VIDEO | „PUUDUTA MIND“ 61. SAADE | Veedatar Alexis Varnum aitab sul leida endale ideaalse maailma ja alustada oma võluliikumist | Õhtuleht\nVaata saadet „Puuduta mind“ igal neljapäeval kl 18 ÕL veebist ja FBst ning kl 22.15 TTV kanalil ja kordusena reede hommikul kl 10.55\nNüüd on võimalik kõiki saateid kuulata ja alla laadida ka Soundcloud'ist.\nVIDEO | „PUUDUTA MIND“ 61. SAADE | Veedatar Alexis Varnum aitab sul leida endale ideaalse maailma ja alustada oma võluliikumist (27)\nAnu Saagim, 17. jaanuar 2019, 18:44\n"Puuduta mind" - Alexis Varnum; Anu Saagim; Sirje Presnal\nIgal nädalal kostitame sind põneva veebisaatega „Puuduta mind“, kus külalisteks on nõiad, šamaanid, ravitsejad, ufoloogid, haldjad, elukunstnikud, teadlased, koolitajad, hüpnotisöörid ja paljud teised põnevad persoonid. Müstilistele teemadele spetsialiseerunud Õhtulehe ajakirjaniku Sirje Presnali ja Õhtulehe veebi loovjuhi Anu Saagimi 61. saate külalisteks on veedatar Alexis Varnum.\nValguseveedatar Alexis Vernum Martin Ahven\nVIDEO | „PUUDUTA MIND“ 60. SAADE | Vatsla vanapagan aitab oma patsiente haavatud tervendaja meetodiga (18)\n10. jaanuar 2019, 23:34\n„Puuduta mind“ 61. saate külaline on teejuht-veedatar Alexis Varnum (3)\n10. jaanuar 2019, 10:05\nVIDEO | „PUUDUTA MIND“ 59. SAADE | Astroloog Taimi Uuesoo tutvustab meile 13. tähtkuju – Maokandjat (21)\n4. jaanuar 2019, 18:24\nVIDEO | „Puuduta mind!“ 49. saade | 12 asja mida sa koolis ei õppinud, kuid peaksid ilmtingimata teadma (2)\nMiks võiks veedatar olla sullegi teejuhiks?\nAastaajaliselt hämaratel ning hingeliselt ja vaimselt ülikiirete muutustega hirmutavatel aegadel kostab pea kõigil meil 21.sajandi tavamürast üle soov teada oma Teed, tunda iseennast ja kohtuda oma teejuhtide-juhendajatega nii nähtavast kui nähtamatust ilmast.\nElame vastavalt sellele, kui pikk teekond on läbitud, erinevatel vibatsioonilistel korrustel ning igal tasemel on arvukalt juhendajaid-hoidjaid-tõlgendajaid. Sel malelaual on nii valged, kui mustad nupud. Osa teeb oma igapäevast erialatööd mõnes asutuses, mida kuidagi spirituaalsusega ei seostata. Osa - enamasti küpsemas eas - on täielikult kaasteeliste abistamisele pühendunud.\nTeadjatarid kinnitavad üksmeelselt, et iga arenguhuviline leiab päris kindlasti oma rajanäitaja. Iga avaneja peab ise järjekindlalt ja teadlikult endaga tööd tegema. Selleks on ülioluline võimalikult sageli teleri ja nutiekraanide asemel tähistaevast silmitseda, infomüra ja peasisene vadin peatada ning oma tegeliku minaga teadlikult ühendusse jõuda.\n„Juba aastate eest jõudis minuni teadmine, et mõistan üht võõrast keelt - oskan selles kirjutada, aga tõlkida mitte. Minu õpetajad on tänaseks kinnitanud, et see on valguse keel,“ kinnitab Alexis Varnum (52), kes teab, et on Maale kehastunud teisi inimesi aitama.\n„Olen palju õppinud, et maailma asjade käiku ja inimesi mõista, ennast täiendanud loengutel, ajurveeda ja alternatiivpsühholoogiaga tegelnud ja ka haiguste mentaalseid põhjusi õppinud. Nüüdseks pean loenguid, samuti käib palju inimesi ka mu vastuvõttudel – kanaldan informatsiooni, mis jõuab minuni piltide ja teadmistena. Kõik hea, mis mu elus teistega jagamiseks on, see on saavutatud suure töö ja enesedistsipliiniga.“\nIgahommikune motivatsioonisõnum Alexiselt\nVIDEO | „Puuduta mind!“ 48. saade | Ingliterapeut Terje Möldri: inglid saavad sind aidata igas eluvaldkonnas (37)\nMereväelase tütar Alexis Varnum postitab igal hommikul sotsiaalmeediasse isalt päritud kohusetundega selle päeva sõnumeid, mille olulisimaks osaks peab afirmatsioone ehk sõnastatud tellimusi kosmilisest kataloogist.\n„Ma tean juba aastaid oma kogemustest, et need kinnitused toimivad. Olen terve ja edukas, mul on piisavalt kõike ning minu küllus teenib juurde uut küllust. Lisaks iga konkreetse päeva täpsem positiivne loits. See töötab,“ kinnitab Alexis.\nTervendaja-teejuhi ema on eestlanna, isa oli ukrainlane – paar õppis ühiseks keeleks vene keele. „Oleksin tahtnud tüdrukuna eesti kooli minna, aga isa militaarse ameti tõttu rändasime mööda Venemaad, seega sain siiski ema-isa-ühiskeelse hariduse. Samas ei lõhutud tänu nõukogude ajale minu sünniomaseid spirituaalseid võimeid ära. Tänases interneti-nutiseadmete globaliseerumises ja kombinaatkoolides tasalülitatakse noored ühisväljas palju hullemini ära kui „meie ajal“. Meie võisime oma teistmoodi tajudest vaikida ja salamisi ikka iseendaks jääda.\nMinu nooruses olnud sõbrad hoiatasid, et kui ma oma suhtlemisest nähtamatu maailmaga räägin, tuleb must auto. Hiljem on mu ema olnud mures, kuidas ma teejuhina teenides tulevikus pensioni saama hakkan. Ehkki mul pole ametlikku töökohta, käin siiski end ema talus puhkamas ja laadimas. Ja kui mul on puhkus või nädalavahetus koos mehe ja meie kahe koeraga, siis ma puhkan, nagu kõik inimesed. Siis ma ei kanalda ega kirjuta, ei tervenda ega nõusta. Teen seda ainult siis, kui keegi saab tulla vastuvõtule üksnes nädalavahetusel või on tõesti hädaolukord.\nKuidas sündis veedatar Alexis?\nMinu eraklik lapsepõlv tõi nii ammu, kui üldse ennast mäletan, mu kõrvale vaimolendi Aleksi. Tal oli mu unenäos ruuduline särk, naljakad vuntsid – minu Karlsson! Ta on mind ustavalt saatnud kogu lapsepõlve. Temast tulenevalt ka minu veedatari nimi Alexis.\nPärast minu sündi elasime Meriväljal ja kui olin 7-aastane, kolisime Piritale. Seal suhtlesin pikalt loodusega ja taimedega, käisin väikeses, turvalises ja rahulikus Pirita koolis. Kuna ema ja isa töötasid palju, olin sageli omaette ja mängisin isemeisterdatud nukkudega.\nPärast seda, kui vanematega isa militaarameti tõttu Põhjas elasime, olin ülirõõmus Tallinnasse, oma sünnikohta tagasi pääsedes. Siin, armastatud maal mõistsin juba lapsepõlves, et maailm pole üksnes selline, nagu näeme. See on laiem, täis saladusi ja imesid. Muinasjutte armastasin siis ja armastan tänagi. Lugesin palju kummalisi asju kosmosest, mida ka nägin, aga ei osanud siis veel seletada.\nVõimed avanesid minus täielikult 14-aastasena, kui joonistasin esimesed hingepildid. Kui teine tütar oli sündinud, hakkasin lisaks kanaldama ja joonistasin oma esimesed kanaldamise kaardid. Hariliku pliiatsiga joonistatud komplekt kadus kolimiste käigus ära ja ilmus kuus aastat tagasi ootamatult uuesti välja. See oli märk selleks, et luua uued kaardid, mille nimetus on kallatid ehk info lugemise maatriksid. Tuli ka ootamatu teadmine, et ma pean lugema raamatut „Valguse rüütel ehk kvantsõdalane“. See sünkroonsus oli Võti.\nTöötasin esimesi kaarte joonistades sekretärina ja endale seda päriselt teadvustamata tervendasin kõiki, kes mind ümbritsesid. Seejärel töötasin aastaid sotsiaaltöötajana erinevates projektides. Mul on pisipeda kesk-eriharidus. Töötamise jätkamiseks nõudis ministeerium uute seaduste järgi kõrgharidust.\nTänu oma võimetele jõudsin otsusele, et tagasi ülikooli mineku asemel asun oma Teele, kuna ka tähtajaline leping hakkas lõpule jõudma. Töö sotsiaaltöötajana oli raske, kliendid olid narkosõltlased. Mõistan, et joomine ja muud sõltuvused tulenevad muutuste kartusest, oma missiooni, elurõõmu ja õnne kaotamisest.\nAbivahendiks on mul praegu uued kaardid, mille endale ise joonistasin ja mis põrkasid alguses vastu mu Ego. Enesedistsipliin, iga päev tegutsemine, suhtlemine inimestega, kirjutamine, mantrate kuulamine, enesetäiendamine ja arendamine vaigistasid Ego. Minu ja kaartide vahel tekkis usaldus ja koostöö, ning siis tekkis senisele 54 kaardile lisaks veel üks.\nOlen täheldanud, et perioodide ja lainete kaupa tõmbavad kõik eravastuvõtudele tulijad ühe ja sama kaardi. Asjad on õhus – kiirelt muutuvad puhastuse protsessid, globaalsed muudatused – ja see transformatsioon veel kestab. Ja mõnel juhul lendavad kaardid käest, kui keegi on nähtamatutele toetajatele väga vastukarva või kaardid ei soovi inimesega töötada, kuna informatsioon on talle suletud.\nVõtan neid tõrkeid sama tõsiselt, kui mõne päeva sisetunnet täna-ei-kanalda-ei-kirjuta-ei-tervenda-ei-vasta. Samas ka Kuu kuu sees on olemas päevad, millal ei tohi kaartidega töötada.\nKüllus tuleb siis, kui inimene usaldab ennast ja tunneb , et on oma kohal ja teeb õiget asja, on endas kindel. Siis puuduvad takistused, kõik toimub kiirelt ja õigel ajal, kõik nagu tuleb iseenesest ja kõik teed ja võimalused on avatud. Võta ja tee ning tegevust jätkub. Tuleb osata hoida tasakaalus vaimset ja materiaalset, vahest kiirelt reageerida, pidevalt ennast täiendada, osata analüüsida tehtud tööd ja tulemusi, suhelda inimestega, vastata abipalvetele ja kirjadele.\nMillised on muutumise imed?\nInimesed, kes kaks kuud kolm korda päevas endaga töötada suudavad, hakkavad muutused sündima kolmandal kuul. „Valmis“ ei saa keegi meist kunagi. Aga rõõmustada tuleb ka selle üle, kui õigel hetkel õige tramm meid vajalikku peatusse viib. Iga päev juhtuvad väikesed imed ja kui seda mõistad, siis tuleb ka kindel arusaam, et elu on kerge. Tuleb osata ennast ja oma elu usaldada.\nMugavusstsoon meid ei arenda, sest inimene vajab impulssi. Teised inimesed, reisid, sündmused, energia muutmine - just need tõukavad meid muutumisse ja tõstavad. Mustrimuutmine võib toimuda ka läbi sotsiaalmeedia. Kui esitan headele inimestele näiteks küsimuse nende kogemuste kohta astraalmaailma, unenägude või teiste tsivilisatsioonide vaimolenditega, vallandub võimas vastustesadu. Energia läheb liikuma. Inimesed soovivad oma kogemusi jagada.\nSuhelda soovijaid on palju. Kuidas sa jaksad?\nLõpetan suhtlemise FBs õhtul peale kella kuut. Olen väsinud peale päevaseid viisite, õhtul inimesed on rohkem väsinud-vintis-tühjad ja on ka negatiivsetes mõtetes. Vene keelest eesti keelde tulnud tarkus, et hommik on õhtust targem, on siin abiks. Enamasti on õhtused ahastajad hommikuks iseenda seest lahenduse leidnud. Kuid kui asi on tõsine, siis kedagi ma hätta ei jätta. Üritan vastata kõikidele kirjadele.\nMa ise ka langetan otsuseid hommikuvärskena. Nii siis, kui keegi mulle oma portaali juures koostööd pakub, kui siis, kui kellegagi ühisväljas toimima otsustan hakata. Eriti ei loe ma õhtuti lammutavaid-kriitilisi kommentaare, mille pealetulek on sama paratamatu, kui malelaual leiduvate mustade-valgete malendite tasakaal.\nKuidas suhtub sinu tegemistesse perekond?\nOleme mehega 25 aastat koos olnud ja mu mees on mulle õpetanud, et mehed saavad naise kaudu kosmilist energiat ja arenevad seetõttu naistest aeglasemalt. Aga kui mees ei taha areneda, pole siiski mõtet tema järelvedamisega ennast pidurdada. Sa saad ulatada oma käe, kuid sa ei saa tema eest tööd ära teha. Tuleb olla paindlik, mõistlik ja kannatlik, sest meil kõigil on erinevad teadvuse tasemed.\nAustagem Suuri ja nähkem nende õõnestajaid läbi. Elizabeth on planetaarne kuninganna. Nii on ja nii jääb ka siis, kui ta kord lahkub.\nKeda häirib sinna kõrvale haibitav märter-Diana ikoon, saab alati on-off-nuppu kasutada.\nOn-off-nupp on olemas igas eluvaldkonnas – nii tele-raadiomüra tarbimisel, arvuti haldamisel, kui suhtlemispartnerite ja reisisihtide valikul.\nTele-raadio-sõnumite püüdmisel olgem tähelepanelik – mitte ükski reklaam ega muusikafraas ei jõua meie kõrvu juhuslikult.\nInternetist ja massimeediast meie koju voolanu teadmiseksvõtmise järel on vaja ruum ja oma Mina puhastada, et oma aju tema kasutamise asemel mitte kurnata.\nSama hoolikalt tuleb valida, keda oma koju laseme, isegi parimaidki teekaaslasi isiklikesse ruumidesse ei lasta – isiklik on isiklik.\nKes meie juurde jõudma peab, see jõuab. Olgu ühe või 11 kaupa – rahvas leiab oma.\nNõiatarid on teejuhid, kellest igaühe õla taga on tema Hoidjad.\nTeadjanaised-veedatarid pole inimesi korda remontivad mehhaanikud. Kes tahab terveneda, peab tööd tegema, mitte laiseldes end mööda mürisevaid viikende pudistama.\nKui peatame lärmi ja loba oma kõrvade vahel nn. Monkey mind – ahvimeel, siis tajume sisetunde järgi, kuidas end laadida, millistele maadele, milliste tsivilisatsioonihällide ligi hoida ja kellega lävida.\nSuhtes nähtamatu maailmaga on meist igaüks – meie ümber samas väljas on teised tsivilisatsioonid, vaimolendid ja energiad. Vaja vaid vahet teha, millisest maailmast meie kaaskond pärineb, kellega suhestuda, kelle eest end kaitsta.\nIgal sõnal, ka mõttes lausutul, on vägi. Sõnatud sarvik avab ukse alumistele. Väerahvas puhastab pidevalt välja neist mõradest ja teadmatusest kokku raiutud ustest, mida vandujad-ropendajad tekitavad.\nKõik me oleme tulnud arenema – osa kehastunuid ei tea seda, osa kardab muutustega kaasnevat uut ja joob-nargib vibratsioonitaset üha alla tagasi, et oleks nii, nagu on kogu aeg olnud. Kui hirm uue ees ei lase seda tunnistada ja loobuda, siis… seekord jääb nii.\nPahatihti ei märgata, kuidas end programmeeritakse ja voolamises olemise asemel stereotüüpide raamidesse vangi jäädakse – areng eeldab raamidest välja elamist-hingamist.\nÜmberhäälestumine ei käi läbi loba, vaid mõteteta, siin-ja-praegu kõrgema Mina arukusega.\nKuna tegelik Mina vaatab jäikadest mallidest välja, näeb ta ka seda, et illusoorselt ülistatud perering võib olla vägagi vägivaldne kooslus. Omamise-survestamise vahenditeks nii julmad sõnad, telekapult kui püüe muuta teist – ikka mõistagi tema heaks ja suunamiseks, selle asemel, et ise muutuda.\nIdeaalne pere- ja ühiskond kujutab endast vabade inimeste kõrvuti kulgemist, Omade ühinemist.\nErinevate parvede linnud on koostöös. Eestimaal on erinevate hingepilvede nõidade kogunemised-õppimised-laadimised, mille järel lennatakse tagasi oma raviruumidesse rahva teenistusse.\nVõib juhtuda nii. Veedatar tajub vestluspartneri haralist-programmeeritud mõttemüra ja hirmude-suletud kanaleid, mis blokeerivad ka elundite tegevuse ja lajatab ette hoiatamata käeservaga teekaaslasele abaluude vahele. Kumisev tou jääb kogu kehas mitmeteks päevadeks kumama – tiibade vahel aga on pikalt püsiv pipraplaastri tunne. Aitäh!\nPraegu me elame nagu kahe reaalsuse, kahe maailma kokkupuute punktis ja see teeb meie elu veelgi huvitavamaks. See protsess on juba huvitav sellega, et uus maailm ja reaalsus voolab vana maailma sisse. Praegu eksisteerib reaalsuses mitmekihilisus, mis on praegu fikseeritud meie maailmas ja toimub inimeste jagamine nende kihtide vahel.\nMe kõik elame aastas 2019, kuid juba erinevates reaalsuse kihtides ja seda paljud meist juba teadvustavad, tunnetavad ja näevad. Meil kõigil tekib praegu võimalus kasutada võimaluste akent ehk saab liikuda ühest reaalsuse kihist teisse.\nSa saad valida endale kõige optimaalsema reaalsuse kihi. Kõik on lihtne. Praegu peale kõikide varjutuste on nagu tekkinud koridor ehk unikaalne ruum ja sa saad muuta enda reaalsust. Sa saad valida endale ideaalse maailma, milles sa tahaksid elada. Alusta oma võluliikumist, sest praegu seda on kergem teha.\nSul on vaja vaid kindlaks määrata, millises maailmas sa tahaksid elada ja eksisteerida. Ja selleks imeliseks liikumiseks pead sa teadvustama, mis sind aitab sellel teel. See on nagu asjade pakkimine enne reisi. Näiteks sa tahad või sinu plaanides on õppida mängima klaverit või sa tahad õppida uut eriala või sa tahad olla mõnes asjas suur meister. Kujuta endale ette suurt reisikotti ja pane sinna kõik, mida sa tahad näha oma uues elus.\nSa saad panna sinna klaveri, meisterlikkust, uue eriala, raha, uued suhted, õnneliku elu – kõike, mida sa vajad. Sellised võlu reisikotid võivad endasse mahutada terved maailmad. See tehnika aitab sind liikuda Uue Elu suunas. Lisaks sa vaid vajad enesekindlust, julgust, harmooniat – ja vali endale paremat elu.\nKooskõlas enda Kõrgema MINAGA leiad kõige paremad arengu ja edasiliikumise võimalused ja sul vaid jääb jälgida ja tunda rõõmu selle üle, mis tuleb sinu ellu. Avanevad uued ja imelised võimalused , mida tasub kasutada! Ma soovin sul kergelt liikuda oma uude reaalsusesse, milles kõik on vaid sinu hüvanguks, külluseks ja arenguks, milles sa saad kasvada kui mitmemõõteline Valguse olend.\nEnergiad võivad olla lainelised: vahest neid võib tunda kui jahedaid laineid, kuid samas võid soovida ka rahu ja vaikust. Me läbime taas kohanemist tulevate energiatega, kuid võib olla me ei tunne seda oma kehaga nii aktiivselt kui varem. Praegu integreerime energiat. Kõik saadud kogemused on meile jumalik õnnistus.\nSinu tarkus juhib sind. Samas on võimalikud kerged peavalud ja võib-olla soov rohkem vett juua. Võib-olla kasvab ka söögiisu, sa võid tunda pidevat janu, väsimust, unetust, probleeme kaelaga ja peaga, heli kõrvades. Sa tunned nagu midagi sees pidevalt, kuid ei saa seda seisundit kirjeldada: nagu raskus ja tühjus, kuid samas sa tead, et algamas on midagi uut.\nVanad mustrid tahavad sind tagasi, kuid sina neid rohkem ei taha. See möödub. Hellita ennast, kuna energeetiline mõju on tõesti väga võimas.\nVõimalik, et ümbritsevad inimesed võivad tunda ennast ebamugavalt ja käituda ka vastavalt. Võivad olla tülid ja konfliktid – sa võid rohkem tunda vastupanu ja võitlust. Kõikidel võib olla ebamugav, seega ole targem ja kannatlikum. Kui maailma ebamugavus sind rohkem ei puuduta, ole tänulik sellele seisundile, see on sinu saavutus.\nPaljud inimesed võivad jääda justkui lõpetamata lugude vahele ja oleks kergem, kui need lood oleksid lõpetatud. Luba energiate integreerimise protsessil rahulikult liikuda. Küll aeg paneb kõik oma kohtadele. Ära kiirusta selguse saamisega.\nSinu teejuhid ja kaitseinglid on sinu kõrval ja armastavad sind nagu varem: Maal ja inimeste eludes toimuvates suurtes muudatustes osaleme me kõik, nii nähtavad kui nähtamatud.\nVaata saadet "Puuduta mind" igal neljapäeval kl 18 ÕL veebist ja FBst ning kl 22.15 TTV kanalil ja kordusena reede hommikul kl 10.55\nJuhan. 18. jaanuar 2019, 14:26\nToredad need rohelised, hävitame karusloomafarmid mida rahastavad farmerid ja annavad kasu, juba on koera -kassi farmid mida tuleb rahval ülal pidada ja mis kasu ei anna.\nJessauul 18. jaanuar 2019, 13:00\nSaagim?! Kui läksid poliitikasse siis pane aga siin heaga pood kinni ja mine kuhugi mujale kus võid ise-ennast puudutada!


Chat 24/7 - Page 2\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Laup Nov 30, 2013 9:38 pm\nMhmh, aega on, samas see kuu aega on hea, sest ehk tekivad mingid kasutajad vms juba ära, tehakse ankeedid vms. Juhul, kui rollimäng tööle läheb, ei alusta päris nullist vms ja on mugav ka.\nSamas, ega kui väga igav on ja veidi rohkem liikmeid on, võib RPG ise ka enne käima ära lükata pmst.\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Laup Nov 30, 2013 9:40 pm\nMa leitsin MK Cassandra üles ükskord tho. See oli tore. Aga siis tuli ta freaking bf ja ta kadus ära. See oli mingi aasta tagasi juba.\nNoh, saab näha keda ja kui palju.\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Laup Nov 30, 2013 9:42 pm\nSee, ma just mõtlesin, et võiks olla nii, nagu u 4-5 aastat tagasi, kui olid sellised foormid, nagu hpfannid jms aktiivsed, seal oli sitaks kõva rahvas, kõigil olid hullud ambitsioonid ja ideed jms jms. Nüüd on kik vast ülikoolides juba. Tho, sellel ajal olin ma u. kolmandas või neljandas klassis ja kõik, kes olid kuskil kuuendas kuni kaheksandas klassis tundusid haigelt kõvad mutid no.\nSiis üleüldse oli Harry Potter kuidagi nii uus teema vms, kõigile läks peale.\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Laup Nov 30, 2013 9:43 pm\nIn other news, kuidas teil tuvikestel koolis läheb?\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Laup Nov 30, 2013 9:46 pm\nÄra tahavad tappa. Toppisid kolmele olümpiaadile(ok ma olin ise nõus) ja vähemalt kaks eksamit ma pean ikkagi tegema.\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Laup Nov 30, 2013 9:48 pm\nMa olen nii palju puudunud ja kuidagi väga palju tegemata töid on, ehk tänu nendele on seis oioioii... Muidu on iseenesest hea, aga peab kiiresti töid hakkama vastama ja see saab olema pain in the ass. Otherways, mulle tuleb Jaanuaris Hollandist nädalaks vahetusõpilane ja üleüldse suht heale rahvale tulevad vahetusõpilased. Siis Märtsis, tripib ise ka nädalaks Hollandisse, seega kõik on perfecto.\nMeil kool tahab kooli enda eksamid teha tho, loovtööd ja muu jama on ka veel. Nali on see, et tahetakse panna vist valik vene keele ja keemia vahele. WOW, SUCH FUN, LOT FAILING.\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Laup Nov 30, 2013 9:50 pm\nMul on 16. juunil lõpetamine ja siis on ka need eksamid wtv. Ma vist võtan valikainena inglsekeele.\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Laup Nov 30, 2013 9:52 pm\nOot, aga uue õppekavaga Inglise keel kohustuslik pole juba? Või siis hakkab see kehtima alles järgmine aasta?\nJfc ma peaks loovtööga tegelema hakkama. Ja karjääri värgiga. Ja oma eluga. Hahaha fuck this shit ma imestan, et mul üldse neljad-viied on.\nSa lähed roosa ülikonnaga ikka lõpetamisele?\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Laup Nov 30, 2013 9:58 pm\nGümnaasiumis on kohustuslik. Ma olen üllatunud, et mul on matemaatiaks ainult neljad. Jah ma lähen.\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Laup Nov 30, 2013 10:02 pm\nMa ei suuda otsustada, mida ma süüagi tahan, seega ma ei imestaks, kui mind kuskil keskas tabaksid veel hullemad extencial crisis hood, kui praegu ja ma tuimalt poemüüaks hakkaksin. Not even kidding.\nHetkel paistab siiski, et kisub spoliitika ja IT poole, lol. Tahaks juurat õppida. Saaks advokaadiks või diplomaadiks. Nkn tänu noortevolikogule ja ühele Kiwanise klubile istun ma ikka nädalas paar tundi kuskil seminaridel ja teen täiskasvanutele näo, et ma saan nende kõigi keskel hästi aru.\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Laup Nov 30, 2013 10:05 pm\nKõik ametid on kuidagi nii igavad idk.\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Laup Nov 30, 2013 10:07 pm\nMina ootan jaanuarit sest siis tuleb Saskia Jaapanist tagasi! Ja siis lähen mina aasta ja poole pärast! Peaks hakkama sponsoreid otsima ja oma 8228 eurot koguma\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Laup Nov 30, 2013 10:08 pm\nSul on täiesti õigus, mõnda aega teed, on huvitav ja siis kisub kole üksluiseks kätte ära.\nMtea, läheks metsa ja sööks seeni, tripiks kuskil Adventure Landil ringi ja oleks rõõmus.\nDamn, see summa on päris korralik. Aga sa YFU, Rotary vms kaudu?\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Laup Nov 30, 2013 10:11 pm\nJah mind on juba yfu poolt välja valitud god valimispäev oli nii äge ja ma olin nii rõõmus kui ma sain posiitivse vastuse (sest mul oli sellel aastal matas üks veerand kaks) ja käisin oktoobris sponsorikoolitusel ja ma hakkan veebruaris kuskil hakkama otsima/tegutsema.\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Püh Dets 01, 2013 8:30 am\nOeh.Pean hakkama harjutama pikemate postide tegemist.\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Püh Dets 01, 2013 12:20 pm\nKas ma olen ainukene kes arvab, et 100 sõna on vähe?\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Püh Dets 01, 2013 12:54 pm\nKas ma olen ainuke kes ilmselt sõnu lugema hakata ei viitsi?\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Püh Dets 01, 2013 1:05 pm\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Püh Dets 01, 2013 7:09 pm\nPmst, õhtul kella kuueni magamine ja siiani arvutis istumine tundus iseenesest nagu hea idee, kui mul tuli meelde, et homseks on kunsti vaja joonistada kolm pilti. Ehh. Produktiivne öö on tulemas.\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Püh Dets 01, 2013 7:12 pm\nMu sõber magas ka kunagi kella kuueni. Yolo.\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Esm Dets 02, 2013 6:28 am\nHeh mul tuleb vist küll sõnu lugema hakata.\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Esm Dets 02, 2013 9:54 am\nHeya. Ma ei tea kas mul on mõtet sõnu lugeda. Ma võin tegelt vabalt 100 sõna kokku kirjutada kui ma soovin. See ei ole tegelt nii keeruline kui algul tundub tegelt.\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Esm Dets 02, 2013 12:15 pm\nMa nõustun sinuga, et see pole nii keeruline kui algul tundub.\nJa ma suutsin kehalises kukkuda korvpalli mängides ja saalipallis or wtv sain palliga vastu põlve ja nüüd nutan.\nPealkiri: Re: Chat 24/7 Esm Dets 02, 2013 12:28 pm\nNõustun. Lasin kehalise üle ja nüüd paneb public transportation täiega näkku


Soome terviseamet: koroona levib kiiresti kogu riigis - eestinen\nSoome terviseamet: koroona levib kiiresti kogu riigis\nUute COVID-19 juhtumite arv on Soomes viimase kuu jooksul iganädalaselt märkimisväärselt kasvanud. Haigusjuhtumite arv kasvab kiiresti ja testitud positiivsete proovide osakaal on jätkuvalt kasvanud. Enam kui pooltel uutest juhtudest jääb nakkuse allikas ebaselgeks.\nRavipiirkonnad andsid eelmisel, 40. nädalal oma üldise hinnangu epideemia olukorrale. Hinnangute kohaselt on olukord halvenenud viies piirkonnas. Need piirkonnad on Helsingi ja Uusimaa, Kanta-Häme, Pirkanmaa, Edela-Soome ja Lõuna-Pohjanmaa. Vaasa ravipiirkond on teatanud, et viirus on ulatusliku leviku faasis, edastab terviseamet.\nViiendik uutest nakatumistest on karantiinis olevatel inimestel\nEelmisel, 40. nädalal tuvastati umbes viiendik kõigist uutest juhtumitest karantiinis olnud isikutel. Kõige rohkem nakatumisi on saadud perekondades, töökohtadel, toidupoodides ja harrastustega tegelemise käigus. Nakatumised on muutunud arvukaks ka muudes era- ja vaba aja olukordades nagu siseturism ja erapeod, eriti tudengipeod.\nEelmisel, 40. nädalal teatati kogu Soomes kokku 149 massiliselt nakkusega kokkupuutest. Enam kui pooled neist toimusid haridusasutustes, lasteaedades või vaba aja tegevuste käigus ning umbes 10 protsenti söögikohtades, baarides ja ööklubides. Kuigi koolides, lasteaedades ja gümnaasiumides on toimunud suur hulk massilisi kokkupuuteid, on edasised nakatumised vähesed.\nÜha enam nakkuse allikaid jääb välja selgitamata\nEelmisel, 40. nädalal jäi nakatumise allikas ebaselgeks umbes 60 protsendil juhtudest. Enamik neist on Helsingi ja Uusimaa ravipiirkonnas (HUS), kus umbes 75 protsendil juhtudest jäi nakkusallikas tuvastamata. Üleriigilistest nakatumistest, kus nakkusallikas tuvastati, olid umbes 40 protsenti perekonnad või töökohad ja umbes 10–15 protsenti toiduettevõtted.\nKoroonaviiruse juhtude osakaal noorukite ja noorte täiskasvanute seas on nüüd suurem kui kevadel. 40. nädalal oli enam kui 70 protsenti avastatud nakatumistest alla 50-aastastel ja peaaegu pooled alla 30-aastastel.\nHinnanguline nakatumise kordaja on praegu 1,45–1,65 (tõenäosus 90 protsenti), mis on sama palju kui eelmisel nädalal.\nEelmisel, 40. nädalal olid valdavad nakatumised sisemaised. Ainult vähem kui 5 protsenti nakatumistest olid saadud välismaal ja need nakatumised pole Soomes eriti edasisi nakatumisi põhjustanud.\nViimasel jälgimisnädalal (40. nädal, 28. septembrist 4. oktoobrini) teatati nakkushaiguste registrisse 1013 uuest juhtumist, võrreldes varasema nädala 706-ga (39. nädal 21. septembrist 27. septembrini). Uute juhtumite esinemissagedus oli 18,3 juhtu 100 000 elaniku kohta, samal ajal kui eelmisel nädalal oli see näitaja 12,7. 40. nädalal suurenes haigestumus 12 ravipiirkonnas võrreldes eelmise nädalaga.\nJuhtumite koguarv kahe viimase jälgimisnädala jooksul (nädalad 39–40, 21.9. – 4.10) oli 1719 uut juhtumit, võrreldes kahe eelmise nädala 817-ga. Uute juhtumite esinemissagedus oli 31,0 juhtu 100 000 elaniku kohta ja eelneval kahenädalasel perioodil 14.7.\nPraegu on laborite testimisvõimekus umbes 20 000 proovi päevas. Koroonaviiruse testimist on rahvaarvu arvestades palju, kuigi testide arv on veidi vähenenud. 40. nädalal analüüsiti iga päev 9000–13 000 koronaviiruse testi. COVID-19 positiivsete juhtumite osakaal testitud proovides on kasvanud juba kuu aega: 40. nädalal oli see 1,4 protsdenti.\nSoomes tervikuna oli 7. oktoobril 2020nakatumise juhtumeid kokku 11 049. Koroonasurmasid on registreeritud 346. Hinnanguliselt on umbes 8500 koroonapatsienti tervenenud, mis on umbes 75 protsenti tuvastatud nakatumistest.\nEile, 7. oktoobril 2020 oli haiglaravil kokku 31 patsienti, kellest viis olid intensiivravil. Sotsiaal- ja terviseministeeriumi ning terviseameti iganädalases epideemia aruandes sisalduv taustteave põhineb kõigi Soome ravipiirkondade ja Helsingi linna edastatud infol. Andmed sisaldavad taustaandmeid umbes 1100 juhtumi kohta 40. nädalal.\nVärskeima aruande, samuti varasemad aruanded leiab terviseameti veebisaidilt.\n17. jaanuar 2022, 07:16\n7:04:46 Rovaniemi vahingontorjunta: pieni\n7:02:35 Parainen vahingontorjunta: pieni\n7:00:33 Kangasala tieliikenneonnettomuus: pieni\n6:51:31 Parainen vesiliikenneonnettomuus: pieni


- Penn Jillette kaalulangus Presto\nPenn Jillette kaalulangus Presto.\nSeda on lihtne mõista ja see on suhteliselt taskukohane. Äärmiselt piirav Kartulidieet võib olla üks kõige piiravamaid dieete seal. Mulle meeldib mõte, et õudus ja hirm on tervise ja elu tähistamine. Ma arvan, et mul on sellest lask. Rääkides, uuri välja 26 asja, mida peate teadma enne munakarbi ostmist kohe!\nheart attack Archives - lehekülg 2 kohta 3 - Capital Kardioloogia Associates\nTea sümptomid vähendada oma insuldi riski. September on National kodade virvendus Teadlikkuse Kuu. Kui oled nagu enamik ameeriklasi, sul pole aimugi, mida kodade virvendus on või kuidas selgitada seda. See kuu, Capital Cardiology Associates püüab pealinna piirkonda harida kõige levinuma südametegevuse häirete tüübi osas, mis mõjutab rohkem kui 3 miljonit inimest Ameerika Ühendriigid: kodade virvendus.\nLance Sullenbergerpardal sertifitseeritud kardioloog Capital Kardioloogia Associates. Näiteid südameklapi probleemi hulka kitsas või lekib klapi, või klapi remondiks või asendamiseks.\nSüdamehaiguste arhiiv - lehekülg 6 kohta 9 - Capital Kardioloogia Associates\nKartuli dieedi ülevaade: kas see töötab kaalulangusena? | Toit | May\nPenn Jillette kaalulangus Presto virvendusarütmiaga on kõige levinum AFib. Kuigi ravivõimalusi võib olla erinev Mittevalvulaarse ja kodade virvendusarütmiaga, mõju haiguse on sageli samad.\nAFib komplektid ahelreaktsiooni: su süda ei ole peksmine tavaliselt mis põhjustab vere liikumise peatamiseks või voolav hästi, suurendada oma südamepuudulikkuse riski. Kuna vere ei väljapumbatav sobivalt normaalselt, see on lihtsam vereliblede kokku hoidma ja tombukesteks mis võib suurendada riski südamepuudulikkus, südameatakk, või insult, kui nad reisivad teise osa oma keha ja katkestas verevarustus ajus.\nAFib on mitmeid põhjuseid: südamehaigus, kõrge vererõhk, südame defekte alates sünnist, Uneapnoe, teatud ravimid, raske alkoholi või kofeiini tarbimine, uimastitarbimise ja suitsetamine. Kui teil on perekonnas esinenud südamehaigus, südameatakk, või insult olete suurem risk kodade virvenduse.\nAFib diagnostika dr. Neid tulistamisel kobaras Penn Jillette kaalulangus Presto signaalideks alumisse kambrisse, mis juhib impulsi.\nAlumine kambrite seejärel alustada lööb ebaregulaarselt. Esimene oleks elektrokardiogramm EKG. Ajal EKG elektroodid paigaldatakse rinnus, relvad, ja jalad tuvastada elektrilise lained oma südames marki.\nTavaliselt kulub umbes viis kuni kümme minutit, et lõpetada test. Leidub erilist meditsiinilise diagnostika seadmed, mis võib teie arst on teile kandma salvestada südametegevust.\nSõltumata sellest, kas olete seotud mõne konkreetse looga või mitte, võib inspireerida teadmine, et on nii palju inimesi, kes oma kehakaaluga võitlevad. Mis puutub kaalulangetamise lugudesse, mis on kahtluse alla seatud - kas Kim Kardashian tõesti kaotada kogu see kaal ilma Photoshopi abita? Ja isegi kui te oma kehakaaluga ei vaeva, arvame, et vähemalt lõbustab teid laulja, kes väidab, et sööb päevas vaid kahte toitu, või koomik, kes langes 18 kilo ainult kartulidieedile. Kumbki neist pole täpselt meie nimekirjas 50 parimat kaalulangetamise näpunäidet!\nKui on muutused rütmi näeme seda. See on pikema südameseire esimene samm, mida kasutame.\nTüüpiliselt aastaselt 65, Täiskasvanute on suurem risk südame rütmihäirete, kuigi paljud AFib juhud on diagnoositud noorem elus, mõned noortele kui 40 aastat vana. Kui me näeme patsiendi AFib, peame otsustama, kas selle patsiendi insuldirisk väärib verd vedeldavate ravimite kasutamist, mõned, mida sa näed reklaamitakse televisioonis.\nSullenberger kirjeldab meeletuid või südamepekslemist, kogevad mõned patsiendid kihav või tunne nagu nende süda on vahele lööma.\nToitumise kvaliteet: 2. See võib aidata teil kaalust alla võtta, kuid on äärmiselt piirav, puuduvad teatud toitained ja see võib põhjustada ebatervislikku toitumist. Mis on kartulidieet?\nTeised tavalised sümptomid on õhupuudus, pearinglus või uimasus, ja väsimus. Kui teil tekivad need sümptomid, pöörduge koheselt arsti poole. See on põhjus, miks september on määratud National kodade virvendus Teadlikkuse Kuu. Südamehaigust vaadeldakse sageli kui seisundit, mis juhtub vanemate täiskasvanute või eakatega.\nSee ei ole nii. A avaldatud uuringu European Heart Journal näitab, kuidas kodade virvendus edenedes ajas. Täiskasvanutel alla 50, teatud elustiiliteguritega nagu alkoholi tarbimine ja suitsetamine võivad vallandada AFib episood lisaks hüpertensiooni, hüpertüreoosist, või südameklapirikked.\nArst määrab ravi, mis keskendub elustiili muutusi ja teraapiaid, et vältida vere hüübimist, südamepuudulikkus, ja insult.


Dresdner-Tag Helene - Dresden - Hotels.com\nKülaliskorter järve ääres köökidega, Seidnitz\nKülaliskorter, 2 magamistoaga - Elutuba. Pilt 1/17.\n1 / 17Külaliskorter, 2 magamistoaga - Elutuba\nPirnaer Landstrasse 38, Dresden, 01237, Saksamaa\nDresdeni Elbe org – 16 min jalgsi\nDresdeni võidusõidurada – 26 min jalgsi\nDresden Panometer – 26 min jalgsi\nKaufpark Dresden – 44 min jalgsi\nGroßer Garten (park) – 4,3 km\nBlaues Wunderi sild – 4,7 km\nDresdeni rippraudtee – 5 km\nDresdeni loomaaed – 5,8 km\nJumalaema kirik – 6,9 km\nZwingeri palee – 7,5 km\nRaudteejaam Dresden-Dobritz – 14 min jalgsi\nRaudteejaam Dresden-Strehlen S-Bahn – 7 min transpordivahendiga\nRaudteejaam Dresden Heidenau S-Bahn – 8 min transpordivahendiga\nLassallestrasse metroojaam – 2 min jalgsi\nMetroojaam Abzweig nach Reick – 5 min jalgsi\nProf.-Ricker-Strasse metroojaam – 8 min jalgsi\nKeeled: Inglise, Saksa, Vene, leedu, ukraina\nSelles majutusasutuses ei ole vastuvõtulauda. Sisseregistreerimiseks soovitame hiljemalt 24 tundi enne saabumist majutusasutusega ühendust võtta. Kontaktandmed leiad broneerimiskinnituselt. Kui plaanid saabuda pärast 22.00, teavita majutuskohta sellest varakult ette. Kontaktandmed leiad broneeringu kinnituskirjast. Külastajad, kelle eeldatav saabumisaeg on pärast tööpäeva lõppu, peavad majutusasutusega eelnevalt ühendust võtma sisseregistreerimise juhiste ja võtme kättesaamise juhiste saamiseks. Külastajad pääsevad oma ruumidesse eraldi sissepääsu kaudu. Selles majutusasutuses majutatakse ainult inimesi, kelle reisi põhjus on vältimatu. Teilt võidakse saabumisel selle kohta tõendeid küsida. Lisateabe saamiseks kontrollige kohalikke juhiseid.\nKas Dresdner-Tag Helene võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Dresdner-Tag Helene pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Dresdner-Tag Helene on praegu külastajatele avatud?\nJah. Lähiümbruse söögikohti: Zur Post (4 min jalgsi), Fujisan (13 min jalgsi), Happy-Pizza (14 min jalgsi).


Koolirahu kuulutatakse tarkusepäeval välja Pärnus | Õhtuleht\nKoolirahu kuulutatakse tarkusepäeval välja Pärnus\nSLÕL Online, 30. august 2007, 15:48\n2002. aastal oli Koolirahu väljakuulutamise juures maskottelevant Postimees\nPärnus kuulutatakse 1. septembril kell 17 välja üle-eestiline Koolirahu, et rõhutada koostöö tähtsust ja positiivse õhkkonna olulisust koolides.\nKoolirahu tseremoonial kirjutavad rahusõnumit sisaldavale lepingule alla minister Tõnis Lukas ja Eesti Õpilasesinduste Liidu juhatuse esimees Merilin Piipuu.\nKoolirahu kuulutatakse tänavu välja Türil (5)\nIga-aastane Koolirahu väljakuulutamise tseremoonia rõhutab, et koolikeskkond on tihti stressirohke ja selleks, et rahulikult õppida, on vaja noortel koos täiskasvanutega luua positiivne ja vägivallatu koolikeskkond.\nTõnis Lukase sõnul tähendab koolirahu vastastikust austust ja seesmist kindlustunnet, seda nii õpilastele kui õpetajatele, kogu kooliperele: „Koolielu peab olema vaba kaklemisest, kiusamisest ja pilkamisest.". „Ma usun, et igaüks kooliperes saab astuda sammu koolirahu heaks," ütles Lukas ja lisas "Ja muidugi, kallid õpilased - käige koolis!"\nKoolirahu üritus algab laupäeval kell 14.00, kui rannas toimub huvihariduse mess ja Mudaravila hoones on avatud erinevad koolirahu teemaga seonduvad töötoad. Kell 14.30 toimub Taastusravikeskuse Sõprus kohvikus koolikeskkonna teemaline pressikonverents, mis keskendub koolikeskkonna turvalisuse teemale.\nKell 17.00 kuulutatakse Pärnu mudaravila hoone ees välja Koolirahu. Koolirahu leping kutsub üles üksteisest hoolima, sallivam olema, armastama õpetamist ja õppimist, hoiduma vägivallast ja meelemürkidest ning osalema aktiivselt koolielus.\nÜrituse raames on Mudaravila hoones üles seatud koolirahu plakatikonkursi töödest näitus. Kell 18.00 algab vabaõhukontsert, mis on kõigile tasuta.\nSellel aastal on Koolirahu tseremoonia korraldajaks Pärnu linn, üritust toetab Eesti Noorsootöö Keskus, Euroopa Nõukogu Infotalitus Eestis jt.


Organic Eprints - Viljelusviisi mõju talinisu tärkliseteradele ja jahusaagile\nViljelusviisi mõju talinisu tärkliseteradele ja jahusaagile\nAlaru, Maarika; Talgre, Liina; Eremeev, Viacheslav; Riisalu, Anu; Loit, Evelin and Luik, Anne (2017) Viljelusviisi mõju talinisu tärkliseteradele ja jahusaagile. In: Metspalu, Luule; Luik, Anne and Peetsmann, Elen (Eds.) Kogumik "Teaduselt mahepõllumajandusele 2017" , November 28, 2017, Tartu, Estonia, 3, pp. 9-14.\nNisu on maisi ja riisi kõrval üks olulisemaid teravilju maailmas. Tema kogutoodangust kasutatakse 75 – 78% inimestele toiduks, ülejäänud läheb valdavalt loomadele söödaks. Euroopas on mahesüsteemis kasvatatud nisu saagikus keskmisena 30 – 40% madalam kui tavasüsteemis kasvatatud nisul, seda enam tuleb hinnata erinevates süsteemides kasvatatud nisu kvaliteeti. Püüli- e peenjahu saak on oluline kvaliteedinäitaja, mida mõjutab suurel määral taimede kasvukeskkond. Peale sorditunnuste sõltub kasvukeskkonnast näiteks tera kõvadus, mis omakorda mõjutab nisuterade jahvatusefektiivsust. Pehmema nisutera jahvatamisel saadakse üldjuhul rohkem ebaregulaarse kuju ja väikese diameetriga osakesi, mis vähendavad jahu voolavust, põhjustades seadmete ummistusi (Evers ja Millar, 2002). Tänapäeva jahuveskites suunatakse esmaselt purustatud terad sageli uuesti ringlusse, et saavutada võimalikult väikese tuhasisaldusega jahu. Mida suurem on püülijahu saak juba pärast esmast terade purustamist, seda ökonoomsem on tootmine (Campbell jt., 2007).\nKeskkond mõjutab nisuterade endospermis olevate tärkliseterade suurust ja suuremate ning väiksemate tärkliseterade arvukust ning omavahelist suhet (Edwards, 2010). Tärkliseterade suurus ja arvukus määrab nisujahu küpsetusomadused (taigna kerkimine, venivus, tugevus, pätside suurus jms). Tärkliseterad jagatakse läbimõõdu alusel erinevatesse fraktsioonidesse: A-tüüp, ehk suured (üle 15μm), B-tüüp, ehk keskmised (5 ‒ 15 μm) ja C-tüüp, ehk väikesed (alla 15 μm) (Edwards, 2010). Mida rohkem on suuri A-tüüpi tärkliseteri, seda paremad on nisujahu küpsetusomadused, st pätsi kerkimine ja struktuur on parem. Väiksemad ning jahvatamisel kahjustada saanud tärkliseterad suurendavad jahu veeimavusvõimet ehk seda vee kogust, mis on vajalik taigna valmistamiseks. Sellisel juhul pikeneb ka taigna segamise aeg (Park jt., 2005).\nToitainete, eelkõige lämmastiku kättesaadavus mahe- ja tavasüsteemis on erinev ja see tingib ka tärkliseterade hulga ja suuruse erinevuse süsteemides. Lämmastikuga väetamisel on täheldatud A-tüüpi ja väävliga väetamisel B-tüüpi tärklise juurdekasvu (Li jt.,2013).\nA-tüüpi tärkliseterade teke algab peale nisu õitsemist ning neid tekib juurde kuni tera on saavutanud piimküpsuse. Hiljem, vaha- ja täisküpsuse faasis suureneb A-tüüpi tärkliseterade diameeter, arvuliselt neid enam ei lisandu. B- ja C-tüüpi tärkliseterade kujunemine algab A-tüüpi graanulitest ca 10 päeva hiljem. Keskmisest madalama temperatuuri korral pikeneb tera täitumisperiood ja sellega kaasnevalt suureneb ka hiljem kujunema hakkavate väiksemate B- ja C-tüüpi tärkliseterade hulk. Seevastu kõrge temperatuur tera täitumisel kiirendab viljatera valmimist ning limiteerib väikeste tärkliseterade osakaalu endospermis (Shevkani jt., 2016).\nKäesoleva uurimistöö eesmärgiks oli selgitada talinisu ’Fredis’ püüli- e peenjahu saagikust ja tärkliseterade suurust sõltuvalt ilmaoludest aastatel 2013 – 2016 ning viljelusviisist (mahe- ja tavasüsteem).\nwheat, flour, quality


Fotod: Keskerakond kinnitas Tallinna abilinnapead, suurima üllatuse tõi Aivar Riisalu - Linnavõim - Uudised - Tallinn\nFotod: Keskerakond kinnitas Tallinna abilinnapead, suurima üllatuse tõi Aivar Riisalu\nTäna kogunes Keskerakonna Tallinna piirkondade nõukogu, kus kinnitati esimehe Jüri Ratase ettepanekul Tallinna abilinnapeakandidaadid. Kandidaatideks nimetati Eha Võrk, Kalle Klandorf, Andrei Novikov, Vadim Belobrovtsev, Tõnis Mölder ja Aivar Riisalu. On teada, et seitsmes Tallinna abilinnapea – keskkonnateemade ja kaasamise abilinnapea – on Eestimaa Roheliste erakonna esimees Züleyxa Izmailova. Seega on uues Tallinna linnavalitsuses seitse abilinnapead.\nErakonna esimees Jüri Ratas sõnas, et uus linnavalitsus moodustatakse võimekatest inimestest, kel on hea tasakaal kogemustest ja uutest ideedest. «Need inimesed töötavad pühendunult iga päev, et Tallinna elukeskkond areneks ning paraneks kõigi tallinlaste elu igas linnaosas,» rõhutas Ratas.\nLinnavalitsuses jätkavad Eha Võrk ja Kalle Klandorf, kel on kahe peale kokku 16 aastat Tallinna abilinnapeastaaži. «Mõlemad on kogu selle aja juhtinud oma valdkondi hästi ja asjatundlikult,» sõnas Ratas. Vadim Belobrovtsevi ja Tõnis Mölderi kohta tõi Ratas välja, et neil on seniste linnaosavanematena rohkelt kogemusi andmaks linnajuhtimisse enam piirkondlikku vaadet. Samuti on linnaosavanema juhi kogemus Andrei Novikovil, kes on praegu riigikogu liige.\nSuurim üllataja Aivar Riisalu\nAivar Riisalu astus täna IRList välja seoses ettepanekuga asuda Tallinna ettevõtlus- ja innovatsiooni abilinnapea ametisse, kinnitas IRL vahetult enne abilinnapeakandidaatide ametlikku kinnitamist.\nIRLi peasekretäri Priit Sibula sõnul käitus Riisalu korrektselt ja teavitas talle Keskerakonna ettepanekust abilinnapea ametisse astuda. «Aivari väljaastumine oli eelnevalt läbi räägitud. Arutasime temaga kujunenud olukorda, kahtlemata oli abilinnapeaks saamine talle kaalukas väljakutse,» ütles Priit Sibul.\nSügisestel kohalikel valimistel IRLi linnapeakandidaadina 824 häälega Tartu volikokku valitud Riisalu astub välja linnavolikogust ja tema asemel saab vastavalt valimistulemusele IRLi volikogu liikme koha Jaak Nigul. Jaak Nigul on ettevõtja, Tarmeko KV OÜ juhatuse liige. Ühtlasi astub Riisalu tagasi ka IRLi juhatusest.\nTänavu märtsis tunnistas Aivar Riisalu, et on oma koduerakonnas IRLis väga pettunud ega välista naasmist Keskerakonda. «Julgen öelda, et võib-olla ei oleks pidanud sealt (Keskerakonnast – A.P.) ära tulema,» ütles Riisalu TV3 «Seitsmestele uudistele».\nRiisalu on olnud Keskerakonna liige aastatel 1996-2014. Enne erakonnast lahkumist ja IRLi suundumist märkis ta, et Keskerakonnal on sügav ilmavaateline probleem. Oma lahkumist põhjendas Riisalu valijatelt saadud tagasisidega: valijad ei saanud teda enam valida, kuna nad ei jaga väärtusi, mida esindab Keskerakond, tunnistas Riisalu Lääne Elule.\nKESKERAKOND NAPILT AINUVÕIMUL\nVenemaa unistab viie suurima majanduse hulka jõudmisest 2 Loe artiklit


DesiginIT– nelja riigi koostöös sündis disainmõtlemise tööriist | HARA\nDesiginIT– nelja riigi koostöös sündis disainmõtlemise tööriist\nKuigi Erasmus+ on kõige rohkem tuntust kogunud üliõpilasvahetusprogrammina, siis tegelikult hõlmab see kõiki haridustasemeid ning annab rahvusvahelise kogemuse võimaluse praktiliselt kõigile. Erasmus+ strateegilise koostöö projektid pakuvad suurepäraseid võimalusi teha rahvusvahelist koostööd ühist huvi pakkuval teemal üld- kutse-, kõrg-, täiskasvanuhariduse ja noorsootöö valdkonnas. Projektide käigus jagatakse kasulikke töökogemusi, analüüsitakse, mis on kõrgharidusmaastikul puudu ning kuidas neid puudujääke partnerite ühisjõuga kõrvaldada. Koostöö käigus arendadakse võimalikke lahendusi erinevate haridusvaldkondade kitsaskohtadele ja püstitatud küsimustele.\nJärgnevalt tutvustame üht Erasmus+ strateegilise koostöö projekti, mis hakkab lõpusirgele jõudma. Projekti veab Tallinna Ülikooli Digitehnoloogiate instituudi vanemteadur Kai Pata, kes on koostöösse kaasanud 4 ülikooli ning haridusega seotud asutust kolmest riigist – lisaks Eestile kaks Kreekast, ühe Portugalist ning ühe Soomest.\nKoostööprojekti keskseks on disainmõtlemine ning rakenduse DesignIT loomine selle praktika laiemaks kasutamiseks kõrghariduses. Pata sõnul on disainimõtlemine praktika, mida täna kasutatakse üksikutes õppeainetes. Projekti algatajad näevad sellel aga palju suuremat kasutuspotentsiaali ning on endale seadnud eesmärgiks viia see erinevatesse probleemipõhistesse õppeainetesse, mis eeldavad uudsete ideede genereerimist ning innovaatiliste lahenduste loomist.\nDisainimõtlemise protsess näeb välja nii, et esmalt avastatakse probleem ning seejärel täpsustatakse probleemi nii-öelda sihtrühm ning nende (erinevad) vajadused. Jätkatakse võimalike lahenduste otsimisega, kandes üle juba analoogsetes olukordades (ka teistes valdkondades) toimivaid lahendusi, aga samas proovitakse leida nii-öelda kastist välja lahendusi. Edasi tuleb meeskonnas panna ennast sihtrühma positsioonile ning defineerida tüüpkasutajad ning neid silmas pidades jätta alles lahendusprotsessi ainult minimaalselt hädavajalik. Järgmine etapp eeldab, et idee muutuks käepäraseks või nähtavaks, teisisõnu – sünnib prototüüp. Prototüüp võimaldab selle, et lahendust saab testida ning hinnata, kuidas idee täidab vajadusi ja soove ning jälgida mis toimib, mis mitte.\nMängustatus toob töösse lõbu\nProjekti käigus loodav rakendus DisainIT toetab mängustatult disainimõtlemist meeskondades. Rakenduse üks vedavaid ideid on justnimelt koostöö ning uudsete lahenduste leidmine läbi erinevate grupis läbitavate etappide. Disainmõtlemise rakendus soodustab teguviisi, mille puhul ei rakendata koheselt tekkinud ideed, vaid laiendatakse seda kollektiivselt, tulles alles hilisemas etapis kitsama arenduse juurde. Mängustamise vahend toetab idee laiendamist ja üksteiselt õppimist, sealhulgas tagasiside kogumist. Rakenduse mängustatus tähendab, et kogutakse punkte ning tekib võistlusmoment, mis motiveerib osalejaid aktiivsemalt kaasa mõtlema ning lahendust leidma.\nMängustatud rakendus võimaldab püstitada väljakutseid, luua ideelabor, korraldada arendusmeeskondade vahelisi võistlusi, jagada omavahel märkmeid, leide, faile, linke jne. Samuti on võimalik üksteise lahendusi hinnata ning tagasisidestada, mis muudab kogu probleemile lahenduse otsimise väga kollektiivseks ja lõbusaks protsessiks.\nKõigil on võimalus rakendust kasutada\nKuna projekt on alles töös, siis on DesignIT hetkel kasutuses peamiselt Tallinna ülikoolis erinevate projektide juures. Näiteks testiti disainirakendust Muuseumite külastajauuringute raames, kus kolm rühma töötasid keskkonna vahendusel Fotomuuseumis, Miia-Milla-Manda Muuseumis ning Kalamaja muuseumis.\nHuvilistel on võimalik rakendusega tutvuda ning seda soovi korral ka tasuta kasutada. Teavet projekti, seal osalevate arendajate ning DesignIt rakenduse leiab projekti kodulehelt.\nSihtasutuse Archimedes Erasmus+ strateegilise koostöö projektide kontaktisikuks kõrghariduse valdkonnas on Sabina Sägi (sabina.sagi@archimedes.ee).\nViimati uuendatud: 11.06.2019


Lugeja küsib: miks Statoili tanklas on keelatud rattakummide pumpamine? - Lugeja küsib - Tarbija\nLugeja küsib: miks Statoili tanklas on keelatud rattakummide pumpamine?\nHoiatus Statoili bensiinijaamas.\n«Aeg-ajalt on tulnud ette, et jalgrattapumpa pole käepärast, aga kummid oleks vaja täis pumbata. Tavaliselt tegin seda kodulähedases Statoilis, aga nüüd on sinna vastavad keelumärgid üles pandud. Miks ei lubata enam tanklas pumbata lastevankrite ja jalgrataste kumme?» soovib lugeja teada.\nVastab Statoili pressiesindaja Jaanus Pauts.\nKõikides Statoili teenindusjaamades asuvad automaatsed rehvipumbad, mille kasutamine on tasuta.\nTegemist on eelkõige auto rehvide pumpamiseks mõeldud automaatse seadmega, mis on võitnud mitmeid tarbija teste just eelkõige oma kasutusmugavuse poolest.\nKuna seade on tehase poolt seadistatud auto rehvide pumpamiseks, siis ei ole soovitav sellega pumbata väiksemamahulisi (nt ratta ja kärude) rehve.\nPõhimõtteliselt saab antud seadmega pumbata ka rataste ja kärude rehve, kuid kuna tegemist on just auto rehvide pumpamiseks mõeldud seadmetega, siis kompressorist tulev õhu kogus võib ratta või käru rehvi kahjustada.\nNimelt pumpab automaatkompressor õhku rehvidesse küll mitmes osas, kuid kuna jalgratta rehvi maht on kordades väiksem auto rehvi mahust, siis võib juba esimene kogus õhku jalgratta rehvi lõhki lüüa.\nSiin on oluline mõista ka seda, et sama kogus õhku suurendab rattarehvis rõhku kordades rohkem kui autorehvis puhtalt seepärast, et rattarehv on võrreldes autorehviga mahult väiksem.\nSelleks, et võimalikke ebameeldivusi vältida, olemegi paigaldanud vastavad teavitused ja hoiatused. Kui klient siiski soovib omal vastutusel ratta või käru rehvi pumbata, siis tuleks seda teha väga ettevaatlikult ning jälgida, et rehv ei läheks liiga täis ja puruneks.


Vääna Puukool - Uudised Uudised - Vääna Puukool\n+(372) 566 95577\n7-8. maini toimub Tallinna Lauluväljakul kobarmess, mis hõlmab viit valdkonda. Vääna Puukool on messil esindatud aiandusvaldkonnas. Toome välja valiku meie okaspuudest- erinevad elupuud, männid, kuused, kadakad, hiibapuu, jugapuud, ebatsuuga. Huvilistele saame selgitada mida peab silmas pidama elupuu heki rajamisel, milliseid liike kasutada aias, kuhu ja mida istutada jne. Meie eesmärk messil on tutvustada oma puukooli, … Loe edasi\nOtsime oma kollektiivi haljastustöölist.\nOtsime oma väikesesse kollektiivi haljastustöölist. Põhilised tööülesanded kandidaadile: taimede eest hoolitsemine (kastmine, väetamine, ümber istutamine, lõikamine jne), taimede väljapanek ja jooksvad vajalikud tööd. Uut kolleegi ootame tööle kohe. Lisainfo telefonil 506 9942 Andres. Sooviavalduse võib saata ka: info@väänapuukool.ee\nHead kliendid! Sel aastal on meil esmakordselt müügil ka Eestis spetsiaalselt jõulukuuskedeks kasvatatud lõikekuused. Kuused on kõrgeima kvaliteediga ja väga kaunid. Pakume ka potijõulupuid. Jõulupuude müügiks avame uksed 13-23. detsember. Oleme avatud 10.00-16.00 iga päev. Ootame teid! Uuendus: 17. detsembril saabuvad meile müügile ekstra kvaliteediga suuremad lõikekuused mõõtudega 250-275 cm ja 275-300 cm!\n20. august-taasiseseisvumispäev. Puukool on suletud.\n20. augustil tähistame kõik taasiseseisvumispäeva! Sel päeval on puukool suletud. Rõõmsat pidupäeva! Vääna Puukool OÜ\nIRONMAN Tallinn 2021\nOleme erandkorras suletud laupäeval, 7. augustil, seoses spordiüritusega IRONMAN Tallinn 2021. Liiklus Vääna külas on suletud või tugevasti häiritud terve päev, 10.00 – 16.30. Vabandame ebamugavuste pärast! Ootame teid puukooli jälle uuel nädalal! Vääna Puukool OÜ\nJaanipäeva lahtioleku ajad.\nHead kliendid! Oleme 22.juunil avatud 8-14. 23. ja 24. juunil oleme suletud. Rõõmsaid jaane!\nJõulukuused popilt pottides!\nJõulupuude müük algab 14. detsembril ja kestab 23. detsembrini. Oleme avatud kella 10-15. Sellel aastal pakume suures valikus potikuuski. Kuuskede hinnad algavad 5€. Kel on soov kuusk ise maha saagida siis tema võib endale sel aastal soetada torkava kuuse pikkusega alates 1,5m kuni 2m. 1,5m puu hind on 20€. Lisainfot saab numbril 5669 5577. Ilusat jõuluootust … Loe edasi\n15.-17. oktoobrini kõik lehtpõõsad tavahinnast -20% soodsamad.\nSügis hiilib tasapisi lähemale, aga meie veel toimetame aias. Vaatamata jahenenud ilmadele on istutamine ikka veel päevakorras. Sel nädalalõpul on meil tavahinnast – 20% soodsamad kõik lehtpõõsad . Põõsad on veel ilusasti lehtes ja hilised õitsejad veel täies õies. Ootame teid külla!\n8.-10. oktoobrini kõik kuused ja nulud -20% tavahinnast.\nVeel jõuab, veel jõuab Istutustöid soosivad soojad ja niisked ilmad. Selle nädalalõpu pakkumises on kuused ja nulud, kõik tavahinnast -20% soodsamad. See on hea võimalus istutada koduhoovi kaunis jõulupuu. Kohtumiseni puukoolis!\n1.-3. oktoobrini kõik männid ja mikrobiootad -20% tavahinnast.\nJätkame nädalalõpu pakkumistega. Sel neljapäeval, reedel ja laupäeval kõik männid ja mikrobiootad tavahinnast -20% soodsamad. Ilmad on veel ilusad ja istutamine igati ajakohane tegevus. Kasutage head võimalust ja tulge meile külla!\n24.-26. septembrini kõik kadakad ja mägi-ebaküpressid -20% tavahinnast.\nIstutushooaeg kestab. Sel nädalalõpul , neljapäeval, reedel ja laupäeval kõik kadakad ja mägi-ebaküpressid tavahinnast -20% soodsamad. Valikus on pinnakatjaid, keskmise kasvuga ja kõrgeid taimi. Kasutage võimalust!\n5. septembril on puukool suletud!\nHead kliendid! Oleme 5. septembril suletud seoses spordiüritusega TALLINN IRONMAN 2020. Vabandame! Vääna Puukool OÜ\nMüüme vaid meie kliimasse sobivaid taimi. Vääna puukool pakub suures valikus kvaliteetseid elupuid, okaspuid, lehtpõõsaid, viljapuid ja marjapõõsaid!\nEndla tee 3, Vääna küla, Harku vald, Harjumaa, 76903\nReedel 15.aprill oleme avatud 10.00-16.00! Muul ajal: E-R 8.00-18.00 L 10.00-16.00 P suletud.\n© 2022 | Vääna Puukool


Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 17Lissaboni lepingu ja Euroopa põhiseaduse lepingu võrdlus\nRiigikogu põhiseaduskomisjoni nõunik-sekretariaadijuhataja\nRiigikogu põhiseaduskomisjoni konsultant\nÕigusteaduse doktor Julia Laffranque leiab, et Euroopa põhiseaduse lepinguga kattuvas osas kohalduvad Lissaboni lepingule Euroopa põhiseaduse lepingu riigiõigusliku analüüsi töö-rühma seisukohad. Seetõttu on vajalik peatuda Lissaboni lepingu ja Euroopa põhiseaduse lepingu erinevustel. Kui Lissaboni leping erineb oluliselt põhiseaduse lepingust, siis ei ole Euroopa põhiseaduse lepingu riigiõigusliku analüüsi töörühma järeldused reformilepingu põhiseadusele vastavuse osas kohaldatavad.\nTutvunud Vabariigi Valitsuse seletuskirjaga Lissaboni lepingule www.riigikogu.ee/?page=pub_file&op=emsplain&content_type=application/msword&file_id=241159), eriti selle V lisaga, ning kodanikuvabadusi jälgiva organisatsiooni Statewatch analüüside põhjal valminud võrdlusandmetega (Peers 2007, 2007a), võib Lissa-boni lepingus välja tuua järgmised muudatused Euroopa põhiseaduse lepinguga võrreldes. Tehnilist laadi erinevusi on kahe lepingu vahel rohkem, kuid need ei mängi lepingu põhisea-dusele vastavuse hindamise seisukohast olulist rolli.\n1. Euroopa põhiseaduse lepingu preambulist on sisuliselt loobutud. Euroopa Liidu lepin-gusse lisatakse teiseks põhjenduseks Euroopa põhiseaduse lepingu preambuli esimene põhjendus: “Saades innustust Euroopa kultuurilisest, religioossest ja humanistlikust pä-randist, millest on kasvanud välja inimeste puutumatute ja võõrandamatute õiguste uni-versaalsed põhiväärtused, vabadus, demokraatia, võrd¬õiguslikkuse ja õigusriigi põhi¬mõte;”.\n2. Euroopa Liidu eesmärkide hulgast jäetakse välja viide vabale ja häirimatule konkurentsi-le kui ühenduse eesmärgile, lisatakse protokoll siseturu ja konkurentsi kohta, mille koha-selt Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 määratletud siseturg (kui liidu eesmärk) hõlmab süs-teemi, mis tagab, et konkurentsi siseturul ei kahjustata. Kuigi moonutamata konkurents ei ole enam sõnaselgelt sätestatud liidu eesmärgina, võib protokolli kohaselt liit moonu-tamata konkurentsi saavutamiseks meetmeid siiski võtta, sealhulgas artikli 308 alusel. Lisatakse sellise majandus- ja rahaliidu loomine, mille ühisraha on euro, samuti definee-ritakse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala kui liidu eesmärki. Päris uudsed need eesmärgid siiski ei ole, sest kehtiv Euroopa Liidu lepingu artikkel 2 sätestab Euroo-pa Liidu eesmärkidena muu hulgas majandus- ja rahaliidu rajamise ning liidu kui vaba-dusel, turvalisusel ning õigusel rajaneva ala säilitamise ja arendamise. (Ka Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 2 näeb Euroopa Ühenduse ühe eesmärgina majandus- ja rahaliidu loomist ning artikkel 3 sisaldab viiteid tegevustele, mille laiem eesmärk on vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala säilitamine ja arendamine.)\n3. Artikli 3a lõikes 1 sätestatakse sõnaselgelt põhimõte, et pädevus, mida aluslepingutega ei ole liidule antud, kuulub liikmesriikidele.\n4. Euroopa Liidu põhiõiguste hartale antakse küll aluslepingutega võrreldes samaväärne õigusmõju, kuid seda ei liideta aluslepingute tekstiga. Sellest tulenevalt ei saa põhiõigus-te hartat muuta Euroopa Liidu lepingu artiklis 33 sätestatud aluslepingute muutmise me-netluse kohaselt. Hartat muudetakse kolme liidu institutsiooni, komisjoni, nõukogu ja parlamendi koos¬töös ja nõusolekul.\n5. Euroopa Liidu sümboleid (lipp, hümn, moto) käsitlevast artiklist on loobutud.\n6. Euroopa Liidu õiguse ülimuslikkust käsitlevast artiklist on loobutud, kuid aluslepingutele lisatakse 17. deklaratsioon ülimuslikkuse kohta. Selles märgitakse, et Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt on aluslepingud ja liidu poolt aluslepingute alu-sel vastuvõetud õigusaktid liikmesriikide õiguse suhtes ülimuslikud nimetatud kohtu-praktikaga kehtestatud tingimustel.\n7. Artikkel 8c liikmesriikide parlamentide kohta on täiesti uus. Artiklis loetletakse parla-mentide õigused ja pädevus. Need õigused ei ole Euroopa põhiseaduse lepinguga võrrel-des uued, kuid on koondatud ühte artiklisse. Varem olid sätted laiali eri osades, sealhul-gas protokollides.\n8. Euroopa Liidu Nõukogus kvalifitseeritud häälteenamuse põhimõttel hääletamise reeglite rakendamine on edasi lükatud viie aasta võrra, sellele järgneb 2,5-aastane üleminekupe-riood (1. novembrist 2014 kuni 31. märtsini 2017).\n9. Esialgset otsust, mis võimaldas Euroopa Liidu Nõukogus vähem kui “blokeeriva vähe-muse” abil hääletust edasi lükata, on muudetud. Üldkorras peab blokeerivasse vähemus-se kuuluma vähemalt minimaal¬ne arv nõukogu liikmeid, kes esindavad rohkem kui 35 protsenti osalevate liikmesriikide elanikest pluss üks liige, ilma selleta loetakse saavuta-tuks kvalifitseeritud häälteenamus.\n10. Euroopa Liidu lepingu artikli 10 alusel võivad liikmesriigid, kes soovivad omavahel sisse seada tõhustatud koostööd valdkonnas, kus liidul ei ole ainupädevust, kasutada liidu institutsioone ja teostada liidu pädevust, kohaldades aluslepingu asjakohaseid sätteid. Tõhustatud koostöö alustamiseks on Euroopa Liidu lepingu artikli 10 kohaselt edaspidi vaja üheksa liikmesriigi algatust. Euroopa põhiseaduse leping nõudis ühe kolmandiku Euroopa Liidu liikmesriikide ühist algatust.\n11. Euroopa Kohtu piiratud pädevust ühise välis- ja julgeolekupoliitika üle on muudetud. Üldiselt ei kuulu tulevase Euroopa Liidu Kohtu pädevusse ühise välis- ja julgeolekupolii-tikaga seotud sätted ning nende alusel vastuvõetud õigusaktid. Sellel üldisel põhimõttel on kaks erandit, mille kohaselt kohus on pädev kontrollima Euroopa Liidu lepingu artikli 25b järgimist ning tegema otsuseid õigusakti tühiseks tunnistamise menetluses (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 230 lõige 4), millega kontrollitakse füüsiliste või juriidi-liste isikute suhtes nõukogu poolt ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames kehtestatud piiravaid meetmeid (rahvusvaheliste sanktsioonide rakendamine) sätestavate otsuste sea-duslikkust. Esimene erand Euroopa Liidu Kohtu jurisdiktsioonist sätestatakse aluslepin-gutes esimest korda, kuid kohtupraktikas on see põhimõte juba kinnitamist leidnud. Teise erandiga laiendatakse Euroopa Liidu Kohtu pädevust, et täita seni liidu õiguses eksistee-rinud lünk üksikisikute õiguskaitses.\n12. Nn Kopenhaageni kriteeriumide täitmine on lisatud Euroopa Liidu liikmesuse eeltingi-muste hulka.\n13. Vähendatud on liikmesriikide diplomaatiliste ja konsulaaresinduste koostöö õiguslike aluste ulatust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 20. Otsekohaldava õi-gusakti (Euroopa Liidu seaduse) asemel võtab Euroopa Nõukogu nimetatud valdkonna koordineerimiseks vastu direktiivi, konsulteerides Euroopa Parlamendiga.\n14. Artikkel 25a on kehtiva Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa põhiseaduse lepinguga võr-reldes uus säte, millega luuakse isikuandmete kaitset puudutav õiguslik alus ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas, kui liikmesriigid töötlevad isikuandmeid. Kuna artik-kel 25a asub ühise välis- ja julgeolekupoliitika peatükis, siis erinevalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 15a ei allu see Euroopa Liidu Kohtu kontrollile ning meetmed võetakse vastu ühise välis- ja julgeolekupoliitika suhtes kohaldatavate erimenetluste kohaselt.\n15. Õiguslikud alused passi, isikutunnistuse, elamisloa ja muude selliste dokumentide suhtes võetavate meetmete kehtestamise kohta on üle viidud Euroopa Liidu toimimise lepingu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala käsitlevasse jaotisesse ning piirikontrolli käsitlevasse artikli 62 lõikesse 3. Seega kehtivad nende meetmete kohta erandid, mis on sätestatud protokollis Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohtade kohta vabadusel, turvali-susel ja õigusel rajaneva ala suhtes.\n16. Täpsustatud on sotsiaalkindlustuse põhimõtete üle otsustamise nn hädapidurit ehk õigust nõuda ülemkogu kaasamist Euroopa Liidu Nõukogu otsustamisse, kui tegemist on Eu-roopa Liidus võõrtöötajate või teise liikmesriigi füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaal-kindlustuse põhimõtetega (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 42).\n17. Uus artikkel finantssanktsioonide rakendamisest Euroopa Liidu siseselt isikute ja üksuste suhtes, keda kahtlustatakse terrorismi rahastamises või sellele kaasaaitamises, on viidud Eu-roopa Liidu toimimise lepingus isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine sektsioonist kol-manda osa IV jaotisesse ehk vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevasse alasse. Seega keh-tivad nende meetmete kohta erandid, mis on sätestatud protokollis Ühendkuningriigi ja Iiri-maa seisukohtade kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes.\n18. Lisandunud on artikkel 61f, mis lubab liikmesriikidel omavahel ja omavastutusel riigi julgeoleku eest vastutavate teenistuste vahel kasutada asjakohaseid koostöö- ja koordi-natsioonivorme.\n19. Euroopa Nõukogu võib tulevikus komisjoni ettepanekul võtta ühehäälselt vastu otsuse, määrates, millistes perekonna¬õiguslikes küsimustes võib Euroopa Liidu akte siiski tava-menetluse kohaselt vastu võtta. Enne sellise otsuse tegemist tuleb konsulteerida Euroopa Parlamendiga ning uudse lahendusena tuleb otsuse ettepanek edastada liikmesriikide par-lamentidele, kellel on kuue kuu jooksul küsimuses vetoõigus.\n20. Täpsustatud on nn hädapiduri kasutamist, kui liikmesriik leiab, et mõne direktiivi eelnõu mõjutaks tema kriminaalõigussüsteemi aluspõhimõtteid. Liikmesriik võib nõuda vastava direktiivi eelnõu esitamist Euroopa Ülemkogule. Euroopa põhiseaduse lepingu kohaselt oli võimalus ülemkogul konsensuse saavutamata jäämise korral taotleda komisjonilt või liikmesriikide rühmalt ühe alternatiivina uue eelnõu esitamist, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 69a lõikes 3 sellist võimalust ette ei nähta.\n21. Kuigi Euroopa prokuratuuri loomise võimalus sisaldus ka Euroopa põhiseaduse lepingus (artikkel III-274), on Lissaboni lepingus lihtsustatud tõhustatud koostöö võimalust liik-mesriikide vahel, kui ühehäälse otsuseni Euroopa prokuratuuri loomiseks ei jõuta. Samu-ti on kiirendatud “tõhustatud koostöö” rakendumist, kui nõukogu ei saavuta politseikoos-töös osalevate asutuste operatiivkoostöö valdkonnas meetme kehtestamise eelnõu suhtes konsensust. Kui puudub kokkulepe prokuratuuri moodustamiseks või politseikoostöös meetme kehtestamise eelnõu kohta, aga vähemalt üheksa liikmesriiki soovib sellise koos-töö tõhustamist, teavitavad nimetatud liikmesriigid tõhustatud koostöö sisseseadmisest Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni.\n22. Lissaboni lepingus on loobutud siseturgu ja ühiseid poliitikaid käsitlevate sätete ümber-struktureerimisest, seetõttu säilib Euroopa Ühenduse asutamislepingu loogika, samal ajal kui Euroopa põhiseaduse lepingu ümberkorraldused oleksid võimaldanud Euroopa Liidu õigust antud valdkonnas teiseselt tõlgendada. Näiteks oleks struktuuri muutumisega la-hutatud põllumajandus- ja transpordipoliitika siseturust. Teisalt jääb status quo säilimi-sega lihtsustatud läbivaatamismenetluse ning hääletus- ja menetlusreeglite muutmise võimaluse kohaldamisalast välja osa Euroopa Ühenduse asutamislepingu sätteid (artiklid 296–298).\n23. Muudetud on nõukogu võimalust osutada liikmesriikidele rahalist abi, kui nad on sattu-nud energeetika valdkonnas suurtesse raskustesse (siinkohal on täiendatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 100 lõiget 1, täpsustades, et sellised raskused võivad tekkida ka teatud toodetega varustamisel, mille all mõeldakse energeetika valdkonda).\n24. Rahvatervist käsitlevas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 152 on tehtud muudatu-si, uus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 152 lõige 7, mis täpsustab liikmesrii-kide ainupädevust tervishoiuteenuste korraldamisel ning tervishoiupoliitika kujundami-sel. Sellest lähtuvalt ei saa Euroopa Liit harmoneerida liikmesriikide seadusi seoses tõ-siste piiriüleste terviseohtude seire, varajase hoiatuse ja nende vastu võitlemisega.\n25. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 172a loodav alus koostööks kosmose vald-konnas on varasemaga võrreldes piiratud, nii et selle alusel liikmesriikide seadusi ühtlus-tada ei saa.\n26. Lissaboni lepingu artiklisse 174 on lisatud viide võitlusele kliimamuutuste vastu.\n27. Euroopa Liidu ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga toimub nõukogu ühehäälse otsuse alusel. Tavapäraselt langetatakse otsused kvalifitseeri-tud häälteenamusega.\n28. Pädevuse andmine Euroopa Liidu Kohtule aluslepingute põhjal vastuvõetud õigusaktide vaidluste üle, mis puudutavad Euroopa intellektuaalomandit, toimub nõukogu ühehäälse otsuse alusel ja selle ratifitseerimisega liikmesriikides ning mitte kvalifitseeritud häälte-enamuse meetodil (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 229a).\n29. Paindlikkuse klausel (Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 308) ei laiene ühisele välis- ja julgeolekupoliitikale, s.t artiklisse 308 lisatakse lõige, milles sätestatakse, et ni-metatud artiklit ei saa kasutada alusena ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga seotud ees-märkide saavutamiseks.\n30. Aluslepingutele on lisatud uusi protokolle, mis puudutavad üldhuviteenuseid, häirimatut konkurentsi, Euroopa Liidu pädevust ja põhiõiguste harta kohaldamist Poolas ja Ühend-kuningriigis.\n31. Ühendkuningriigi ja Iirimaa viisa-, varjupaiga-, sisserände- ning muu isikute vaba liiku-misega seotud poliitika koostöö protokolli on laiendatud kõigile vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkondadele (sealhulgas politseikoostööle ja õigusalasele koos-tööle kriminaalasjades). Ühtlasi nõudsid Ühendkuningriik ja Iirimaa, kui hakatakse muutma selliseid meetmeid, milles Ühendkuningriik ja Iirimaa juba osalevad, endale õi-gust uuesti otsustada, kas nad soovivad muudetud meetmetes osaleda.\n32. Schengeni protokolli on muudetud lubamaks Ühendkuningriigil ja Iirimaal, kui hakatak-se muutma selliseid Schengeni acquis’sid, milles Ühendkuningriik ja Iirimaa juba osale-vad, uuesti otsustada, kas nad soovivad muudetud meetmetes osaleda.\n33. Protokolli, mis käsitleb Taani seisukohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes, on muudetud nõnda, et Taanil on võimalik loobuda muudatustes osalemast (v.a Schengeniga seotud meetmed).\n34. Rahvusparlamente käsitlevat protokolli on muudetud subsidiaarsuse põhimõtte järgimise puhul, mis puudutab kõigi Euroopa Liidu õigusaktide eelnõude edastamist rahvusparla-mentidesse ning nende kooskõla hindamist nimetatud põhimõttega.\n35. Aluslepingutele lisatud üleminekusätete protokollist on Euroopa Liidu Kohtu pädevusest viieks aastaks pärast Lissaboni lepingu jõustumist välja jäetud politseikoostöö- ja krimi-naalasjades tehtava õiguskoostöö valdkonnas vastuvõetud õigusakti(de) kontroll; lisaks on Ühendkuningriigil õigus otsustada kuus kuud enne viieaastase üleminekuperioodi lõppu, kas ta aktsepteerib antud osas Euroopa Liidu Kohtu pädevust rikkumismenetlustes.\n36. Euroopa Parlamendi koosseisu kohta sätestas Euroopa põhiseaduse leping ülempiiriks 750 liiget, Euroopa Liidu leping sätestab 750 liiget + Euroopa Parlamendi presidendi, s.t kokku 751 liiget.\n37. Uus on Lissaboni lepingule lisatud 38. deklaratsioon Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 222 kohta, mis käsitleb Euroopa Kohtu kohtujuristide arvu. Deklaratsiooni koha-selt, kui Euroopa Kohus taotleb Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 222 esimese lõi-gu põhjal kohtujuristide arvu suurendamist kolme koha võrra (kaheksa asemel üksteist), nõustub nõukogu ühehäälselt seda arvu suurendama. Sellisel juhul lepib konverents kok-ku, et Poola saab alalise kohtujuristi koha, nagu juba praegu on Saksamaal, Prantsus-maal, Itaalial, Hispaanial ja Ühendkuningriigil, ega osale enam rotatsioonisüsteemis, sa-mal ajal kui kehtiva rotatsioonisüsteemi alusel roteerivad kolme asemel viis kohtujuristi.\n38. Uus on ka protokoll nõukogu otsuse kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu lepingu artikli 9c lõike 4 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 205 lõike 2 rakendamist ajavahemikus 1.11.2014–31.03.2017 ja alates 1.04.2017.\n39. Muutunud on mõne lepingus ettenähtud ametikandja nimetus: ülemkogu presidendi ase-mel kasutatakse nimetust ülemkogu eesistuja ning Euroopa Liidu välisministri asemel liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. On jäädud kehtivate õigusaktide (määrus, direktiiv) nimetuste juurde.\nLaias laastus võib Lissaboni lepingu muutused Euroopa põhiseaduse lepinguga võrreldes jagada järgmistesse rühmadesse.\n1. Konstitutsioonile viitavast keelekasutusest loobumine.\nOn loobutud ühe lepingu – mida nimetati põhiseaduse lepinguks – kontseptsioonist ja muu-detud aluslepinguid. On loobutud Euroopa põhiseaduse lepingu preambulist, Euroopa Liidu sümboleid käsitlevast artiklist, Euroopa Liidu õiguse ülimuslikkust käsitlevast artiklist lepin-gu põhitekstis ja Euroopa põhiseaduse lepingus ettenähtud õigusaktide nimetustest, eemalda-tud lepingu põhitekstist Euroopa Liidu põhiõiguste harta, muudetud Euroopa Liidu ameti-kandjate nimetusi (Euroopa Liidu välisministri asemel liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, ülemkogu presidendi asemel ülemkogu eesistuja).\n2. Euroopa Liidu pädevuse täpsem piiritlemine, ka osaline tagasitõmbamine liikmes-riikide kasuks.\nSõnaselgelt on fikseeritud põhimõte, et pädevus, mida aluslepingutega ei ole antud liidule, kuulub liikmesriikidele. Lisatud on uus artikkel liikmesriikide parlamentide kohta, muudetud protokolli subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta ning tõhustatud koostöö künnist, nn hädapiduri võimalust sotsiaalkindlustuse, tsiviilõiguse, kriminaalõiguse, rahvatervise valdkonnas jms.\n3. Kompromissid skeptiliselt meelestatud Euroopa Liidu liikmesriikidega.\nLissaboni lepinguga on tehtud teatud valdkondades erandeid skeptiliselt meelestatud Euroo-pa Liidu liikmesriikidele. Näiteks jäeti Prantsusmaa nõudel Euroopa Liidu eesmärkidest välja viide vabale ja häirimatule konkurentsile (lisatakse aluslepingutega võrdse õigusjõuga proto-koll siseturu ja konkurentsi kohta), lepingule lisati protokoll harta kohaldamise kohta Poola ja Ühendkuningriigi suhtes, milles viimased deklareerivad ennast harta kohaldamisega mitte-seotuks, lükati Poola nõudel viie aasta võrra edasi kvalifitseeritud häälteenamuse põhimõtte rakendamine; Ühendkuningriigi ja Iirimaa erisused viisa-, varjupaiga, sisserände ja muu isikute vaba liikumisega seotud küsimustes, Schengeni protokolli muudatused nimetatud riikide osas, Euroopa kohtujuristide rotatsiooni põhimõtete muutmine Poola nõudel jms.\n4. Euroopa Liidu pädevuse täiendamine.\nLissaboni lepingusse on lisatud pädevusi, mida kehtivad aluslepingud ega Euroopa põhisea-duse leping ei sisaldanud. Näiteks artikliga 25a luuakse õiguslik alus isikuandmete kaitsele ühise välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas, kui liikmesriigid töötlevad isikuandmeid. Lepingusse on viidud näiteks alus võitlemaks kliimamuutustega jms. Siiski ei ole Lissaboni lepinguga lisatud Euroopa Liidu ainupädevuse valdkondi ning on deklareeritud, et uued valdkonnad ei too kaasa kohustust liikmesriikide õigusaktid ühtlustada.\nSeega ei ole Lissaboni leping olemuslikult midagi uut Euroopa põhiseaduse lepinguga võr-reldes. Professor Franz C. Mayer leiab, et lepingu muudatused vastavad normatiivselt sisult peaaegu täielikult põhiseaduse leppele. Võiks rääkida peaaegu eranditult redaktsioonilisest ümbertöötamisest, kui ei oleks materiaalseid muudatusi näiteks kliima ja energiajulgeoleku valdkonnas (Mayer 2007, 1184).\nSeega võib kinnitada, et järeldused Lissaboni lepingu põhiseadusele vastavuse kohta ei saa erineda kardinaalselt sellest, mis anti Euroopa põhiseaduse lepingu kohta. Ka formaalne põhjus põhiseaduse muutmiseks langeb ära, sest senised aluslepingud, millele põhiseaduse täiendamise seaduse paragrahv 2 liitumislepingu kaudu viitab, jäävad kehtima.\nÕigusteaduse doktor Julia Laffranque’i arvates tuleks tuleviku jaoks välja töötada pidevalt toimiv mehhanism, mis võimaldaks hinnata Euroopa Liidu aluslepingute muudatuste vasta-vust Eesti põhiseadusele ja põhiseaduse täiendamise seadusele. Ühe võimalusena näeb Julia Laffranque Riigikohtu pädevuse laiendamist. Teatud küsimustes annab ka nüüd Riigikohus seisukohti, kuidas põhiseadust Euroopa Liidu õigusega koostoimes tõlgendada.\nSäärase sõltumatu ja autoriteetse hinnangu vajadust tuleb kindlasti toetada. Samas tekib küsimus, kas sellega ei panda meie kõrgemat kohut ebamugavasse olukorda, sundides teda andma väärtushinnanguid, mida esindusdemokraatia tingimustes on pädev tegema parlament. Kas on võimalik näiteks väita, et põhiseaduse aspektist on pädevuse delegeerimine välis- ja energiapoliitika valdkonnas rohkem lubatav kui tsiviil- või kriminaalõiguses? Ka võib palju-del juhtudel anda lepingu muudatustele ambivalentseid hinnanguid, tulenevalt hindaja enda hoiakust Euroopa Liidu integratsiooniprotsessi suhtes. Näiteks Euroopa Parlamendi rolli suurendamine on ühest küljest samm demokraatlikuma otsuste langetamise suunas Euroopa Liidus, teisalt aga ka samm üha enam föderaalriigi tunnustele vastava liidu suunas. Kindlasti on hulk küsimusi, mis tuleb enne Riigikohtule vastava pädevuse andmist läbi mõelda.\nPraegu raskendab Euroopa Liidu aluslepingute põhiseaduse aluspõhimõtete vastavuse kont-rolli läbiviimist ka asjaolu, et seni puudub ühene arusaam nende põhimõtete olemusest ja kehtivuse piiridest. Loodetavasti annab lähitulevikus kohtupraktika neis küsimustes selge-maid vastuseid.\nMayer, F. C. (2007). Die Rückkehr der Europäischen Verfassung? Ein Leitfaden zum Vertrag von Lissabon. – Zeitschrift für ausländisches öffentliches Recht und Völkerrecht, Vol 67, No 4.\nPeers, S. (2007). Statewatch Analysis no 5: Analysis of the amended text of the draft Reform Treaty: 12 October 2007. – http://www.statewatch.org/news/2007/oct/analysis-5-reform-treaty-oct-2007.pdf\nPeers, S. (2007a). Analysis no. 2.1: Revised text of the Treaty establishing the European Union (TEU) (except for the foreign policy provisions; Analysis no. 2.2: Foreign policy provisions of the revised text of the Treaty on the European Union (TEU); Analysis no. 3.1: Revised text of Part One of the Treaty establishing the European Community (TEC); Analysis no. 3.2: Revised text of Part Two of the Treaty establishing the European Community (TEC); Analysis no. 3.3: Revised text of Part Three, Titles I to VI of the TEC: Internal Market and competition; Analysis no. 3.4: Revised text of Part Three, Titles VII to XVII of the TEC: Other internal EC policies; Analysis no. 3.5: Revised text of the Treaty establishing the European Community (TEC) External relations provisions; Analysis no. 3.6: Revised text of Part Five of the Treaty establishing the European Community (TEC): EU institutions; Analysis no. 3.7: Revised text of Part Seven of the Treaty establishing the European Community (TEC): Final provisions: 10 November 2007. – http://www.statewatch.org/euconstitution.htm


Top 10 - Visit Tallinn\nKuidas Tallinn Cardi kasutada\nTulemusi: 8 Tühjenda valikud Tühjenda valikud\nKadrioru loss - Kadrioru kunstimuuseumKadrioru loss - Kadrioru kunstimuuseumKadrioru loss ja park on turistide ja linnarahva üks lemmikpaiku. Selle suurejoonelise interjööri, kauni pargi ning purskkaevudega barokse lossiansambli kinkis tsaar Peeter I oma abikaasale Katariinale.\nKGB vangikongidKGB vangikongidTallinna vanalinnas, Pagari tänav 1 hoone keldris asus Nõukogude okupatsiooni ajal üks kurikuulsamaid ja kardetuimaid eeluurimisvanglaid. Nüüd saavad kõik huvilised oma silmaga näha, millistes tingimustes pidid kommunistliku režiimi ideoloogilised vastased tunnistusi andma ja kuidas neid KGB vangikongides koheldi.\nPüha Vaimu KirikPüha Vaimu Kirik14. sajandist pärinev Püha Vaimu kirik on tänu oma puust sisemusele ja uhkele fassaadikellale silmapaistev ehitis nii seest kui ka väljast.\nLennusadam, Eesti MeremuuseumLennusadam, Eesti Meremuuseum2012. a avati Lennusadamas meretäis põnevust ligi sajandivanustes vesilennukite angaarides, kus näidatakse laevu, jahte, kahureid, miine ning kätt saab proovida erinevatel simulaatoritel.\nTallinna TeletornTallinna Teletorn1980. aastaks valminud 314-meetrine Tallinna Teletorn on Eesti kõrgeim ehitis ja elamuskeskus, kus saab nautida nii imekauneid vaateid kui ka tutvuda mitmete interaktiivsete näituste ja tegevustega.\nKiek in de Köki kindlustustemuuseumKiek in de Köki kindlustustemuuseumKiek in de Köki kindlustustemuuseum koos maa-aluste bastionikäikude ja kaitsetornidega pakub elamusi, teadmisi ja ainulaadset võimalust tutvuda Tallinna kujunemislooga liikudes mööda ajaloolist linnamüüri ühest tornist teise.\nNiguliste muuseumNiguliste muuseumSelles 1230 aastate kirikus, millest nüüdseks on saanud muuseum, võib näha imekauneid altarimaale, keskaegseid hauaplaate ja muid religioosse kunsti meistriteoseid.


Kalendri link lisada meilisõnumi loomine - Outlook\nKalendri link lisada meilisõnumi loomine\nOutlooki, kui soovite kutsuda inimesi osaleda koosoleku või sündmuse, tavaliselt saadate koosolekukutse. Adressaat saab siis kutsega nõustumine ja üksuse lisatakse tema kalender.\nOn alternatiivne meetod, mis töötab laiemalt Outlook ja muud programmid kalender. Interneti-kalendri (iCalendar) manuse või lingi iCalendari faili saate lisada sõnumi kehasse. Kui adressaat avab manuse või klõpsab, lisatakse sündmus oma kalendri programmi.\nMärkus.: Erinevalt Outlooki koosolekukutse, kasutades iCalendari manused ja lingid kuvatakse kinnitused kui inimesed aktsepteerida või sellest keelduda.\nSamm 1: Kohtumise loomine\nKui juba loodud kohtumine kalendris, jätkake järgmise jaotise Samm 2: iCalendari Manuse saatmine.\nKalendrivahekaardil Avaleht jaotises Uus nuppu Uus kohtumine.\nTippige teema ja asukohateave väljadele, teema ja asukohateave teave.\nSisestage alguskellaaeg ja lõppkellaaeg.\nKlõpsake menüü Kohtumine jaotise Toimingud nuppu Salvesta ja sule.\nSamm 2: ICalendari Manuse saatmine\nKlõpsake oma kalendris kohtumine.\nKlõpsake menüü kohtumine jaotise toimingud nuppu käsk Forward noolt.\nKlõpsake nuppu Saada edasi iCalendarina.\nUue sõnumi aknas kuvatakse ja mõne iCalendari on lisatud.\nSamm 3: Sõnumi kehasse lingi lisamine\nLingi võivad olla tekst või pilt, mille valimisel.\nSõnumi kehasse tekst lingi lisamine\nLisada ka pildi link sõnumi kehasse\nAknas avatud kohtumise paremklõpsake iCalendari ICS manust ja seejärel käsku Salvesta nimega.\nValige asukoht, kõigile adressaatidele pääsete juurde.\nNäiteks ettevõttes, saate valida ühiskasutusega võrgukoht. Veebisaidi iCalendari ICS-faili salvestamiseks on kõige levinum stsenaarium. Pidage meeles, et valides on oluline, et iga adressaat on juurdepääs sinna faili salvestuskoht.\nKlõpsake sõnumi kehaosas.\nTippige väljale kuvatav tekst tekst mille lingina kuvada.\nSisestage väljale aadress asukohta, kuhu salvestasite iCalendari ICS-faili. Kui salvestasite veebisaidile, sisestage veebiaadress või URL-i jaoks soovitud kohta.\nKoostage sõnum nagu tavaliselt, lisades adressaadid, jätkake ja klõpsake nuppu saada.\nKlõpsake pilti, mille soovite lisada, ja seejärel klõpsake nuppu Lisa.\nKlõpsake nuppu lisatud pilt.\nSisestage väljale aadress asukohta, kuhu salvestasite ICS-fail. Kui salvestasite veebisaidile, sisestage veebiaadress või URL-i jaoks soovitud kohta.


31.10.2012 | Gondori kroonika\nTäispäevaCoreper, kus hommikupoole peamiselt tulevaste nõukogude päevakordade tutvustus. Huvitavamana 29.11 kaubandusFAC, kus muu hulgas tahetakse anda COM-le mandaat vabakaubanduslepingu läbirääkimisteks Jaapaniga ja lugeda tehtuks leping Kanadaga. Esimese puhul on palju probleeme nn väikeste autode tootjatel ehk riikidel, kes kardavad Jaapani konkurentsi, teisel juhul võivad protsessi lõppfaasis segama hakata lepinguga otseselt mitteseotud asjad nagu viisavabadus. Tuleb huvitav nõukogu, igatahes.\nPika pärastlõuna täitis järjekordne lauaring MFF teemal. PRES pakutud kärbetega (vt eilne Gondori kroonika postitus) oli kuidagi rahul vaid mõni väga harv netomaksja-kärpija, ja needki poole suuga. Ülejäänud rohkem kui 20 LR-lt ja COM-lt karm kriitika. Suunata, loogikata, eilse päeva kärped, nii kõlas üldhinnang. Ega selle asjaga ei saagi kelleltki kiitust, osa jaoks on kulud alati liiga suured, teiste jaoks sissetulek liig väike. ÜKP sõbrad rääkisid oma poliitika kaitseks üpris üksmeelselt, aga CEF-ist, ja eriti 10 miljardist ÜKP rahast, mis sinna üle kantud, võiks külma kõhuga eesistuja selle lauaringi põhjal küll ladnalt loobuda. Selles asjas jääb loota küll vaid COM peale, kes oma “last” meie ja veel mõne harva LR toel kaitsma peab.\nLõpus välgutas ÜK eesistuja Van Rompuy kabineti esindaja ka teed edasi. Tundub, et hakkame järgmisel nädalal toimuvatel kahepoolsetel läbirääkimistel Van Rompuy kabineti, PRES ja COM esindajatega ikkagi pigem rääkima üldisest 7%-lisest kärpest, enam-vähem võrdselt kõigist rubriikidest. PRES pakutud kärped olid väiksemad, kuid võetud ebaühtlaselt. Tuleb analüüsida ja end hästi ette vamistada. EE on ees järgmisel reedel.


Eksminister Andres Varik: Haidaryle taotlesid kodakondsust piimatootjad\n14. november 2002 kell 7:29\nEndine põllumajandusminister Andres Varik ütles, et afgaani soost ärimehele Yagub Haidaryle kodakondsuse andmise ettepanek tuli piimatootjatelt.\n?Konkreetselt mäletan Peeter Kibet, kes käis minu jutul,? ütles Varik. Tema sõnul olid kodakondsuse andmise taga seega piimatootjad.\nFormaalselt tegi kolm aastat tagasi valitsusele ettepaneku Haidaryle kodakondsuse andmiseks Varik.\nPeeter Kibe on endisest eliitmajandist Estonia kolhoosist välja kasvanud OÜ Estonia juht.


„Magustatud joogi maksu seaduse“ väljakuulutamata jätmine–Riigi Teataja\n„Magustatud joogi maksu seaduse“ väljakuulutamata jätmine\nRT III, 05.07.2017, 2\nVastu võetud 03.07.2017 nr 153\nMJMS § 10 p 8 kohaselt on magustatud joogi maksust vabastatud: „8) magustatud jook, mis toimetatakse rahvusvahelisi reise tegeva vee- või õhusõiduki pardale reisijale ja vee- või õhusõiduki pardapersonali liikmele kohapeal tarbimiseks või neile pardal asuvast müügikohast kaasamüümiseks.“ Sellest tulenevalt vabastab regulatsioon erandina rahvusvahelisi reise tegeva vee- või õhusõiduki korraldaja nn „magusamaksust“, mida MJMS § 5 kohaselt tuleb teistel võrreldavatel Eesti maksukohustuslasest magustatud jookide importijatel ja soetajatel tasuda.\nOn küsitav, mis asjaolu õigustab antud juhul – erinevalt nt alkoholist ja tubakatoodetest (ATKEAS § 27 lg 1 p 181) – magustatud jookide maksu alt vabastamist ka kaasamüüdava kauba puhul ehk juhul, kui maksuvabastuse objektiks on avamata magustatud jookide (nt suletud limonaadipudel) kaasa müümine rahvusvahelisi reise tegeva vee- või õhusõiduki pardal asuvast müügikohast (MJMS § 10 p 2 alt 2). Erandit, mis vabastab Eestist kui lähtekohariigist lahkuval vee- ja õhusõidukil müüdava kinnise magustatud joogi magusamaksust, peab õigustama sisuline erinevus olukorrast, kus sama kaupa müüb Eesti maismaal asuv müüja. Sellist sisulist erinevust, mis annaks omakorda legitiimse eesmärgi asjaolude erinevaks maksustamiseks, ma tuvastada ei suutnud.\nKuna MJMS § 5 lg 4 puhul jäetakse osa maksude efektiivseks kontrollimiseks vajalikke eeskirju maksuhalduri halduspraktika sisustada, võib antud regulatsioon olla vastuolus õiguskindluse ja -selguse põhimõttega ning rikkuda PS §-i 113, mis kohustab Riigikogu määrama seadusega kindlaks kõik maksu sätestamist ja kehtestamist puudutavad küsimused. Sellega kaasneb omakorda ebavõrdse kohtlemise oht, kus müügikoha pidaja kontroll- ja maksukohustuse ulatus sõltub maksuhalduri kontrollpraktikast.\nÜlaltoodud põhjustel jätan Riigikogu poolt vastuvõetud magustatud joogi maksu seaduse välja kuulutamata ja edastan õigusakti Riigikogule uueks arutamiseks ja otsustamiseks. Palun Riigikogul viia MJMS § 10 p 8 kooskõlla Eesti Vabariigi põhiseadusega. Täiendavalt palun Riigikogul kaaluda vajadust täpsustada ka MJMS § 5 lg 4 regulatsioon, et tagada sätte kooskõla põhiseadusega.