on ainult sõimerühmad või linnaga lepingut omavates eralasteaedades kohta omavad lapsed saavad jätkuvalt olla munitsipaallasteaedadesse koha taotlejate nimekirjas.


Epiglottise sündroom - ühekordne kurgus - Neerupealised December\nPostitaja Oksana2 »Reede 18. veebruar 2011 11:40\nPostitaja Oksana2 »Reede 18. veebruar 2011 13:52\nPostitaja Syringa »reedel 18. veebruar 2011 14:35\nPostitaja Oksana2 »Reede 18. veebruar 2011 15:38\nSiin on viide! Foto pole tegelikult väga halvasti nähtav, kuid ma tõesti loodan, et saate sellega arvestada. Lingi kuvamiseks peate registreeruma\nLisatud 11 minuti pärast 19 sekundit:\nSyringa, ma tõesti tahaksin, et teil oleks õigus! Kahjuks pole anatoomias eriline ja mul pole kõri struktuuri kohta aimugi. Proovisin endas sellist “asja” näha - tõepoolest, seal on sarnane tuberkul, aga see on palju vähem hääldatud, justkui silutud. Aga võib-olla peaks see nii olema, olen 29 ja mu tütar on alles 5-aastane.\nPostitaja Oksana2 »Reede 18. veebruar 2011 16:12\nPostitaja ZORUSHKA »Laupäev, 19. märts 2011 23:35\nTere õhtust. Vabandan teile ettevaatamatu visiidi pärast. Otsisin mind huvitavat teavet ja tulin teie foorumisse, registreerusin, et saaksin teiega suhelda. Mul on probleem. Juba umbes aasta oli mu keele all, nagu alguses ilmus väike tüügas. Proovisin mõni kuu tagasi suu loputada vereurmarohuga. Tundus, et ta kohe küsib ja siis teisel pool ilmusid sarnased. Tead, ma suitsetan. Ja muidugi arvan alati, et saan sellega hakkama. Kuid kui meenutada, siis hakkasid need kasvud ilmnema pärast seda, kui ma panin kroonid hammastele. Olen väga kahtlane ja mulle ei meeldi haiglat külastada. Ehk saate mind aidata nõuannetega. SOS! Palun teid aidata.\nBakter püsib pikka aega ninaõõnes või ninakõrvalurgetes passiivsena ja põhjustab patoloogia arengut ainult kahjulike väliste ja sisemiste tegurite mõjul. Lisaks hemofiilsele batsillile on epiglottiidi põhjustajateks pneumokokid, streptokokid, Candida perekonna pärmi-sarnased seened, Staphylococcus aureus, Klebsiella, pseudomonas, gripiviirused, paragripi, herpes, herpes zoster ja tuulerõuged.\nVaevust on vaja eristada valelõualuu, võõrkehade, neelu mädaniku, stridori, läkaköha ja muude haigusseisundite korral, kus tuvastatakse sarnased sümptomid. Tänu kliinilisele pildile ja lisauuringule paneb arst täpse diagnoosi.\nRavi selles olukorras viiakse spetsiaalse tuubi sisse kõri ja hingetorusse, millega hingamisteede kliirens kunstlikult laieneb.\nallergiline reaktsioon. Allergiline larüngiit võib areneda nii lapsel kui ka täiskasvanul. Allergilise reaktsiooni põhjustajaks võivad olla: tolm, suits, kemikaalid, näiteks puhastusvahenditest, kurku kinni jäänud, ka reaktsioon teatud toitudele: munadele, šokolaadile jne;\nkõige tavalisem sümptom, mis eristab larüngiiti farüngiidist kohe, on kähedus ja kähedus. Kuna häälepaelad asuvad kõri keskosas piki selle tagumist seina, on nad protsessi vältimatult kaasatud ja seda kuvatakse hääle muutumise ja isegi ajutise afoonia kujul;\nTähelepanu! Kui märkate, et lapsel hakkasid hingamisraskused, peate viivitamatult kutsuma kiirabi, kuna mõne tunni jooksul areneb välja epiglottiit.\nsuuõõne ja hingamisteede limaskestade põletused liiga kuuma toidu söömise tõttu, kemikaalide aurude sissehingamine;\nTähtis! Epiglottiidi korral ei saa te neelu spaatliga kontrollida, surudes keele alla, kuna see võib põhjustada spasmi ja hingamisteede obstruktsiooni..\nKuna haigus on põhjustatud bakterite toimest, ravitakse epiglottiiti antibiootikumidega: amoksiklav (Co-amoxiclav, Biseptol) ja asitromütsiin (sumamed). Kõige sagedamini on haiguse põhjuste kõrvaldamiseks ette nähtud ravimite intravenoosne manustamine.\nSamuti süstitakse keha joobeseisundi raskuse vähendamiseks, dehüdratsiooni ja ammendumise vältimiseks veeni kaudu vedelikke ja olulisi toitaineid (glükoos, kaalium, kaltsium) ja vitamiine (C-vitamiin)..\nKui paljud elavad epiglottiidiga? Eeldatav eluiga sõltub sellest, kas osutatakse arstiabi. Suremus ravimatu haiguse korral on 30–40%. Ravi ajal on surmajuhtumeid 1%. See peaks julgustama patsiente reageerima oma sümptomitele õigel ajal ja kutsuma kiirabi, et mitte surra ägeda hapnikupuuduse käes..\nSageli kannatavad selle patoloogia all väikesed lapsed vanuses 2–4 aastat, kuid haigus võib esineda ka vanematel lastel ja isegi täiskasvanutel. Epiglotti põletikuline protsess tekib järsult ja seda iseloomustab sümptomite kiire suurenemine, seetõttu peaks haiguse ravi olema õigeaegne, vastasel juhul on väikestel ja täiskasvanud patsientidel hingamisteede seiskumise ja surma oht..\nBakter siseneb inimkehasse õhus olevate tilkade kaudu, mille järel ta saab asuda suhu või ninaneelusse ja “magada” hetkeni, mil luuakse soodsad tingimused selle paljunemiseks.\nOn ka teisi sümptomeid, mis võimaldavad kahtlustada inimestel epiglottiiti. Laps või täiskasvanu sülitab, tema hääl muutub summutiks ja kähedaks, hingamine on keeruline ning vereringesse siseneva hapnikuvaeguse tõttu tekib huulte tsüanoos.\nHaigusel on kolm vormi, näiteks epiglottiit. Esimene vorm on tursed, milles esinevad hüpertermia (palavik kuni 39 kraadi), terav ja tugev kurguvalu, mida süvendab neelamine, valu kaelas, mille määrab palpatsioon, samuti üldise joobeseisundi sümptomid.\nKui sellise haiguse nagu epiglottiidi ravi ei alustata õigeaegselt, arenevad komplikatsioonid, nende seas on kõige hirmutavam hingamispuudulikkus, mille sümptomid on kõigile teada: hingamistee sissepääsul ja väljahingamisel, huulte tsüanoos, nasolabiaalkolmnurk, sõrmeotsad ja limaskestad, teadvusekaotus, krambid. Selles seisundis võib surm ilmneda mõne tunni jooksul..


tegelen igapäevaselt füüsilise tegevusega , kiirkõnd 1,5 tundi päevas + 1,5 tundi jalgrattaga sõit aga kehakaal püsib ikka kindlates kilodes . söön 3 korda ...\ntegelen igapäevaselt füüsilise tegevusega , kiirkõnd 1,5 tundi päevas + 1,5 tundi jalgrattaga sõit aga kehakaal püsib ikka kindlates kilodes . söön 3 korda päevas 6 tunniste intervallidega . 14.04.18 / Toitumine ja ülekaalulisus\nkaalun ennast enne füüsilist tegevust ja peale seda . kui olen käinud kiirkõndi 1,5 tundi kaal väheneb umbes 1,3 kg , rattaga sõites umbes 2 tundi 1,5 kg . peale füüsilist tegevust söön 1,5 tunni pärast . aga kaal on endiselt 109 kg kandis . mull on psoriaasne artriit , minu raviarst dr. kiviväli viimasel vastuvõtul teavitas et eelnevalt tehtud vereproov on normis . mida teha veel , sest tagasi suureks enam ei tahaks .\nOlete ise juba väga suure töö ära teinud, aga võib olla, eelnevat rasket rasvumist (KMI>40) arvesse võttes, et vajate toitumise osas veidi teistsugust lähenemist kui need, kes püüavad toime tulla väiksemate kaalutõusudega. Vajalik oleks hinnata teie tänast kehakompositsiooni ja vaadata üle toiduvalikud. Alles siis saab otsustada, mis oleks teie puhul optimaalne kaloraaž ja millistest kaalulangetamise eesmärkidest saaksime rääkida. Tavapärased arvutuslikud valemid, mida kasutatakse toiduenergia hindamiseks ei pruugi teile üks-üheselt sobida. Seedimise parandamiseks soovitaksin proovida aga apteekidest saadavaid kiudainepreparaate või ka meie endi teadlaste välja töötatud kiudainesegu (http://www.microbiome.ee/img/Flaier.pdf). Kui olete peale treeningut kaotanud > 1 kg, siis on tegu korraliku vedelikukaotusega, mis tuleks ikkagi päeva jooksul vedelikku tarbides tasa teha. Vedelikukaotus on üks halva seedimise põhjustest. Peale treeningut ei näita väiksem kaalunumber kindlasti mitte rasva kaotust.\nSoovitaksin teil tulla vastuvõtule. Infot saate meililt toitumine@kliinikum.ee


FOTOD: Trussardi esinduskauplus Tallinnas avati tujuküllase moepeoga - Iluguru\nFOTOD: Trussardi esinduskauplus Tallinnas avati tujuküllase moepeoga\nKaupluse tootevalikus leidub nii naisterõivaid kui ka rikkalikult aksessuaare, esindatud on kaubamärgid Trussardi ja Trussardi Jeans. Trussardi on alati olnud laiahaardeline, kindla identiteediga ihaldusväärne bränd. Au sees hoitakse pere-ettevõtte väärtusi, vaadates samaaegselt tulevikku. Gaia Trussardi, kes on grupi loovjuht alates 2013. aastast, tõdeb: „Trussardi bränd paistab silma pikkade traditsioonide ja esteetiliselt kauni üldmuljega, mis on inspireeritud elegantsest ja dünaamilisest Itaalia elustiilist. Minu sooviks on hoida ja kohandada neid väärtusi uuenduslikus võtmes, tuues samal ajal sisse ka positiivset irooniat ja miks mitte kergeid moekiikse, et need pöörase kiirusega areneva maailmaga ideaalselt sobituksid.”\nIluguru 04. november 2016


Mait Kraun • 23. jaanuar 2017 kell 7:06\nDonald Trumpi esimesed päevad presidendina ei pakkunud detailsemaid uudiseid selle kohta, kuidas ta ikkagi majandust stimuleerida plaanib. Dollar reageeris langusega ning kuld kallines, vahendab Bloomberg.\nUSA dollar odavnes kõigi suuremate valuutade suhtes, kuld aga pikendab neli nädalat kestnud tõusu. Jaapani Topixi indeks langes, sest jeen tugevnes. Teised Aasia turud valdavalt tõusid. Vase hind juhtis tööstusmetallide hinna tõusu, sest Donald Trump kordas, et plaanib infrastruktuuri uuesti üles ehitada.\nTrump ütles reedel ametisse vannutamise kõnes, et seab Ameerika Ühendriikide huvid alati ettepoole. Ta on lubanud USA majandust stimuleerida, mis pani aktsiaturud kiiresti tõusma. Ka dollar on paari kuu lõikes tublisti tugevnenud, võlakirjade hinnad aga langevad. Tõsi, need hinnaliikumised on osalt peatunud, sest investorid kardavad, et hinnad on liikunud liiga kaugele ja liiga kiiresti.\nBloombergi dollariindeks on täna langenud 0,6 protsenti. See odavneb juba neli nädalat järjest, mis on pikim jada alates veebruarist. Kuld kallines aga 0,5 protsenti ja praegu kaupleb 1215 dollaril untsist.\nInvestorid hoiavad sel nädalal silma peal ka tulemuste hooajal – neljanda kvartali tulemused avalikustavad näiteks Alphabet (Google’i emafirma), Samsung Electronics ja Alibaba Group Holding.\n„Turud ootavad rohkem tõestust, et Donald Trump peab oma stimuleerimise ja regulatsioonide vähendamise lubadusi,“ ütles investeerimisfirma AMP Capital Investors Ltd strateeg Shane Oliver. „Aktsiad on järgnevad paar kuud väga haavatavad.“


Slim alla Pecs - Vask IUD Arvamused Kaalulangus\nKaalulangus mees 40\nGalip ei tea veel, et Rüya tema juurest lahkuda kavatseb. Vajutage kätt sirgendades kang üles ja korrake seda.\nLugemismõnu Juba ammu pole ma midagi nii suure naudingu ja pühendumusega lugenud. Ent andumus on tekkinud liiga kergesti. Miski häirib mind, kas romaani enda juures või selle juures, kuidas ma seda loen. See on intellektuaalist autori lõpuni kontrollitud, eneseteadlik, lugejaga manipuleeriv ja närviliselt mänglev tekst, samas kui mõni teine on küpse ja tundliku autori aus ja hästi kirjutatud teos meie olemise põhialustest.\nHea raamat ja raamat, mille lugemist naudin. Tunnen, et protest on vaid formaalne.\nLugemismõnu tühistab selle. Lugemistöö Ma loen päevas vaid üks-kaks peatükki. Ma loen üle varasemate peatükkide need kohad, mis uue teksti valguses uue tähenduse omandavad. Peaaegu kõik esimese osa peatükid loen ma läbi kaks korda, mitte nii väga selleks, et neist paremini aru saada, vaid et loetu ühes oma mõistatustega mu mällu ja kogemusse paremini kinnistuks.\nRaamatu algust loen ma nagu tavaliselt kolm või neli korda. Sellel ebakindlal pinnal, kus mind tekstistruktuurid veel ei toeta, peaks esimene lugemisvoog olema pikk.\nm'lmfysiot.ee chroílmfysiot.ee ghlóir\nAlguses tuleks korraga lugeda mitte neli, vaid nelikümmend lehekülge. Sõnad, fraasid või lõigud, millel näib olevat mingi sügavam tähendus või mis on lihtsalt hästi kirjutatud, joonin alla kohe alguses, peatades lugemisvoo.\nPaus ei lõhu raamatumaailma, vaid jäätab selle korraks. Hiljem leian kõik omalt kohalt üles. Et mu lugemistöö soliidsemana paistaks, tõmban iga joone hariliku pliiatsiga mitu korda üle. Raamatu esimeses pooles kasutan kahte pliiatsit: nüri on all- või püstjoonte tõmbamiseks, terav kommentaaride jaoks.\nMillised spordid kasutavad hamstringuid? - Muu\nTähenduslik on see, et seal, kus Galip kolib Celâli korterisse ja hakkab tema identiteeti üle võtma, jääb ka mul märkmete tegemiseks alles üks pliiats. Mind üllatab, et niivõrd intensiivne lugemistöö ei tapa mu lugemismõnu.\nAeg-ajalt lehitsen ma läbiloetud lehekülgi. Kuna mu panus on näha peaaegu igal leheküljel, siis õnnitlen end. Helesinine Helesinised on ruuduline tekk, mille all Rüya magab, aabitsa hobune, kui vanaema sellele suitsu peale puhub, vanaisa unenägu ning Galipiga bussis oleva tüdruku juuksed. Lina hommikusöögilaual on valge-helesinise malelaua sarnane. Sinivalge on keep Galipi seljas, kui tal juukseid lõigatakse. Kardinad on sinised, vihm on tumesinine. Vanavanemad on ahelsuitsetajad; sigaretituha värv resoneerub samuti kirjeldatud värvigammaga.\nTeisi värve peaaegu ei ole.\nAutor maalib meie kujutlusvõimet. Helesinise peaaegu eksklusiivne eelistamine on tähenduslik. Peatüki lõpus lahendab autor saladuse: Rüya kolib majja, Galip tahab meheks saada ning laseb endal juukseid lõigata, juuksur tõstab Galipi söögilaua peale taburetile ning paneb ta ümber sinivalge keebi, mis pitsitab kurku ja ripub allapoole põlvi nagu tüdruku seelik, see keep tekitab laps-Galipis samasugust rahutust nagu nüüd, täiskasvanuna, Rüyat katva teki helesinine värv.\nSlim alla Pecs peatükkides joonin kõik helesinised samuti alla, kuid mitte Slim alla Pecs suure järjekindlusega. Muud värvid kahvatuvad helesinise kõrval kõikjal.\nHelesinine kaantel Helesinine on ka autori nimi raamatu kaanel, ringike, mille sees on viide ta Nobeli preemiale, ning raamatu ühelõiguline lühikirjeldus tagakaanel. Loodetavasti pole see kokkusattumus. Mitteametlikud pealkirjad Kui nii edasi läheb, siis tekivad ametlike pealkirjade kõrvale mitteametlikud.\nNimede sümboolika Joonin alla ka peategelaste nimede tähendused türgi keeles, mis on ära toodud esimesel leheküljel.\nJoyce Teise peatüki alguseks on romaanides tavaliselt mingisugune esmane toetav arusaamine tekkinud. Ala on piiritletud, salapära vähenenud; teine peatükk mõjub tihti pettumusena. Siin aga pole teine peatükk teine peatükk, sest jutustaja on erinev.\nGalip loeb esimese peatüki lõpus Celâli artiklit. Teine peatükk on Celâli artikkel. See paneb alguses mõtlema Joyce'ile. Joyce'ilikud on romaani stiil, kompositsioon ja erudeeritus. I osa 3. Galip ei tea veel, et Rüya tema juurest lahkuda kavatseb. Sama peatüki lõpuks on Galip pärast kontoris ja tädi Hâle pool olekut jõudnud koju.\nMillal luges Galip Rüya kirja esimest korda? Galip lahkus kodust 1.\nPARIMAD KäTE TREENINGUD JA HARJUTUSED SUUREMATELE BIITSEPSITELE JA TRIITSEPSITELE - TERVIS -\nJutustaja kirjeldab kahe lausega Galipi jooksu läbi lume koju ning tema teed tagasi, mitte aga seda, mida ta kodus tegi või nägi.\nSiis, kui ta sugulaste pealekäimisel Rüya järel käis? Me jälgime Galipi päeva hommikust õhtuni, kuid meile ei räägita kõike, mida ta selle jooksul tegi. Võib-olla tappis ta ka Celâli ja Rüya, ilma et sellest juttu oleks?\nSelle naispeategelase saatuseks on samuti veeta elu raamatuid lugedes, nõnda nagu Rüya neelab detektiivromaane. Ehtcalvinolik on ekslemine pseudonüümide rägastikus ning katsed teksti dešifreerida, näiteks I osa 7. Et ma ei ole Calvino romaani ilmselt piisava huvi ja põhjalikkusega lugenud, siis ei arenda ma lugemise käigus seda võrdlust ka oluliselt edasi, vaid piirdun äratundmise nentimisega. Albertine Edasiarendatum on ilmselt võrdlus Proustiga.\nTugevate relvade eelised\nGalip vaatab, kuidas Rüya magab I osa 1. See kirjanik abiellub hiljem oma unelmate naisega, kuid abielu ei muuda tema elu. Rüya lahkumine ja Albertine'i lahkumine Kolm vana ajakirjanikku 1. Stiili muutumine Märgin üles, kui näiteks jutustaja keset lõiku Ajavahemik parast kaalulangust muutub.\nTeksti liigendamine peatüki sees Mõnikord võrdlen sama lehekülje erinevaid lõike või lauseid joonega. Kui ühes peatükis on mitu juttu, siis nummerdan need, et neid oleks hiljem lihtsam leida, ning kui nende lugude jutustajad on erinevad, siis märgin ka nende nimed üles.\nSurmatants ja peegel Küsimused teksti kõrval Slim alla Pecs panen teksti kõrvale kirja küsimuse, mille mingi sõna või fraas minus tekitab, kuid üldiselt püüan nendele küsimustele lugemise käigus vastuse leida.\nSelles romaanis on igale probleemile mitte üks, vaid mitu lahendust. Küsimustele vastamine ei ole raske, kuid vastuseid on palju!\nGloss kompositsiooni kohta Teinekord kommenteerin glossiga raamatu ülesehitust, eriti kui autor ise on seda ootamatult selgitanud. Skeemgloss II osa 3. Selleks ajaks on Galip asunud elama Celâli korterisse ning võtmas üle tema identiteeti. Joonistan lehekülje ülaossa skeemi. Nooled Lehekülgedevahelised viited Vead I osa 8. Kas see nimi on siin jäetud tõlkimata kavatsuslikult ning kas originaalis on siis kasutatud selle nime kuju mingis teises keeles?\nVõi on tõlkijad olnud hooletud? II osa I osa Albertine jätab Prousti jutustaja maha mitte teises, vaid viienda köite lõpus. Võib-olla loeb ajakirjanik sarnast kokkusurutud väljaannet, mida minagi kunagi lugesin, kus kahte raamatusse on kogutud kõik Prousti romaani seitse osa ning Albertine'i lahkumine on siis tõesti kirjeldatud teises köites?\nAga jutustaja ja Albertine ei käinud kunagi koos Veneetsias. Lugedes on tavaline, et paljud detailid jäävad valesti meelde. Kellel jäi siin valesti meelde — autoril, jutustajal, ajakirjanikul, minul?\nSuur I Istanbul või İstanbul? Nimede kirjutamisel eesti Sliming lihav poske kasutatakse lähtekeele nimekuju. Väikese tähega pole T95 Kaalulangus, sest türgi i on eesti Slim alla Pecs samuti i ning türgi ı, mida eesti Slim alla Pecs pole, kirjutatakse ümber samamoodi nagu saksa ß või prantsuse â. Mis saab aga suurtähega? See, mis on suur I türgi keeles, ei ole seesama, mis on suur I eesti keeles, sest hääldus on erinev.\nKui ma kirjutan Istanbul eesti keeles ilma täpita, siis ma tean, et seda tuleb hääldada I-na vaid seepärast, et Istanbul on niivõrd levinud nimi ning et selle kirjutamine keeles kättesaadavama graafilise vormiga on mõistlikum. Mis saaks siis, kui mingis ladina tähestikku kasutavas keeles häälduks a näiteks e-na ning [ Smiley Kahel korral panen allajoonitud lõigu Slim alla Pecs smiley, sest tunnen selles ära torke minule.\nKui ühel päeval ilmub sellesse riiki inimene, kes Proustist ja Albertine'ist aru saab, siis jah, võib-olla tõesti hakkavad need viletsad vuntsidega inimesed tänavalt elama uut elu, võib-olla tõesti ei ründa nad armukadedushoos üksteist nugadega, vaid hakkavad unistama nagu Proust, et manada silme ette oma armastatu kuju.\nKõik need kirjanikud ja tõlkijad, keda peetakse haritud inimesteks ning kellele antakse tööd ajalehtedes, on tegelikult kehvad ja taipamatud, sest nad pole lugenud Prousti, pole tundnud Albertine'i, pole taibanud, et vana ajakirjanik luges Prousti ega mõistnud, et ta ise on saanud Proustiks ja Albertine'iks.\nSugupuu Sellest, et Celâl on Galipile nõbu ja Rüyale poolvend, saan ma aru juba esimestes peatükkides, kuid seda ei öelda kunagi sõnaselgelt ning lugeja peab ise sugupuu kokku panema.\nVideo: Slim Thighs & Legs Workout that WORKS | Burn Inner & Outer Thighs Fat (No Jumping) 2021, Mai\nAutor manipuleerib meie mäluga: kogu info on kohe antud, kuid mitte sellisel viisil, nagu meile vaja. Intsest Rüya ja Celâl on poolõde ja -vend, kuid raamatu tagakaanel on öeldud, et Celâl on Rüya eksabikaasa. Romaan viitab rohkem kui üks kord intsestimotiivile. Rüya endine mees Slim alla Pecs arvab, et Rüya on läinud oma endise mehe juurde. Et aga Rüyaga on Kas nahk pingutab parast kaalulangust kadunud ka Celâl, siis kahtlustame, et Rüya endine mees on Celâl, ehkki kohe alguses, kui Rüya endine mees teksti ilmub, ütleb Galip mõttes Celâlile, et kui leiab Rüya ta endise mehega, siis suudaks Celâl paremini kui tema veenda Rüyat tagasi tulema, viidates justkui sellele, et tegu on kahe erineva inimesega.\nAutor näeb vaeva, et meile Rüya eksabikaasa nime mitte paljastada.