#sotsid Arvamusfestivalil 2018: kõik arutelud, kus osaleme - Sotsiaaldemokraadid\nUudised #sotsid Arvamusfestivalil 2018: kõik arutelud, kus osaleme\n#sotsid Arvamusfestivalil 2018: kõik arutelud, kus osaleme\nSotsiaaldemokraatidel on Arvamusfestivalil oma ala reedel kell 13.00-19.30. Lisaks meie korraldatud aruteludele osalevad paljud sotsid kahe päeva jooksul erinevates aruteludes.\nSiin on ajakava kõigi aruteludega, kus sotsid osalevad. Vajuta pealkirja peale, et näha rohkem infot.\nOle kursis ka Facebookis!\nLoe lisaks ka Arvamusfestivali kodulehelt.\n13:00–14:30 Kas tulevikus oleme tööd tehes õnnelikumad? // Sotside ala\nMaailmakohviku formaadis kaasavat arutelu veavad Noored Sotsiaaldemokraadid eesotsas presidendi Joosep Vimmaga.\nViisid, kuidas me oma tööelu korraldame, muutuvad kiiresti. Selles peituvad korraga nii ohud kui võimalused. Kuidas teha nii, et me sellest võidaksime ja õnnelikumad oleksime? Maailmakohviku formaadis kaasavat arutelu veavad Noored Sotsiaaldemokraadid eesotsas presidendi Joosep Vimmaga. Neljas erinevas laudkonnas on tähelepanu all vananev ühiskond (selle mõju töötegemisele, aga ka töötegemise mõju vananevale ühiskonnale), tervis ja heaolu (mida on meil võita, mida kaotada töötegemise kaasajastamisest), tootlikkus (kuidas saaksime vähema vaevaga rohkem majanduslikku kasu, miks me täna oleme õnnetud ja väheefektiivsed?) ning töötamise regulatsioonid (mis on täna takistuseks, mis oleksid lahendused?).\n13:30–14:45 Idapartnerlus, quo vadis? // Välispoliitika ala\nKelle julgeoleku huve teenib idapartnerlus? Kas me surume on väärtusi peale või aitame neid kinnistada? Arutelu modereerib Kristiina Tõnnisson, osalevad Eerik-Niiles Kross, Jaak Madison, Viktoria Ladõnskaja-Kubits ja välisminister Sven Mikser.\n13.00-15.00 Millises maailmas tähistab Eesti oma 120. sünnipäeva? // Koosloomeala\nOsaleb tervise- ja tööminister Riina Sikkut.\nInimkonna huvi oma tuleviku vastu on alati olnud suur. Läbi sajandite oleme hirmutanud ennast maailma lõpu ennustustega, kuid samuti uskunud helget tulevikku. Kumb tulevik meid siis ootab – see küsimus on tõenäoliselt sama vana nagu inimkond ise. Sellele küsimusele vastuse otsimine on lisaks põnevusele ka väga praktiline – see annab meile suuniseid millele keskenduda, mida karta ja millistest võimalustest kinni haarata. Selle arutelu käigus tutvustame meie ekspertidele ja publikule tuleviku erinevaid stsenaariume ja proovime koos aru saada, kumb see meie tulevik ikkagi on – kas raske töö ja viletsus või helesinine unistus.\n13:30–15:00 Rahvadiplomaatia – kas üks Eesti julgeoleku alustala? // Kaitsepoliitika ala\nOsaleb Hannes Rumm.\nKriis ei hüüa tulles, aga kui see käes, on vaja, et sõbrad appi tuleksid. Nii on ka riikidega, suuremate julgeolekualaste kriiside puhul on Eestile kindlasti oluline meie liitlaste toetus ja maailma avalikkuse objektiivne informeeritus. Jättes seekord kõrvale riigiasutuste (peamiselt VäM ja EAS) tegevuse, on diskussiooni eesmärk uurida, kuidas saavad panustada tavainimesed, igaüks meist. Kuidas jõuab info Eestist maailmasse? Mil määral me kujundame reisides oma riigi näo? Kas meil on selles vastutus ja kas me tunnetame seda? Millist meediateadlikkust selleks vaja on?\n14:00–15:30 Eestisse tagasipöördumine – kilbiga või kilbil? // Eesti Meedia (Postimehe) lava\nTalendid koju: kas kodu on ka tegelikult valmis neid talente vastu võtma? Arutelu juhib Neeme Raud. Osaleb Marina Kaljurand.\nEestis vaadatakse hästi sellele, kui meie noored välismaale haridust, oskusi, maailmakogemust omandama lähevad. Paljud jäävadki aastateks mujale. Ent siis otsustavad nad koju tagasi tulla. Kas aga kadunud poegi-tütreid ikka oodatakse pikisilmi tagasi, nagu sõnades kõlab? Kas koju tulek on lihtne ja miks mitte? Kas “Talendid koju!” on kutseks sobiv juhtlause? Räägime tagasitulekust ja sellel olevatest nähtamatutest karidest Postimehe arvamuskülgedel sel kevad-suvel ilmunud samateemalise mõttevahetuse järeltuules.\nTegemist on vaba suvise arutelu, mitte konkreetsete meetmete väljatöötamise ega poliitikute debatiga. Ent poliitikute häält tahame sel teemal võimendada, et nad teemat ka oma töös edasi käsitlema hakkaksid. Kuid ootame elavalt osalema ka publikut ja seal, loodetavasti, olevaid tagasitulnuid, -tulijaid ja tuleku plaanijaid.\n14:00–15.30 Millest toodame elektrit pärast põlevkiviaega? // Energiapöördeala\nOsaleb Rene Tammist (Eesti Taastuvenergia Koja juhataja).\n“Täna sõltub Eesti elektritarbija umbes 85% ulatuses põlevkivienergiast, mille negatiivset mõju keskkonnale on aga aina suurema veendumusega tõdetud. Sealhulgas märgib OECD oma keskkonnaraportis, et just põlevkivienergeetikast väljumine on Eesti olulisim keskkondlik, sotsiaalne ja majanduslik proovikivi. Kliima- ning energeetikaeesmärgid nii Eestis kui ka Euroopa Liidus näevad ette jõudsat üleminekut taastuvenergeetikale. Millised on siin Eesti võimalused ning milline on võimekus seda üleminekut ellu viia?”\n14:00–15:30 Eesti, Läti, Leedu 2038 “Mina jään!” Baltic countries a disappearing nation? // Baltimaade ala\nRainer Vakra osaleb ENLi ingliskeelses arutelus.\n15:00–16:00 Kaks keelt ühe katuse all: kui Katrin ja Katja käiks ühes koolis? // Sotside ala\nJevgeni Ossinovski ja Katri Raik arutlevad uue põhikooli kontseptsiooni üle koos ekspertide ja festivali külalistega. Arutelul on sünkroontõlge vene keelde.\nKeelebarjäär, ajalugu, erinevad inforuumid… Need on kõige enam levinud põhjused, kui räägitakse ühiskondlikust lõhestumisest eestlaste ja venelaste vahel. Aga mis siis, kui algpõhjus on hoopis betoonseintes kahe erineva kogukonna vahel? Jevgeni Ossinovski ja Katri Raik arutlevad uue põhikooli kontseptsiooni üle koos ekspertide ja festivali külalistega. Kas ühtne kool ühendab Eesti inimesi? Kas ja kuidas mahuvad kaks keelt ühe katuse alla? Kas inimesed on selleks mudeliks valmis ning mis on alternatiivsed lahendused?\nArutelu modereerib Katerina Danilova ning selle tulemusel plaanitakse moodustada ekspertrühm, mis tegeleb Eesti ühtse kooli plaani väljatöötamisega. Arutelu toimub eesti keeles, sünkroontõlkega vene keelde.\nДва языка под одной крышей: а что, если Катрин и Катя будут ходить в одну школу? (с синхронным переводом на русский язык)\nЯзыковой барьер, исторические обиды, разные информационные пространства… Множество причин называют, когда речь заходит о расколе между эстонцами и русскими. А, может, все дело в бетонных стенах, разделяющих две общины? Это стены разных школ, в которых учатся эстонские и русские дети. Евгений Осиновский и Катри Райк представят новую концепцию основного образования и обсудят ее вместе с экспертами и гостями фестиваля. Сплотит ли жителей Эстонии Единая школа? Уживутся ли два языка под одной крышей? Готовы ли люди к новой школьной модели? И есть ли альтернативные решения?\nДискуссию модерирует Катерина Данилова, по итогам обсуждения планируется создать экспертную группу, которая займется дальнейшей разработкой плана Единой школы Эстонии. Дискуссия пройдет на эстонском языке с синхронным переводом на русский язык.\n16:00–17:30 Ühine keel – kas vene ja eesti lastel on lootustki teineteist mõista? // ERRi lava\nKas eesti ja vene lastel on olemas ühine info- ja komberuum? Moderaatorid Rain Kooli ja Ekaterina Taklaja, esinevad Irene Käosaar, Tatjana Kiilo ja Jevgeni Ossinovski. Arutelu kannavad üle nii ETV kui ka ETV+ kanalid.\n18:00–19:30 Ruumi on, aga avalikkust pole // Ääreala\nOsaleb Tartu piirkonna juhatuse aseesimees ja linnavolinik Kadri Leetmaa (Tartu Ülikooli Rände- ja linnauuringute keskuse juht).\n18:00–19:30 Kas solidaarsele ravikindlustusele on alternatiivi? // Sotside ala\nKas meie Haigekassa on efektiivne või mitte? Solidaarse ravikindlustuse eest seisab töö- ja terviseminister Riina Sikkut, kellega debateerivad sellel olulisel teemal Reformierakonna esinaine Kaja Kallas ja teadlane Taavi Tillmann. Arutelu juhib Allar Tankler.\n10:00–10:55 Euroopa parlamendi liikmete arutelu // ERRi lava\nOsaleb MEP Ivari Padar. Modereerib Johannes Tralla.\nMida peaks Euroopa Liit tegema, et hoida atlandiülesed suhted vee peal?\nKas Brüsseli valitud taktika president Trumpiga talitamisel on ainuvõimalik ja õigustatud?\nKas Põhja-Aafrikasse loodavad põgenikekeskused peatavad Euroopasse kibelevad sisserändajad?\nJa kas EL-i migratsioonipoliitika pöördub Viktor Orbani nägu?\nJohannes Tralla arutleb EL-i aktuaalsete väljakutsete üle Euroopa Parlamendi Eesti saadikutega. Ülekanne: ETV+ VR\n11:00–12.30 Pensionid ja hoolduskoormus // Keskerakonna ala\nOsalevad Helmen Kütt, Kaia Iva, Monika Haukanõmm. Vestlust veab Jaak Aab.\nPension on teema, mis puudutab varem või hiljem meid kõiki. Milline peaks olema pension, et eakad Eestis hakkama saaksid? Kuidas on lood meie hoolekandesüsteemiga ja eakate hakkamasaamisega üldisemalt? Millised on suurimad probleemid ja mida saame muuta paremaks? Need on mõttekohad, mis ühtviisi tähtsad nii noortele kui eakatele. Mõtleme koos, millised lahendused eakate elu parandamisel on Eestile jõukohased ja vajalikud ning kuidas need ellu viia.\n12:00–13:30 Jah tuuleparkidele, aga kelle tagaaeda? // Energiapöördeala\nOsalevad Tuuliki Kasonen (Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon), Grete Arro (TLÜ), Tiit Oidjärv (Rahandusministeerium), juhib Rene Tammist.\nOlles väikseima ökoloogilise jalajäljega elektrienergia tootmise viis, pälvib tuuleenergia suure üldsuse toetuse. Ometi takistab sageli selle levikut kogukondlik vastuseis ning jääb kõlama seisukoht, et tuulikud ei peaks asuma minu tagaaias (ing k not in my backyard, NIMBY). Kuidas kohalik kogukond saavutaks enda jaoks parima lahenduse ja kuidas tuuleenergia arendajad suhtuvad kohalike muredesse? Kas on võimalik planeerida ka nii, et tuulikud ilmestaksid maastikku? Toome arutelu vormis teemasse selgust ja mõistmist.\n12:00–13:00 Haridus 2.0 – milline uuendus tuleks installida? // Haridus 2.0 lala\nOsaleb Riigikogu liige Toomas Jürgenstein ja Tallinna linnavolikogu liige Annela Ojaste.\n13.00–17.00 Osalusarutelu #kuidasmekestame // Inimvara ala\nOsalevad Heljo Pikhof ja Jevgeni Ossinovski.\nKasutame formaati, kus kõik osalejad saavad kaasa rääkida, probleemi erinevaid tahke ning vaateid kõrvutada, murettekitavasse piisavalt sügavuti minna ning soovitud muutusteks võimalused leida. See nõuab aega, kuid tulemuseks on läbimõeldumad ideed ja lahenduskäigud. Osalejate arv on piiratud, registreerida saab siin.\n14:00–15:30 Teaduspoliitika 2019: Väitlus enne tormi // Teadusala\nOsaleb Jevgeni Ossinovski, moderaator Priit Ennet.\n14:00–16:00 Mis peaks saama lahku läinud vanemate lastest? // Lapsed ja vanemad ala\nOsaleb Erkki Laaneoks, Lapsele Vanemad MTÜ.\nMismoodi peaks olema korraldatud lahku läinud vanemate puhul lastega seotud küsimused? Kuidas peaks riik oma sekkumispoliitikat muutma? Aruteluga üritatakse leida lahendusideid, mida ja kuidas oleks tarvis süsteemis muuta, et lapsed oleks esikohal ka siis, kui vanemad on lahku läinud. Kuidas peaksid vanemad jõudma selleni, et esikohal on lapse huvid, mitte isiklik ego või kättemaksusoov? Mida teha vanematega, kes ei oska laste hooldusküsimusi omavahel iseseisvalt klaarida? Mida peaks mõistma lapse huvidena?\n16:00–17:30 Maksualane arutelu // Reformierakonna ala\nOsaleb Jevgeni Ossinovski.\nReformierakonna korraldatud arutelul räägitakse sellest, milline võiks olla Eesti maksusüsteem.\n16:00–17:30 Haldusreformi hirmujutud // Ääreala\nArutelu juhib sotsiaaldemokraatliku erakonna juhatuse liige Lauri Läänemets.\nHaldusreform on läbi viidud, vallad liidetud. Mis on saanud kunagistest hirmudest? Kuidas läheb elu maal edasi ning mis on olnud mõju haridusele, kogukondadele, ettevõtlusele või kultuurielule? Grupivestluste käigus arutame, mis on suurvaldade loomise järgseid suurimad väljakutsed ning kuidas saaks neid ületada?\n16:00–17:30 16.00 - Millisena soovime näha Eesti metsasid 100 aasta pärast? // Metsaala\nArutelus osaleb Kadri-Aija Viik (MTÜ Ühinenud Metsaomanikud)\n16:00–17:30 Mis “keeles” teadlased räägivad? // Teadusala\nArutelus osaleb Barbi Pilvre.\nTeaduse potentsiaal võib tihtipeale jääda täiel määral kasutamata, kuna teadlaste “keelt” on keeruline mõista ja konkreetse sihtrühma jaoks arusaadavaks kasuks interpreteerida. Paneelis püütakse leida vastuseid küsimustele, kuidas teadlaste panust ühiskonda paremini esile tuua ning kuidas “tõlkida” teadustööst tulevat väärtust nii, et see oleks arusaadav ja väärtustatud nii ettevõtjate, poliitikute, ajakirjanike, teiste teadlaste kui tavakodanike hulgas.\n16:00–18:00 Kuidas on senised üle 30 rahvaalgatust mõjutanud Eesti arengut? // Koosloomeala\nOsalevad Helmen Kütt, Rainer Vakra.\n18:00–19:30 Kuidas teha nii, et suurepärase matemaatika ja kirjaoskusega noored ei feiliks päriselus? // Haridus 2.0 lava\nArutelus osaleb Jevgeni Ossinovski.\n18:00–19:30 Kas II pensionisammas on raha põletamIne? // Isamaa ala\nOsaleb Riigikogu esimees Eiki Nestor.\n20:00–21:30 Parlamendierakondade esimeeste debatt // Poliitikaloome lava


Jaapani entsefaliit: Sümptomid, diagnoosimine ja ravi - Symptoma\nBioloogia - esitlus - viirused ... loomaviirus inimeseviirus Nakatumine: seeneviirus piisknakkusega (gripp) toiduga ja joogiga (A hepatiit /kollatõbi/) koevedelikega (AIDS, B hepatiit) haigete loomadega (entsefaliit, marutaud) Viirused... [annaabi.ee]\nSealiha oleks oluline reservuaar. config[ads_text] not found Sümptomid, ravi ja ennetamine Infektsioon põhjustab tavaliselt kergeid sümptomeid (peavalu, palavik), kuid ligikaudu 250 korral esinevad raskemad komplikatsioonid: kõrge palavik, peavalu, jäik [et.oclifescience.com]\nTegelik entsefaliit esineb 1 kuni 20 juhtumil 1000 nakkuse korral ja seda iseloomustab peavalu, palavik, kaela jäikus, oksendamine, krambid, teadvuse seisundi muutus, liikumishäired, spastiline halvatus ja kooma. [et.fashionbeautytopics.com]\nVõibolla olete huvitatud: "Meningiit: põhjused, sümptomid, ravi ja prognoos" Märgid ja sümptomid Enamikul juhtudel ei põhjusta Jaapani entsefaliidi viirus mingeid sümptomeid või on ainult peavalu ja palavik. [et.yestherapyhelps.com]\nEsialgsed sümptomid võivad olla palavik, külmavärinad, peavalu, nõrkus, iiveldus ja oksendamine. [est.len-med.com]\nEsialgsed sümptomid on palavik, peavalu, oksendamine. Järgnevatel päevadel tekib mõni haigestumus, umbes 1 250-st. See võib hõlmata nõrkust, isegi paralüüsi, muid neuroloogilisi või liikumissümptomeid. [et.approby.com]\nVarased sümptomid võivad olla palavik, külmavärinad, peavalu, nõrkus, iiveldus ja oksendamine. [et.med-mash.ru]\nMõned patsiendid kurdavad pearinglust ja iiveldust, külmavärinad ja löövet. [est.kibrisdoktor.com]\nMalaaria entsefaliidi sümptomid Haigust iseloomustab äge algus: pea ja kogu keha, palavik (kuni 40 kraadi), oksendamine ja iiveldus, külmavärinad, naha punetus näol, uimasus. [et.smahealthinfo.com]\nMalaaria võib põhjustada selliseid ebameeldivaid sümptomeid nagu lihasvalu, iiveldus, südamepekslemine, külmavärinad ja palavik. Ravimata jätmise korral võib haigus surmani areneda. Malaaria on nakkav. [thailand-trip.org]\nJaapani entsefaliidi ilmingud võivad eelneda prodromile: unisus, väsimus, nõrkuse tunne ja jõudluse vähenemine; harvadel juhtudel — kõnehäired, nägemine madal, diploopia, düsüürilised häired. [meditsiinsiin.info]\nSageli jätab ta maha pikaajalise asteenilise sündroomi, mida iseloomustab suurenenud väsimus ja väsimus, unehäired, emotsionaalsed häired, kehv liikumisvõime. [et.smahealthinfo.com]\nKokkutõmbumise sümptomid Esimeses etapis: kerge peavalu, väsimus, emotsionaalne labiilsus, segasus, mälu halvenemine. Teises etapis: sagedased, rasked peavalud, häiritud koordinatsioon, neerufunktsiooni halvenemine, väsimus, meeleolukindlus. [est.thaimedhealth.com]\nEsineb üldine halb enesetunne, tugev peavalu, iiveldus ja oksendamine, väsimus, väsimus, unehäired. Ägeda perioodi jooksul esineb näo, kaela ja rindkere naha hüpereemia, ortopeedia limaskest, sklera ja konjunktiivi süstimine. [et.ruxtonhealthcare.com]\nTäiskasvanutel on Ixiaro kõige sagedamad kõrvalnähud (võivad esineda enam kui 1 patsiendil 10st) peavalu, müalgia (lihasevalu), süstekoha valu ja valulikkus ning väsimus. [myhealthbox.eu]\nLigikaudu ühel 200-st Jaapani entsefaliidi nakatunud patsiendist ilmnevad aju põletikuga (entsefaliidiga) seotud tõsised sümptomid - äkiline kõrge palavik, peavalu, jäik kael, desorientatsioon, kooma (teadvuse langus), krambid ja halvatus. [est.len-med.com]\nJaapani entsefaliidi viiruse põhjustatud kõrge palavik ja suurenenud ajupõletik võivad põhjustada muid tõsiseid, potentsiaalselt eluohtlikke sümptomeid. [et.cast-prix.net]\nEntsefaliidisurmale eelnevad tavaliselt peavalu, südameseiskumised, iiveldus ja kõrge palavik. [epl.delfi.ee]\nArteriaalne hüpertensioon (arterite seinte elastsuse vähenemine, naastude moodustumine ja naastude kogunemine). Töötingimused Ökoloogiline olukord. Ateroskleroosi sümptomid Progressiivne mäluhäire. [est.thaimedhealth.com]\nArst peab veenduma, et patsiendil ei ole intrakraniaalse hüpertensiooni märke, sest kui see on olemas, ähvardab nimmepunktsioon tüsistusi. [et.ruxtonhealthcare.com]\nNakkuslik rühm: Ilmub tahhükardia. Higistamine suureneb. Suureneb nõrkus. Ärevuse tunne teravdab. Sageli tõuseb temperatuur, palavik. Naha toon muutub mullaks, mõnikord muutub nahk siniseks. 3. [est.thaimedhealth.com]\n[…] näonärvi halvatus/parees, paralüüs/parees, neuriit, düsesteesia, hüpoesteesia, paresteesia), neuralgia, nägemisnärvi neuriit, pearinglus Silma kahjustused nägemishäired, valgustundlikkus, silmavalu Kõrva ja labürindi kahjustused tinnitus Südame häired tahhükardia [rx.ee]\nHaigus algab ägedalt palaviku ja peavaluga, lastel – iivelduse, oksendamise, kõhuvalu ja kõhulahtisusega. Haiguse raskusaste vaheldub palavikulisest vormist meningiidi või entsefaliidini. [kliinik.ee]\nPaar päeva pärast hakkavad üldised nakkushaigused esmakordselt debüteeruma ja kiiresti halvenema: kõrge temperatuur, ulatudes 41ni Koos, kohutav külm, intensiivne peavalu, müalgia, alaselja valu, tugev nõrkus, lööma, higistamine, iiveldus ja oksendamine [meditsiinsiin.info]\nMõnedel patsientidel on iiveldus, mis tekib oksendamisel. Rõhk võib tõusta ja impulsi kiirus kuni 140 lööki. 2. [est.kibrisdoktor.com]\nSellele faasile iseloomulikud sümptomid ja tunnused on järgmised : Peavalu Intensiivne palavik Oksendamine Düsorientatsioon Treemorid Krambid Jäikus kaelas Spastiline halvatus Tserebraalne kooma Selle viiruse püsivalt mõjutab ka veidi alla kolmandiku [et.yestherapyhelps.com]\n[…] kumerus; iiveldus ja oksendamine ilma leevendamiseta; tortikollis, treemor, konvulsiivsed krambid; entsefaliidi peamiseks sümptomiks on järsk temperatuurikiirus kõrgele väärtusele (39–40 C); okulomotoorsed häired: ptoos (ülemise silmalau prolapse), diploopia [et.ruxtonhealthcare.com]\n[…] kumerus; iiveldus ja oksendamine, mitte leevendamine; tortikollis, treemor, konvulsiivsed krambid; entsefaliidi peamiseks sümptomiks on järsk temperatuurikiirus kõrgele väärtusele (39–40 C); okulomotoorsed häired: ptoos (ülemise silmalaugu väljajätmine), diploopia [et.smahealthinfo.com]\nÜhel kolmandikul nakatunutest tekib 2–8 päeva jooksul, vahel ka kuni 20 päeva hiljem, uus kehatemperatuuri tõus, kaasneb tugev peavalu, iiveldus, oksendamine, valguskartus, kuklakangestus, uimasus ja üldine halb enesetunne, kujuneb välja peaaju- ja ajukelmepõletik [pealinn.ee]\nNeed, kes elavad, võivad teatada püsivatest neuroloogilistest häiretest, nagu spastiline tetraparees, hemiplegia, neelamisraskused, korduvad krambid, rääkimishäired ja rasked kognitiivsed puudused. [et.fashionbeautytopics.com]\nToimetulekud võivad säilitada paralüüsi (halvatus, kognitiivsed probleemid, krambid …). Seda viiruslikku infektsiooni ei saa ravida, vaid ravimid sümptomite leevendamiseks. Desvaccinemaxist ennetuses. [et.oclifescience.com]\nÜldjuhul, on haigus mõõduka raskusega ja haige paraneb, kuid 200 -st ühel juhul progresseerub haigus kiiresti ning kujunevad neuroloogilised sümptomid - halvatused, treemor ja krambid, ning nendest umbes 60% -l võib haigus lõppeda kooma ja surmaga, ellujäänutest [kliinik.ee]\nVõib esineda krampe, hüperkinees, silmamotoorsed häired, paralüüs ja jäsemete parees (peamiselt gemitip), näonärvi keskparesis, bulbar-häired. Sageli on märgitud erinevate lihaste müokloonilist ärritust, jäsemete treemor. [meditsiinsiin.info]\nHaigus võib areneda igal ajahetkel, ilmneb peavalu, mõõdukas palavik, lühiajaliselt arenev parees (üksikute lihaste motoorne funktsioon on osaliselt häiritud). [et.smahealthinfo.com]\nparalüüs/parees, neuriit, düsesteesia, hüpoesteesia, paresteesia), neuralgia, nägemisnärvi neuriit, pearinglus Silma kahjustused nägemishäired, valgustundlikkus, silmavalu Kõrva ja labürindi kahjustused tinnitus Südame häired tahhükardia Respiratoorsed [rx.ee]\nHaigus võib areneda igal ajahetkel, ilmneb peavalu, mõõdukas palavik, lühiajaliselt areneb parees (üksikute lihaste motoorne funktsioon on osaliselt häiritud). [et.ruxtonhealthcare.com]\nKõige tavalisemad sümptomid ja märgid * agnoosia Apraxia peapööritus kooma krambid düsfaagia Ajaline ja ruumiline desorientatsioon hemipleegiat palavik letargia Peavalu Liikumiste koordineerimise kaotamine Tugevus selja ja kaela lihastes unisus Segasus [et.fashionbeautytopics.com]\nIsegi nii võib raskete infektsioonide sümptomeid iseloomustada ajupõletikuga (entsefaliidiga), millega kaasnevad järsk kõrge palavik, peavalu, jäik kael, desorientatsioon (uimane; segasus), kooma, krambid ja halvatus. [est.medicaldevicetrend.com]\nEnkefaliidi sümptomid Haigus algab tavaliselt palavikuga ja peavaluga, seejärel sümptomid suurenevad järsult ja süvenevad - krambid, segasus ja teadvuse kaotus, unisus ja isegi kooma. Entsefaliit võib tõsiselt ohustada elu. [et.ruxtonhealthcare.com]\nEnkefaliidi sümptomid Haigus algab tavaliselt palaviku ja peavaluga, seejärel sümptomid suurenevad järsult ja süvenevad - esinevad krambid (krambid), segasus ja teadvuse kaotus, uimasus ja isegi kooma. Entsefaliit võib tõsiselt ohustada elu. [et.smahealthinfo.com]\närrituvus, ärrituvus, agressiivsus. [et.ruxtonhealthcare.com]\nLastel on kõige sagedamad kõrvalnähud (võivad esineda enam kui 1 lapsel 10st) palavik, kõhulahtisus, gripilaadne haigus, ärrituvus ning süstekoha reaktsioonid (näiteks punetus, valu ja valulikkus). [myhealthbox.eu]\nSeal on palavik, tugev peavalu, halb enesetunne, ärrituvus ja väsimus. Patsiendid näitavad lihasvalu, südamepekslemist ja suurenenud hingamist. Alustatud vormid arenevad. [est.thaimedhealth.com]\nKäitumismuutused on sageli seotud ärrituvuse või suutmatusega emotsioone kontrollida ja sotsiaalse isolatsiooniga. Selle nakkushaiguse ilmnemisest alates kulub sümptomite süvenemiseks tavaliselt mõni päev. [et.cast-prix.net]\nKa moodne tüüp on pseudo-neurasteenne vorm, kui pärast lühiajalist halb enesetunnet kaasneb palavik, nõrkus, ärrituvus ja väikesed okulomotoorsed häired. [et.smahealthinfo.com]\nSeotud artikkel: "15 kõige sagedasemat neuroloogilist häiret" Ennetus ja ravi Jaapani entsefaliidi raviks ei ole, nii ravi eesmärk on vähendada sümptomeid, samuti bioloogiliste protsesside soodustamiseks, mis võimaldavad infektsiooni kõrvaldamist. [et.yestherapyhelps.com]\nJaapani entsefaliidi ravi ja prognoos Jaapani entsefaliidi ravi toimub neuroloogide ühiste jõupingutustega, nakkushaigused ja elustamine. [meditsiinsiin.info]\nKas on olemas ravi? Spetsiaalset ravi pole. Sageli on vaja toetavat ravi (vedelikud, valu meds) haiglaravi. [et.approby.com]\nPraegu puudub Jaapani entsefaliidi spetsiifiline ravi. [est.len-med.com]\nSpetsiifilist viirusevastast ravi ei ole, kuid patsient läbib sümptomite leevendamiseks intensiivset ravi ja hoolikat jälgimist kuni infektsiooni ületamiseni. [et.fashionbeautytopics.com]\nSeotud artikkel: "Entsefaliit: põhjused, sümptomid, ravi ja prognoos" Mis on Jaapani entsefaliit? Jaapani entsefaliit on nakkushaigus, mis on sõlmitud sääskede hammustuse kaudu. Selle põhjuseks on 24. [et.yestherapyhelps.com]\nTaastumise prognoos on väga väike, surma tõenäosus on 80%. Reeglina on esimesed 7 päeva ohtlikud, patsient võib sattuda kooma või piinab neid lõputu krambid. [est.kibrisdoktor.com]\nTüsistused ja prognoos Viiruse entsefaliidi tagajärjed sõltuvad mitmest tegurist: patogeen; patsiendi immuunstaatus ja tema vanus; haiguse kulg; aeg, mille jooksul pöörduti arsti poole; ravi piisavus ja õige diagnoos. [et.ruxtonhealthcare.com]\nMida lähemal Kaug-Idale on, seda halvem on taastumise prognoos ja seda sagedamini surevad. Kullakõhulise entsefaliidi sümptomid Inkubatsiooniperiood kestab 2 kuni 35 päeva. Nakatunud piima kasutamise tõttu on see 4-7 päeva. [et.smahealthinfo.com]\nJaapani entsefaliidi etioloogia ja mikrobioloogia Haiguse põhjustaja on perekonna Flavivirus viirus Togaviridae perekonnast. Viirus sureb, kui temperatuur kuumutatakse 56 kraadini vaid 30 minuti jooksul. [est.kibrisdoktor.com]\nMis tahes etioloogia entsefaliidi korral on vajalik kompleksne ravi. [et.ruxtonhealthcare.com]\nVäärib märkimist, et haiguse etioloogia sõltub selle tüübist. [et.smahealthinfo.com]\nSelle seisundi etioloogia on intensiivne, pikaajaline vaskulaarne kontraktsioon. Spasm põhjustab hemostaasi halvenemist. Aju vasospasmi sümptomid Pearinglus. Silmade ees udu. Tinnitus. [est.thaimedhealth.com]\nPõhjused ja epidemioloogia Jaapani entsefaliit levib peamiselt sääskede sugukonda Culex tritaeniorhynchus ja Culex vishnui. [et.yestherapyhelps.com]\nSuur osa suremusest ja jäävmõjudest muudab Jaapani entsefaliidi tänapäeva neuroloogi kiireks ülesandeks, infektoloogia ja epidemioloogia. [meditsiinsiin.info]\nEpidemioloogia ja prognoosi tunnused Jaapani entsefaliidi põhjustajaid leidub kõige sagedamini halvasti asustatud aladel, veehoidlate ja soode lähedal. Troopilistes riikides kestavad epideemiad kauem kui 50 päeva. [est.kibrisdoktor.com]\nSpetsiifiline ennetamine toimub vaktsineerimise teel. See viiakse läbi endeemilistes fookustes ja seal reisivatel inimestel. Lapsed võivad olla vaktsineeritud, alates 1-aastasest. [meditsiinsiin.info]\nHaiguse ennetamine Epideemiate ärahoidmiseks on elanikkonna aktiivne immuniseerimine väga oluline. Jaapani entsefaliidi vastu vaktsineerimist nimetatakse formolvaksiiniks. [est.kibrisdoktor.com]\nVaktsineerimine Peamine ennetamine, mida saab teha, on Jaapani entsefaliidi vaktsiini kasutamine. Seda vaktsiini võib manustada alates 2 kuu vanusest kuni täiskasvanueani. [est.len-med.com]\nMalaaria ennetamine: teadlikkus riskist. Viiruslik infektsioon: kuidas nakkust vältida. Kõhulahtisus: milliseid tingimusi võib seostada kollatõbe. [est.my-health-homes.com]


Inter läheb edasi, kui alistab Šahtari, aga kui Real ja Mönchengladbach ... (kasulik spikker!) - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nInter läheb edasi, kui alistab Šahtari, aga kui Real ja Mönchengladbach ... (kasulik spikker!) (0)\n09. DETSEMBER 2020, 12:31 MEISTRITE LIIGA\nTäna kulmineerub ajaloo kõige kiirem Meistrite liiga alagrupiturniir. Selguvad meeskonnad, kes mängivad edasi play-off'i, kes langevad Euroopa liiga play-off'i ning kelle eurohooaeg saab läbi.\nMüncheni Bayern, Manchester City, Porto, Liverpool, Londoni Chelsea, Sevilla, Dortmundi Borussia, Rooma Lazio, Torino Juventus, Barcelona, RB Leipzig, Pariisi Saint-Germain on koha Meistrite liiga play-off'is kindlustanud. Ülejäänud neli kohta on saadaval.\nKõige põnevam grupp on B, kus 13-kordne Meistrite liiga võitja Real Madrid (7 punkti) asub enne otsustavat mängu kolmandal kohal. Liider on Mönchengladbachi Borussia (8), Donetški Sahtar (7) on teisel ja Milano Inter (5) neljandal kohal. Täna kohtuvad Inter ja Šahtar ning Real ja Mönchengladbach. Teisisõnu, B-grupis ei ole keegi edasipääsu kindlustanud.\nSelge on see, et Mönchengladbach ei saa langeda neljandaks ehk sakslastel on vähemalt kolmas koht ehk Euroopa liiga play-off kindlustatud, aga mõistagi on eesmärk pääseda grupis kahe parema hulka. Selge on see, et kaks korda Real Madridi alistanud Šahtar on mõnevõrra ootamatult kõrges mängus sees. Selge on see, et Real Madrid ei ole kunagi Euroopa liigale nii lähedal olnud. Selge on see, et Interil on olukord kõige keerulisem, aga mitte võimatu.\nKõik on selge ... midagi ei ole selge. Siinkohal on kasulik spikker.\nMönchengladbachi Borussia läheb edasi, kui väldib Real Madridi vastu kaotust või Donetski Šahtar ja Milano Inter teevad viigi.\nDonetski Šahtar läheb edasi, kui alistab Milano Interi või kui mängib viiki ning Real Madrid ei saa jagu Mönchengladbachist.\nReal Madrid läheb edasi, kui alistab Mönchengladbachi või kui mängib viiki ja Donetski Šahtar kaotab Milano Interile.\nMilano Inter läheb edasi, kui alistab Donetski Šahtari ja teine mäng ei jää viiki.\nKõigil on kõik enda kätes? Mitte päris, sest nagu viimane lause ütleb, siis Inter võib küll Šahtari alistada, aga ei pääse kaheksandikfinaali, kui Real ja Mönchengladbach mängivad viiki. Sarnane nukker stsenaarium on itaallastele väga tuttav. Siinkohal meenutame EM-finaalturniiri aastal 2004, kui Itaalia alistas viimases voorus Bulgaaria, aga kuna Rootsi ja Taani mängisid samal ajal 2:2 viiki, ei saanud itaallased veerandfinaali. Kolmel koondisel oli sama palju punkte, aga Itaalial kõige kehvem väravate vahe. Ka praegu võib Interile saatuslikuks saada kehv väravate vahe.\nTrumbid on Atletico ja Atalanta käes\nA-grupis on edasipääsu kaheksandikfinaali kindlustanud Müncheni Bayern (13 punkti), kuid teine koht on lahtine. Atletico Madrid (6) kohtub otsustavas mängus võõrsil Salzburgiga (4), kes vajab edasipääsuks võitu. Atleticole sobib vähemalt viik. Moskva Lokomotiv (3) heitleb Euroopa liiga play-off'i nimel, aga selleks tuleb Bayern võõrsil alistada ning Salzburg peab kaotama Atleticole.\nC-grupis on asjad üpris selged: isegi kui Manchester City (13 punkti) kaotab viimases voorus Marseille'ile (3), on Porto (10) ees esikoht kindlustatud. Porto on ka edasi. Neljandal kohal olev Marseille heitleb Euroopa liiga play-off'i nimel: Pireuse Olympiakosel on sama palju punkte, aga omavahelised mängud on kreeklaste kasuks. Kui emb-kumb suudab suuremat hammustada, on märkimisväärne samm Euroopa liiga poole tehtud.\nD-grupp on sarnane A-grupile, kus üks meeskond on edasipääsu kindlustanud ning omavahel kohtuvad teine ja kolmas meeskond. Liverpool (12 punkti) on kaheksandikfinaalis ning Midtjyllandi (1) eurohooaeg saab läbi. Atalanta (8) mängib võõrsil Amsterdami Ajaxiga (7): itaallastele sobib vähemalt viik, aga hollandlased vajavad võitu.\nTäna toimub kaheksa asemel üheksa mängu, sest eile rassismiskandaali tõttu katkestatud Pariisi Saint-Germaini kohtumine Istanbuli Basaksehiriga läheb edasi. Mäng jätkub alates 14. minutist. Kuna RB Leipzig alistas eile H-grupis Manchester Unitedi, on edasipääsejad selgunud. PSG-l on mängus esikoht, mille saavutamiseks tuleb kodus türklaste vastu teenida kolm punkti.\nMüncheni Bayern - Moskva Lokomotiv\nMilano Inter - Donetski Šahtar\nReal Madrid - Mönchengladbachi Borussia\nPireuse Olympiakos - Porto\nAmsterdami Ajax - Atalanta\nPariisi Saint-Germain - Istanbuli Basaksehir


Liiklusinfo 15.06.2022 - Uudised - Politsei- ja Piirivalveamet\n15.06.2022 kell 07.15 juhtus liiklusõnnetus Harjumaal Anija vallas Aegviidu alevis Piibe mnt 2 juures, kus mootorratast Honda juhtinud 25-aastane mees kaotas tehnilise rikke tõttu sõiduki üle kontrolli ja sõitis lauges vasakkurvis paremale teelt välja vastu piirdeaeda ning puud. Mootorrattur toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\n15.06.2022 kell 11.19 juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Toompuiestee tänaval Wismari tn 11 juures, kus elektritõukerattaga mööda jalgrattarada liikunud 16-aastane neiu sõitis teeauku ja kukkus. Tõukerattur toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\n15.06.2022 kell 11.40 juhtus liiklusõnnetus Tartus Riia tn 3 juures, kus 56-aastase mees juhtis bussi Iveco ja kaotas tehnilise rikke tõttu bussi üle juhitavuse ning kaldus paremale poole kõnniteele vastu eralduspiiret. Kiirabi andis bussijuhile kohapeal esmaabi, reisijad vigastada ei saanud.\n15.06.2022 kell 13.51 toimus liiklusõnnetus Tallinnas Pirita teel Topi tn 3 juures, kus 17-aastane noormees sõitis jalgrattaga kergliiklusteel ja kukkus. Jalgrattur toimetati Ida-Tallinna Keskhaiglasse. Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.\n15.06.2022 kella 14.06 ajal juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Suur-Sõjamäe tn 35 juures, kus esialgsetel andmetel juhtis 69-aastane mees sõiduautot Volvo XC60 ja sõitis otsa tee keskel eraldussaarel asuvatele betoonist alustel olevatele liiklusmärkidele. Autojuht toimetati Ida-Tallinna Keskhaiglasse.\n15.06.2022 kell 17.19 juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Pärnu mnt 67a juures, kus esialgsetel andmetel ületas 7-aastane poiss sõiduteed reguleeritud ülekäigurajal foori keelava tulega ja sai löögi sõiduautolt Honda HR-V, mida juhtis 52-aastane naine. Poiss toimetati Tallinna Lastehaiglasse. Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.\n15.06.2022 kella 17.38 ajal juhtus liiklusõnnetus Tallinnas Üliõpilaste tee 1 juures, kus esialgsetel andmetel juhtis 26-aastane mees sõiduautot Audi A4 Avant ja kaldus vastassuunavööndisse ning põrkas kokku vastu liikunud sõiduautoga Citroen Jumpy Spacetourer, mida juhtis 48-aastane mees. Audi juht, Citroeni juht ja Citroenis kaasreisijatena viibinud 48-aastane naine, 14-aastane poiss ja 8-aastane poiss toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse. Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.


Hurt harja liige Valus luud ja liigesed parast magamist\nHurt harja liige.\nMeeldivus põhineb afgaani hurda tõule omasel iseloomul, olemusel ning välimusel. A Folklorist with a Ethnological Inclination. Tartu: Eesti Kultuuriloo ja Folkloristika Keskus. Veidi veel suursugusest välimusest Piklik pea ja koon tugevate lõugadega ning uhke peahoiak on tõule omased, samuti tumedad mandlikujulised silmad.\nSellel suvel on Tartus kolm maleva korraldajat — Lille noortekeskus ning mittetulundusühingud Öökull ja Hälly. Lille Maja kohad on praeguseks juba täidetud.\nKeskuse juhataja Hele-Riit Vällik rääkis, et kui registreerimine 9. Kõigilt neilt, kes on soovi avaldanud pärast seda, on paberid vastu võetud ja nad jäävad varumeeste pingile juhuks, kui keegi tulla ei saa või mõni firma veel töökohti pakub.\nVälliku sõnul tehakse koostööd teiste korraldajatega ning nii on nad noori suunanud Öökulli ja Hällysse. Töö ja lõbu koos Need kaks korraldajat ei ole malevat veel suurelt reklaaminud.\nNädalake tööd on kuum kaup\nÖökulli juhatuse liige Ly Brikkel ütles, et varasemate kogemuste põhjal hakkavad noored suvele mõtlema üsna hilja ning nii alustavadki nad suuremat kampaaniat ja registreerimist maikuus, kuigi ka juba praegu saab oma nime kirja panna. Hälly noorsootöötaja Ervin Hurt rääkis, et töölaagrid alustavad enne jaanipäeva ja noored töötavad näiteks Tartu Spordi, Tartu Laululava ja Tartu Kalmistute heaks.\nÜldiselt saavad Hurt harja liige tööle nädalaks, Öökullis on tehtud kahenädalased vahetused. Malevasse pääsevad need noored, kel on vanust vähemalt 13 aastat, nooremaid ei luba seadus.\nKa töötunnid on paika pandud seadusele toetudes, seega ei möödu suvi kümnetunniseid tööpäevi rühmates. Lisaks pakutakse meelelahutusüritusi. Erapakkujaid vähe Linn toetab noort ehk pakub neile nädalaks-kaheks töökohta mõnes allasutuses ja maksab töötatud aja eest ka palka.\nEelmise aastaga võrreldes saab töötegemist proovida 52 noort rohkem, tühjaks ei ole ükski pakutud koht kunagi jäänud. Korraldajad ootavad veel pakkumisi erafirmadelt, kes oleksid valmis noortele tööd andma ja selle eest miinimumpalka maksma.\nHurda sõnul on sel aastal läbirääkimised eraettevõtetega olnud üsna tagasihoidlikud. Ilmselt seetõttu, et neil on töölesoovijate saba niigi ukse taga.


Parema tee jagamine | Toimingud - 2019\nAvaldatud: Toimingud • Vaatamisi: 33158\nHiljutine reis hiinasse pärast seitsmeteistkümne aasta puudumist lubage mul kogeda hiina majanduse buumi.\nHiljutine reis Hiinasse pärast seitsmeteistkümne aasta puudumist lubage mul kogeda Hiina majanduse buumi. Selle riigi majandus kahekordistub iga kaheksa aasta tagant ja teeb lained kogu maailmas.\nHiina kasvumäär tekitab probleeme nii enda kui ka ülejäänud maailma jaoks. Tõhususe ja taastuvate energiaallikate eesmärkide seadmisel lisab see endiselt saastavaid ja heitmeid tekitavaid struktuure, nagu uue kivisöel töötava elektrijaama ehitamine igal nädalal. Seal ehitatakse pool maailma uutest hoonetest tänaseni ja sellega kaasneb 400 miljoni talupoja rändamine linnadesse. Kuusteist maailma kahekümne kõige saastatud linnast on Hiinas. Ja nii edasi…\nSee tõi mulle jälle koju; kapitali ja operatsioonide lahusus, eriti eelarve piires. Keskkonnaprogrammid viiakse sageli sisse pärast hoonete või rajatiste ehitamist. Parem, kui hooned ja tehased, uued asulad ja linnad on maapinnast rohelised.\nHarvard Business Review juunikuu numbris on hoiatus, et Hiinas on reostus „jõudnud sellistesse eepilistesse proportsioonidesse, et see mõjutab rahvusvahelisi korporatsioone tavapärasel viisil”, ning toob välja soovitused ettevõtetele, kes tegelevad erakorralise keskkonnahaldusega tarneahelas üles ja alla.\nKuid Hiina ja teiste arengumaade asemel tuleb meil kõigil koos töötada. Me kõik elame selles väikeses saastunud maailmas ja peame arvestama igaühe vajadustega. Indoneesia on hiljuti teatanud, et ta ei saa keskkonnameetmeid majanduskasvu ees hoida. Meie arenenud riikide jaoks võib see tunduda vastutustundetu ja kindlasti masendav.\nRiikide jaoks, kes soovivad tõsta oma elanikkonna elatustaset, sealhulgas vaesuse hirmu, näib see neile (praeguses etapis) palju kiiremini, siis nende linnade pakseneva suitsu, meretaseme tõusu või planeedi kuumutamist.\nKasvu ei ole vaja peatada, lihtsalt muuta. Säästva tehnoloogia ja teadmistega inimesed peavad aitama teistel rakendada keskkonnahoidlikumaid, madalama kiirgusega tehnoloogiaid ja tavasid vähem mõjuva kasvu jaoks. Kui me teeme koostööd teiste riikidega, saame jagada oma säästvaid tavasid ja nende põhjuseid rohkem saastavate süsteemide üle. Me võime soovitada ja me võime oma keskkonnasäästlikesse suhetesse lisada rohelisemaid viise.\nArengumaad ei ole the probleemid (me kõik emiteerime), pigem on see, et me kõik oleme lahenduste osa.\nHiljutine reis Hiinasse pärast seitsmeteistkümneaastase puudumist lubage mul kogeda tõuke Hiina Majanduse buum. Selle riigi majandus kahekordistub iga kaheksa aasta tagant ja teeb lained kogu maailmas.\nHiina Kasvutempo tekitab probleeme nii enda kui ka ülejäänud maailma jaoks. Tõhususe ja taastuvate energiaallikate eesmärkide seadmisel lisab see endiselt saastavaid ja heitmeid tekitavaid struktuure, nagu uue kivisöel töötava elektrijaama ehitamine igal nädalal. Seal ehitatakse pool maailma uutest hoonetest tänaseni ja sellega kaasneb 400 miljoni talupoja rändamine linnadesse. Kuusteist maailma kahekümnest kõige saastunud linnast on Hiina . Ja nii edasi…\nHarvard Business Review juunikuu numbris on hoiatus, et reostus toimub Hiina on „saavutanud sellised eepilised proportsioonid, et see mõjutab rahvusvahelisi korporatsioone tavapärasel viisil”, ning kirjeldab soovitusi ettevõtete jaoks, et nad rakendaksid tarneahelas üles- ja allapoole erakorralist keskkonnakaitset.\nKuid selle asemel, et sundida Hiina ja teised arengumaad, mida me kõik peame koos töötama. Me kõik elame selles väikeses saastunud maailmas ja peame arvestama igaühe vajadustega. Indoneesia hiljuti teatas, et ta ei saa keskkonnameetmeid majanduskasvu ees hoida. Meie arenenud riikide jaoks võib see tunduda vastutustundetu ja kindlasti masendav.\nKümme näpunäide eelarve täitmiseks\nHärra Cramer… sa ei tea midagi...\nAga loodetavasti rohkem lõbus kui kindlustus\nSeptember 23,2019 • Toimingud\nSupp off tabelist linnapea Bloombergi jaoks\nLennuettevõtjad, kes ostavad ülejäägiga kaupu?


…et igaüks võiks oma liistude juurde jääda.\nIsegi kui armastad enamasti ise käised üles käärida, tasub teinekord veidi aega kokku hoida ja keskenduda tõeliselt olulisele. Siin tuleme meie appi!\nVaata üle meie pakutavad teenused ja otsusta, millega saame sulle abiks olla.\nImelise uudiskirja loomiseks ei ole vaja endas Picassot esile kutsuma hakata. Oleme sulle meeleldi abiks. Anna meile teada, milline sinu uudiskiri võiks välja näha ja muudame selle koos reaalsuseks.\nKujutlusvõime ei taha lennata? Pole probleemi! Pakume sulle erinevaid näiteid, mille hulgast võitja valida!\nOmad ajusagarate vahel juba selget ettekujutust, milline su e-mail või uudiskiri välja peaks nägema? Ei tea täpselt, kuidas oma unistused teoks teha? Meie HTML-i spetsialist aitab sul ka kõige pöörasemad disainiunistused teoks teha! Räägi meile oma visioonist ja loome sinu e-mailile rätseplahenduse, et sinu brändi ideaalselt esindada. Kohanduva disaini abil võid kindel olla, et su e-kirjad näevad kõigis seadmetes head välja ja spetsiaalselt sulle loodud e-mailid tagavad, et sinu kampaaniad juba märkamata ei jää!\nSu e-mailid ja uudiskirjad näevad imelised välja, kuid ei tea täpselt, kuidas oma sõnumit edasi anda? Blogipool vajab veidi värskendamist? Vajad eesti- või ingliskeelset artiklit? Pole vaja kaugemalt otsida! Anna meile teema ja ülejäänud loo kirjutame juba ise. Meie copywriter on abiks nii kampaaniate ja uudiskirjade sisu loomise kui blogide kirjutamisega. Lisaks eesti keelele kirjutame sisu ka inglise keeles. Garanteerime, et sinu sõnum saab edukalt edastatud nii professionaalselt või lõbusalt, kui vähegi soovid!\nOled nüüdseks aru saanud, et üks efektiivsemaid viise oma ettevõtte tulude suurendamiseks on e-maili turundus? Nüüd on aeg tegevuskava paika panna. Ei tea täpselt, kust alustada? Ole mureta! Oleme hea meelega mõningate trikkide ja nippidega abiks. Meie eksperdid on valmis avama kõik e-maili turunduse telgitagused ja aitavad sul võiduka turundusstrateegia paika panna. Istume hea meelega sinu ja su meeskonnaga maha, et turundusstrateegia tulemuslikkus tagada.\nLeidsid midagi, millega saame abiks olla? Anna teada ja kergendame pisut su töökoormat!


10 maagilist fakti filmi “Fantastilised elukad ja kust neid leida” kohta – TVPlay Home\nTV1000 Premiumis esilinastub 1. jaanuaril kell 20 fantaasiaküllane koguperefilm “Fantastilised elukad ja kust neid leida”. Filmi sünnilugu läheb tagasi Harry Potteri aega ja maailma, kus selle pani esialgselt kirja veidrikust Newt Scamander. 2001. aastal avaldas J.K. Rowling teose päriselt, kuid seda Newt Scamanderi nime all.\nRaamat andis Harry Potteri fännidele võimaluse lugeda veel rohkem selle imepärase maailma kohta, mida nad juba niigi fännasid.\n2016. aastal esilinastus raamatu põhjal ka esimene film, millele sel aastal tuli kinodesse ka järg.\nSiin on sulle aga 10 fakti “Fantastilised elukad ja kust neid leida võib” kohta, mida sa võibolla veel ei teadnud.\nNewt Scamanderil on maagiline kohver, mis mahutab lõpmatult palju olendeid, sealjuures ka teda ennast. Hermione Grangeril oli Harry Potteri sarjas sarnase loitsuga käekott, kuhu mahtus hunnikute viisi suuri ja vajalikke asju, mida muidu oleks keeruline transportida olnud.\nJ.K. Rowling leiutas filmi tarvis uue sõna – choranaptyxic. Tegu on elukaga, kes saab kahaneda ja kasvada vastavalt vaba ruumi olemasolule. Kaugelt idast pärit looma näeme ka ekraanil.\nAinus tegelane Harry Potteri sarjas, kes hoolis loomades sama palju kui Scamander, oli Hagrid. Kusjuures mõlemad visati Hogwartsist sarnasel põhjusel välja – müstilise õnnetuse põhjustamise eest, millesse olid segatud maagilised olendid. Samas teame, et Tom Riddle lavastas Hagridi süüdi, kuid Newti väljaviskamine tundus üsna põhjendatud.\nRaamatus ja filmis on suhted Ameerika võlurite ja mitte võlurite vahel äärmiselt pingelised. Näitlejanna Samantha Morton mängib filmis maagiavastase grupeeringu liidrit, kelle eesmärgiks on hävitada kõik võlurid ja nõiad Ameerikas.\nVäga vähe on säilinud tolleaegsest New Yorkist, kus fantastilised elukad ringi tiirutasid. Disaineritel ei jäänud muud üle, kui nad lõid uskumatult detailse koopia 1920ndate New Yorki tänavapildist ja seda kusjuures Inglismaal.\nKõikidest fantastilistest elukatest, mida filmis näha võis, oli Redmayne’le kõige armsamaks raagritsikalaadne putukas. Ta oli vahvalt klammerduv ja igast tema liigutusest kumasid läbi emotsioonid, mistõttu vestluseks polnud sõnu vajagi. Filmi esilinastusel kandis Redmayne fänni poolt meisterdatud prototüüpi ka oma rinnataskus.\nKui filmi jaoks hakati näitlejaid valima, teadis J.K. Rowling täpselt, et Eddie Redmayne on kõige õigem valik Newt Scamanderit kehastama. Ta mitte ainult ei näe välja nagu ta oleks pärit 1926ndast aastast vaid tal olid olemas kõik vajalikud iseloomuomadused ja kiiksud. Temas oldi nii kindel, et Redmayne ei pidanud rolli saamiseks isegi katsetel käima.\nAlgselt oli fantastiliste elukate lugu mõeldud triloogiana välja lasta, kuid Warner Brothers kinnitas, et film saab koosnema viiest osast ja J.K. Rowling kirjutab kõigile neile käsikirjad. Teine osa filmist linastus juba selle aasta novembris ja kolmas linastub 2020. Kõikide osade pealkirjad algavad sõnadega “Fantastilised elukad”.\nJärgmine peatus: Euroopa\nFantastiliste elukate esimese osa tegevus leiab aset Manhattanil, New Yorkis, kuid teine osa tuleb kodule juba lähemale, Pariisi ja Inglismaale\nVõlukepi käsitlemise kursused\nPaljud näitlejad pidid enne võtteid käima koolitustel, kuidas võlukepiga õigesti ümber käia, kuidas seda viibutada ja kasutada nagu tõeline võlur.


Puhastusteenindaja tööks on erinevate töö- ja elukeskkondade puhastamine ja hooldamine.\nPuhastusteenindaja tunneb määrdumise ja saastumise põhjuseid, pinnakattematerjale, oskab kasutada ökonoomselt ning tervist ja keskkonda säästvalt puhastusaineid, töövahendeid, seadmeid ja masinaid\nHead ja stabiilset töötasu – alates 4 eur/h.\nPaindlikku töögraafikut, võimalusel töötamist osalise tööajaga.\nKandideerimiseks palume esitada avaldus või CV, E-post: personal@keilavesi.ee Lisainfo tel.\nVõimalus töötada osalise tööajaga erinevatel kellaaegadel (sh ka öösel).\nTöötasu: Puhastusteenindaja kutsetunnistuse omamisel töötasu alates 6.- €/h.\nEttevõte: AS Keila Vesi\nKontakt: Personalispetsialist, 53060068, personal@keilavesi.ee\nLisa KEILA VESI AS jälgimisse


Nõukogu eesistujariik ja Euroopa Parlament saavutavad ajutise kokkuleppe veebipõhise terroristliku sisu eemaldamise kohta - EU Reporter\nEL töötab selle nimel, et takistada terroristidel Interneti kasutamist radikaliseerumiseks, värbamiseks ja vägivallale õhutamiseks. Täna (10. detsembril) jõudsid nõukogu eesistujariik ja Euroopa Parlament esialgse kokkuleppeni määruse eelnõu osas, mis käsitleb terrorismi levitamist veebis.\nÕigusaktide eesmärk on terrorismi sisu kiire eemaldamine veebis ja selleks kõigi liikmesriikide jaoks ühtse instrumendi loomine. Kavandatud eeskirju kohaldatakse ELis teenuseid pakkuvate hostimisteenuste pakkujate suhtes, olenemata sellest, kas nende peamine asukoht on liikmesriikides või mitte. Vabatahtlik koostöö nende ettevõtetega jätkub, kuid õigusaktid pakuvad liikmesriikidele täiendavaid vahendeid, et jõustada vajaduse korral terroristliku sisu kiire eemaldamine. Õigusakti eelnõus sätestatakse terrorismi sisu selge reguleerimisala ja selge ühtne määratlus, et austada täielikult ELi õiguskorras kaitstud põhiõigusi, eriti neid, mis on tagatud ELi põhiõiguste hartas.\nLiikmesriikide pädevatel asutustel on õigus anda teenuse pakkujatele väljasaatmiskorraldusi, eemaldada terroristlik sisu või keelata sellele juurdepääs kõikides liikmesriikides. Seejärel peavad teenuse pakkujad ühe tunni jooksul sisule juurdepääsu eemaldama või selle keelama. Liikmesriikide pädevatele asutustele, kus teenuseosutaja on asutatud, on õigus kontrollida teiste liikmesriikide väljastatud väljasaatmiskorraldusi.\nKoostöö teenuseosutajatega hõlbustatakse väljasaatmiskorralduste käsitlemise hõlbustamiseks kontaktpunktide loomise kaudu.\nLiikmesriikide ülesanne on kehtestada eeskirjad karistuste kohta õigusaktide rikkumise korral.\nTeenusepakkujate konkreetsed meetmed\nTerroristliku sisuga kokkupuutuvate hostimisteenuste pakkujad peavad võtma konkreetseid meetmeid, et võidelda oma teenuste väärkasutamise vastu ja kaitsta oma teenuseid terrorismi levitamise eest. Määruse eelnõus on väga selge, et otsus meetmete valiku osas jääb majutusteenuse pakkujale.\nPoliitiline kokkulepe veebipõhise eemaldamise osas #terrorist sisu jõudnud!\nTerroristid kasutavad värbamisvahendina videoid ja rünnakute otseülekandeid.\nSee leping aitab riiklikel asutustel ja veebiplatvormidel selle mürgise sisu kahjulikkust piirata.https://t.co/sJkZSrLsp4#EUCO #TCO pic.twitter.com/FB0s6BmqwG\n- Ylva Johansson (@YlvaJohansson) Detsember 10, 2020\nTeenusepakkujad, kes on konkreetse aasta jooksul võtnud meetmeid terroristliku sisu levitamise vastu, peavad avalikustama sel perioodil võetud meetmete kohta läbipaistvusaruanded.\nKavandatud eeskirjad tagavad ka tavakasutajate ja ettevõtete õiguste, sealhulgas sõna- ja teabevabaduse ning ettevõtlusvabaduse austamise. See hõlmab tõhusaid õiguskaitsevahendeid nii kasutajatele, kelle sisu on eemaldatud, kui ka teenuse pakkujatele kaebuse esitamiseks.\nSelle ettepaneku esitas Euroopa Komisjon 12. septembril 2018 pärast ELi juhtide üleskutset sama aasta juunis.\nEttepanek tugineb 2015. aasta detsembris käivitatud ELi Interneti-foorumi tööle, mis on liikmesriikide ja suuremate Interneti-ettevõtete esindajate vaheline vabatahtliku koostöö raamistik, et avastada ja lahendada veebipõhist terroristlikku sisu. Koostöö selle foorumi kaudu ei ole olnud probleemi lahendamiseks piisav ja 1. märtsil 2018 võttis komisjon vastu soovituse meetmete kohta ebaseadusliku veebisisu tõhusaks võitlemiseks.\nReageerimine terrorismiohule ja hiljutistele terrorirünnakutele Euroopas (taustteave)\nSeotud teemad:euEuroopa komisjoniInterneti-terroristide sisuterrorism\nRahvusvaheline korruptsioonivastane päev: EL peab tõhustama korruptsioonivastast võitlust


1. aasta 1. tsükkel: Üks roosike on tõusnud\nADVENT - ETTEVALMISTUS JEESUSE SÜNNIKS\nVestle lastega ootamisest.\nMillal sina viimati kedagi või midagi ootama pidid?\nMilliseid tundeid ootamine sinus tekitas?\nKuidas ootamise ajal käitusid, mida tegid?\nMitmesse kasti peidetud aare\nPaki eelnevalt mingi „aare“ näiteks kommikott, mitmesse üksteise sisse mahtuvasse karpi. Pane mängima muusika. Selgita et, kui muusika katkeb saab see, kelle käes on karp selle avada ( ühe kihi), kes „aardeni“ jõuab saab selle endale. Kui viimane kiht on avatud jagatakse kommi siiski ikka kõikidele osalejatele, et kõik „aardest“ osa saaks.\nVestelge, et mis tundeid tekitas karbi avamine?\nMis tunne oli oodata, et mis see „aare“ on?\nKas tekkis ka hasart, kes saab õiguse „aare“ lõplikult avada?\nProhveti sõnumi mõistmiseks on olnud oluline ka selle hoolikas kuulamine, et midagi olulist kahe silma vahele ei jääks. Järgmiste mängudega saab harjutada oma kuulmisoskust. Kui hoolikalt oskame kuulata ja siis kuuldut ka teistele vahendada\nTelefon – sõnumitooja\nAseta mängijad ühte ritta. Lase ühest rea otsast sõnum teele. Viimane saab sõnumi välja öelda. Kas see ikka oli sama sõnum mis teele läks. Miks ja millal sõnum muutus?\nJaga rühm kolmeliikmelisteks võistkondadeks. Palu iga võistkonna esimestel katta kõrvaltoas laud (taldrik, nuga kahvel, klaas, salvrätik jne). Toonita, et nõud peavad olema asetatud kaunilt ja originaalselt. Kui laud on kaetud siis palu igal lauakatjal selgitada oma võistkonna teisele mängijale, kuidas ta lauanõud asetas (teised ei tohi näha kuidas nõud on asetatud). Teisel omakorda tuleb sõnum edasi viia kolmandatele, kelle käsutuses on samad vahendid mis esimestel. Kolmandate ülesanne on selgituste põhjal nõud täpselt samamoodi asetada. Kui midagi jääb segaseks võib kolmanda palvel teine minna esimeste käest ka täpsustavaid küsimusi küsima.\nKui ülesanne täidetud siis võrrelge, kui hästi suutsid võistkonnad ülesande täita, kui palju on erinevusi esialgse ja uue katte vahel. Miks erinevused tekkisid?\nEttekuulutused Jeesusest ja Messia ootus VT-s\nSelgita lastele, et prohvet oli Jumala poolt valitud inimene, kellel oli Jumalalt antud sõnum inimestele edasi andmiseks.\nKõige muu kõrval tuli prohvetitel anda edasi ka ennustusi Messia tulekust. Et Jumal saadab maailma kuninga inimesi aitama.\nMitmed Uue testamendi raamatud (eriti Matteuse evangeelium) viitavad Vana Testamendi prohvetite ennustustele.\nLugege Matteuse 1 : 22\nKõik sellised ennustused andsid inimestele raskel ajal lootust, et tõepoolest varsti tuleb maailma Lunastaja. Ja seda sündmust oodati väga.\nVaadake üheskoos Vana Testamendi ennustusi Messia kohta:\nAnna lastele korda mööda järgmised tekstid. Seejärel vastake küsimustele.\nSakarja 9 : 9\nMis pühadele viitavad siin esinevad sõnad (kuninga tulemine, eesli seljas sõitmine)?\nMilliste sõnadega kirjeldatakse Messia iseloomu? Millistes sündmustes Tema elus need väljendusid?\nKeskenduge sõnadele VALGUS ja RÕÕM.\nValgus – Jeesuse sünd, täht, mis ilmus kuningatele.\nRõõm – jõuluöö sündmused: ingli kuulutus, karjaste rõõm, kõigi rahvaste rõõm.\nLugege messia kohta kasutatud nimesid.\nOtsige seoseid Jeesuse tegevusega.\nMiika 5 : 1\nMillist püha meenutavad need sõnad?\nMillega seostub selle linna nimi?\nMida Messias teeb?\nTunni küsimus: Millist Messiat oodati?\nJaga lapsed kahte rühma. Palu ühel rühmal ette kujutada nad on Joosepid ja teise rühma liikmed on Maarjad. Loe ette Mt 1 : 18 - 25.\nPalu lastel rollist lähtuvalt kuulamise ajal mõelda, et mida nende tegelane selles olukorras mõtles ja tundis. Vestelge tekkinud tunnete ja mõtete üle.\nMida nad võisid arvata Jeesuse sünnist?\nSelgita lastele, et inglid on Jumala sõnumitoojad. Lugege üheskoos Mt 1 : 18 - 25. palu lastel kuulamise ajal silmad sulgeda ja loo olukorda endale ette kujutada. Vestelge mis tundeid võis Joosepis ja Maarjas tekitada ingli ilmumine. Miks alustas ingel oma pöördumist sõnadega „Ära karda“. Palu lastel joonistada pilt inglist. Lase pildi alla kirjutada sõnad „ära karda“. Selgita lastele, et sõnumitoomise kõrval on inglid alati olnud ka kaitsejad. Nüüd on igal lapsel pilt oma kaitseinglist.\nMida sina jõuluajal ootad\nVaru vanu ajakirju või ajalehti. Palu osalejatel teha kolaaê „minu jõuluootus“. Rühm võib teha ka kõik koos ühe kolaaêi. Seejärel esitlege töid üksteisele ja vestelge tööde sisust.\nPalu kõigil rühma liikmetel mõelda üks hea advendisoov. Lase soov kirjutada kaardile (kaardi võib ka ise meisterdada). Kogu kaardid kokku ja jaga uuesti. Nii saab iga rühma liige endaga kaasa ühe ilusa advendisoovi. Soovi võib näiteks sosistada ka naabrile kõrva. Võid teha tunni lõpuks ka ühise soovide ringi.\nPõrandapildi palvust ei pea tegema terviklikult vaid võib vastavalt soovile kasutada ja elemente.\nLeia mõnus asend ja sule oma silmad. Kuula oma keha. Kas see on täiesti lõdvestunud? Lase kogu pinge ja põnevus endast välja voolata. Istu täiesti rahulikult nii, et sul on hea olla. Kuula oma hingamist. Las õhk voolab rahulikult sisse ja välja. Hinga kolm korda sügavalt sisse ja välja. Oota siis vaikselt kingitust, mis liigub mööda ringi ja jõuab ka sinuni. Kui oled kingitust tundnud, võid oma silmad vaikselt avada.\nLiigun küünlaga ringi sees. Lähenen eraldi igale ringisistujale. Alguses varjan küünlaleegi käega ja lasen siis selle soojusel ja valgusel tasakesi istuja näole läheneda (nii, et ta seda võib tunda).\nLõpuks asetan küünla ringi keskele.\nLoen Piiblist Jesaja 60 : 1 – 3 .\nVõtan korvi, kuhu on lina alla peidetud nöörid. Osalejad saavad käega mõistatada, mis korvis on. Vastus sosistatakse juhendajale kõrva.\nIga osaleja saab võtta korvist nööri. Nöör asetatakse põrandale ja sellest tehakse oma ette tee, mida mööda võib üritada käia.\nMina asetan oma nööri nii, et see algab küünla juurest ringi keskelt ja jõuab minu kohani ringjoonel. Palun ka teistel nii teha.\nSeejärel süütan väikese küünla keskel olevast küünlast.\nValgus saab levida vaid siis, kui anname seda teistele edasi. Meil, inimestel, on tähtis ülesanne viia valgust edasi.\nAsetan küünla naabri nööri otsa ja ütlen: „See valgus paistab sulle, ...“\nTegevus kordub nii, et igaüks korda mööda süütab eelmisest küünlast uue küünla ja asetab selle naabri nööri otsa ning ütleb need sõnad koos naabri nimega.\nAdvent on teel olemise aeg. Kelle juures sina käid advendiajal?\nAga kuidas meenutate neid, kelle juurde ei saa kohale minna?\nVaba vestlus juhendaja juhtimisel.\nAdvendiajal luuakse uusi ja tugevdatakse vanu teid ühe inimese juurest teise juurde. Teid naabrite juurde, kaugel olijate juurde, hädas olijate juurde. Siis loome teed ka nende juurde, kes on surnud ja keda me meenutame.\nLaulame „Maa on nii kaunis“ ja liigume ringis kolm sammu edasi ja üks tagasi.\nAdvendiajal süütame küünlad: lootuse küünla, julgustuse küünla, andestamise küünla, armastuse küünla, rõõmu küünla...\nMe teeme nii, sest Jumalgi on nii teinud. Ta on valmistanud meile tee, et jõuaksime Tema juurde. Ta on süüdanud meis valguse, et me ei jääks pimedusse ja surmavarju. Meiegi ehitame nüüd teid üksteise juurde.\nAsetan oma küünla ja paremal pool oleva küünla vahele kuuseoksa. Kõik teevad kordamööda sama kuni moodustub kuusepärg.\nNüüd kui õues on külm ja pime, vahel sünge ja lootusetu – on need oksad ikka rohelised. Jõuluajal toome need tuppa kogu oma hiilguses. Oksad ütlevad meile: „Hoidke kinni lootusest. Kõik muutub uueks. Kõik hakkab veel õitsema. Ööd muutuvad valgeks. Sünnib laps. Tema toob elu maa peale. Tema teeb kõik uueks“.\nVõtame üksteise kätest kinni ja moodustame sama ümmarguse ringi kui see pärg. Pärg ütleb meile: „Aeg on käes. Jumal seob end inimestega. Taevas tuleb maa peale. Jumal saadab meile oma Poja.!“\nPalve: Hea Jumal, tänu sulle valguse ja soojuse eest keset pimedat talve. Tänu sulle, et sinu valgus on pimedusestki võimsam. Tänu inimeste eest, kellega koos saame olla, ema, isa, venna ja õe eest, vanaemade ja vanaisade eest, sõprade eest. Lase meil leida tihti tee nende juurde ja hoia neid meie mõtetes. Tänu sulle, et sa sündisid keset elu ja oled meiega ka sellel advendiajal. Aamen.


Keraamiline pliit või induktsioon? - Perekooli Foorum\nEsileht › Kodunurk › Keraamiline pliit või induktsioon?\nTeema: Keraamiline pliit või induktsioon?\nAusalt öeldes lugesin esimest korda üldse, et pliidid lihtsalt selle peale välja lülituvad, et panni/poti korraks üles tõstad. Kui pikalt tühjalt huugama jääb, siis jah lülitab välja mingi aeg.\nMinu omal on see kontrollaeg 1 minut. Kui selle aja jooksul paned panni tagasi, hakkab uuesti valitud kuumusel tööle. Kui üle minuti tühjalt seisab, lülitab kuumutusala end lõplikult välja. Väga mugav, kui on 4 ala korraga töös.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 09.02 20:19; 11.02 20:21; 13.02 23:34;\nKas pensionärile sobiks induktsioon või on liiga keeruline sellega toimetada?\nAlles see oli, kui kogu liberaalne maailm juubeldas, sest “pensionär” asus ühte suurimat riiki maailmas juhtima.\nPole nagu kküsimust, et kas saab hakkama või ei saa.\nJa nüüd on mingi ületamatu pliiditeema….halloooo, perekoolikad.\nSest meil siin on 25+ põlvkond, kes ainukesena maamunal oskavad kasutada arvutit, juhtida autot, tunnevad võõrkeeli jne. Enne neid oli sügav kiviaeg ja kõik, kes mingil kummalisel nõukaajal (mis oli ju nii ammu, et selle kohta ei saa isegi kasutada sõna “vanasti”) oleks tulnud juba ammu maha kanda


Reisikiri: retk Demilitariseeritud Tsooni, Korea moodi külma sõja rindejoonele - Reisijuht - parimad reisikirjeldused ja pakkumised\nReisikiri: retk Demilitariseeritud Tsooni, Korea moodi külma sõja rindejoonele\nDemilitariseeritud Tsoon (DMZ) on de facto piirijoon kahe Korea vahel. Vaatamata nimetusele on tegemist ühe militariseerituma piirkonnaga maailmas. Erki Loigomil õnnestus viibida seal ühe päeva.\n"See on maailma hirmuäratavaim paik," iseloomustas USA president George W. Bush 2002. aastal maariba, mis ulatub nelja kilomeetri laiusena Kollase mere rannikult läbi kogu Korea poolsaare kuni Jaapani mereni idas. Piirkond on mõlemalt poolt piiratud mitmekordsete tõketega, mis peamiselt kujutavad topelt okastraataedu, mille sisemised liinid on lausa elektrifitseeritud.\nLisaks on mõlemal pool hulgaliselt erinevaid lahendusi tankirünnakute tõkestamiseks: on nendeks siis massiivsed betoonkuulid (Põhja-Koreas) või dünamiidiga teedele langetatavad betoonplokid (Lõuna-Koreas). Läbi DMZ on ajaloo jooksul proovinud põgeneda vaid üksikud põhjakorealastest jooksikud – kõik ebaõnnestunult.\nLühidalt ajaloost: miks on üldse olemas kaks Koread?\nKogu Korea poolsaar oli alates 1910. aastast Jaapani okupatsiooni all kuni Jaapani kapituleerumiseni 1945. aastal. 1925. aastal alustasid Kim Il-sungi loodud vastupanuliikumise jõud koostöös Nõukogude vägedega Jaapani vastase võitlusega Hiinas. Teise maailmasõja lõpuks jõudsid väed poolsaarel lõunasse tungides kuni 38. paralleelini.\nPõhjas kuulutati Nõukogude Liidu mahitusel välja kommunistlik riigikord, Kim Il-sung määrati riigi presidendiks.\n1950. aastal ründas Põhja-Korea lõunanaabrit ja oli rünnakus väga edukas. Siiski ei suudetud Lõuna-Korea valitsust kukutada ja sõjaväge täielikult hävitada. Ameeriklased olid äärmiselt mures Korea poolsaare võimaliku kommunistliku tuleviku pärast ja asusid vastupealetungile. Seda perioodi tuntakse Korea sõjana.\nSõda kestis kolm aastat ja lõppes miljonite hukkunutega ning purustatud maaga. 1953. aastal jõuti samasse kohta, kust alustati - 38. paralleelil tõmmati kontrolljoon maha. Ameeriklased ja lõunakorealased ühelt, Nõukogude Liit, Hiina ja Põhja-Korea teiselt poolt leppisid kokku demilitariseeritud tsooni loomises kahe riigi vahele.\nAmetlikku rahulepingut kahe Korea vahel ei ole tänaseni ja riigipiiridel seisavad vastastiku pidevas lahinguvalmiduses üle 1,1 miljoni sõduri.\nDMZ kui külmutatud rindejoon\nDemilitariseeritud Tsooni loomist alustati kohe peale relvarahu allakirjutamist 27. juulil 1953. aastal Panmunjomi piirikülast, mis täna on küll jäänud Põhja-Korea territooriumile ja mistõttu kutsutakse ühist uut piiriküla täna pigem Ühiseks Turvaalaks (\n). Piirijoone kulgemiseks määrati sel päeval rindejooneks olnud liin, millest mõlemad pooled pidid astuma tagasi kaks kilomeetrit ja nii moodustuski umbes nelja kilomeetri laiune ala, kus oli keelatud hoida relvi ja relvastatult patrullida.\nTsooni keskelt jookseb vaid madalate postidega tähistatud demarkatsioonijoon, millest mõlemal poolel on keelatud üle astuda.\nVaatamata sellele on ligi kolmveerand sajandi jooksul toimunud sadu piiriüleseid kontakte, mis peamiselt on saanud alguse põhjast ja nende tulemusena on hukkunud ligi 550 lõunapoolset sõdurit, osad neist ka Ameerika Ühendriikide omad.\nPõhja-Korea kaotused on teadmata.\nPiiril toimub lakkamatu propagandasõda väga eriliste vahenditega, kuid sellest juba hiljem pikemalt.\nKülastusi demilitariseeritud tsooni korraldavad nii Põhja-Korea kui Lõuna-Korea, kuid mõlemal pool on selleks vajalik mõningane etteteatamine. Tegemist ei ole ajaloomuuseumiga, vaid reaalse sõjatsooniga ja seetõttu fikseeritakse külastajate andmed ilmselt ministeeriumide tasemel.\nSiiski on vähemalt Lõuna-Koreas kümneid turismiettevõtteid, kes päevased tuure demilitariseeritud tsooni korraldavad ja neid leida pole keeruline. Pakutakse mitmes pikkuses retki alaga tutvumiseks – võimalik on poole päevaga näha vaid tähtsamaid paiku, kuid on ka pikemad tuurid edasijõudnutele, mille käigus saadav elamus on seda väärt.\nSiinkirjutaja valis külastuse, mis sisaldas lisaks tuntud Panmunjomi (Joint Security Area) piirikülale võimalust näha ka palju muud.\nRetk esimesse kontrollpunkti\nReis algab Souli kesklinnast ja kulgeb ligi viiskümmend kilomeetrit põhja suunas. Põnevamad elamused ei lase end kaua oodata. Seoulist läbi voolav Hani jõgi saab oma veed ka muuseas Põhja-Koreast algavast Imjini jõest ja seeläbi on veetee kaudu võimalik teoreetiliselt saabuda põhjast lõunasse.\nPraktikas kasutasidki seda võimalust 17. jaanuaril 1968. aastal 31 hästitreenitud Korea Rahvaarmee (Põhja-Korea armee ametlik nimetus) eriväelast, kes jäätunud jõgesid ära kasutades hiilisid Seoulini, läbisid tihedalt asustatud linnaruumi ning jõudsid Lõuna-Korea presidendi Park Chung-hee residentsini, kus nad siiski avastati ja 29 neist tapeti.\nSee sündmus näitas ära vajaduse asuda Souli kaitsele ja kohe lõpetati jõgedel igasugune tegevus laevaliikluse või kalastamise näol.\nNeed keelud on jõus ka tänapäevalgi. Lõuna-Korea piirivalvel on õigus valimatult tulistada ükskõik keda, kes jõele mingil moel satuvad.\nSõjaväe kohalolek jõekallastel on muljetavaldav. Kogu teekonna jooksul palistab jõepoolset maanteeserva kahekordne okastraataed, mõnesajameetriste vahedega asuvad kogu piiri ulatuses mehitatud kontrollpunktid. Üle maantee ulatuvad regulaarselt massiivsed betoonsillad, mis sõjaolukorras peavad takistama Põhja-Korea rasketehnika liikumist pealinna suunas. Tegemist on tankitõketega, mis on kaugjuhitavalt õhitavad. Rasked betoonblokid kukuvad siis maanteedele ja iga tõkke eesmärk on aeglustada Põhja-Korea tankide liikumiskiirust kuni viis minutit.\nEsimene militaarkontrollpunkt asub kümmekond kilomeetrit enne tegelikku piiri. Pildistamine on siin rangelt keelatud, kuid pilte kontrollipunktidest leidub Internetis muidugi ohtralt. Tegemist on nn „Lehmade sillaga“, sest just selle kaudu toimetas Lõuna-Korea ärihiiu Hyundai Põhja-Korea päritolu esimees Chung Yu-jung 1990. aastatel endisele kodumaale täpselt 1001 lehma, mis olid mõeldud heategevusena, aitamaks nälgiva maa põllumajandust.\nMõne kilomeetri pärast läbitakse juba põhjalikum passikontroll ja nähtavale ilmuvad esimesed massiivsed okastraatpiirded. Ka nende jäädvustamine on keelatud erinevalt näiteks Põhja-Koreast, kus nende tõkete pildistamisele erilisi takistusi ei tehtud.\nJärgneb viimane kontroll sõjaväebaasis, mis kannab piirikonfliktis (tuntud kui kirvemõrva intsident) hukkunud kapten Bonifase nime.\nBaas asub piirijoonest kolme kilomeetri kaugusel ja on igati viisakal järjel sõjaväebaas kõige vajalikuga. Seal asub näiteks kirik, jalgpalliväljak, toitlustusasutus ja ka turistidele mõeldud külastuskeskus suveniiripoe ja kinosaaliga Korea ajaloo tutvustamiseks.\nSealnähtu ei erine oluliselt propagandavalangust, mida saavad turistid tunda näiteks ka Põhja-Korea poolel.\nPeale mõningast pausi sõidutatakse külastajad ilmselt kogu päeva tähtsamasse punkti, Panmunjomi piirikülasse, mis on ainus koht, kus mõlema poole sõdurid seisavad teineteisest vaid loetud meetrite kaugusel ja pinge on lausa füüsiliselt tuntav.\nErinevalt Põhja-Koreast on lõunapoolne kord ja korraldused väga ranged. Väga selgelt määratletakse, mida ja millises suunas tohib pildistada, milline peab olema fotoaparaadi ees objektiiv ja samuti on külastuse aeg väga piiratud. Näiteks Põhja-Korea poolel saavad turistid viibida ja käituda oluliselt vabamalt ja puuduvad mitmed piirangud pildistamisele.\nPiirijoonel asuvad siniseks võõbatud soojakulaadsed hooned, mille keskelt jooksebki de facto piir. Hoonetes kohtuvad aeg-ajalt Põhja-Korea ja Lõuna-Korea läbirääkijad. Turistidel on lubatud hoones vabalt liikuda, seega juriidiliselt käia ära ka Põhja-Korea territooriumil. Küll aga ei lubata Lõuna-Koreast tulnutel istuda toolidele ja etendada stseene läbirääkimistest. Põhja poolt oli see külastajatele huvitaval kombel lubatud.\nMinu külastuspäeval oli aga meil korralikult õnne. Lisaks ilusale ilmale ja seeläbi avatud vaadetele ilmusid lisaks Lõuna-Korea sõduritele välja ka Põhja-Korea omad, mis on omamoodi lotovõit, sest regulaarselt väed Panmunjomis vastastiku ei seisa. Selles viimases külma sõja jäänuk-külas on ajaloo jooksul toimunud ka äkilisemaid manöövreid, mis on toonud kaasa tulevahetusi ja ka inimeste hukkumist. 1984. aastal tegi põhja poolt turismireisil olnud Nõukogude Liidu turist Vassili Matusak äkilise liigutuse ja ületas piirijoone, misjärel asusid põhjakorealased teda taga ajama, tekitades loomulikult lõunakorealaste sekkumise. Tekkinud ligi pooletunnise tulevahetuse käigus hukkus põhja poolt kolm ja lõunast üks sõdur.\nMatusak pääses aga pakku ja jõudis vabasse maailma.\nPeale seda intsidenti on Lõuna-Korea poolelt näiteks keelatud turistidel naermine, näpuga viitamine ja lehvitamine. Põhja pool on need kõik lubatud ja pigem lausa soovituslikud.\nEriti heaks tooniks on Põhjast karjuda „jänkid, kaduge koju!“. Ameerika sõdureid on piirkonnas palju, neid on näha nii Panmunjomis kui autodel maanteedel patrullimas.\nOmamoodi on põhjakorealastel õigus, kui nad peavad just ameeriklasi peamiseks tõkkeks Koreade ühendamisel, sest näiteks Ameerika Ühendriigid on Lõuna-Korea armee ülemjuhataks sõjaseisukorras. Aga sõjaseisukord kestab alates aastast 1953, kuna rahulepingut kahe Korea vahel ei ole sõlmitud ja Korea sõda tegelikult kestab edasi.\nGiid juhib meie tähelepanu piiril mitmele huvitavale detailile. Kui piirijoon on üldiselt tähistatud valgete maanteetähise sarnaste postikestega, siis neist lõuna pool on kenasti pügatud muruväljak, kuid postide taga põhja pool algab totaalne võsa. Põhja-Korea ei ole pidanud vajalikuks piiriala puhastada ja väidetavalt on neid tabatud seal võsas ka kokkuleppeid eirates toimetamas. Põhja pool seda juttu muidugi ei räägitud. Küll aga on Põhja-Korea DMZ-st väljajäävad mäeküljed puudest puhastanud, aga selle põhjus on siiski ebaselge.\nLõuna-Koreas on piirialad üldiselt metsased. Kogu DMZ on täies laiuses (4 km) ja pikkuses (250 km) tihedalt mineeritud. Peale Korea sõja lõppu 1953. aastal külvasid mõlemad pooled lennumasinatelt sadu miljoneid maamiine, mis muudab ala ka võimaliku Koreade taasühendamise korral aastakümneteks kasutuskõlbmatuks. Seda enam on rahul floora ja fauna, mis DMZ-s piiramatult vohab ja on moodustanud omamoodi looduspargi.\nMaamiinidega on võitlus vähemalt lõuna pool alanud, sest piirialal tegeletakse ka põllumajandusega. Põllumajandustöid teevad vähesed farmerid, kes alal elavad, kuid alati sõjaväelaste turvamise saatel. Seega põllutööde ajal on põllupidajal alati relvastatud saatjad kaasas. Aga kes tahab üldse sellises piirkonnas põldu pidada?\nDemilitariseeritud tsoonis asub mõlemal pool piiri üks küla. Lõunas asuv Daeseong-dong on ligi 200 elanikuga reaalselt tegutsev asum, mis asub vaid 350 meetri kaugusel demarkatsioonijoonest. Eripäraseks muudab küla toimimise lisaks asukohale see, et sealsed elanikud ei maksa makse, saavad riigilt iga-aastaselt ligi 100 000 dollarit toetust, kuid peavad oma igapäevaseid olmevajadusi käima rahuldamas külast väljaspool. Külas ei asu poode, koole ega meditsiiniasutusi, lubatud on vaid elu- ja põllumajandushoonete püstitamine.\nPõhja-Korea poolel asub suurem asula Kijong-dong, mis on tuntud kui propagandaküla, sest väidetavalt ei ela külas mitte kedagi. Küla on üle mõlema Korea keskmise maa-asula taseme varustatud ja kindlasti ei peegelda reaalselt Põhja-Korea elatustaset, kuid teades Põhja-Korea propaganda kvaliteeti, on tegemist võimsa monumendiga sotsialistliku riigikorra ülistamiseks.\nAsulas on kortermaju,eramaju, lasteaed ja lugematult agraartegevuseks vajalikke rajatisi, kuid seal ei ole näha elu ega liikumist. Majades süttib ja kustub elektrivarustus täpipealt samal kellaajal, mis annab tunnistust automaatika kasutamisest. Majadel puuduvad aknaklaasid ja tubades pole sisustust. Kõik see on nähtav selge ilma korral Panmunjomist mõne kilomeetri kauguselt mäe otsast vaatluspunktist.\nMinu külastuspäeval oli ilm selge ja reisikaaslasest Hiina fotograaf laenutas mulle tohutu objektiivi ja ma sain korralikud lähivaated nii piirirajatistest kui mõlema Korea piiriküladest.\nPiirikülad muudab visuaalselt propagandistlikeks mõlemas asuv tohutu torn riigilippudega. Lõunakorealased püstitasid 80. aastatel 98 meetri kõrguse masti, millele Põhja-Korea vastas ligi 160-meetrisega, mille otsas ripub (lehvida jõuab see vaid tormituultes) maailma suuruselt teine lipp kaaluga 270 kilogrammi.\nLisaks liputamisele on ajaloo jooksul olnud propagandavahenditest kasutusel võimsad valjuhääldid, mille abil edastati üle piiri vastasele ebameeldivat infot. Neid audiorünnakuid katkestasid tihtipeale Põhja-Korea relvad, mis valjuhääldid lihtsalt puruks lasid. 2004. aastal lepiti siiski kokku sellelaadsete rünnakute mõlemapoolses lõpetamises.\nTänapäeval seisneb propagandasõda tegevustes, millega üritatakse viia reaalset elu kajastavat infot põhjakorealasteni. Peamiselt kasutatakse selleks õhupalle, mis tänu valdavale tuulesuunale viib lõunast õhku lennutatud pallid ilusti põhja suunas. Pallidega edastatakse raamatuid, DVD-sid, mälupulki, sularaha ja palju muud, mis annab leidjale suure hulga infot välismaailma kohta.\nPõhja-Korea üritab neid küll maksimaalselt alla tulistada, kuid tuhanded pallid satuvad siiski põhjakorealaste kätte, kes nende sisu vaatamata võimalikule karistusekartusele sihtotstarbeliselt kasutama asuvad ja seeläbi oma režiimis äkki veidikenegi kahtlema asuvad.\nVeel on Lõuna-Korea iga-aastaselt jõulude ajal püstitanud oma poolele piirile meeletult kõrgeid tehislikke jõulupuid, mis valgustatud ristidega annavad põhjakorealasele lootust ja mida Põhja-Korea režiim proovib teinekord samuti relvadega hävitada.\nSild, millelt tagasiteed enam pole\nPeale Panmunjomist lahkumist satutakse korraks veel äärmiselt lähedale Põhja-Koreale, kui buss möödub nn. kirvemõrva intsidendi toimumiskohast ja sillast, mida tuntakse\nBridge of No Return´i\nnime all. Selle silla kaudu vahetati peale sõda vange ja anti valida, kuspool piiri nad soovivad elada.\nOtsustada sai vaid korra ja sellest ka sillale antud nimi – sild, millelt tagasiteed ei ole.\nKirvemõrv aga oli üks pöördelisemaid sündmusi DMZ ajaloos. Kuni selleni patrullisid Põhja- ja Lõuna-Korea sõdurid koos, mõlemal pool piiri. Kui aga üks puu asus oma kasvuga takistama lõunakorealaste vaadet eelpooltoodud sillale, asusid nad koos ameeriklastega seda trimmima. Juhtus see 18. augustil 1976. aastal ja lõppes kahe Ameerika sõjaväelase hukkumisega, kui väidetavalt Kim Il-sungi enda istutatud puu kärpimist üritasid takistada ideoloogiliselt ajupestud põhjakorealased.\nTekkinud füüsilises konfliktis kasutati relvana kirvest ja sellega tapeti ka kaks ameeriklast – kapten Bonifas ja leitnant Barrett.\nSelle sündmuse tagajärjeks oli koos patrullimise kaotamine ja kõik jäid rangelt oma poolele.\nTäna meenutab kohta mahasaetud puutüvi sinna asetatud mälestusmärgiga. Kuna sündmuskoht asub mõnekümne meetri kaugusel demarkatsioonijoonest, on bussist väljumine keelatud ja pildistamine lubatud vaid ühes suunas.\nPäeva poolitab lõunasöök Imjingaki pargis, kust kulgeb raudteeühendus Kaesongi tööstusparki, mis on ainus reaalne koostööprojekt kahe Korea vahel.\nKaesongi tööstuspark asub kümnekonna kilomeetri sügavusel Põhja-Korea territooriumil. Seal tegutseb ligi 120 Lõuna-Korea tehast ja tööd on saanud ligi viiskümmend tuhat põhjakorealast.\nKaesongi tööstuspark ei ole niivõrd kasumiteenimise projekt, kuivõrd põhjakorealaste „valgustamine“ ja seetõttu on see Põhja-Korea režiimile üsna ohtlik, kuid annab neile siiski miljoneid dollareid tulu aastas, mida režiim vajab kui õhku püsimiseks. Seetõttu on Kaesongis toimuv olnud selle loomisest alates poliitiline ping-pong kahe maa võimude vahel, kuid park töötab edukalt ning on olnud poliitilistel põhjustel suletud vaid 2012. aasta pingete ajal.\nImjingakis asub ka Vabaduse sild, mis on sümboolse müüriga jalakäijate sild ja kus põhja jäänud sugulaste eest käivad palvetamas sajad tuhanded korealased üle kogu maailma.\nSeejärel sõidutatakse turistid üles mägedesse, lähimasse punkti Põhja-Koreale (v.a. Panmunjom muidugi), paika, kust on avastatud üks neljast põhjakorealaste poolt kaevatud tunnelitest. Läbi selle on võimalik vaid tunniga toimetada kuni kolmkümmend tuhat relvastatud meest.\nArvestades, et selliseid tunneleid on avastatud neli ja infot on veel ligi kümne kohta, on selge, kui tõsiselt Põhja-Korea on võtmas võimalust maaväega lõunanaabrit üllatada.\nMeenutagem, et Seoul asub vaid viiekümne kilomeetri kaugusel. Tunneleid hakati avastama aastal 1974, kui kõrge Põhja-Korea armeetegelane põgenikuna sellekohaseid vihjeid hakkas andma.\nOtsitavates piirkondades torgiti maapind iga 70 sentimeetri tagant kuni 100 meetri sügavuseni läbi torudega, neisse valati vett ja nii avastati järjepanu aastatel 1974 – 1990 kokku neli tunnelit. Lõuna poolt kaevati tunnelitele vastu ja avastus oli jahmatav. Tunnelid olid kaevatud sõltuvalt piirkonnast väga kõvasse graniitpinnasesse, kasutades dünamiiti. Just dünamiidi paigaldamiseks puuritud avade suund seintes annab kindla tõestuse, et tegemist oli põhjakorealaste ettevõtmisega, kuigi ametlik Pyongyang püüdis mõnda aega väita vastupidist. Samuti üritas Kim Il-sungi režiim põhjendada tunnelite rajamist söekaevanduste loomisega, aga ka see väide oli hale – nendes piirkondades sütt lihtsalt ei leidu.\nTuristidele on avatud Soulile lähim, kolmas tunnel. See asub 67 meetri sügavusel graniidis, on umbes kahemeetrise diameetriga ja kulgeb kuni 400 meetrit Lõuna-Korea territooriumil. Põhja poole peab teda jääma seega ligi kaks kilomeetrit. Kui kaua nende ehituseks aega kulus, pole teada. Samuti on väga tõsine turvarisk, et mitmed tunnelid on ilmselt tänini avastamata ja kujutavad reaalselt ohtu Lõuna-Korea julgeolekule.\nTunnelite külastamine on üsna füüsiliselt vaevanõudev tegevus, kuna esmalt tuleb 15-kraadise kalde all laskuda ligi 350 meetri sügavusele maa alla, kust algab keskmiselt eurooplaselt kummargil asendit nõudev teekond, et läbida veel ligi 400 meetrit horisontaalis. Ja samal viisil ka tagasi maapinnale, selg kummardamisest kange ja reiepealsed allamäge käimisest tõmblemas.\nTunnelites pildistamine on samuti keelatud, kuid nutiseadmete ajastul on seda raske kontrollida ja seeläbi on videosid ja fotosid Internetis ohtralt saadaval.\nKuigi Lõuna-Korea poolne info on kindlasti tasakaalustatum ja usaldusväärsem, on siiski ka siin pool fakte, mida üritatakse varjata. Nimelt väidab Põhja-Korea, et Lõuna-Korea on ehitanud oma tsooni kogu DMZ pikkuses müüri, millega soovitakse takistada riikide ühendamist. Lõuna-Korea seda eitab, kuid siinkirjutajal on olnud võimalus veenduda müüri olemasolus oma silmaga Põhja-Korea poolelt. Miks Lõuna-Korea seda eitab, ei ole mõistetav. Selleteemalisele küsimusele giid esmalt ei vasta, kuid hiljem silmapilgutusega siiski annab oma kinnituse. Külm sõda on täies hoos.\nKui külastus piirkonda on lõppenud, oleme tunniga pealinnas Seoulis tagasi kogemusega, millesarnast kaasaaegses maailmas mujalt ei leia. DMZ laadseid piiritõkkeid on olnud kasutusel Saksamaa jagunemise ajal, suurim sellelaadne maatõke laiusega 10 kilomeetrit eraldas ka Põhja- ja Lõuna-Vietnamit, kuid toimiva lahendusena on Korea piir tänapäeval ainulaadne.\nÜlevaadet 2010. aastal toimunud külastusest teisele poole, Põhja-Koreasse saab lugeda siit.\nDMZ külastamine sai teoks turismibüroo KTB Tours abiga.


Geograafia – gümnaasium – DIGIÕPILOOD\nI kursus "Rahvastik ja majandus"\nNäide 1. Rahvastiku paiknemine ja tihedus\nNäite juhendi autor Ülle Liiber (Tartu Ülikool)\nVali omal soovil riik, mida soovid iseloomustada ning analüüsige riigi rahvastiku paiknemist ja tihedust, vastates järgmistele küsimustele:\nKui suur on rahvastiku keskmine tihedus?\nIseloomustage ja analüüsige kaardi põhjal rahvastiku paiknemist valitud riigis.\n2. Leidke andmed valitud riigi rahvastiku keskmise tiheduse kohta http://www.photius.com/wfb1999/rankings/population_density_3.html\n3. Reastage riigid rahvastiku tiheduse alusel. Selleks valige nimekirja eest käsklus View list in rank order.\n4. Leidke rahvastiku tiheduse kaart, kopeerige see ja tõstke oma faili. Kaardi leiab aadressilt http://sedac.ciesin.columbia.edu/gpw/global.jsp\n5. Vormistage töö kasutades Google Docsi ning jaga see õpetajale.\nNäide 2. Linnastumine\nValige omal soovil riik, mida soovid iseloomustada\nNimetage riigi pealinn ja pealinna elanike arv. Andmed leiab aadressilt http://www.citypopulation.de/cities.html\nIseloomustage pealinna asukohta, vastates küsimusel "Millises riigi osas pealinn asub? Kas jõe, järve või mere ääres jms?"\nUurige riigi pealinna Google Earthi satelliidipiltidelt või kasuta Google Maps Street Viewd\nPüüdke leida kesklinn, elamu-, tööstuspiirkonnad, mõni suur haljasala.\nKas linna planeeringus on märgata mingisugust seaduspära?\nVormista töö asutades Google Docsi ning jaga see õpetajaga.\nII kursus "Maa kui süsteem"\nNäide 1. Pedosfäär\nNäite autor Piret Karu (Tallinna Reaalkool)\nMoodusta töövahendi Geocontext abil profiiljoon kahe küla vahel.\nAva töövahend. Soovi korral vali töökeeleks inglise keel.\nKirjuta otsingusse ühe küla nimi. Tee valik rippmenüüst.\nOtsi kaardivaatest teine küla.\nKliki kaardil ja selle tulemusel moodustub kaardile joon ja kaardi alla profiiljoon. Joone otspunktide märkimisel arvesta maanteevõrguga, vali punktid näiteks teederistil või moodustada profiiljoon piki teed. Nii on lihtsam ühildada profiiljoont mulla kaardiga. Mullakaardi aluskaardil on teedevõrk näha.\nKliki profiiljoonel ja salvesta pilt (Save Image As..) töölauale.\nKopeeri oma töösse jooniseks 1. Allkirjasta joonis.\nJagage valminud profiilijooni veebitahvlil (nt. Padlet, Dotstorming).\nINFO (IV - 1.1. Info otsimine ja sirvimine, IV - 1.3. Info salvestamine ja taasesitamine)\nSUHTLUS (IV - 2.2. Info ja sisu jagamine)\nNäide 2. Mullatüübid\nNäite juhendi autor Piret Karu (Tallinna Reaalkool), http://mullake.webs.com/\nIseloomusta kahte profiiljoonel valdavat mullatüüpi EMÜ MULLAMUUSEUMI materjalide abil.\nSisene virtuaalsesse mullamuuseumisse. Kasuta veebilehitsejat Google Chrome.\nMullaprofiilide leidmiseks tee järgmised valikud: Eesti mullastik _Eesti muldade digitaalne kogu (sisene siit) _CD 5 Mullamonoliitide digitaalne kogu_ JÄTKA_SISENE\nTutvu ka Mullamuuseumi Pildigaleriiga.\nIII kursus "Loodusvarade majandamine ja keskkonnaprobleemid"\nNäide 1. Energeetika\nJagage õpilased rühmadesse kasutades nt TeamUp keskkonda.\nArutlege järgmistel teemadel:\nTuumaenergia positiivsed ja negatiivsed küljed.\nKas Eestisse peaks rajama tuumajaama?\n3. Leidke sobivaid poolt ja vastu argumente kasutades interneti otsingut.\n4. Esitage poolt ja vastu argumendid kasutades nt keskkonda Ticider (vt juhend Koolielus http://koolielu.ee/tools/read/138240) või Solvr (vt juhend Koolielus http://koolielu.ee/tools/read/204583)\nSUHTLUS (IV - 2.1. Suhtlemine digivahenditega, IV - 2.2. Info ja sisu jagamine, IV - 2.3. Kodanikuaktiivsus veebis, IV - 2.4. Koostöö digitehnoloogia toel, IV - 2.5. Netikett, IV - 2.6. Digitaalse identiteedi haldamine)\nSISULOOME (IV - 3.2. Uue teadmise loomine, IV - 3.3. Autoriõigus ja litsentsid)\nNäide 2. Keskkond ja jätkusuutlik areng\nLõiming teiste loodusainete valdkonna ainetega\nKändler 2009, "Elementide seljas läbi inimkonna ajaloo" http://www.horisont.ee/node/1152\nPuura 2009, "Elavhõbedast Läänemeres" www.bioneer.ee/eluviis/loodus/aid-4294/ERIK-PUURA%3A-Elavhõbedast-Läänemeres\nOtt Roots, Leili Järv, "Saasteainete uuring Läänemeres" http://www.pria.ee/docs/resources/8894.pdf?\n"Peterburi lähedal lekib keemiliste jäätmete hoidla" (BNS, Postimees) http://maailm.postimees.ee/3562293/peterburi-lahedal-lekib-keemiliste-jaatmete-hoidla\n"Arstid kinnitasid Juštšenko mürgitamist" (Postimees, 13.12.2004) http://www.postimees.ee/1449519/arstid-kinnitasid-ju-t-enko-murgitamist\n"Kahtlusalune: Litvinenko surm oli juhuslik enesetapp" (Postimees, 8.04. 2015) http://maailm.postimees.ee/3149615/kahtlusalune-litvinenko-surm-oli-juhuslik-enesetapp\n2. Õpilased loovad infograafika (nt Canva, https://www.canva.com) valitud teabeallika põhjal probleemi kokkuvõtvaks, mitmekülgseks ja illustreeritud käsitlemiseks.\n3. Loodud infograafika alusel koostatakse virtuaalne näitus, näiteks pildipankades (Flickr, Picasa jt).


CV Keskus tööpakkumine Müügi- ja tootejuht, Tallinn\nTööpakkumise number #672453\nSinu tööks on müügiga tegelevate ettevõtetega pikaajaliste suhete loomine, esialgu tuleb selleks teha palju külmi kõnesid ja kulutada palju uksi.\nMüügiinimese vereringe, erudeeritus, lai silmaring, samuti järjekindlus ja lõputu entusiasm.\nVäärtustame Sind, usaldame ja loome kõik tingimused, et saaksid tulemust teha.\nSalespeople OÜ on Eesti ainukene ainult müügitalentidele spetsialiseerunud ettevõte. Kuulume rahvusvahelisse kontserni Rahmqvist, kes on Skandinaavia suurim otsemüügi ettevõte, olles tegutsenud üle 60 aasta ja aasta ja andes tööd rohkem kui 300 inimesele.


Laurel: välismaale õppima minek oli suur eneseületus aga nii seda väärt! | VÄLISKOGEMUSE BLOGI\nLaurel: välismaale õppima minek oli suur eneseületus aga nii seda väärt!\nMina olen Laurel. Enne välismaale õppima asumist elasin ja õppisin kogu oma elu väikeses Saku vallas, mis oli küll väga meeldiv ja kodune, aga hoidis mind suuresti mugavustsoonis. See mugavus aga lõppes, kui tegin kindla otsuse minna välismaale õppima ning suur valikute ja otsuste jada algas. Oli küll palju-palju mõtlemisainet, aga lõppes see nii, et 2017 septembris asusin õppima Inglismaale, Bradfordi ülikooli Psychology with Counselling erialale. Long story short: suur eneseületus, aga nii seda väärt!\nMõte minna välismaale õppima oli mul kogu aeg peas olnud, kuid otsus see päriselt ette võtta jõudis minuni alles 2017. aasta veebruaris. Kuulsin paari klassikaaslase kaudu Dream Foundationist, seega mõtlesin, et pöördun selguse ja abi saamiseks ka nende poole. Nendelt saadud konsultatsiooni põhjal hakkasin järjest läbi elimineerimisprotsessi kõrvaldama valikuid, kuni lõpuks jäin University of Bradfordi (UoB) juurde pidama. Kuna mu ülikooliotsus jäi aga niivõrd hilja peale, polnud mul enam võimalust minna koole oma silmaga üle vaatama. Igal pool aga lugesin ainult, kuidas oma silm on ikka kuningas ja peab minema ise kohale, et õiget otsust teha :S See oli parajalt hirmutav, aga siit tuleb ka minu soovitus: enne otsuse tegemist kindlasti uurida ja lugeda koolidest võimalikult palju ning võimalusel kohal käia, aga kui viimane pole võimalik, siis pole veel maailma lõpp.\nEelkõige meeldis muidugi siin pakutav psühholoogia kursus koos nõustamisega, mis tundus mulle täpselt sobilik eriala ning mida mujal ei leidunud pakutavat. Tugevat mõju avaldas veel see, kuidas võrreldes teiste ülikoolidega suutis UoB kohe jätta sellise meeldiva, welcoming mulje nii veebilehe, videote kui ka foorumikommentaaride põhjal. Ülikooli poolt pakutav eriala, muud positiivsed küljed ja hea sisetunne kõik kokku pannes saigi valik tehtud ja oli aeg end valmis panna!\nSiit hakkas see reaalne osa – oli aeg valmistuda iseseisvaks täiskasvanu eluks. Hakkas kohale jõudma, et pean mõtlema uue pangakonto avamisele, uue telefoninumbri ja telefonipaketi saamisele, uue elukoha otsimisele, sinna elukohta tekkide-kööginõude-pesuresti ostmisele jne jne. Aga ma ei ole täiskasvanu, vaid lihtsalt 18-aastane neiu, kellel pole õrna aimugi mis ta teeb?! See üleminek oli päris hirmutav, aga kõige parem nõuanne, mis ma oskaks anda, on võtta üks asi korraga ja küll lõpuks saab kõik tehtud. Tasub ette mõelda ja uurida veidi, mis võimalused on ning millega arvestada, aga kindlasti ei ole vaja meeletult ette muretseda. Mitmete asjadega tuli abiks ülikooli international team, kelle kaudu sain näiteks pangaasjad aetud ning loomulikult veel teiste kohalike õpilaste kogemused ja soovitused. Siinkohal toon kindlasti välja oma korterikaaslased – 5 britti, kellega mul on meeletult vedanud! Tänu neile on mul parem arusaam Inglismaast ja inglastest. Nad on üks väga abivalmis, vaba suhtluse ja musta huumoriga rahvus – tõesti ägedad inimesed! Lisaks muidugi suheldes kõigi teiste rahvusvaheliste õpilastega, õpid nii palju varem tundmatutest kultuuridest, nende sarnasustest ja erinevustest. Seega sõpru ja tuttavaid leidub nüüd üle kogu maakera, sõna otseses mõttes!\nOlles juba Bradfordis sisse elanud, võin anda kiire ülevaate ka linnast ja ülikoolielust. Bradford ise võib alguses olla veidi ehmatav, sest tegu ei ole vaikse mõnusa linnakesega, mida Inglismaalt esialgu ootaks. Tegu on siiski 500 000+ elanikuga kunagise industriaallinnaga. Siin leidub kahtlasi linnaosi, mida tasuks vältida, kuid ka korralikke linnaosi, mis on väga mõnusad. Samuti on siin väga mitmekesine rahvastik ehk esindatud on erinevaid (peamiselt Edela-Aasia) kultuure, mis on eestlastele midagi väga teistsugust, aga tegelikult ei midagi õudset. Lisaksin, et see on kaasa aidanud kõvasti siinsele toidukultuurile, mis on meeletult hea! Bradfordi teatakse kui Inglismaa curry pealinna, aga toite leiab siin nii inglise, india, hiina, itaalia, ameerika ja veel paljudest köökidest. Kokkuvõtteks olen enda tuttavatele linna kirjeldanud nii: pole ideaalne, pole kõige hullem – igal suuremal linnal on head ja vead.\nÜlikooli osas panin sisetundega väga täppi! Tegu on tõsiselt meeldiva ja toetava kooliga, tunnen end siin suurepäraselt! Ülikooli linnak on väga kena, modernne ja turvaline, samuti sinna kuuluv õpilasmajutus The Green, kus praegu elan. Nagu ka linnaku nimi, on kogu ülikool tuntud oma rohelise ja jätkusuutliku mõtlemise ja selle propageerimise poolest, mis minu arust on väga mõistlik ja positiivne väärtus, mida edendada. Veel väärtustatakse siin väga tööalast konkurentsivõimekust (inglise k. employability), millest tuleneb ka kooli moto Making knowledge work. Samuti on seda tugevalt märgata minu kursusel, kus on palju sisse toodud erinevaid võimalusi ja seminare, mis suunavad juba karjäärile mõtlema ning aitavad arendada me tööalast võimekust. Seega mina leian, et kooli väärtused on hästi paigas ja nendele püüdlemine ja edusammud on märgatavad.\nÕppimise osas oli mul tõsiselt palju kartusi: ei teadnud kas ikka saan hakkama ülikooli tasemel õppimisega, veelgi enam uues keskkonnas, teises keeles ja täiesti üksi. Tegelikkuses avastasin, et õppekoormus siin on üllatavalt rahulik, vähemalt minu kursusel. Ma ei oska küll öelda teiste koolide kohta, aga koolis käin 4 päeva nädalas, üks moodul ehk õppeaine päeva kohta ja maksimaalselt 3 h ning otseselt „kodutöid“ eriti pole. Eks ikka käin iseseisvalt materjale läbi, teen konspekte ja loen juurde, aga ei ütleks, et see on midagi väga keerulist. Pingeliseks läheb pigem siis, kui koolitööde tähtajad hakkavad lähenema. Siis kipun natuke stressama ja veetma pikki päevi raamatukogus (mis muide on avatud 24/7 ning muutub üllatavalt päris meeldivaks paigaks), aga eks see on mu enda õpiharjumustes kinni. Lisaks õpingutele on siin palju erinevaid societies ja clubs, millega tegeleda väljaspool õppetööd. Kuna Eestis tegelesin pikalt tantsimisega, liitusin siin ühe suurepärase tantsu society-ga Infuzion, kus olen kohtunud paljude ägedate inimestega, meeletult arendanud oma tantsuoskusi ja järgmisel aastal proovin isegi tiimi juhtkonda saada (midagi, mida ma muidu elusees poleks ette võtnud)! Uus keskkond on ikka niivõrd värskendav, et oled automaatselt avatud suuremale arengule.\nKokkuvõttes ütleksingi, et olen siin nii-nii-nii palju arenenud. Näen tõusu loomulikult enda teadmistes ja akadeemilises võimekuses, kuid eelkõige oma personaalset arengut. On olnud meeletult palju positiivseid eneseületusi, kogemusi ja mälestusi aga omajagu ka raskemaid, negatiivseid hetki. Siiski olen neist kõigist meeletult õppinud, nii iseenda kui välismaailma kohta ja see areng poleks kindlasti olnud nii märkimisväärne, kui ma poleks tulnud välismaale ülikooli. Seega nagu alguses ütlesin, suur eneseületus aga nii seda väärt! Ja selle tegemine läbi Dream Foundationi muutis kogu protsessi palju selgemaks ja lihtsamaks, sest kõige parema ettevalmistuse ja ülevaate saab läbi teiste kogemuste. Seega julgustan kõiki mõtlema välismaal õppimise peale ning küsimuste puhul vabalt ühendust võtma! 🙂\nPosted on March 13, 2018 by dfestonia\n← Maire: lennukiga uude riiki reisimine ei erine tänaseks minu jaoks bussisõidust Tallinn-Tartu vahel\nNoora: Jönköping on väga toetav ja inspireeriv ülikool →


Hüdrosilindrite valmistamine ja müük Tartus, hüdraulilised silindrid\nHüdrosilinder > Hüdraulika > Hüdrosilindrid\nEttevõte Tartu Võit Metallitööd OÜ toodab spetsiaalseid mobiilses ja tööstuslikus versioonis hüdraulilisi silindreid sisejõuga kuni 6300 kN, varda käiguga kuni 3000 mm ja kolvi diameetriga kuni 560 mm.\nValmistame hüdrosilindreid tellija jooniste järgi, samuti koostavad meie spetsialistid\njooniste komplekte uutele toodetele.\nMeie ettevõtte tehnoloogilised võimalused võimaldavad meil toota alati kõrgkvaliteetseid tooteid, mis kindlustab neid tooteid rakendavate süsteemide kõrge tootluse ja ökonoomsuse. Hüdrosilindrite valmistamisel kasutame Euroopa tootjate torusid, vardaid ja tihendusi.\nToodame plunsersilindreid, ühe või kahe vardaga kolbsilindreid, teleskoopilisi, ühe ja kahe õõnsusega hüdrosilindreid (sealhulgas tagastusvedruga), hüdraulilisi multiplikaatoreid ja muid spetsiaalseid silindreid, mis sobivad montaaži erinevateks variantideks.\nTagasiside kindlustamiseks servo- või proportsionaalse juhtimise süsteemis võivad hüdraulilised silindrid olla varustatud kulgliikumise anduriga.\nHüdrosilindri tellimuse vormistamiseks täitke saidil toodud spetsiaalne vorm.