Eelotsusetaotlus – Rahvusvahelise kaitse taotlejad – Direktiiv 2013/33/EL – Artikli 20 lõiked 4 ja 5 – Majutuskeskuse sisekorraeeskirjade tõsine rikkumine või väga vägivaldne käitumine – Kohaldatava karistuse määramiseks liikmesriikidel oleva õiguse ulatus – Saatjata alaealine – Materiaalsete vastuvõtutingimuste kitsendamine või tühistamine\nmille ese on ELTL artikli 267 alusel arbeidshof te Brusseli (Brüsseli kõrgem töökohus, Belgia) 22. märtsi 2018. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 29. märtsil 2018, menetluses\nkoosseisus: president K. Lenaerts, asepresident R. Silva de Lapuerta, kodade presidendid J.‑C. Bonichot, M. Vilaras (ettekandja), M. Safjan ja S. Rodin, kohtunikud L. Bay Larsen, T. von Danwitz, C. Toader, D. Šváby, F. Biltgen, K. Jürimäe ja C. Lycourgos,\narvestades kirjalikku menetlust ja 11. märtsi 2019. aasta kohtuistungil esitatut,\n– Z. Haqbin, esindajad: advocaat B. Dhont ja advocaat K. Verstrepen,\n– Belgia valitsus, esindajad: C. Van Lul, C. Pochet ja P. Cottin, keda abistasid advocaat S. Ishaque ja advocaat A. Detheux,\n– Madalmaade valitsus, esindajad: M. K. Bulterman ja P. Huurnink,\n– Ühendkuningriigi valitsus, esindaja: R. Fadoju, keda abistas barrister D. Blundell,\n– Euroopa Komisjon, esindajad: M. Condou-Durande ja G. Wils,\n1 Eelotsusetaotlus käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (ELT 2013, L 180, lk 96), artikli 20 tõlgendamist.\n2 Taotlus on esitatud Zubair Haqbini ja Federaal Agentschap voor de opvang van asielzoekersi (varjupaigataotlejate vastuvõtuga tegelev föderaalamet; edaspidi „Fedasil“) vahelises kohtuvaidluses kahju hüvitamise nõude üle, mille Z. Haqbin esitas Fedasili vastu pärast viimase tehtud kahte otsust, millega viimane jättis ta ajutiselt ilma materiaalsetest vastuvõtutingimustest.\n3 Vastavalt direktiivi 2013/33 artiklile 32 tunnistatakse liikmesriikide suhtes, kelle jaoks nimetatud direktiiv on siduv, kehtetuks ja asendatakse viimati nimetatud direktiiviga nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/9/EÜ, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (ELT 2003, L 31, lk 18; ELT eriväljaanne 19/06, lk 101).\n4 Direktiivi 2013/33 põhjendused 7, 25 ja 35 on sõnastatud järgmiselt:\n„(7) Pidades silmas esimese etapi õigusaktide rakendamise hindamise tulemusi, on praeguses etapis asjakohane kinnitada direktiivi [2003/9] aluspõhimõtteid, et tagada rahvusvahelise kaitse taotlejate („taotlejad“) vastuvõtutingimuste parandamine.\n(25) Vastuvõtusüsteemi kuritarvitamise võimalikkust tuleks piirata, täpsustades asjaolud, mille korral võib taotlejate materiaalseid vastuvõtutingimusi kitsendada või tühistada, tagades samal ajal kõikidele taotlejatele inimväärse elatustaseme.\n(35) Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige püütakse käesoleva direktiiviga tagada inimväärikuse täielik austamine ning edendada [põhiõiguste] harta artiklite 1, 4, 6, 7, 18, 21, 24 ja 47 kohaldamist ja sellest tuleks lähtuda ka direktiivi rakendamisel.“\n5 Vastavalt direktiivi 2013/33 artiklile 1 on selle direktiivi eesmärk sätestada taotlejate vastuvõtu nõuded liikmesriikides.\n6 Selle direktiivi artiklis 2 „Mõisted“ on sätestatud:\nd) „alaealine“ – alla 18aastane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik;\ne) „saatjata alaealine“ – alaealine, kes saabub liikmesriigi territooriumile tema eest asjaomase liikmesriigi õiguse või tavade kohaselt vastutava täiskasvanuta, niikaua kui selline täiskasvanu ei ole teda tegelikult oma hoole alla võtnud; see mõiste hõlmab ka alaealist, kes on jäänud saatjata pärast sisenemist liikmesriikide territooriumile;\nf) „vastuvõtutingimused“ – nende meetmete täielik kogum, mida liikmesriigid tagavad taotlejatele kooskõlas käesoleva direktiiviga;\ni) „majutuskeskus“ – mis tahes koht, mida kasutatakse taotlejate kollektiivseks majutamiseks;\n7 Direktiivi 2013/33 artikli 8 „Kinnipidamine“ lõikes 3 on ette nähtud:\n„Taotlejat võib pidada kinni üksnes:\n8 Direktiivi artiklis 14 „Alaealiste koolitamine ja haridus“ on sätestatud:\n„1. Liikmesriigid annavad taotlejate alaealistele lastele ja alaealistele taotlejatele juurdepääsu oma haridussüsteemile sarnastel tingimustel oma kodanikega seniks, kuni väljasaatmismeedet nende või nende vanemate suhtes ei pöörata tegelikult täitmisele. Sellist haridust võib anda majutuskeskustes.\nAsjaomane liikmesriik võib sätestada, et nimetatud juurdepääs peab piirduma üksnes riikliku haridussüsteemiga.\nLiikmesriigid ei keela juurdepääsu keskharidusele üksnes põhjendusega, et alaealine on jõudnud täisikka.\n2. Juurdepääsu haridussüsteemile ei lükata edasi rohkem kui kolm kuud alates kuupäevast, mil rahvusvahelise kaitse taotlus alaealise nimel esitati.\nAlaealistele pakutakse ettevalmistavat koolitust, sealhulgas keelekoolitust, kui see on vajalik, et hõlbustada nende juurdepääsu haridussüsteemile ja selles osalemist, nagu on sätestatud lõikes 1.\n3. Kui lõikes 1 osutatud juurdepääs haridussüsteemile ei ole alaealise eriolukorra tõttu võimalik, pakub asjaomane liikmesriik talle muid haridusvõimalusi kooskõlas oma siseriikliku õiguse ja tavaga.“\n9 Direktiivi artikli 17 „Materiaalsete vastuvõtutingimuste ja tervishoiuteenuste üldised eeskirjad“ lõigetes 1–4 on ette nähtud:\nLiikmesriigid tagavad, et kõnealune elatustase vastab kooskõlas artikliga 21 haavatavate isikute eriolukorrale ning kinnipeetud isikute olukorrale.\n3. Liikmesriigid võivad seada kõikide või mõnede materiaalsete vastuvõtutingimuste ja tervishoiu tagamise eelduseks selle, et taotlejal ei ole küllaldaselt vahendeid oma tervisele vastava ja toimetulekuks vajaliku elatustaseme tagamiseks.\n4. Liikmesriigid võivad taotlejatelt nõuda, et nad kataksid käesolevas direktiivis ettenähtud materiaalsete vastuvõtutingimuste ja tervishoiu kulud või osaleksid nende katmisel kooskõlas lõikega 3, kui neil on küllaldaselt vahendeid, näiteks kui nad on mõistliku aja jooksul teinud tööd.\nKui selgub, et taotlejal oli ajal, mil tema eest kaeti tema materiaalsete vastuvõtutingimuste ja tervishoiukulud, küllaldaselt vahendeid, et katta nende põhivajaduste kulud ise, võivad liikmesriigid nõuda taotlejalt nende kulude hüvitamist.“\n10 Sama direktiivi artikli 18 pealkiri on „Materiaalsete vastuvõtutingimuste pakkumise viisid“ ja selle artikli lõikes 1 on ette nähtud:\n11 Direktiivi 2013/33 artikkel 20 on ainus säte selle III peatükis „Materiaalsete vastuvõtutingimuste kitsendamine või tühistamine“. See artikkel on sõnastatud järgmiselt:\n„1. Liikmesriigid võivad materiaalseid vastuvõtutingimusi kitsendada või erakorralistel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel tühistada, kui taotleja\na) lahkub pädeva ametiasutuse määratud elukohast talle sellest teatamata või ilma pädeva ametiasutuse loata, kui on nõutav sellise loa taotlemine, või\nb) ei täida kohaleilmumise kohustusi või teabe andmise nõuet või nõuet ilmuda siseriiklikus õiguses sätestatud mõistliku aja jooksul varjupaigamenetlusega seoses isiklikele vestlustele või\nc) on esitanud korduva taotluse, nagu see on määratletud [Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta] direktiivi 2013/32/EL [rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (uuesti sõnastatud) (ELT 2013, L 180, lk 60)] artikli 2 punktis q.\nKui taotleja punktides a ja b osutatud juhtude korral leitakse või ta teatab endast vabatahtlikult pädevale ametiasutusele, võetakse kadumise põhjuste põhjal vastu nõuetekohaselt põhjendatud otsus kõikide või mõnede kitsendatud või tühistatud materiaalsete vastuvõtutingimuste tagamise ennistamise kohta.\n2. Liikmesriigid võivad samuti materiaalseid vastuvõtutingimusi kitsendada, kui nad teevad kindlaks, et taotleja on põhjendamatult jätnud rahvusvahelise kaitse taotluse esitamata võimalikult kiiresti pärast sellesse liikmesriiki saabumist.\n3. Liikmesriigid võivad materiaalseid vastuvõtutingimusi kitsendada või need tühistada, kui taotleja on varjanud rahaliste vahendite olemasolu ning on seetõttu materiaalsetest vastuvõtutingimustest alusetult kasu saanud.\n4. Liikmesriigid võivad määrata kindlaks karistused, mida kohaldatakse majutuskeskuste sisekorraeeskirjade tõsise rikkumise või väga vägivaldse käitumise korral.\n5. Otsused materiaalsete vastuvõtutingimuste kitsendamise või tühistamise kohta või käesoleva artikli lõigetes 1, 2, 3 ja 4 osutatud karistuste kohta tehakse iga juhtumi puhul eraldi, objektiivselt ja erapooletult ning neid põhjendatakse. Neid tehakse asjaomase isiku eriolukorda arvesse võttes, eriti artikliga 21 hõlmatud isikute puhul, pidades kinni proportsionaalsuse põhimõttest. Liikmesriigid tagavad igal juhul juurdepääsu vältimatu abi teenustele kooskõlas artikliga 19 ning tagavad kõikidele taotlejatele inimväärse elatustaseme.\n6. Liikmesriigid tagavad, et materiaalseid vastuvõtutingimusi ei kitsendata ega tühistata enne, kui lõike 5 kohane otsus on vastu võetud.“\n12 Direktiivi 2013/33 artiklis 21 „Üldpõhimõte“ on ette nähtud, et liikmesriigid võtavad seda direktiivi rakendavas riigisiseses õiguses arvesse haavatavate isikute, eelkõige alaealiste ja saatjata alaealiste olukorda.\n13 Nimetatud direktiivi artikli 22 „Haavatavate isikute vastuvõtu erivajaduste hindamine“ lõike 1 kolmandas lõigus ja lõikes 3 on sätestatud:\nLiikmesriigid tagavad, et vastuvõtu erivajadustega isikutele käesoleva direktiivi kohaselt toe andmisel võetakse kogu varjupaigamenetluse jooksul arvesse nende erivajadusi, ja näevad ette nende olukorra asjakohase jälgimise.\n3. Artikli 21 kohaselt võib vastuvõtu erivajadustega isikuteks pidada haavatavaid isikuid, kes seega saavad eritoetust vastavalt käesolevale direktiivile.“\n14 Direktiivi 2013/33 artiklis 23, mis käsitleb alaealisi, on sätestatud:\n„1. Liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi alaealistega seotud sätteid rakendades silmas eelkõige lapse parimaid huvisid. […]\n2. Lapse parimaid huvisid hinnates võtavad liikmesriigid eelkõige piisavalt arvesse järgmisi tegureid:\nb) alaealise heaolu ja sotsiaalne areng, arvestades eelkõige alaealise tausta;\nc) ohutus- ja turvalisuskaalutlused, eelkõige siis, kui on oht, et alaealine on inimkaubanduse ohver;\n15 Selle direktiivi artikli 24, mis käsitleb omakorda saatjata alaealisi, lõikes 2 on ette nähtud:\n„Saatjata alaealised, kes on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse, paigutatakse alates hetkest, mil nad territooriumile lubatakse, kuni hetkeni, mil nad on kohustatud vastuvõtva liikmesriigi territooriumilt, kus nad rahvusvahelise kaitse taotluse esitasid või kus seda läbi vaadatakse, lahkuma:\nc) majutuskeskustesse, kus on erivõimalused alaealiste jaoks;\nd) muudesse alaealistele sobivatesse majutuskohtadesse.\n16 „Korduv taotlus“ on direktiivi 2013/32 artikli 2 punktis q määratletud kui täiendav rahvusvahelise kaitse taotlus, mis esitatakse pärast eelmise taotluse kohta lõpliku otsuse tegemist, sealhulgas juhud, mil taotleja on oma taotluse sõnaselgelt tagasi võtnud, ja juhud, mil menetlev ametiasutus on taotluse pärast selle direktiivi artikli 28 lõike 1 kohast kaudset tagasivõtmist tagasi lükanud.\n17 Varjupaigataotlejate ja teatavate muude välismaalaste kategooriate vastuvõtmise 12. jaanuari 2007. aasta seaduse (loi du 12 janvier 2007 sur l’accueil des demandeurs d’asile et de certaines autres catégories d’étrangers, Moniteur belge, 7.5.2007, lk 24027; edaspidi „vastuvõtuseadus“) põhikohtuasjas kohaldatava redaktsiooni artiklis 45 oli sätestatud:\n„Vastuvõetule võib määrata artiklis 19 nimetatud karistuse, kui ta paneb toime vastuvõtukeskuste suhtes kohaldatavate õigusnormide ja toimimisreeglite tõsise rikkumise. Karistuse valikul võetakse arvesse rikkumise laadi ja tõsidust ning selle toimepanemise konkreetseid asjaolusid.\nMäärata võib ainult järgmisi karistusi:\n7° majutuskeskuse materiaalsest abist ajutine ilmajätmine maksimaalselt üheks kuuks.\nKaristusi määrab vastuvõtukeskuse direktor või vastutav töötaja. Teise lõigu punktis 7 nimetatud karistuse peab kinnitama [Fedasili] peadirektor kolme tööpäeva jooksul alates päevast, mil vastuvõtukeskuse direktor või vastutav töötaja karistuse määras. Kui karistust selle tähtaja jooksul ei kinnitata, on ajutise ilmajätmise meede automaatselt tühistatud.\nKaristuse määranud asutus võib karistust selle täitmise ajal vähendada või selle tühistada.\nKaristuse määramise otsus tehakse objektiivselt ja erapooletult ning seda põhjendatakse.\nIlma et see piiraks teise lõigu punktis 7 nimetatud karistuse kohaldamist, ei tohi karistuse täitmine viia käesoleva seaduse alusel antava materiaalse abi täielikult tühistamise või arstliku abi vähenemiseni. Teise lõigu punktis 7 nimetatud karistus toob kaasa selle, et isiku puhul, kellele see määratakse, on välistatud ükskõik missuguses teises vormis vastuvõtt peale arstiabi niisugusena, nagu see on ette nähtud [vastuvõtuseaduse] artiklites 24 ja 25.\nTeise lõigu punktis 7 nimetatud karistuse saab määrata ainult vastuvõtukeskuse sisekorraeeskirjade väga tõsise rikkumise korral, mis seab ohtu vastuvõtukeskuse töötajad või teised elanikud või toob kaasa märkimisväärse ohu turvalisusele või avaliku korra tagamisele vastuvõtukeskuses.\nIsik, kellele määratakse karistus, mis seisneb õiguse ajutises äravõtmises, tuleb enne selle määramist ära kuulata.\n18 Afganistani kodanik Z. Haqbin saabus Belgiasse saatjata alaealisena ja esitas 23. detsembril 2015 rahvusvahelise kaitse taotluse. Talle määrati eestkostja ja ta majutati Sugny ja seejärel Broechemi majutuskeskusesse. Viimati nimetatud keskuses osales ta 18. aprillil 2016 kakluses erineva etnilise päritoluga elanike vahel. Kakluse lõpetamiseks pidi sekkuma politsei, kes pidas Z. Haqbini kinni põhjusel, et ta oli üks kakluse algatajatest. Z. Haqbin vabastati järgmisel päeval.\n19 Broechemi majutuskeskuse direktori 19. aprilli 2016. aasta otsusega, mille Fedasili peadirektor 21. aprillil 2016 kinnitas, jäeti Z. Haqbin vastuvõtuseaduse artikli 45 teise lõigu punkti 7 alusel 15 päevaks ilma majutuskeskuse materiaalsest abist.\n20 Z. Haqbini enda ja tema eestkostja sõnul magas Z. Haqbin 19.–21. aprilli 2016 ja 24. aprilli kuni 1. mai 2016 öödel ühes Brüsseli pargis ja teistel öödel sõprade või tuttavate juures.\n21 25. aprillil 2016 esitas Z. Haqbini eestkostja arbeidsrechtbank te Antwerpenile (Antverpeni töökohus, Belgia) taotluse käesoleva kohtuotsuse punktis 19 nimetatud otsustega määratud õigusest ilmajätmise meetme peatamiseks. See taotlus jäeti erakorralise kiireloomulisuse puudumise tõttu rahuldamata, sest Z. Haqbin ei tõendanud, et tal ei ole peavarju.\n22 Alates 4. maist 2016 suunati Z. Haqbin ühte teise majutuskeskusesse.\n23 Z. Haqbini eestkostja esitas kaebuse Nederlandstalige arbeidsrechtbank te Brusselile (Brüsseli hollandikeelne töökohus, Belgia), nõudes 19. ja 21. aprilli 2016. aasta otsuste tühistamist ja tekitatud kahju hüvitamist. See kohus jättis kaebuse 21. veebruari 2017. aasta otsusega põhjendamatuse tõttu rahuldamata.\n24 Z. Haqbini eestkostja esitas 27. märtsil 2017 selle kohtuotsuse peale eelotsusetaotluse esitanud kohtule, arbeidshof te Brusselile (Brüsseli kõrgem töökohus, Belgia) apellatsioonkaebuse. Z. Haqbin, kes oli vahepeal saanud täisealiseks, esindab ennast sellest kohtumenetluses alates 11. detsembrist 2017 ise.\n25 Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et direktiivi 2013/33 artikli 20 tõlgendamine on probleemne. Ta selgitab, et kontaktkomitee, mis asutati Euroopa Komisjoni juures selleks, et liikmesriike direktiivi 2013/33 ülevõtmisel abistada, avaldas 12. septembri 2013. aasta koosolekul arvamust, et selle direktiivi artikli 20 lõikes 4 on silmas peetud muud liiki karistusi kui materiaalsete vastuvõtutingimuste kitsendamine või tühistamine. Kontaktkomitee arvates tuleneb selline tõlgendus sellest, et nimetatud direktiivi artikli 20 lõigetes 1–3 toodud loetelu põhjustest, mis õigustavad materiaalsete vastuvõtutingimuste kitsendamist või tühistamist, on ammendav. Samas leidis Raad van State (Belgia riiginõukogu) arvamuses, mille ta andis direktiivi 2013/33 osaliseks ülevõtmiseks vastu võetud 6. juuli 2016. aasta seaduse, millega muudetakse vastuvõtuseadust (loi du 6 juillet 2016 modifiant la loi sur l’accueil, Moniteur belge, 5.8.2016, lk 47647), ettevalmistavate dokumentide kohta, et direktiivi artikli 20 niisugune tõlgendus ei ole ainuvõimalik, võttes arvesse selle direktiivi artikli 20 lõigete 4–6 sõnastust ja omavahelisi seoseid.\n26 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul on vastus eelmises punktis mainitud tõlgendamisküsimusele tema menetluses oleva kohtuasja lahendamiseks vajalik, sest juhul, kui direktiivi 2013/33 artiklit 20 tuleb tõlgendada nii, et materiaalsetest vastuvõtutingimustest ilmajätmine on võimalik ainult selle artikli lõigetes 1–3 mainitud juhtudel, ja see ei ole võimalik sama artikli lõike 4 alusel määratud karistusmeetme raames, siis piisab sellest asjaolust otsustamaks, et 19. ja 21. aprilli 2016. aasta otsused on õigusvastased ja Fedasil on teinud vea, määrates seadusega vastuolus oleva karistuse.\n27 Lisaks leiab eelotsusetaotluse esitanud kohus, et küsimusi tekitab ka liikmesriikidele direktiivi 2013/33 artikli 20 lõigetega 5 ja 6 pandud kohustus tagada kõikidele taotlejatele inimväärne elatustase. Ta märgib sellega seoses, et 6. juuli 2016. aasta seaduse, millega muudetakse vastuvõtuseadust, ettevalmistavatest materjalidest, mida on mainitud eespool punktis 25, ja eelkõige selle seaduse eelnõu seletuskirjast ilmneb, et pädevate ministrite sõnul on direktiivi 2013/33 eesmärk saavutatav seeläbi, et taotlejal, kes on materiaalsetest vastuvõtutingimustest ajutiselt või lõplikult ilma jäetud, on võimalik minna mõnda eraõiguslikku kodutute varjupaika, mille loetelu talle antakse.\n28 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu sõnul tekib küsimus, kas taotlejale inimväärse elatustaseme tagamiseks peab taotlejate vastuvõtmise eest vastutav avaliku sektori asutus olema võtnud meetmed, mis on vajalikud selleks, et varjupaigataotlejal, kellelt on võetud õigus materiaalsetele vastuvõtutingimustele, oleks siiski inimväärne elatustase, või võib see asutus piirduda erasektori abile lootmisega ja peab sekkuma üksnes siis, kui erasektori abi ei suuda asjasse puutuvale isikule sellist elatustaset tagada.\n29 Viimaseks, kui peaks jõutama järeldusele, et direktiivi 2013/33 artikli 20 lõikes 4 ette nähtud karistused võivad esineda materiaalsetest vastuvõtutingimustest ilmajätmise vormis, tekib eelotsusetaotluse esitanud kohtul küsimus, kas niisuguseid karistusi võib määrata alaealisele, täpsemalt saatjata alaealisele.\n30 Neil asjaoludel otsustas arbeidshof te Brussel (Brüsseli kõrgem töökohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\n„1. Kas direktiivi [2013/33] artikli 20 lõikeid 1–3 tuleb tõlgendada nii, et need määravad ammendavalt kindlaks juhtumid, mil materiaalseid vastuvõtutingimusi võib kitsendada või tühistada? Või nähtub [selle direktiivi] artikli 20 lõigetest 4 ja 5, et õiguse materiaalsetele vastuvõtutingimustele võib tühistada ka majutuskeskuste sisekorraeeskirjade tõsise rikkumise või väga vägivaldse käitumise eest määratud karistusena?\n2. Kas [nimetatud direktiivi] artikli 20 lõikeid 5 ja 6 tuleb tõlgendada nii, et enne karistuse määramist või otsuse tegemist materiaalsete vastuvõtutingimuste kitsendamise või tühistamise kohta ja viidatud otsuste tegemisel peavad liikmesriigid kindlaks määrama vajalikud meetmed, et tagada õigus inimväärsele elatustasemele ajavahemikul, mil õigus vastuvõtule on ära võetud? Või saab viidatud sätete nõudeid täita seeläbi, et pärast materiaalsete vastuvõtutingimuste kitsendamise või tühistamise otsuse tegemist kontrollitakse, kas otsuse subjektiks olevale isikule on tagatud inimväärne elatustase, ning vajaduse korral võetakse kohe vajalikud meetmed?\n3. Kas direktiivi [2013/33] artikli 20 lõikeid 4–6 koosmõjus artiklitega 14 ja 21–24 ning põhiõiguste harta artiklitega 1, 3, 4 ja 24 tuleb tõlgendada nii, et alaealise, täpsemalt saatjata alaealise suhtes võib võtta meetme või karistuse, millega ta jäetakse ajutiselt (või lõplikult) ilma õigusest materiaalsetele vastuvõtutingimustele?“\n31 Esitatud küsimustega, mida tuleb analüüsida koos, palub eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas direktiivi 2013/33 artikli 20 lõiget 4 tuleb tõlgendada nii, et liikmesriik võib majutuskeskuste sisekorraeeskirjade tõsise rikkumise või väga vägivaldse käitumise eest määratava karistusena näha ette materiaalsete vastuvõtutingimuste tühistamise või kitsendamise selle direktiivi artikli 2 punktide f ja g tähenduses, ning jaatava vastuse korral, millised on sellise karistuse kohaldamise tingimused, sealhulgas juhul, kui karistus määratakse alaealisele, täpsemalt saatjata alaealisele sama artikli punktide d ja e tähenduses.\n32 Sellega seoses tuleb märkida, et nagu ilmneb direktiivi 2013/33 artikli 2 punktides f ja g esitatud määratlustest, tähendab väljend „materiaalsed vastuvõtutingimused“ liikmesriigi poolt taotlejatele kooskõlas selle direktiiviga tagatud meetmete kogumit, mis hõlmab majutust, toitu ja rõivaid, mida antakse loonusena või rahaliste toetuste või kupongidena või nende kolme kombinatsioonina, ning päevaraha.\n33 Direktiivi 2013/33 artikli 17 lõigete 1 ja 2 kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et materiaalsed vastuvõtutingimused oleks taotlejatele nende rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise ajal kättesaadavad ja et materiaalsed vastuvõtutingimused võimaldaks taotlejatele piisava elatustaseme, mis tagab neile toimetuleku ja kaitseb nende füüsilist ja vaimset tervist.\n34 Juhtudeks, mil tegemist on „haavatavate isikutega“ selle direktiivi artikli 21 tähenduses, kelle hulka kuuluvad ka saatjata alaealised nagu Z. Haqbin ajal, mil talle määrati põhikohtuasjas vaidluse all olev karistus, on nimetatud direktiivi artikli 17 lõike 2 teises lõigus sätestatud, et liikmesriigid peavad neile „tagama“ sellise elatustaseme.\n35 Liikmesriikide kohustus tagada taotlejatele materiaalsed vastuvõtutingimused ei ole siiski absoluutne. Liidu seadusandja on direktiivi 2013/33 III peatükis „Materiaalsete vastuvõtutingimuste kitsendamine või tühistamine“ asuvas sama pealkirja kandvas artiklis 20 nimelt ette näinud asjaolud, mille korral saab selliseid tingimusi kitsendada või need tühistada.\n36 Nagu märgib eelotsusetaotluse esitanud kohus, viitavad selle artikli kolm esimest lõiget sõnaselgelt „materiaalsetele vastuvõtutingimustele“.\n37 Sellega seoses on selle direktiivi artikli 20 lõikes 1 sätestatud, et liikmesriigid võivad materiaalseid vastuvõtutingimusi kitsendada või erakorralistel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel tühistada, kui taotleja lahkub pädeva ametiasutuse määratud elukohast pädevale ametiasutusele sellest teatamata või ilma viimase loata, ei täida kohaleilmumise kohustust või teabe andmise nõuet või nõuet ilmuda liikmesriigi õiguses sätestatud mõistliku aja jooksul varjupaigamenetlusega seoses isiklikele vestlustele, või esitab „korduva taotluse“, nagu see on määratletud direktiivi 2013/32 artikli 2 punktis q.\n38 Direktiivi 2013/33 artikli 20 lõikes 2 on ette nähtud, et materiaalseid vastuvõtutingimusi saab kitsendada, kui on kindlaks tehtud, et taotleja on põhjendamatult jätnud rahvusvahelise kaitse taotluse esitamata võimalikult kiiresti pärast sellesse liikmesriiki saabumist.\n39 Peale selle võivad liikmesriigid direktiivi 2013/33 artikli 20 lõike 3 alusel materiaalseid vastuvõtutingimusi kitsendada või need tühistada, kui taotleja on varjanud oma rahaliste vahendite olemasolu ning on seetõttu materiaalsetest vastuvõtutingimustest alusetult kasu saanud.\n40 Direktiivi 2013/33 artikli 20 lõikes 4 on omakorda ette nähtud, et liikmesriigid võivad määrata kindlaks karistused, mida kohaldatakse majutuskeskuste sisekorraeeskirjade tõsise rikkumise või väga vägivaldse käitumise korral.\n41 Kuna direktiivis 2013/33 ei ole määratletud mõistet „karistus“, millele on viidatud selle artikli 20 lõikes 4, ega ole täpsustatud, mis liiki karistuse võib taotlejale selle sätte alusel määrata, on liikmesriikidel kaalutlusõigus nende karistuste kindlaks määramisel.\n42 Kuivõrd direktiivi 2013/33 artikli 20 lõike 4 sõnastus ei võimalda iseenesest vastata eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimustele, nii nagu need on ümber sõnastatud käesoleva kohtuotsuse punktis 31, tuleb selle sätte tõlgendamiseks arvesse võtta selle konteksti ning direktiivi üldist ülesehitust ja eesmärki (vt analoogia alusel 16. juuli 2015. aasta kohtuotsus CHEZ Razpredelenie Bulgaria, C‑83/14, EU:C:2015:480, punkt 55 ja seal viidatud kohtupraktika).\n43 Mis täpsemalt puudutab küsimust, kas „karistus“ direktiivi 2013/33 artikli 20 lõike 4 tähenduses võib puudutada materiaalseid vastuvõtutingimusi, siis tuleb märkida esiteks, et meede, millega majutuskeskuse sisekorraeeskirjade tõsise rikkumise või väga vägivaldse käitumise korral kitsendatakse materiaalseid vastuvõtutingimusi või tühistatakse need, on arvestades selle eesmärki ja selle ebasoodsaid tagajärgi taotleja jaoks „karistus“ selle sõna tavatähenduses, ja teiseks, et see säte kuulub selle direktiivi III peatükki, mis käsitleb materiaalsete vastuvõtutingimuste kitsendamist või tühistamist. Sellest järeldub, et nimetatud sättes osutatud karistused võivad põhimõtteliselt puudutada materiaalseid vastuvõtutingimusi.\n44 On tõsi, et liikmesriikide võimalus olenevalt olukorrast kas piirata materiaalseid vastuvõtutingimusi või need tühistada on sõnaselgelt ette nähtud vaid direktiivi 2013/33 artikli 20 lõigetes 1–3, milles on nähtuvalt selle direktiivi põhjendusest 25 eelkõige silmas peetud olukordi, kus esineb oht, et taotlejad kuritarvitavad selle direktiiviga loodud vastuvõtusüsteemi. Siiski ei välista selle artikli lõige 4 sõnaselgelt võimalust, et karistus võib puudutada materiaalseid vastuvõtutingimusi. Peale selle tuleb nõustuda komisjoniga, kes rõhutab, et kui liikmesriikidel on võimalus võtta neid tingimusi puudutavaid meetmeid, et kaitsta ennast vastuvõtusüsteemi kuritarvitamise ohu eest, peab neil samuti olema see võimalus majutuskeskuste sisekorraeeskirjade tõsise rikkumise või väga vägivaldse käitumise korral, sest sellised teod võivad kahjustada avalikku korda ning inimeste ja vara turvalisust.\n45 Samas tuleb märkida, et direktiivi 2013/33 artikli 20 lõike 5 kohaselt peab karistus selle artikli lõike 4 tähenduses olema objektiivne, erapooletu, põhjendatud ja proportsionaalne taotleja konkreetse olukorraga ning tagama igal juhul taotleja juurdepääsu vältimatu abi teenustele ja inimväärse elatustaseme.\n46 Mis täpsemalt puudutab inimväärse elatustaseme tagamise nõuet, siis direktiivi 2013/33 põhjendusest 35 tuleneb, et selle direktiiviga püütakse tagada inimväärikuse täielik austamine ja edendada eelkõige põhiõiguste harta artikli 1 kohaldamist, ning sellest tuleks lähtuda ka direktiivi rakendamisel. Inimväärikuse täielik austamine selle artikli tähenduses nõuab, et asjasse puutuv isik ei satuks nii äärmuslikku materiaalsesse puudusse, et tal ei oleks võimalik rahuldada oma kõige esmasemaid vajadusi, nagu eelkõige enda majutamine, toitmine, riietamine ja pesemine, ning mis kahjustaks tema füüsilist või vaimset tervist või asetaks ta alandavasse olukorda, mis rikub inimväärikust (vt selle kohta 19. märtsi 2019. aasta kohtuotsus Jawo, C‑163/17, EU:C:2019:218, punkt 92 ja seal viidatud kohtupraktika).\n47 Sellise karistuse kohaldamine, millega vaid ühel direktiivi 2013/33 artikli 20 lõikes 4 mainitud põhjusel kas või ajutiselt tühistatakse kõik materiaalsed vastuvõtutingimused või materiaalsed vastuvõtutingimused, mis hõlmavad majutust, toitu või rõivaid, oleks aga vastuolus selle direktiivi artikli 20 lõike 5 kolmandast lausest tuleneva kohustusega tagada taotlejale inimväärne elatustase, sest see võtaks temalt võimaluse rahuldada oma kõige esmasemad vajadused, mida on mainitud eelmises punktis.\n48 Lisaks eiraks selline karistus direktiivi 2013/33 artikli 20 lõike 5 teises lauses rõhutatud proportsionaalsuse põhimõtet, sest isegi kõige karmimad karistused, mis mõistetakse karistusõiguse alusel selle direktiivi artikli 20 lõikes 4 nimetatud rikkumise või käitumise eest, ei tohi jätta taotlejat ilma võimalusest rahuldada oma kõige esmasemad vajadused.\n49 Seda järeldust ei väära eelotsusetaotluse esitanud kohtu poolt välja toodud asjaolu, et karistuse alusel Belgias majutuskeskusest kõrvaldatud taotlejale antakse koos selle karistuse määramisega nimekiri eraõiguslikest kodutute varjupaikadest, kes võivad ta vastu võtta. Liikmesriigi pädevad asutused ei saa nimelt piirduda sellega, et annavad pärast karistuse määramist majutuskeskusest kõrvaldatud taotlejale nimekirja vastuvõtukohtadest, et ta saaks sinna pöörduda ja saada seal materiaalsed vastuvõtutingimused, mis on samaväärsed tingimustega, millest ta ilma jäeti.\n50 Vastupidi, esiteks paneb direktiivi 2013/33 artikli 20 lõikes 5 kehtestatud kohustus tagada taotlejatele inimväärne elatustase liikmesriikidele juba tegusõna „tagama“ kasutamise tõttu kohustuse kindlustada selline elatustase pidevalt ja katkematult. Teiseks peavad liikmesriikide ametiasutused kindlustama sellise elatustaseme tagamiseks sobivate materiaalsete vastuvõtutingimuste kättesaadavuse kontrollitult ja enda vastutusel, sealhulgas juhul, kui nad vajadusel kasutavad selle kohustuse täitmiseks enda järelevalve all eraõiguslikke füüsilisi või juriidilisi isikuid.\n51 Mis puudutab karistust, mis seisneb direktiivi 2013/33 artikli 20 lõikes 4 mainitud põhjustel materiaalsete vastuvõtutingimuste kitsendamises, sealhulgas õiguse päevarahale tühistamises või kitsendamises, siis pädevate ametiasutuste ülesanne on igal juhul tagada, et selline karistus oleks vastavalt selle direktiivi artikli 20 lõikele 5 asjaomase isiku konkreetset olukorda ning juhtumi kõiki asjaolusid arvesse võttes kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega ega riivaks taotleja väärikust.\n52 Lisaks tuleb täpsustada, et liikmesriigid võivad direktiivi 2013/33 artikli 20 lõikes 4 osutatud juhtudel määrata – olenevalt juhtumi asjaoludest ja tingimusel, et järgitakse selle direktiivi artikli 20 lõikes 5 sätestatud nõudeid – karistusi, mille tagajärjel ei jää taotleja ilma materiaalsetest vastuvõtutingimustest, näiteks tema paigutamine majutuskeskuse eraldatud ossa koos keeluga suhelda selle keskuse teatavate teiste elanikega, või tema üleviimine teise majutuskeskusesse või muu majutuse võimaldamine direktiivi artikli 18 lõike 1 punkti c tähenduses. Ka ei takista direktiivi 2013/33 artikli 20 lõiked 4 ja 5 kinnipidamismeetme kohaldamist taotleja suhtes selle direktiivi artikli 8 lõike 3 punkti e alusel, juhul kui täidetud on direktiivi artiklites 8–11 ette nähtud tingimused.\n53 Viimasena olgu täpsustatud, et kui taotleja on nii nagu põhikohtuasjas saatjata alaealine, st „haavatav isik“ direktiivi 2013/33 artikli 21 tähenduses, peavad liikmesriikide ametiasutused selle direktiivi artikli 20 lõike 4 alusel karistuste kohaldamisel pöörama eriti suurt tähelepanu alaealise konkreetsele olukorrale ja proportsionaalsuse põhimõttele, nagu on kirjas nimetatud direktiivi artikli 20 lõike 5 teises lauses.\n54 Ühtlasi on direktiivi 2013/33 artikli 23 lõikes 1 märgitud, et liikmesriigid peavad selle direktiivi alaealistega seotud sätteid rakendades silmas pidama eelkõige lapse parimaid huve. Nimetatud artikli 23 lõike 2 kohaselt peavad liikmesriigid neid parimaid huve hinnates piisavalt arvesse võtma eelkõige selliseid tegureid nagu alaealise heaolu ja sotsiaalne areng, arvestades eelkõige alaealise tausta ning samuti ohutus- ja turvalisuskaalutlusi. Selle direktiivi põhjenduses 35 on samuti rõhutatud, et direktiivi eesmärk on eelkõige edendada põhiõiguste harta artikli 24 kohaldamist ning direktiivi tuleb rakendada sellest eesmärgist lähtuvalt.\n55 Selles kontekstis tuleb direktiivi 2013/33 artikli 20 lõike 4 ja sama artikli lõike 5 koostoime alusel karistuse kohaldamisel lisaks eespool käesoleva kohtuotsuse punktides 47–52 välja toodud üldistele kaalutlustele igal juhul pöörata erilist tähelepanu alaealise olukorrale. Need kaks sätet ei takista liikmesriikide ametiasutustel ka otsustada anda asjasse puutuv alaealine üle alaealiste kaitsega tegelevale talitusele või õigusasutusele.\n56 Kõiki eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb esitatud küsimustele vastata, et direktiivi 2013/33 artikli 20 lõikeid 4 ja 5 tuleb põhiõiguste harta artiklit 1 arvestades tõlgendada nii, et liikmesriik ei või majutuskeskuste sisekorraeeskirjade tõsise rikkumise või väga vägivaldse käitumise eest taotlejale määratava karistusena näha ette sellist karistust, millega kas või ajutiselt tühistatakse materiaalsed vastuvõtutingimused selle direktiivi artikli 2 punktide f ja g tähenduses, mis hõlmavad majutust, toitu või rõivaid, sest see jätaks taotleja ilma võimalusest rahuldada oma kõige esmasemad vajadused. Muude karistuste määramisel nimetatud artikli 20 lõike 4 alusel tuleb igal juhul arvestada selle artikli lõikes 5 sätestatud tingimustega, sealhulgas nendega, mis puudutavad proportsionaalsuse põhimõtte järgimist ja inimväärikuse austamist. Saatjata alaealise puhul tuleb nende karistuste kohaldamisel, eelkõige põhiõiguste harta artiklit 24 arvestades, eriti silmas pidada lapse parimaid huve.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded, artikli 20 lõikeid 4 ja 5 tuleb Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 1 arvestades tõlgendada nii, et liikmesriik ei või majutuskeskuste sisekorraeeskirjade tõsise rikkumise või väga vägivaldse käitumise eest taotlejale määratava karistusena näha ette sellist karistust, millega kas või ajutiselt tühistatakse materiaalsed vastuvõtutingimused selle direktiivi artikli 2 punktide f ja g tähenduses, mis hõlmavad majutust, toitu või rõivaid, sest see jätaks taotleja ilma võimalusest rahuldada oma kõige esmasemad vajadused. Muude karistuste määramisel nimetatud artikli 20 lõike 4 alusel tuleb igal juhul arvestada selle artikli lõikes 5 sätestatud tingimustega, sealhulgas nendega, mis puudutavad proportsionaalsuse põhimõtte järgimist ja inimväärikuse austamist. Saatjata alaealise puhul tuleb nende karistuste kohaldamisel, eelkõige põhiõiguste harta artiklit 24 arvestades, eriti silmas pidada lapse parimaid huve.


Saksatamm on kirjutanud viisteist lasteraamatut. Tema lühemaid jutte võib leida ajakirjadest Täheke, Hea Laps, Mesimumm, Pilkaja ning Pere ja Kodu. Saksatamme tööd iseloomustab fantaasiarohkus, loomingulisus ja humoorikus.\n„Kui ma peaksin väljamõeldud maailma kirjeldama, siis teeksin seda nii: valges taevas hõljuvad sinised pilved. Inimesed jalutavad üle merevee ja komistavad aeg-ajalt laineharjadele. Sibul aga maitseb nagu mandariin. Ja mina istun kiiktoolis Kuu peal, mis kleepub justkui suur karamellist komm ning kirjutan raamatusse, et kusagil mujal on taevas sinine, pilved aga valged. Mööda merd ei kõnnita kunagi, ja et sibul maitseb seal nagu sibul – ja mitte keegi tolles maailmas ei usuks mu juttu! Aga ma kirjutan ometi, täpselt nii kuis heaks arvan.”\nProfiilifoto: Margit Teesalu-Kranich\nKass ja kinopilet\nIllustraator: Maido Hollo\nIllustraator: Ülo Pikkov\nБлины! : с шутками и прибаутками\nOriginaalpealkiri: Pannkoogid! Nalja ja naeruga\nOriginaalpealkiri: Lepatriinu ja Pingviin\nДядя Отто и Рак Ракович\nOriginaalpealkiri: Kus on tuukri koduke?\nOriginaalpealkiri: Hiir, kes oskas võõraid keeli\nOriginaalpealkiri: Kass ja kinopilet\nVenemaa raamatukonkurss „Aasta raamat 2017 laste valik”, 20 kõige huvitavamat autorit ja 20 kõige populaarsemat raamatut („Hiir, kes oskas võõraid keeli“)\nVenemaa Kirjastajate Liidu konkurss “Aasta parimad raamatud 2015”, parim välismaal välja antud venekeelne raamat („Lepatriinu ja pingviin”)\nHea lasteraamat („Postiljon ja kanad”)\nPõlvepikuraamatu konkurss, 3. koht („Postiljon ja kanad”)\nEesti Kultuurkapitali lastekirjanduse aastaauhinna nominent („Tont ja mannapuder”)\nLastejutuvõistlus „Minu esimene raamat”, 2. koht („Ruubert, lohe ja laevapoisid”)\nVäikeses keeles väikestele lugejatele


Soome peaminister Marin: kui koroonapiirangud tuleb uuesti kehtestada, on selle inimlik ja majanduslik hind karm - DELFI\nSoome peaminister Marin: kui koroonapiirangud tuleb uuesti kehtestada, on selle inimlik ja majanduslik hind karm\nFoto: John Thys, AP\nSoome peaminister Sanna Marin hoiatas täna Twitteris kodanikke, et kui koroonaviirusealane olukord riigis halveneb, võidakse uuesti piiranguid tarvitusele võtta.\n„Kui haigusolukord Soomes halveneb, võidakse piiranguid uuesti tarvitusele võtta. Nende inimlik ja majanduslik hind on aga karm. Ehk peame meeles hügieeni ja ohutu vahemaa eest hoolitsemise eriti tundmatute inimestega asju ajades. Head suve,” kirjutas Marin.\nMikäli tautitilanne Suomessa pahenee, voidaan rajoituksia ottaa uudelleen käyttöön. Niiden inhimillinen ja taloudellinen hinta on kuitenkin kova. Eli muistetaan pitää hygieniasta huolta ja turvavälit erityisesti tuntemattomien ihmisten kanssa asioidessa. Hyvää kesää ☀\n— Sanna Marin (@MarinSanna) July 31, 2020\nSoomes tegelikult küll lõdvendatakse homme koroonaepideemia tõttu kehtestatud piiranguid. Kaugtöösoovitus enam ei kehti ja lõdvendatakse kogunemispiiranguid. Sise- ja välisruumides võib taas korraldada üle 500 inimese kogunemisi, kui peetakse kinni Soome Tervise ja Heaolu Instituudi ning kultuuriministeeriumi juhistest.\nMarin palus kodanikel ka karantiinist kinni pidada, kui nad välismaalt tagasi saabuvad.\n„Kui oled viibinud ainult kodumaal või sellele vastavas rahuliku haigusolukorraga riigis, võid tervena tööl käia, kasutada teenuseid ja kohtuda näiteks sõprade ja sugulastega. Kui sul on mingisuguseid haigussümptomeid, väldi füüsilisi kontakte ja mine koroonatesti tegema,” kirjutas Marin.\nÖöpäevaga lisandus kaheksa positiivset koroonaviiruse testi tulemust\nPoola teatas rekordarvust uutest COVID-19 juhtudest. Ööpäevaga lisandus üle 650 nakatunu\nÖöpäevaga lisandus 14 positiivset koroonaproovi, kolm juhtumit on seotud Tartu ööklubiga...\nSoome peaministri sõnul tuleks tööpäeva pikkust lühendada


Õuna smuuti tervisliku toitumise austajatele | retseptid24\n1 tk Õun Suur\n30 g Kaneel Jahvatatud\nToitev smuuti õuntega - retsept tervislikuks toitumiseks\nSelleks, et valmistada maitsev – ja mis kõige tähtsam – toitev ja kasulik õuna smuuti, läheb vaja saumikserit koos noaotsikuga, või blenderit. Õuna koorimiseks võtke nuga või spetsiaalne juurviljakoorija.\nMeie õuna smuuti valmib lihtsalt ja kiiresti. Seega paneme kasuliku joogi jaoks valmis vajalikud koostisosad. Meie retseptis kasutatakse rohelise õuna. Teie saate kasutada enda poolt eelistatud õunasorte. Kõige parem on kombineerida paari sorti, sest nii saab smuuti maitse rikkalikum. Piim peab kindlasti olema värske. Jahvatatud kaneeli kogus on varieeruv sõltuvalt teie maitseelistustest.\nHakkame pihta õuna koorimisega. Vili peab olema terve. Koorime õuna spetsiaalse juurviljakoorijaga. Kui te kasutate nuga meisterlikult, siis saab õhukesed koored ka noaga. Õunast tuleb eemaldada südamik.\nKooritud õun hakkida lõikelaual väikesteks tükkideks.\nTükeldatud õuna paneme segistinõusse.\nSegistis olevale sisule valame värske piima.\nLülitame segisti sisse ja segame koostisained. Piisab 1,5 minutist.\nJoogile lisame aromaatset jahvatatud kaneeli.\nLülitame veelkord segisti sisse, et koostisained läbi segada.\nÕuna smuuti on valmis! Valame selle klaasidesse ja joome hea meelega hommikusöögiks!\nAntud õunasmuuti valmistamise retsept on alusretsept, mida võib muuta ja täiendada. Näiteks saab jooki mitmekesistada värske porgandi või banaaniga. Maiasmokad võivad smuutile lisada suhkrut või suhkruasendajat, aga kõige parem variant on lusikatäis mett.\nTäidetud munad maisi ja värske kurgiga


PostitusPostitas Filmix » 17:17, 08 Juun 2019\nMul tuli ka tahtmine FM vastuvõtu kvaliteeti parandada ja plaanis välisantenn panna. Kumba tüüpi antenni on mõtekas kasutada Tallinnas Mähel? Soomesi ei ürita püüda. Ainult Tallinna raadiote jaoks. Nagu ma olen aru saanud, siis saatejaamad on linna peal erinevates kohtades laiali. Seega tundub, et erinevatest suundadest püüdmiseks on õigem vist ringdipool, aga kas see võtab ka mõlemat H ja V polarisatsiooni? Et kas siis see või see? Kas sellist kaarti ei ole kuskil, et kust ja mis polarisatsioonis mingi raadio tuleb\nPostitusPostitas mulk2 » 22:26, 08 Juun 2019\nMul peaks üks uus Alcad FM 200 mudel olema üle kui vajadus. Sellel nii V/H pol. kvaliteetsem kui see iskra igatahes.Mõlemaid paigaldanud.\nPostitusPostitas Filmix » 22:47, 08 Juun 2019\nmulk2 kirjutas: Mul peaks üks uus Alcad FM 200 mudel olema üle kui vajadus. Sellel nii V/H pol. kvaliteetsem kui see iskra igatahes.Mõlemaid paigaldanud.\nTänan pakkumast. Mis sa selle eest tahad ja kuidas kätte saaks? Aga jääb ikkagi see küsimus, et kas selline antenn on sobilik. Saan aru, et see võtab ainult ühest suunast. Enamus raadioid tuleb vist teletornist, aga on kuskilt meelde jäänud, et mingi raadio saatja on näiteks Maardus, mis jääks teletorniga võrreldes 90 kraadi ja mingid saatjad on vist kuskil mujal linna peal. Või ei oma see FM puhul erilist tähtsust? Endiselt oleks huvitatud infost, et mis jaamad kus asuvad ja mis polarisatsioonis signaali edastavad. Kas selle ringdipooli peaks mingil põhjusel ära unustama?\nPostitusPostitas rait01 » 22:56, 08 Juun 2019\nMõmme raadio saadja asub Nõmmel vertikal 99,3MHz\nViimati muutis rait01, 00:42, 09 Juun 2019, muudetud 1 kord kokku.\nPostitusPostitas Filmix » 23:20, 08 Juun 2019\nrait01 kirjutas: Mõmme raadio saadja asub Nõmmel vertikal 99,3MHz\nTänud info eest Selle tabeli põhjal tuleb enamus siiski teletornist.\nPostitusPostitas mulk2 » 09:17, 09 Juun 2019\nhttp://www.altronik.cz/alcad-fm-200-vkv ... 5-108-mhz/\nsiin on pilte suunadiagrammist.\nPostitusPostitas janno3x » 19:07, 16 Okt 2019\nKas sellist antenni on keegi proovinud, kus vertikaalne varras küljes ?\nPostitusPostitas rait01 » 11:22, 20 Okt 2019\njanno3x kirjutas: Kas sellist antenni on keegi proovinud, kus vertikaalne varras küljes ?\nOlen proovinud ja ei ole eriti hea kaugete jaamate püütmiseks. Parem on 5 elementi fm antenn\nPostitusPostitas rait01 » 19:42, 01 Jaan 2020\nhttps://www.yeint.ee/elektroonika-1/kaa ... -pruunmust\nPostitusPostitas peeter3000 » 21:32, 01 Jaan 2020\n19 el fm antenn, 5m pikk\nPostitusPostitas officer » 22:58, 01 Jaan 2020\n...Mähel hoolitseb Teletorn selle eest, et korralikku FM vastuvõttu ei saa, mida võimekam antenn, seda hullemaks läheb\nPostitusPostitas rait01 » 10:14, 02 Jaan 2020\nofficer kirjutas: ...Mähel hoolitseb Teletorn selle eest, et korralikku FM vastuvõttu ei saa, mida võimekam antenn, seda hullemaks läheb\nKuna asud mastile liiga ligi signaal ei jõua maapeale. Sama ka mobiili leviga , kui asut mastile liiga ligi. Minu arust asub teletorn vales kohas. Peaks asuma Tallinnast lõuna pool kuskil.\nPostitusPostitas margusten » 11:22, 02 Jaan 2020\npeeter3000 kirjutas: tee ise\nSee on tõesti väga kõva antenn.\nAga katsu sihukest suurt ise teha.\nLihtsam oleks selle antenni mõnda väiksemat venda proovida ise teha.\nPostitusPostitas AnaloogTV » 19:19, 04 Jaan 2020\nPostitusPostitas peeter3000 » 19:22, 04 Jaan 2020


LOODUSLIKUD RASVAPõLETID: TOIDUD, TOIDULISANDID JA PALJU MUUD - MEDITSIINI-, Parimad looduslikud rasva poletavad toidud\nParimad looduslikud rasva poletavad toidud. 20 parimat toitu, mis põletavad keharasva kiiresti naistele ja meestele\nMe ei tohi unustada kõrvitsat. Need tooted mitte ainult ei põle aktiivselt rasva, vaid küllastavad keha ka mikroelementide ja muude kasulike ainetega, mis tugevdavad immuunsüsteemi..\nMõned tervishoiutöötajad väidavad ka, et need soolestikus elavad bakterid võivad mängida rolli ainevahetuses ja kaalulangetamises. Kuid Teadlased jõudsid järeldusele, et vaja on rohkem uuringuid.\nRoheline tee Roheline tee sisaldab kofeiini, mis on aine, mis võib stimuleerida inimese ainevahetust. Roheline tee on ka rikkad polüfenoolid. Mõnes uuringus on leitud kehakaalu languse väikest kasvu inimeste seas, kes tarbivad regulaarselt rohelist teed.\nPuuviljahimu vähendamine võib aidata inimesel tarbida vähem kaloreid. Eellaadimine Mõned uuringud näitavad, et eellaadimine võib olla kasulik inimestele, kes soovivad kaalust alla võtta.\nEellaadimine hõlmab tiheda, madala kalorsusega toidu või joogi tarbimist enne peamist söögikorda, nii et inimene tunneks end täisväärtuslikumana ja sööks vähem.\nRasvapõletus pillid Mitmed pillid ja toidulisandid lubavad inimestel kaalust alla võtta. Need pillid jagunevad kolme kategooriasse: Stimuleerivad tabletid Stimuleerivad tabletid sisaldavad kofeiini ja mõnikord ka teisi stimulante ainevahetuse kiirendamiseks.\nNeed võivad aidata inimestel kaalust alla võtta, kuid võivad põhjustada ka kiiret südame löögisagedust, kõrget vererõhku ja muid kofeiini liigtarbimisega seotud komplikatsioone. Toidulisandid Toidulisandid sisaldavad koostisosi, mis võivad aidata inimestel kaalust alla võtta.\nNende koostisosade efektiivsus on erinev ja teadlased on nende toidulisandite kohta läbi viinud vähe uuringuid. Mõned sisaldavad polüfenoolirikkaid toite või muid koostisosi, mis võivad ainevahetust suurendada.\nHeaks kiidetud kaalulangusravimid Ameerika Ühendriikide Toidu- ja Ravimiamet FDA kiitis kehakaalu langetamiseks heaks viis retseptiravimit: Orlistat kaubamärk Xenical vähendab keha omastatava rasva hulka.\nQsymia on fentermiini ja topiramaadi kombinatsioon. See toimib vähendades söögiisu ja muutes inimesed kiiremini täiskõhutundeks. Vastupidine sisaldab naltreksooni ja bupropiooni kombinatsiooni, mis on ravimid, mida arstid kasutavad sõltuvuse ja depressiooni raviks. Liraglutiid kaubamärk Saxenda võib vähendada näljatunnet ja aidata inimestel kiiremini täiskõhutunnet tunda.\nArstid kasutavad liraglutiidi ka II tüüpi diabeedi raviks.\nSelle asemel võivad need aidata inimestel iga päev veidi rohkem kaloreid põletada, suurendades aja jooksul pidevalt kaalulangust. Looduslike rasvapõletajate maksimaalseks kasutamiseks on kõige parem lisada need tasakaalustatud ja tervisliku toitumise juurde.\nÄrge lootke parimad looduslikud rasva poletavad toidud, et nad ise rasva põletavad, ega arvake, et uue toidu söömine annab koheseid tulemusi. Regulaarne kehalise tegevusega tegelemine on oluline osa ka kaalulangetusprogrammidest. Päevase kaloraaži vähendamine ja rohkem treenimist on parim viis loomuliku kaalu langetamiseks.\nArst või dieediarst võib anda nõu sobivate kaalulangetusprogrammide kohta ja aidata inimesel realistlikke eesmärke seada. Lihtsad viisid, kuidas igapäevaellu rohkem treenida, hõlmavad järgmist: tehes paariks minutiks sageli istumispause, et kõndida või sirutada kasutades seisvat lauda parkimine parimad looduslikud rasva poletavad toidud kaugemale, et julgustada rohkem jalutama jalgsi või jalgrattaga tööle spordiga tegelemine või füüsiliselt aktiivne hobi, näiteks aiatöö Söögikordade varasem planeerimine võib aidata ka siis, kui püütakse kinni pidada päevasest kaloripiirist.\nTeine näpunäide on see, et teil oleks alati käepärast tervislikud ja madala kalorsusega suupisted. Need suupisted võivad aidata vähendada söögikordade vahelist näljatunnet. Kokkuvõte Kaalulangetamiseks pole imerohtu. Kaalu langetamiseks peab inimene kulutama rohkem kaloreid kui ta tarbib.\nParim viis seda loomulikult teha on vähem süüa ja rohkem treenida. Teatud toitude või toidulisandite lisamine tasakaalustatud ja tervislikule toitumisele võib siiski stimuleerida inimese ainevahetust ja põletada loomulikult rohkem rasva.\nSarah vine daily mail kaalulangus


lendav konn: Kuur\nSiuke tore nimi oli Kärdla jahisadamas asuval restol. Peakokk on mingi tuntud tegelane, nime ei mäleta, aga nii kala kui part olid igati maitsvad ja ka vaade ei jäänud millegi poolest põhjaranniku kalarestodele alla. Ilm oli õhtuks pisut vilu, aga selle vastu aitas gaasisoojendi ja pleed.\nTahan kiita kogu välkpuhkuse programmi - algas see juhusuhtega Sõru paadikuuris, jätkus eksetega Vanajõe oru matkarajal, sujus põikega Ristna poolsaarele ning päädis läbi Kõrgessaare Viinaköögi Kärdlas Loone hostelis voodisse viskumisega. Juhusuhe oli Hiiu Folgi raames Tõnu Timmi ja väljareklaamitud, kuid tulemata jäänud Nõgisto kitarridega. No Timm natuke laulis ka, aga põhiliselt ajas muhedat juttu. Kui muidu mulle kontserdil jutustavad pillimehed eriti ei istu, siis seekord oli täitsa huvitav tema kitarride saamise lugu kuulata. Vanajõe orus tuli meelde, kuidas aastat kümme tagasi laadisin oma meeskonna bussi ja vedasin kodumaad tutvustavale tuurile. Piirdeid siis veel orul ümber ei olnud, üks töömees ronis alla vett maitsma ja punast nina jahutama, teine kusi samal ajal ülalvoolu uljalt jõkke.\nKiidan Loona külalistemaja. Väljast täiesti mittemidagiütlev agulimaja oli seest suurelt osalt säilitanud ligi sajanditaguse autentsuse, eriti meeldisid meile üleõlitatud laiad põrandalauad ja ülalpaagiga vets, kus vett sai peale tõmmata keti küljes rippuva portselanjunniga. Kui millegi üle mögiseda, siis umbseksehitatud numbritoa ja 120 cm laiuse paarisvoodi üle. Maja pidas itaallastest poja-mamma kooslus, natuke inglist tönkasid. Nende pitsat me ei proovinud, käisime hoopis ülalnimet Kuuris õhtustamas, millest ka natüürmort koha ja pardiga.\nPosted by konn, lendav konn at 14:39\nSu jalajäljed (ja kommentaarid) väärivad jälgimist :)\nTahtsin tegeleikult öelda, et tahan järgida, mitte jälgida :P\nPostimees - Postimees.....


Marek Reinaas: Võrdõiguslikkusest töökuulutustes – üks pilt räägib rohkem kui sada sõna - Delfi\nMarek Reinaas: Võrdõiguslikkusest töökuulutustes – üks pilt räägib rohkem kui sada sõna\nMarek Reinaas, Zavod BBDO loovjuht\nEkspress, juht, spetsialist\nTeate küll neid kujutluspilte: mehed on direktorid, naised on sekretärid. Autoluksepp peab kindlasti olema mees ning õmblejaks, lapsehoidjaks või kokaks võiks olla “hakkaja naisterahvas.”\nKui noor naine saabub olulisele koosolekule, asub keegi talle tingimata kohvitellimust esitama. Nii rääkides naljakas, aga tegelikult on meie igapäev täis mõttetuid eelarvamusi, mis suruvad mehe juhivastutusse ja saadavad naise tasse loputama või peenemat näputööd tegema.\nVõrdõiguslikkus on ühiskonna toimimise põhimõte, mille järgi peaksid nii naistel kui meestel olema võrdsed võimalused enda teostamisel. Seda ka tööelus. Eelarvamused, millised tööd on mõeldud naistele või meestele, on pärit meie kultuuritaustast ja ajaloost ning väsimatult kultiveerib haridussüsteem ja pahatihti ka perekond selliseid stereotüüpe juurde. Paraku lisab oma mitte väikese panuse ka meedia ning reklaam.\nRiik üritab seaduste abil võrdõiguslikkuse põhimõtet ühiskondlikuks normiks seada. Sealt tuleb ka tööturul mitte diskrimineerimise põhimõte, millest lähtuvalt ei tohi reeglina töökuulutustes seada vakantsile kandideerimise kriteeriumiks inimese sugu. Eks vanemad olijad mäletavad mõnekümne aasta vanuseid töökuulutusi, mis andsid teada et “julge naisterahvas leiab töö sekretärina” või “asjalik meesterahvas on teretulnud müügiesindajaks”. Tänapäeva maailmas on loomulik, et tööd teevad inimese oskused, iseloom ja kogemused, juhiabiks saamine ei eelda pikka säärt ning parimad müügimehed võivad olla naised.\nSellele suhteliselt primitiivsele arvamusele kirjutaks rõõmuga alla kõik need inimesed, kes töökuulutuste loomise ja avaldamisega seotud on. Värbaja töö on lihtsam, kui ta ei ole pooli kandidaate eos välistanud, tööandja tahab ikka kõiki väärt töötegijaid endale.\nAga mingil ilmselt pahatihti alateadlikul põhjusel kipuvad ka tänapäeval ilmuvad töökuulutused kultiveerima stereotüüpe naistetöödest ja meestetöödest. Loomulikult ei ela keegi enam sedavõrd kiviajas, et lisada kandideerimistsensuste ritta töölekandideerija sugu. Kuid olen tähele pannud, et üha rohkem ja rohkem ilmub töökuulutusi, milles juurde seatud illustratsioon või foto annab selgelt mõista, millisest soost kandidaate eeldatakse ühe või teise ameti jaoks paremini sobivat. Need näitavad sageli ka ära, millises rollis mehi või naisi nähakse.\nInfantiilselt rõõmsameelne preilike\nLibastumised pärinevad klišeedemaailmast. Kui Eesti juhtiv majandusleht otsib oma meeskonda peaga töötajat projektijuhi ametikohale, siis juuresoleval illustreerival pildil on prillidega noormees, kes hoiab käega peast kinni ja naeratab targasti – tähelepanu mees mõtleb! Kui samas kõrval olevas töökuulutuses otsib sama väljaanne peaga töötajat telemarketingi konsultandiks, siis pildil on kujutatud preilikest, kelle olulisemaks pea küljes olevaks töövahendiks on kõrv ja libe keel. Alateadlikult antakse mõista, et mõtlemist vajavasse juhi ametisse sobiks paremini meesterahvas ja telefoni vastu võtma pigem naisterahvas.\nEga samasuguseid stereotüüpe külvavaid töökuulutusi on teisigi. Üldse tunduvad olevat läbivateks tegelasteks kena välimusega kolmekümnendates aastates prillidega tõsine härrasmees, kes on võtnud sisse poosi, mis annab mõista kui tähtsaid otsuseid ta iga päev vastu võtma peab. Talle vastandub kaunis kahekümnendates infantiilselt rõõmsameelne preilike, kes erinevate sidevahenditega – vastavalt laptop, telefon või kõrvaklapp/mikrofon - üritab maailmaga kontaktis püsida. Tema roll on kuulata ja noogutada, olla abivalmis ja naeratada, teda ei näidata aktiivse tegutsejana.\nSellised pildid satuvad töökuulutustesse üldjuhul pildipankadest – need on tuhandete piltidega kataloogid, millest võib vastava märksõna sisestades leida endale sobivat pildimaterjali. Tegin väikese eksperimendi – sisestasin pildipanka otsingusõnad “mees tööl kontoris” ja “naine tööl kontoris”. Ega ma ei olnud ülemäära üllatunud, kui otsingutele vastavate piltide tegelased olid pea üks-ühele minu poolt eelnevalt kirjeldatud tegelaste moodi ning kõlbaksid hõlpsalt võtta kasutusele mõnes klišeedest kubisevas töökuulutuses. Aga eks need pildipangad selleks ju olegi, et varustada piltidega neid reklaamitegijaid, kes ise suurt mõelda ei viitsi või kel mõtlemiseks eelarve puudub.\nTöökuulutused on reklaamižanr, mis võrdselt teistega loob ettevõtetest kuvandi. Ja eelkõige kuvandi sellest, millise tööandjaga ettevõtte puhul tegemist on – kas tegemist on firmaga, mis austab tänapäevaseid võrdõiguslikkust aktsepteerivaid põhimõtteid või minevikust pärit stereotüüpe. Veelgi tähtsam – kas ettevõte on tegelikult pooled kandidaadid mõne töökoha puhul oma mõtetes välistanud. Seepärast tasub sellele reklaamižanrile rohkem tähelepanu pöörata ja unustada pildipankades pakutavad trafaretsed lahendused. Igal ettevõttel oleks ju kahju, kui juhiks jätaks kandideerimata mõni võimekas noor daam või juhiabiks aktiivne noormees üksnes seetõttu, et illustreeriv pildivalik pehmelt öeldes ebaõnnestus.


Piruetid, kivid, ajalugu ja unistus mudavabast teest - Sport - Tänane leht\nEi vabanda ealeski (6)\nPiruetid, kivid, ajalugu ja unistus mudavabast teest\nPeep Pahv spordireporter\n10. november 2012, 0:00 2 min lugemist\nOtt Tänak ja Kuldar Sikk kihutavad Hispaania ralli poristel ja kurvilistel teedel. FOTO: Timo Anis\nOtt Tänak tegi eile Hispaanias MM-sarja viimasel etapil ajalugu – kolmanda Eesti rallisõitjana asus ta WRC-sarja etapil liidrikohal. Päeva lõpuks leppis ta siiski viienda kohaga. Eestlastest on varem saanud liidristaatust nautida Markko Märtin ja Urmo Aava. Huvitaval kombel istus toona Aava kõrval kaardilugejana Kuldar Sikk. Sama mees loeb kiiruslegendi ka Tänakule.\nTänak kerkis Hispaanias vihmas sõidetud rallil liidriks teise kiiruskatse järel. Edu norralase Mads Østbergi ees oli küll napp, kuid see ei vähenda sündmuse märgilisust. Asja väärtust suurendab teadmine, et eile valitsesid terve päeva väga keerulised olud, mis jätsid mitmed ässad sootuks teepervele uut päeva ootama.\nEdu tuli vaatamata sellele, et eestlased elasid juba esimestel kiiruskatsetel üle mitu ärevat momenti. «Esimesel kiiruskatsel sõitsime ühes kohas otse – pidime tagurdama ja kaotasime sellega palju aega,» rääkis Tänak Kuku raadio saate «Piloot» toimetajale Margus Kiivrile antud intervjuus. «Teisel kiiruskatsel katsusime kivi ja vigastasime auto silla tala. Roolivarras oli küll sirge, kuid rool ise viltu. Kahe katse vahelisel ülesõidul saime asja siiski enam-vähem korda. Hommik polnud ilmselt kellelegi kerge ning tuleb olla rahul, et oleme esimeselt ringilt tagasi.»


Mis põhjustab Red Nahaga Feet & amp ;Pahkluude ? - Tips for you - Tipsed.Com\nvõimalikke põhjusi punase nahaga jalgade ja pahkluude on erinevad.Diagnoos sõltub sellest, kas punetus on ka sügelevad või valulikkus, paistetus või kuumaks, ühendatud või laiguline, ja kas on ka teisi kaasnevaid sümptomeid.Mõned neist tingimustest on tõsine või on näitajad tõsine haigust;mõned on väga haruldased.Kõik diagnoosid tuleb kvalifitseeritud meditsiinitöötaja.\nsügelev lööve võib olla allergiline kontaktne dermatiit.On jalgade ja pahkluude, see võib olla reaktsioon jalutades eriti taimede või sokke pesta uut pesuvahendit.Atoopiline dermatiit (ekseem) imikutel tavaliselt mõjutab jalgade ja pahkluude.Neurodermatiit põhjustab lokaliseeritud laigud kõrgemad, karedad, sügelevad punased nahk, sageli pahkluu.\nSee on põletik nahaaluse rasva ja põhjustab laigud punane, karastatud ja paksenenud nahka sageli jalgade, pahkluude, ja käed.\nRocky Mountain tähniline palavik\nSelles bakteriaalse infektsiooni puugihammustuse, l\nööve pahkluude või randmete eelneb palavik, iiveldus, kõhuvalu, peavalu, ja valgustundlikkus.\nverejooksust tingitud naha all, neid pisikesi laigud kõige sagedamini esineda pahkluude ja jalgade.Massi ilmub see lööve.Punetus ei kao, kui survet.Täppverevalumid võivad näidata erinevate tõsiste haigusteni.\nSee vorm vaskuliit (põletik veresooned), mis tavaliselt esineb lastel, tekitab punane lööve jalgadel, tuharatel ja jalad, eriti ümber sokk line.Pahkluu liigeseid tavaliselt paistes ja valulikud selle lööve.Tõsine kahju võib tekkida neerude ja soole.\nNeljandik inimesi selle põletikulise immuunvastus tekib lööve, tavaliselt pahkluude ja säärtel.See lööve on soe, pehme, ja koos kuiva köha, õhupuudus, palavik, väsimus.See seisund võib kahjustada elundeid või põhjustada pimedaks jäämist.\nSee haruldane tüsistus Grave haigus (tõsine kilpnäärme seisund) kõige sagedamini mõjutab säärtel, pahkluude ja jalad, mis toodavad paksenenud, pontsakas, nahapunetus.See saadab sümptomid kilpnäärme haigus: kaalulangus, väsimus, südamepekslemine ja ärevus.\nSee bakteriaalne nahapõletik enim mõjutab jalad ja sääred, põhjustades punetust, soojust, hellust ja turse.Tselluliit lööve võib kaasneda palavik ja levib kiiresti, muutuvad eluohtlikuks.\nparvoviirus on tavaliselt kerge haigus lapsepõlves.Täiskasvanutel, rasedad ja inimesed alanenud immuunsusega, see võib olla raske ja mõnikord korduv ja püsiv.Näo lööve liigub kere ja jäsemed, mis kaasnevad väsimus, liigesvalu, ja käte, randmete, jalad ja pahkluud, mis võib olla punane ja kuumaks.Kroonilise nakkuse, jalgade ja pahkluude võib olla perioodiliselt punane või lilla, eriti pärast vanni või dušši.\nSelles olukorras veresoonte käed ja jalad leping, mis põhjustab jäsemete saada külma ja muudavad värvi - tavaliselt valge alguses, millele järgneb sinine, siis punane ja tuikav.\nSee pärilik põletikuline seisund on kõige sagedasem inimesed Vahemere kaevandamine.Punane lööve sääred kaasas korduvad hood palavik, kõhuvalu, soolte ärritunud ja paistes liigesed.\nDerm Net NZ: sääre nahalööbeid


Tikki naiste sandaalid - barefoot suvejalatsid - Riina tegutseb\nMõned nädalad tagasi sain käe valgeks esimest korda kamba inimestega internetipoest ühistellimust tehes. Tellisin Tikki naiste sandaalid otse nende veebipoest. Kirjutan seekord põgusalt Tikki lastejalatsitest, naiste sandaalide tellimisest ja kasutamisest, kuidas suuruseid valida ja mida sellist tüüpi kingade kasutusele võtmisel arvesse võtta.\nEndale plaanisin tegelikult kaks paari esialgu neid osta eeldusega vales suuruses kingad maha müüa. Viie paari sandaalide kokkusaamisel pole saatekulu ja nii polnud mul rohkem kui kolme inimest juurde vaja 🙂 Need kolm tulid päris kiirelt kokku ja tellimus muutus hooga suuremaks kui olin plaaninud – kokku tuli tellimusse 14 paari naiste sandaale, 1 paar laste papusid ja kokku 14 inimese tellimus.\nTikki laste papud – sandaalid ja kingad\nTikki laste papud on paljajalujalatsite kasutajate seas üksjagu kuulsust kogunud ja omajagu populaarsed. Need sobivad pigem laiale ja pontsakamale jalale – varbaosas on päris üksjagu ruumi. Laste sandaalidel on tald natuke tugevam, nii et peab ka asfaldil käimisele vastu. Lisaks sobilikule varbakujule on neil jalatsitel ka painduv ja pehme tald.\nValik Tikki lastejalatseid – pehmed nahast tallaga papud ja tugevama tallaga sandaalid\nKes lastele on juba barefoot jalatseid varem soetanud, teab et kõik käib mõõtude järgi. Tootja paneb oma jalatsite juurde kirja mõõdud – sisetalla pikkuse ja vahel ka laiuse. Mõnikord on kirjas orienteeruv vanus, aga sellest tasub enamjaolt mööda vaadata. Olulisem on reaalne lapse jala pikkus.\nMõnel tootjal, näiteks Zeazool või täiskasvanute puhul XeroShoes, on võimalik jalatsi talla suuruses mall välja printida. Prindid aga õiges skaalas paberil jalatsi põhja mõõdu välja, paned jala peale (kindlasti püsti asendis ja maha toetatud jalg) ja saadki jalatsi õige suuruse välja selgitada.\nNäide Zeazoo lastejalatsite ühe mudeli mõõtmise mallist\nLaste jalatsitega on Tikki puhul lihtne – need on neil lattu ette valmis tehtud. Kui need kõik parasjagu olemas on, siis saadavad nad väidetavalt mõne päeva jooksul tellimuse välja. Küll aga olen kuulnud kogemusi seinast seina – tarneaeg on olnud isegi üle kahe nädala kui pühad ja muud takistused vahel on olnud.\nNaiste sandaalid valmistatakse nõudluse järgi\nKui laste jalatsid ja täiskasvanute kingad on neil laos olemas, siis Tikki naiste sandaalid valmistatakse jooksvalt pärast tellimuste esitamist ja maksete laekumist. Valmistamisele on neil planeeritud umbes nädal ja teist samapalju kulub pakil Eestisse postiga seiklemisele.\nMina tegin tellimuse 2. juuni õhtul, 11. juunil saadeti mulle teade, et pakk pandi teele. Kingade kast jõudis kulleriga minu juurde koju reedel, 15. juuni pärastlõunal.\nErinevatest kirjavahetustest nüüd teist korda tellides selgus, et nende jaoks oli sandaalide müügiedu nii suur, et nad ei osanud sellega ette arvestada. Materjalidest tuli puudus ja ilmselt ka töökätest.\nSeega on nad postituse kirjutamise hetkel umbes 2 nädalat graafikust maas. Minu suur lootus on see, et järgmiste tellimustega jalanõude kvaliteet ei kannata.\nTikkil on ka teistsuguseid rihmikuid, mis enamus varvastest täitsa vabaks jätavad.\nOlen varemgi selles kirjutanud, aga panen siia veelkord kirja, et paljajalujalatsitel on teatud omapärad ja erinevused tavalistest jalatsitest. Näiteks on neil laiem ninakuju, mis annab varvastele ruumi loomulikult liikuda. Lisaks on neil ilma kannakõrgenduseta (zero-drop), painduv ja üldjuhul üpris õhuke tald, mida on võimalik suurema vaevata C tähe, mitte J tähe, kujuliseks keerata.\nOn ka neid jalatseid, mis on paljajalujalatsi sõbralikud (barefoot friendly) jalatsid. Neil on siis mõnes osas väiksed mööndused. Näiteks on jalatsil küll lai ninaosa, aga suurele varbale ikkagi piisavalt ruumi pole. Või on tegemist hea ninaosa ja kannakõrgenduseta jalatsiga, mille tald paindub vaid J kujuliseks.\nVahel võib ka nii juhtuda, et jalatsil on olemas lai ninaosa, väga painduv ja õhuke tald, aga õige pisikese kannakõrgendusega mõned millimeetrid. Või siis on hoopis kõik tingimused täidetud peale selle, et jalatsil on pehmendused siin ja seal (tulevad kohe Altra tossud meelde).\nAhjaa, oluline on siinjuures ka see, et jalats peab kenasti pahkluu ümber kinnituma, et ülejäänud tald ja varbaosa saaks liikuda ja ei peaks tegelema jalatsi kinnihoidmisega. Nii näiteks võib tunduda, et varbavahed on head paljajalujalatsi tüüpi jalavarjud. Kui aga süveneda, mida jalg täpsemalt varbavaheplätuga käimisel teeb, siis see ei ole kindlasti selline liikumine, mis jalale hea on 😀\nTikki naiste sandaalid\nKui siis minna poodi ringi vaatama, mida meie kaubandusvõrgus pakutakse, selgub et sellistele tingimustele jalatseid on pea võimatu leida. Nii tuleb internetist tellida ja loota, et need jalga passivad. Ei saa nii, et lähen jalutan ilusa ilma tulekul poodi ja saan kohe mingid head, mugavad ja jalasõbralikud kingad osta.\nPakk jõudis kohale, proovisin kingi jalga ja need tundusid jalas väga mõnusad. Sain neid erinevates värvikombinatsioonides näha ja mulle meeldib väga, et nad on klientidele nii suure valikuvõimaluse andnud.\nUmbes pooled kahe eraldi rihmaga sandaalide värvikombinatsioonidest\nMina tellisin Nude & Brown suuruse 42 ja Cappuccino & Brown suuruse 41, hind 54,76 eurot paar. See ei tundu naiste sandaalide kohta üleliia kõrge hind. Samas, ma pole ammu tavapoes kingi ostmas käinud.\nNagu ma enne juba mainisin, on paljajalujalatsite puhul oluline jalad enne ära mõõta – ei saa ju neid jalga proovides osta. Ma polnud päris kindel, kui suurt varu on suvesandaalidel vaja ja nii võtsin igaks juhuks kaks suurust.\nTikki naiste sandaalide mõõdutabel\nTikkil on muide ka nende teist tüüpi sandaalide kohta tehtud piltidega detailne mõõtude lehekülg. Sellelt saab aimu, kuidas erinevad numbrid samas mõõdus jalal välja näevad. Nii võib natuke lihtsam suuruse valikut teha, aga võib-olla ka mitte 😀 Eks see muidugi ole ka inimesest ja harjumustest sõltuv, kas parem on natuke suurem või natuke väiksem varu.\nNude & Brown on natuke teistmoodi\nKohe kui olin 41 suuruse jalga proovinud, teadsin et 42 on mulle hirmus suur. No ja nii oligi 🙂 Huviga ootan nüüd uuest tellimusest 40 suuruses sandaale, et üle vaadata, kas see suurus mulle veelgi paremini klappida võiks.\nTikki naiste sandaalid nr 42 olid Nude & Brown värvidega ja meeldisid mulle värvide poolest rohkem kui Cappuccino & Brown. Samas, Nude & Brown variandil oli pahkluu rihma klamber teistsugune kui teistel paaridel ja tundus esialgu ebamugavam kasutada. Ma arvan, et see tahab ilmselt sissetöötamist. Nahast rihm peaks aja jooksul kindlasti pehmemaks muutuma ja nii läheb ilmselt ka selle teistsuguse kinnituse kasutamine mugavamaks.\nTikki naiste sandaalid Nude & Brown\nTeine erinevus muud värvi mudelitega on see üle varba olev rihm. Nude & Brown mudelil on see mingist teisest materjalist ja jäigem. Teistel mudelitel on kinganinas olev rihm oluliselt pehmem ja mõnusam.\nTald on kõikidel mudelitel täpselt nii pehme ja painduv kui Vibram Supernewflex 6mm tallad on – selles osas mingeid üllatusi ei olnud.\nTikki sandaalid Cappucino & Brown suurus 41, vasak jalg 25 cm, parem 25,5 cm\nMa ei ole enda tellimuses osalejatelt tagasisidet küsinud, aga hoidsin silma peal, mida Barefoot jalatsite Facebooki grupis räägiti ja siiani on tagasiside positiivne olnud. Kingad on mugavad, varvastel on piisavalt ruumi, ei ole liiga laiad, pigem keskmised, tald on pehme ja mugav, värvid ilusad. Ise olen ka nendega väga rahul.\nMõned kingapaarid on ka juba uusi omanikke otsinud – enamasti pole suurus sobinud. Mõnel juhul on varu liiga napp ja mõnel juhul on varu liiga suur. Mulle tundub, et vähemalt neid kahe eraldi rihmaga sandaale pole liiga pikalt müüma pidanud. Soojad ilmad aitavad kiirele edasimüügile kindlasti kaasa.\nPaari kuu pärast suve lõpus on ehk naistel nende kandmisega rohkem kogemusi ja infot sellegi kohta, kuidas Tikki naiste sandaalid Eestimaa suvele vastu peavad.\nAinus, mille kallal viriseda on seesama hiiglama pikk valmistamise ja tarneaeg. Sain nii aru, et neil on need kahe eraldi rihmaga sandaalid esimest aastat sortimendis. Ju neil siis nõudluse ja pakkumise võimaluste osas kogemus puudub, mis teha.\nSamas pean kiitma nende klienditeenindust – siiani on nad minuga väga sõbralikult, kiirelt ja asjalikult suhelnud ning infot jaganud tarneaegade ja valuutakursi erinevuste kohta. Samuti on nad hästi suhtunud minu tähelepanekutesse veebilehel oleva info osas ja muudatused kiirelt ära teinud.\nMeeldetuletus paljajalujalatsite kandmise kohta\nTuletan siinjuures veelkord meelde, et paljajalujalatsi kandmisega ei tasu liiga kiirelt ja liiga palju korraga ette võtta. Kuna kogu keha on harjunud teatud moodi, teatud viisil, teatud mustrite järgi liikuma kõrgema või madalama kontsaga jalatseid kandes, siis võib liiga kiire paljajalujalatsile üleminek kaasa tuua erinevaid vaevusi jala-, puusa- ja/või seljavalude näol.\nNii et ikka tasa ja targu tuleb seda jalatsite vahetust ette võtta 🙂\nIgal juhul tunduvad Tikki naiste sandaalid parem alternatiiv tavapärastele varbavaheplätudele. Need näevad üpris kenad välja, nii et kontorisse sobivad need ka päris kindlasti 🙂\nbarefootbarefoot jalatse-poodjalatsidkogemuslastejalatsidnaiste sandaalidpaljajalujalatsidrihmikudsandaalidsuuruse valiksuvejalatsidtäiskasvanuteletikkiühistellimus\nTikki Roots kingad - barefoot jalatsid sügiseks - Riina tegutseb 9. nov. 2018 - 10:13\n[…] tegin siin mõned Tikki naiste krõpsuga sandaalide tellimused ja lõpuks julgesin endalegi kasutamiseks kaks erinevat värvi paari jätta. Kandsin neid päris […]\nSuvi ja hetked lastega Viljandis #2 (2018) | Riina tegutseb 29. aug. 2018 - 10:00\n[…] nädalasse sattus ka see aeg, kui mu suur naistesandaalide tellimus lõpuks kohale jõudis. Kõik Tikki naiste sandaalid ja Tikki laste sandaalid said suurte kastidega Jürgeni töö juurde ja ma läksin sinna nendega […]


KIIRPÄRM VS AKTIIVNE KUIVPÄRM: MIS ON ERINEVUS? - TOIT\nPõhiline Toit Kiirpärm vs aktiivne kuivpärm: mis on erinevus?\nKiirpärm vs aktiivne kuivpärm: mis on erinevus?\nKoduküpsetajatel on pärmiliikide osas rohkem kui kunagi varem: Kuigi maalähedane leib, nagu juuretis, vajab paar supilusikatäit looduslikust pärmist pärmist kasvatatud elusat lina või starterit, on enamik lihtsate hapendatud tainade, näiteks kaneelirullide või võileiva retseptid leib nõuab kuivpärmi. Selles mängus on kaks mängijat: aktiivne kuivpärm ja kiirpärm.\nkoššersool vs meresoola muundamine\nMis vahe on aktiivse kuivpärmi ja värske pärmi vahel?\nKas saate kiirpärmi asendada aktiivse kuivpärmiga?\nMis vahe on kiir- ja aktiivkuivpärmil?\nAktiivne kuivpärm on granuleeritud, veetustatud pulber, mida kasutatakse paljudes küpsetusvormides. Kõige tavalisem pärm, mida toidupoodidest leiate, on aktiivse kuivpärmi üksikud pakendid või klaaspurgid. Kaubanduslik aktiivne kuivpärm valmistatakse metspärmide lisamisel melassile ja tärklisele, kultiveerides ja pidevalt steriliseerides saadud pärmimuda, mis seejärel kuivatatakse ja granuleeritakse. See protsess peatab aktiivsed pärmirakud kääritamise keskel. Leiva valmistamise esimeste etappide masskääritamise alustamiseks peavad pagarid need uinuva pärmi peened graanulid lisama sooja vedelikku koos väikese suhkrukogusega ja laskma sellel õitseda. Pärmirakud tarbivad suhkrut ja muundavad selle seejärel alkoholiks ja süsinikdioksiidiks, mille tulemuseks on vahutav ja aromaatne segu. See rehüdratsioon on osa korrosiooniprotsessist.\nAktiivsel kuivpärmil ja värskel pärmil on üks peamine erinevus: säilivusaeg. Värsket pärmi, tuntud ka kui koogipärmi, müüakse pehmete kokkusurutud kookidena, mida tavaliselt hoitakse piimatööstuses. Tänu niiskusesisaldusele (umbes 70%) on värske pärmi säilivusaeg külmkapis hoides umbes kaks nädalat ning enne kasutamist tuleb see purustada ja tõsta väga leiges, leiges vees. Nende vahel valimine on isiklik eelistus. Mõned pagarid eelistavad peene erinevuse saamiseks värsket pärmi kuivaks, kuid teised peavad seda eristamatuks.\nKiirpärm on kiire toimega pärm, mida müüakse mitmesuguste nimetuste all, näiteks kiiret tõusu pärm, leivamasina pärm või kiiresti tõusev pärm. Kiirpärm läbib sama kultiveerimis- ja kuivatamisprotsessi kui aktiivne kuivpärm, välja arvatud see, et see jahvatatakse enne pakkimist veelgi peenemateks graanuliteks, kaotades vajaduse seda enne kasutamist vees lahustada. Kiiret pärmi toodetakse aeg-ajalt koos täiendavate ensüümidega nagu askorbiinhape, tuntud ka kui tainapalsam, et kiirendada protsessi.\nkuidas riietes värve kombineerida\nAktiivset ja kuivpärmi saate kasutada asendustena, ehkki sellest tulenevad tõusuajad võivad veidi erineda. Vahe kompenseerimiseks lisage täiendav 15 minutit tõusuaega, kui kasutate aktiivpärmi nõudvas retseptis aktiivset kuivpärmi. Kiirpärmi kasutamisel aktiivse kuivpärmi asemel võite rehüdreerimisetapi vahele jätta.\nKiir- ja aktiivkuivpärm on põhimõtteliselt sama koostisosa, vaid veidi erinevates vormides ja rakendustes. Peaksite hoidma mõlema pärmi tüüpi suletud pakendeid toatemperatuuril ja osaliselt kasutatud pakendeid hoidma õhukindlas pakendis külmkapis. Nende kahe peamised erinevused on:\nAktiivne pärm vajab rehüdratsiooni . Kiirpärmi võib segada otse kuivainetesse, aktiivne kuivpärm tuleb aga kõigepealt lahustada ja vees niisutada.\nKiirpärm vajab kerkimiseks vähem aega . Kuna kiirpärm on peenema tekstuuriga kui aktiivne kuivpärm, on kohe pärast sõtkumist võimalik esialgne kerkimisaeg vahele jätta ja vormileivad vormida. Aktiivse kuivpärmiga valmistatud leivad vajavad pikemat kerkimisaega, et pärm saaks tainast läbi töötada.\nmis vahe on makroonil ja makroonil\nkuidas taimedelt hallitust eemaldada\nmillal saab seadust või teooriat muuta\nkuidas süvikust virsikupuu kasvatada\nmitu lehekülge peatükis\ntõhus ekspansiivne eelarvepoliitika


Lisandmoodulid Outlook.com või Outlooki veebirakenduse kaudu - Office'i tugi\nLisandmoodulid Outlook.com või Outlooki veebirakenduse kaudu\nRakenduskoht: Office ärikasutajale Office 365 Small Business Outlooki veebirakendus Office 365 Businessi jaoks Outlook.com Rohkem... Vähem\nMärkus. : Outlooki veebirakendusse saate sisse logida mis tahes Microsofti kontoga (sh meilikontod, mille lõpus on @outlook.com, @live.com, @hotmail.com või @msn.com) ning Office 365 töö- või koolikontoga.\nSee artikkel aitab teil rohkem teada, kuidas lisandmoodulid toimivad Outlooki veebirakendus, mis asub veebisaidil Outlook.com.\nMiks ma näen oma sisendkaustas Outlooki lisandmooduleid?\nMicrosoft on teinud koostööd mitme juhtiva ettevõttega lisandmoodulite loomiseks, mis aitavad teil teha tööd otse sisendkaustas. Outlook.com’i lisandmoodulid on programmid või utiliidid, mis aitavad teil sõnumite koostamise ajal tööülesandeid automatiseerida.\nLisandmoodulid on vaikimisi keelatud. Nende kasutamiseks peate nõustuma nende lubamisega. Isegi pärast aktiveerimist saab neid käitada siis, kui koputate või klõpsate lisandmoodulit. Enamikel lisandmoodulitel on juurdepääs ainult meilisõnumis sisalduvatele andmetele, millega töötate.\n Mõned lisandmoodulid on mõeldud töötamiseks ainult Outlook.com’is. Lisandmooduli saate panna toimina versioonis Outlook 2013 või hilisem, kui installite selle otse Office’i poest. \nMicrosoft valideerib kõik lisandmoodulid (sh Office’i poest installitud lisandmoodulid). Lisateabe saamiseks lugege privaatsusavaldust ja lisandmooduli nõusoleku vormil asuvat tingimuste jaotist.\nLisateavet lisandmoodulite kasutamise kohta leiate teemast Outlooki veebirakenduses minirakenduste kasutamine.\nKuidas lubada või keelata lisandmooduleid?\nSaate lubada või keelata lisandmoodulid igal ajal Halda lisandmooduleid, avades klõpsake sätete menüü . Samuti saate installida Office'i poeveel lisandmooduleid.\nOutlook tuvastab, kas lisandmoodul on taotlenud teie meilisõnumis sisalduvaid märksõnu ja olemeid (nt koosolekusoovitusi või aadresse) ja joonib need alla. Võtke arvesse, et Microsoft kaitseb alati teie privaatsust ning ei püüa teie sõnumit lugeda või sellest aru saada. Isegi kui teile kuvatakse allajoonitud tekst, ei saadeta lisandmoodulile mingit teavet.\nLisandmoodul võib andmeid saata ainult oma teenusesse, kuid seda ainult teie soovitud ülesande lõpule viimiseks. Näiteks võib Bingi kaartide lisandmoodul saata teie taotletud asukoha otsimiseks teabe Bingi võrguteenusesse. Kõik lisandmoodulid peavad vastama privaatsuspoliitikale ja Microsofti standarditele. Lisateabe saamiseks lugege privaatsusavaldust.\nAvage Office’i pood ja otsige sealt otsitav lisandmoodul. Seejärel valige teabe (nt ülevaade, nõuded, hinnangud ja arvustused) saamiseks lisandmoodul.


Paljasjalgne laulik, kes unustab oma kontserdid\nKui Te juhtusite kuulma Eivørit eelmisel aastal Jazzkaarel või Linnahallis Aasta Loodusfoto üritusel, võite aru saada, miks ma nii kihevile läksin kuuldes, et Eivør tuleb suvel Muhu Juu Jääb festivalile. Väga hea uudis! Selline laulja! See uudis pani ka loodusmees Hendrik Relve sumisema – panime pead kokku ja arutasime seda Eivøri asja – et kuidas on nii, et Eestis esines fääri tüdruk ürgsete lauludega, aga tema plaatidelt sellist muusikat ei leia. Netis leidub küll Eivøri plaate, aga hoopis kantri ja bigbändi muusikaga – üldse ei saa aru.\nPärast Muhu kontserti küsisime Eivørilt – ta andis vastuse ning veel rohkemgi – saime teada Fääri lauljate saladuse! Jutuajamine toimus vana kiriku ukseorvas, väljas tibutas.\nEivør, kui Sinu laule kuulan, tekib hinges sõnulseletamatu igatsus millegi täiusliku järele, just nagu elaksin praegu valesti, poolikult. Kas see muusikajõud on Fääri saarte lauludele omane?\n(Naeratab.) Ma laulan omakirjutatud laule. Tänasel kontserdil olid seda kõik peale ühe.\nNeed kõlavad ehedalt nagu rahvalaulud. Küsin siis nii – kas nad on sarnased fääri traditsioonilisele muusikale?\nMeil on olemas traditsiooniline muusika, aga ainult lauluhäälele! Meie saarel polnud ühtegi instrumenti, alles ligi viiskümmend või kuuskümmend aastat tagasi tuli esimene pill.\nFääri saared olid kaua väga isoleeritud paik.\nMis see esimene pill siis oli, kas viiul?\nEi, orel. Kiriku jaoks.\nMeie fääri muusika põhines selle ajani vokaalil, lisahelisid tehti näiteks jalgadega – trampides vastu maad. Traditsiooniline muusika inspireerib mind väga. No nüüd on selge, miks Eivøri hääl suudab lauldes sosistada, anuda, süüdistada, nutta, hellitada – kui pärined kohast, kus muusikat saab teha hääle ja kehaga, pead suutma need kasinad vahendid muuta ülimalt väljendusrikkaks. See on fääri laulutraditsiooni saladus.\nMinu ideed tulevadki minu rahvast ja juurtest Fääridel. Kui loon muusikat, meeldib mulle viibida looduses, mägedes või mere ääres.\nAga mulle meeldib miksida ka muude maade muusikat Fääri saarte omaga. Olen muusikuna väga avatud. Nojah, see kantriplaat…\nKui nägin sind aasta tagasi Linnahallis…\nAasta Loodusfoto üritusel.\nKas ma laulsin seal? Hendrik Relve täpsustab: Esinesid seal koos Villu Veskiga.\nTeate, ma ei mäleta tihti pärast kontserdist mitte midagi, kandun muusikas nii kaugele ära…\nTahtsin öelda, et Sinu plaatidelt sellist muusikat ei leia – nagu Sa siin Eestis esitad. Kas musitseerimine koos Villu Veskiga on andnud Sulle inspiratsiooni teha midagi uut?\nKõik minu plaadid on tõesti väga erinevad. Villult saan väga palju ideid. Ma kohtasin Villut umbes viis aasta tagasi, ta mängis ansambliga Yggdrasil, esinesin külalisena. On väga tore teda kuulata, ta teeb põnevaid helisid, ja see, kuidas ta mängib, on eriline.\nKuidas õppisid oma häält valitsema?\nOlen laulnud väikesest peale, aga käisin ka Islandi ooperikoolis.\nOlen nimelt väga uudishimulik, mulle meeldib õppida uusi asju iga päev. Minu põhiline lauluõpetaja on aga loodus ja elu. Parim praktika on teha seda, mida tunned, mis on hinges sees. Ma ei usu, et kool õpetab sind olema muusik, ta õpetab vaid tehnikat. Õppida saab vaid sellistelt muusikutelt nagu Villu näiteks.\nKus sa harjutad?\nDushi all, jalutades. Ma loon helisid, sest ma ei saa sinna midagi parata – ma armastan muusikat, see on suurim tuli mu sees. Tahan seda teha kogu aeg.\nKas praegu elad linnas?\nJah, Kopenhaagenis. Muusika on midagi, mis on su sees, võin elada ükskõik kus, sel pole tähtsust. Tähtis on, mida sa sees tunned. Aeg-ajalt on vaja aga käia Fääri saartel.\nÜks Sinu laul oli pühendatud Su väikestele õdedele?\nNemad elavad Fääridel, mina elan Taanis. Külastan perekonda nii tihti kui saan, igatsen neid. Vahel ei näe neid aga kolm-neli kuud. See teeb küll kurvaks, aga … see annab inspiratsiooni, et kirjutada laul! Muusika ongi nagu üks tunne, kirjutan laule, et saada oma ajust välja painavaid mõtteid ja emotsioone. See on mulle kui teraapia – kirjutada muusikat.\nOleme praegu Muhu saarel. Kas Sinu kodusaar on väga erinev?\nSiin on puud. Meil on mäed, aga pole puid. Mulle meeldib olla saartel, meeldivad sealsed inimesed, nad on soojad ja head. Seda tundsin ka Muhusse tulles.\nKas tuled veel siia?\nJah, aga millal, ei tea.\nHendrik Relve: Ma loodan, et ühel päeval ilmub Sul ka sellise muusikaga plaat, nagu siin kuulsime. Haldjas laulmas.


PANGABUSSI KLIENT: "Vahel on siin pikk järjekord, aga täna sain ruttu asjad aetud," ütleb elvalane Helve. "Pangakontor oleks muidugi parem, aga olgu või pangabuss – peaasi, et ei peaks pangaasjade pärast Tartu sõitma." Foto: MARI LUUD\nMaarius Suviste, 17. juuni 2014 07:00\nPärast seda, kui Swedbank Elvas pangakontori kinni pani, käib linnas kord nädalas pangabuss. "Kindlasti on pangateenuse kättesaadavuse kvaliteet halvenenud. Inimesed peavad lageda taeva all ootama järjekorras," ütleb linnapea.\nLigi 6000 elanikuga Elva linn on üks paljudest kohtadest, kus pärast Swedbanki kontori sulgemist hakkas käima pangabuss. Pangandushiid pani väikelinnas kontori kinni aasta eest suvel, põhjus nagu ikka: klientide vähenev aktiivsus.\nNüüd peatub Swedbanki liikuv pangakontor Elva linnas igal esmaspäeval, kohal on kella 8–12. Kui pangabussipäev juhtub olema punasel pühal, nagu järgmise nädala esmaspäeval, tuleb ratastel pangakontorit oodata ülejärgmise nädala esmaspäevani.\n"Kindlasti on pangateenuse kättesaadavuse kvaliteet halvenenud. Pangabuss käib üks kord nädalas. Inimesed peavad lageda taeva all ootama järjekorras," ütleb Elva linnapea Toomas Järveoja. See, mida kliendid Elva linnas pangabussist arvavad, tuli jutuks ka eile pangabussi ukse taga seistes.\nSwedbanki pangabusside asemel hakkavad maapiirkondades sularaha väljastama kohalikud kauplused (14)\nEesti uudised 1. oktoober 2015 18:01\nElva linna prioriteedid: valgustus või lillepeenrad? (7)\nEesti uudised 26. juuli 2014 10:00\nEesti uudised 11. juuli 2014 07:00\nelementaarne riigi, tarbijakaitse roll kõigi kodanike õiguste kaitseks 18. juuni 2014 13:38\nkui pank saab kõigi kodanike raha oma valdusse ilma ootamiseta ja ei maksa nende rahade omamise eest arvetel kliendile mitte midagi, siis ei peaks ta takistama kliendil oma raha kasutamist mõistlikul moel,st raha omanikule sobival ajal ja kohas. igal kodanikul ei ole kohustust omada arvutit ja internetti. et arveid maksta, peab ta omama võimalust kasutada töökorras korralikku sisse-välja makseautomaati või pangakontorit. igal kodanikul, eriti pensionäril, ei pea ja ei pruugi olla ligipääsu elektroonilistele kanalitele kas puuduliku infrastruktuuri või vähese materiaalse kindlustatuse tõttu. siin peaks siiski vaatama küllalt suure osa eesti elanike väga madalat elatustaset ja äraelamist mittevõimaldavat vanaduspensioni ja sotsiaaltoetusi.\npm 18. juuni 2014 12:47\ntalvel -30ga saab üsna lõbus olema.