ÄP raamat: Introvertne juht = eestlaslik juht? - Sekretar\nÄP raamat: Introvertne juht = eestlaslik juht?\nIntrovertsele juhitüübile suunatud Äripäeva Raamatuklubi raamatust "Introvertne juht" leiab väärt nõu ka ekstravert.\n„Kui ma seda raamatut lugesin, siis ei saanud ma aru selle pealkirjast – siin on ka muid teemasid, mis sobivad kõigile juhtidele,“ ütles Tavidi nõukogu esimees Alar Tamming. Näitena tõi ta endale huvi pakkunud esinemisoskusi ja juhtimist ning eestvedamist käsitlenud peatükid.\n„Mida rohkem ma lugesin, seda paremaks läks,“ tunnistas Tamming. „Hea rahulik juhtimisraamat, mille lugemine ei ole kindlasti mahavisatud aeg.“\nIntrovertne juht ei tõtta nagu tema ekstravertne kolleeg igal võimalusel ja üsna kärarikkalt oma arvamust avaldama, ta ei ürita trügida üle teiste peade ega olla „igas pulmas peigmees“.\nSelles mõttes on ta meile, eestlastele, üsna loomuomane juhitüüp. Pigem enne mõtleb, kui ütleb ja kui midagi ütleb, siis tõesti ka mõtleb seda, mitte ei ürita musta valgeks rääkida. Veidi mõtlik ja tagasihoidlik, aga siiski valmis oma koha eest võitlema.\nKuna läänelik ärikultuur hindab just esirinnas ja rambivalguses püsimist, siis tuleb introvertsel juhil midagi ette võtta, et mitte lasta end välja tõugata. Tal tuleb end mitte muuta, vaid kohandada.\nRaamat õpetab nägema, millised on introvertse juhi kasutud käitumisviisid – vaenlast tundes on võimalik valida sobilik vastumürk. See on asjalik õpik kogu võtmekimbuga, mis aitab avada uksi vajalike juhtimisoskuste juurde. Näiteks, kuidas tulla toime stressiga, kuidas mängleva kergusega suhelda teile võõraste, kuid vajalike inimestega, kuidas pühenduda olulisematele projektidele, millised nipid aitavad üle saada esinemiskartusest, mida räägib teie kehakeel jms.\nEt saada või kindlustada juhikohta, tuleb introvertsel liidril teadlikult omandada teatud käitumisviise, mis nn sündinud juhtidele on looduse poolt kaasa antud. Tuleb õppida tundma oma nõrku ja tugevaid külgi, milleks raamatus on abistavad küsimustikud. Samuti on siin toodud mitmeid tüüpiliste tööalaste olukordade näiteid ja võimalikud lahendused. Maailmas on paljud introvertsed juhid alates Bill Gatesist olnud üliedukad just neid nippe kasutades.\nRaamat õpetab seda, mille kohta meie vanasõna ütleb lühidalt: „Igaüks on oma õnne sepp“. Sepaks olemine eeldab aga eesmärke, tegevust ja pingutamist, mitte asjatut ootust, et küll kõik kuidagi iseenesest sujub.\nKOMMENTAARÄratundmisrõõm introverdileRaimo ÜlavereCoach, introvert\nÄratundmisrõõm. See on raamatut „Introvertne juht“ lugedes kõige püsivam ja läbivam tunne. Ja see on samas ka suurim väärtus, mis sellest raamatust sain. Lugedes liikusid peas olukorrad, hetked, sündmused, kus olen viibinud ja tundnud samu tundeid, mida autor Jennifer B. Kahnweiler kirjeldab. Seega õppisin seda raamatut lugedes rohkem tundma iseennast, mis on parim, mida üks raamat saab inimese jaoks teha.\nTeise tunde, sisuliselt samuti äratundmisrõõmu, tõid oli aga mitmete olukordade kirjeldused, kus tundsin, et need minu kohta ei kehti. Sellest ka järeldus, et introvertsus kipub olema valikuline – ta sõltub varasemast kogemusest, sündmuse olemusest, ümbritsevatest inimestest ja veel paljudest asjadest.\nKõik introverdid ei karda avalikult esineda ja ei istu koosolekutel vaikselt nurgas. Ent see pole loomulikult mingi avastus ja selleks on autor hästi ettevalmistunud. Ta on toonud introverdid tüüpolukordadesse, täpsemalt võtmeolukordadesse, milliseid tuleb juhtidel ette päevast päeva ning milles tegutsemisest sõltub tema töö edukus.\nKoosolekud, avalik esinemine, juhtimine ja eestvedamine, projektijuhtimine, suhtlemine meeskonna ja ülemusega jne. Kui soovid endale paremat selgust, millise olukorraga-teemaga tasub sul tööd teha, millega mitte, saad ennast ka testida.\nNõuannete, kirjelduste, testide taustal kumises aga raamatut lugedes veel üks, ja väga hea tunne – minusuguseid on veel. Ja olla introvert on omaette väärtus, mitte probleem. Sest parim tsitaat raamatust kõlab: „Te hakkate rääkima siis, kui te ei ole oma mõtetega enam rahujalal.“\nAutor: Lemmi Kann, Merike Lees


Homsest saab Tallinnas esitada elukohajärgse kooli taotlusi - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nHomsest saab Tallinnas esitada elukohajärgse kooli taotlusi\n29. veebruar 2012, 10:24\nNeljapäevast saavad lapsevanemad esitada taotlusi käesoleva aasta septembris Tallinna munitsipaalkooli esimesse klassi minevatele lastele elukohajärgsete koolide määramiseks. Taotlusi on võimalik esitada kuni 15. märtsini kas eKooli keskkonnas või paberkandjal Tallinna haridusametile.\n1.-15. märtsini saavad taotlusi esitada Eesti rahvastikuregistri andmetel Tallinnas elavad isikud. Elukohajärgne kool määratakse ka siis, kui taotlust ei esitata, sel juhul on aluseks rahvastukuregistri andmed 1. veebruari 2012 seisuga.\nElukohajärgse kooli määramise peamisteks kriteeriumiteks on põhikooli- ja gümnaasiumiseadusest ning Tallinna linna elukohajärgse kooli määramise korrast tulenevalt elukoha lähedus koolile ning õdede-vendade õppimine samas koolis, võimalusel arvestatakse ka vanemate soove.\nHaridusameti kinnitusel on koolikoht elukohajärgses koolis kindlustatud kõigile Tallinna lastele. Elukohajärgse kooli määramine ei sõltu taotluse esitamise ajalisest järjekorrast – samaväärsed on kõik 1.-15. märtsini esitatud taotlused, olenemata sellest, kas need saabusid eKooli kaudu või paberkandjal.\nHiljemalt 25. mail teavitab haridusamet lapsevanemat elukohajärgsest koolist eKooli kaudu e-posti aadressil või paberkandjal lapse rahvastikuregistri järgsel aadressil. Peale teate saamist tuleb vanemal hiljemalt 10. juuniks kooliga ühendust võtta ning esitada nõutavad dokumendid. Vanemal on õigus määratud koolikohast ka loobuda. Sel juhul tuleb tal endal leida kool, kus on vaba koht. Alates 15. juunist saavad Tallinna munitsipaalkoolides koolikohti taotleda ka mujal elavad isikud.\nKogu esimesse klassi astumisega seotud teave on olemas Tallinna haridusameti kodulehel www.haridus.ee rubriigis «Hetkel oluline > esimesse klassi 2012» ning kõikide linna koolide kontaktid rubriigis «Kontaktid».\nTaotluste vormid on nii eKoolis kui ka haridusameti kodulehel avatud alates 1. märtsi hommikust.


ÜLIM MEILITURBE LAHENDUST ETTEVÕTTELE\nTurvatud e-posti suhtlus pilvepõhise liivakastiga\n1 aasta litsents 5-le postkastile\nSinu kiri on edukalt edastatud!\nPõhjalik turvalahendus kõigile ettevõtte suurustele\nKõrvalda meilipõhised rünnakud\nVäldi rämpsposti ja pahavara jõudmist kasutaja postkastidesse\nKaitse oma kasutajaid ja nende e-posti, enimkasutatud ohuvektorit, mitmekihilise rämpspostitõrje, andmepüügi- ja hostiserveri kaitsetehnoloogia abil.\nParem kaitse lunavara ja nullpäevaste ohtude eest pilvepõhise liivakastitehnoloogia abil.\nSujuv seadistamine ja juurutamine\nNaudi hõlpsasti kasutatavat haldust\nKaughaldus ohtude, kasutajate ja karantiinis olevate üksuste nähtavuse tagamiseks.\nReeglid ja automatiseerimine\nSuurenda efektiivsust ja tegevuse järjepidevust\nPõhjalik reeglite süsteem võimaldab administraatoritel määratleda meilide filtreerimise tingimused ja toimingud, mida filtreeritud meilidega teha. See tähendab, et säästetakse rohkem aega teistele kriitilistele äriülesannetele keskendumiseks.\nESET PROTECT Mail Plus komponendid\nSisaldab ESET PROTECT\nÜhe halduspaneeliga kaughaldus ohtude, kasutajate ja karantiinis olevate üksuste nähtavuse tagamiseks.\nSaadaval pilve- või kohapealse rakendusena.\nSisaldab ESET Dynamic Threat Defense\nEnnetav kaitse nullpäevaste ohtude eest, mis analüüsib kahtlaseid proove eraldatud pilveliivakeskkonnas. Loe lisaks\nSisaldab ESET Mail Security\nBlokeerib kogu rämpsposti ja pahavara serveri tasandil, enne kui need kasutajate postkastidesse jõuavad. Loe lisaks\nKas otsid rohkem võimalusi?\nHalda servereid ja turva e-posti suhtlust kõikjalt, kus asud\nKoge konsooli kogu potentsiaali kohe.\nPole vaja midagi installida ega seadistada.\nÜhe klõpsuga haldamine\nSellised toimingud nagu välistuste loomine, failide edasiseks analüüsimiseks esitamine või skannimise algatamine on ühe klõpsu kaugusel.\nKasutajatele saadetakse e-kirju, kui sõnumid on karantiini pandud, saavad seejärewl nendega ise toimetada. Administraatorid võivad otsustada kesksest karantiinist sõnumid kustutada või neist vabastada.\nKasuta eelmääratud teateid või loo oma. Teavitussüsteemis on täielik redaktor „mida näed, seda saad”.\nKasutades meie enda auhinnatud mootorit, takistatakse rämpsposti jõudmist Sinu ettevõtte kasutajate postkastidesse. Sisaldab SPF ja DKIM valideerimist, tagasihajutamise kaitset ja SMTP kaitset.\nMida räägivad IT-spetsialistid\n"Töötab paremini kui mis tahes muu AV, mida ma olen kunagi kasutanud, blokeerib probleemid enne, kui kasutaja saab proovida küsitavaid faile kasutada."\n"Mulle meeldib selle programmi pidev kaitse, automaatne värskendamine ja väiksus võrreldes teiste võimalustega."\n"Nende toodete juures meeldib mulle kõige rohkem see, kui kergelt nad minu klientide süsteemides töötavad ning kui lihtne neid hallata ja konfigureerida on."\nKlientide arvustuste põhjal küsitleti G2 Crowd uuringute kaudu, mis palusid ESET-i äriklientidel hinnata oma kogemusi ESET Endpoint Security kasutamisel.\nTurvaline meilisuhtlus, mida hallatakse\nhõlpsasti kasutatava pilvekonsooli kaudu.\nVaata süsteeminõudeid ja litsentsimist\nProovi ESET PROTECT platvormi täistegevuses\nÜhe klõpsuga juurdepääs interaktiivsele demole\nInstallimist pole vaja\nPilvehaldus täies jõus\nAva interaktiivne demo\n30-päevane tasuta prooviversioon trial\nLoo konto ja proovi täielikku litsentsi, ilma kohustuseta t\nInstalli ja juuruta meie kaitselahendusi\nKoge oma süsteemides väikest mahunõudlust\nLoo konto ja proovi kohe\nKas oled huvitatud täiendavatest allahindlustest või suurematest kogustest?\nESET kaitseb alates 2017 aastast\nenam kui 9,000 tööjaama\nESET kaitseb alates aastast 2016\nenam kui 4000 e-maili postkasti\nenam kui 14,000 tööjaama\nISP turbe partner aastast 2008\n2 miljonit kliendiga\nSüsteeminõuded ja teave litsentside kohta\nKomplekti kuulub pilve- ja kohapealne haldamine\nKaughalduse platvorm on saadaval pilvepõhise või kohapealse juurutusena. Pole vaja osta ega hooldada täiendavat riistvara, vähendades nii omandi kogukulusid.\nEdasta litsents teisele serverile\nKehtiva ESET-i litsentsi saad algsest serverist üle viia täiesti uude.\nSaad igal ajal minna teisele platvormile\nLitsentsi kehtivusajal on igal ajal lihtne oma kaitset ühelt platvormilt teisele vahetada, ilma et peaksid täiendavaid litsentse ostma.\nSeotud ressursid ja dokumendid\nLaadi alla ESET PROTECT Mail Plus detailne ülevaade.\nLoe levinud juhtumeid, kuidas vähendada rämpsposti, peatada andmepüügi rünnakud või lunavara.\nKuidas ESETi tipptehnoloogia ületab põhiviirusetõrje võimalusi?\nMida meie kliendid ESETis hindavad? Leia oma valdkonna jaoks asjakohased kliendilood.\nKas otsid rohkem turbevõimalusi?\nKas pole kindel, milline lahendus on Sinu ettevõttele parim?\nKas oled juba klient?\nUuenda juba täna\nUuenda, ülenda või lisa seadmeid oma olemasolevale ESET-i litsentsile.\nESET Business Account on ärikliendi litsentside haldamise platvorm.\nLaadi alla ja installi ostetud ESETi kaitse täiendavatesse seadmetesse.\nKõik ESETi tooted sisaldavad tasuta tehnilist tuge kohalikus keeles.


Kui te selle tähtaja mööduksite, võite selle tasuta vabastada 💲💲💲 | July, 2020\nKui te selle tähtaja mööduksite, võite selle tasuta vabastada\nKui kolledži üliõpilased olid superkerud, oleksid tähtajad nende kryptonit.\nMuidugi on mõned õpilased edukad tähtajaks, kuid enamik lihtsalt kannatavad selle all oleva ülesande raskuse all, enne kui nad viivad pettumust välja poole südamega ülesande, kus on vaid mõni minut.\nKuid siin on tähtaeg, mida te tõesti ei soovi (või mis veel hullem, igatsen täiesti):\nFAFSA (föderaalse üliõpilasabi tasuta taotlus) esitamise tähtaeg 2017-2018 aastaks on 30. juuni 2018.\n(Ärge laske neil kuupäevadel segi ajada. Kuid ma selgitan edasi, miks on siiski oluline esitada taotlus, kuigi kooliaasta on lõppenud.)\nOota - Mis on FAFSA, jälle?\nFAFSA tähistab tasuta üliõpilasabi taotlust.\nLihtsamalt öeldes on FAFSA vorm täidetud, et kogu oma finantsteave ühes kohas. See teave võimaldab omakorda raha inimestega teada saada, et teil on vaja rahalist abi, föderaalseid õppelaene, toetusi või tööõppe võimalusi.\nPaljud riigid ja kolledžid kasutavad teie FAFSA teavet, et teha kindlaks, kas teil on õigus saada riigiabi või koolitoetust, ning isegi mõned eraõiguslikud teenusepakkujad kasutavad seda, et näha, kas teil on õigus saada oma rahalist abi.\nFAFSA täitmine ja esitamine on täiesti tasuta ja te ei tohiks seda vahele jätta - isegi kui protsess tundub hirmutav. Varasematel aastatel on kogu Ameerika Ühendriikide üliõpilased lauas õppuri abist lahkunud nii palju kui 2,3 miljardit dollarit (ehk "b"), jättes tähelepanuta oma finantsteabe.\nMilliseid FAFSA tähtaegu peaksin teadma?\nEnne 2016. aastat avatakse FAFSA igal aastal 1. jaanuaril. 2016. aastal muudeti taotluse esitamise tähtaega 1. oktoobrini, mis võimaldab taotlejatel esitada oma finantsteavet piisavalt aega, enne kui koolid hakkavad finantsabi pakkumisi saatma.\nLisaks alates 2017.-2018. Aasta FAFSA-st võivad taotlejad kasutada eelmise aasta tulumaksu hooajal finantsteavet. See tähendab, et kui soovite 2017. aasta sügisel lähetada kolleegiumile, oleksite kasutanud oma (või vanemate) 2015 maksuteavet (andmed, mille nad esitasid 2016. aasta alguses).\nSegane veel? Jah, sina ja kõik teisedki.\nKuna täieliku esitamisperioodi pikkus on rohkem kui pool aastat iga õppeaasta kohta, on paljud kuupäevad, tähtajad ja esitamise perioodid kattuvad. Tänu jumbled ajakavale on tõesti lihtne saada ülekoormatud ja loobuda või unustada tähtajad täielikult.\nSiin on jagunemine, mis aitab teil välja selgitada, millise aasta vormi peaksite täitma, millise avalduse esitamise tähtajaks, kasutades seda finantsteavet.\nKui külastate kolledžit:\nTe peaksite esitama:\nKasutades sissetulekut ja maksuteavet:\n1. juuli 2017 - 30. juuni 2018 2017-2018 FAFSA 2015 (esitatakse 2016. aasta alguses) 1. oktoober 2016 - 30. juuni 2018\n1. juuli 2018 - 30. juuni 2019 2018-2019 FAFSA 2016 (esitatud 2017. aasta alguses) n 1. oktoober 2017 - 30. juuni 2019\n1. juuli 2019 - 30. juuni 2020 2019-2020 FAFSA 2017 (esitatud 2018. aasta alguses) 1. oktoober 2018 - 30. juuni 2020\n1. juuli 2020 - 30. juuni 2021. a 2020-2021 FAFSA 2018 (esitatud 2019. aasta alguses) 1. oktoober 2019 - 30. juuni 2021\n"Igal koolil on prioriteetne tähtaeg," ütleb Lõuna-Florida Lõuna-Peterburi ülikooli ülikooli finantsabi, stipendiumide ja veteranide teenistuse ülikooli juhataja Erin Dunn. "Kui üliõpilane rakendab selle prioriteedi tähtaega, siis võetakse arvesse maksimaalsete rahaliste toetuste ja rahaliste vahendite liigid."\nKuigi taotluse esitamiseks on üsna lai aken, mida varem te seda esitate, seda parem on teie abi pakkumiste saamise võimalused. Föderaalne tähtaeg on suvel, kuid enamik kooli väljastab eelmisel talvekuudel oma abipakkumisi.\nKuigi föderaalset abi saab veel pakkuda kuni 30. juuni tähtajani, peaksite oma kooli valima, et näha, millal tuleb FAFSA igal aastal esitada, et seda saaks koolipõhise finantsabi puhul arvesse võtta.\nMiks ma peaksin FAFSA esitama eelmise aasta kohta? Pärast kooliaasta on möödas?\nKui te pole 2017.-2018. Aasta FAFSA täitnud, saate seda teha enne 30. juunit 2018.\nKuid kas peaksite isegi hiljaks täitma selle täitma?\n"Absoluutselt täitke see välja, sest kui te ei püüa, siis te ei tea, mida võite saada," ütleb Dunn.\nIsegi sellel aasta lõpus võite FAFSA täitmisel saada tagasiulatuva rahalise abi. Kuigi esitamine vahetult enne lõplikku tähtaega tähendab, et jätsite mis tahes õppelaenu, mida võisite saada oma koolist, võite endiselt saada Pelli toetuste saamiseks või muud föderaalse abi vorme.\nLisaks täidab FAFSA kogu aega umbes tund - ja meil on juhend, mis aitab teil seda täita kaheksa lihtsa sammuga.\nPidage meeles, et FAFSA puhul on varem alati parem.\nSeega, kui te pole seda veel teinud, peaksite täitma 2017.-2018. Aasta FAFSA enne 30. juunit 2018.\nSeejärel täitke eraldi 2018.-2019. Aasta FAFSA (mis on avatud alates 1. oktoobrist).\nKui olete neist kätte jõudnud, lähete teele tagasi ja valmis täitma rakenduse 2019-2020, kui see avaneb oktoobris.\nGrace Schweizer on Penny Hoarderi personali kirjanik.\nNeed 5 firmat pakuvad tarbijatele kuni 164 miljonit dollarit. Mis on sinu jagamine?\nTeie Netflixi kontol on lihtsalt vaba versiooniuuendus\nSiin on palju õppurivõla, mille valitsus valib andeks\nKas jaemüüja saatsid teile midagi, mida te ei tellinud? Sa saad seda hoida\nSee ettevõte võimaldab teil osta kinkekaarte laos ja see on suurepärane\nLihtsad strateegiad, mis aitasid üks naine osta maja $ 40K palgast\nSa peaksid Max Out oma ESPP enne kui see on liiga hilja!\nCollege Investori 2016. aasta ülevaade\nKuidas BlackBerry raamatute väärtus on tegelikult eksitav\nTeeni raha iga kord, kui otsite\nKuidas saada kontrollkäike igal kuul\nEbay Surprise: ekstra raha teenimine teiste inimeste asjadega\nTiigimassi oma tee sadadele


LABIDAS FISKARS TERAVA OTSAGA VALGE - Aiakaubad - Kõik tooted - bauhof.ee\n• Pinnasesse vajutamist hõlbustava terava otsaga kaevamislabidas.\n• Tööriista D-käepidet on mugav kasutada ja sel on pehme käepide, mis kaitseb külma eest.\n• Sobib kaevamiseks tavalises või pehmes aiapinnases.\nFiskars pinnasesse vajutamist hõlbustava terava otsaga kerge kaevamislabidas on ideaalne kaevamiseks tavalises või pehmes aiapinnases. Tööriista on kerge ja mugav kasutada kõigil aednikel ning isegi kitsastes oludes ning väikestes aedades, kuna see on kergest alumiiniumist ja väikese suurusega. Tööriista D-käepidet on mugav kasutada ja sel on pehme käepide, mis kaitseb külma eest. Tööriista värvus on segu naturaalsest valgest ja liivakarva savist. White seeria tööriistad ei sobi töötamiseks kõvas ja kivises pinnases.\nTootja tootekood 1019605\nhttps://www.bauhof.ee/et/labidas-fiskars-terava-otsaga-valge-600932 4348951 LABIDAS FISKARS TERAVA OTSAGA VALGE https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/0/600932_E1.jpg 24.04 33.29 EUR InStock /Kõik tooted/Aiakaubad /Kõik tooted/Aiakaubad /Aiatööriistad /Kõik tooted/Aiakaubad /Aiatööriistad/Labidad ja hargid /Kõik tooted/Tööriistad /Kõik tooted/Tööriistad /Aiatööriistad /Kõik tooted/Tööriistad /Aiatööriistad/Labidad ja hargid /Kevad aias /Kevad aias/Aiatarvikud /Suvi aias /Suvi aias/Aiatööriistad /Suvi aias/Aiatööriistad/Labidad ja hargid /Ettekasvatus /Ettekasvatus/Aiatarvikud /Ettekasvatus/Aiatarvikud /Labidad ja hargid /Kihelkonnavärvid /Kihelkonnavärvid/Labidad ja hargid /Badges veebil • Pinnasesse vajutamist hõlbustava terava otsaga kaevamislabidas. • Valmistatud kergest alumiiniumist ja väikese suurusega. • Tööriista D-käepidet on mugav kasutada ja sel on pehme käepide, mis kaitseb külma eest. • Sobib kaevamiseks tavalises või pehmes aiapinnases. • 14-päevane tagastusõigus Fiskars pinnasesse vajutamist hõlbustava terava otsaga kerge kaevamislabidas on ideaalne kaevamiseks tavalises või pehmes aiapinnases. Tööriista on kerge ja mugav kasutada kõigil aednikel ning isegi kitsastes oludes ning väikestes aedades, kuna see on kergest alumiiniumist ja väikese suurusega. Tööriista D-käepidet on mugav kasutada ja sel on pehme käepide, mis kaitseb külma eest. Tööriista värvus on segu naturaalsest valgest ja liivakarva savist. White seeria tööriistad ei sobi töötamiseks kõvas ja kivises pinnases. add-to-cart 1 tk 35% 24,04\nLABIDAS FISKARS TERAVA OTSAGA VALGE on lisatud ostukorvi


Solare plaanib kogumikus olevaid teoseid oma 40. sünnipäevale järgneva aasta jooksul jõudumööda esitada. Ühtlasi annab kogumiku ilmumine teistelegi kooridele võimaluse oma repertuaari täiendada. Nagu ütles koori dirigent Elo Üleoja ajalehele Virumaa Teataja, sisaldab kogumik tõsist koorimuusikat, mida võiksid esitada head koosseisud.\nKogumikku hinnaga 10 eurot saab hetkel tellida otse kammerkoorilt Solare aadressil info@solare.ee.\nSolare alustas oma tegevust 1977. aastal segaansamblina, mis kasvas juba mõni aasta hiljem kammerkooriks. Kui algusaegadel oli tegemist eelkõige kergemuusikakooriga, siis tänapäeval on Solare oma kodulinna Rakvere kooridest kõige nõudlikuma repertuaariga. Solaret juhatab 2004. aastast Elo Üleoja. Lisaks temale töötavad kooriga koormeister Ka Bo Chan ja hääleseadja Leelo Talvik. Varem on Solaret juhatanud Jarmo Kiik, Anneli Riim ja Villem Freiman, teise dirigendi, abidirigendi või kontsertmeistri rollis ka Aime Rahula, Marge Matson ja Keio Soomelt.\nAlates 2008. aastast on Solare olnud mõnegi uudisteose esmaesitaja või üks esmaesitajatest, olgu selle taga siis koori tellimus, autori algatus või koori koostöö Virumaa Kammerorkestriga. Uudisteoste autoritest on Kristo Matson olnud ka ise Solare laulja ning Jaanus Nurmoja on seda tänaseni.\nVaata ka: http://www.solare.ee/


iPhone 6 kuulujutud jälle hoos: fotod tehasest ja kunstniku nägemus | Kahvel\nKas saaks mööduda päeva, mil mõni tuhandetest tehnikablogidest ei kirjutaks järgmise põlvkonna iPhone’ist (mida ametlikult pole veel olemaski)? Loomulikult mitte. Õnneks on üsna tõenäoline, et õunafirma toob juba aasta teises pooles uuendatud telefoni turule ning seetõttu muutuvad ka kõlakad ja kuulujutud pisut põnevamaks.\nEile jõudsid internetiavarustesse fotod, mis on väidetavalt tehtud Hiinas asuvas Foxconni tehases. Allika sõnul on piltidel näha järgmise põlvkonna iPhone, mis meenutab praegust iPod touchi, on valmistatud alumiiniumist ja mille tagakaamera ulatub korpusest välja. Tehnilisi detaile fotodel oleva seadme kohta pole avalikustatud.\nHiljuti jõudsid netti ka tööjoonised arvatavast 4,7 ja 5,7-tollisest iPhone’ist ning nende põhjal valmistas tuntud prototüübimeister Martin Hajek oma nägemuse seadmest, mis võiks olla järgmine iPhone. Ümarate servadega telefon ei näe küll paha välja, kuid sedavõrd õhuke kest ei saa ilmselt mahutada liialt suure mahutavusega akut.\nAllikad: Weibo ja Nowhereelse\nnoh eks see pilt ole ka kellegi kunstniku visoon, see selline õhuksus ei pruugi enne järgmist 5 aastat reaalsuseks saada kuigi mine sa tea, Tim Cook lubas see aasta palju innovatsiooni\nEelmine lugu Digitimes: Apple töötab Retina ekraaniga MacBook Airi kallal\nJärgmine lugu Spotify uuendab PC ja iOS-i rakendusi


Jälle algab kõik … : Õpetajate Leht\nJälle algab kõik …\n31. aug. 2018 Mare Rossmann endine õpetaja - 1 Kommentaar\nMeil on siin vahepeal olnud ilus soe suvi, mille jooksul toimus palju huvitavat. Suvest on saamas sügis ja uus kooliaasta on algamas. Jälle algab kõik, algab uuesti.\nViimasel ajal on kooli reformimise teemal visatud õhku palju ettepanekuid, alates sellest, et vara kooli / vara tööle, kuni selleni välja, et Lõuna-Eesti maakoolide õpetajad, kellel tööd napib, võiksid hakata käima paaril päeval nädalas Narvas tunde andmas. Arvan, et selles pole midagi halba, kui haridusest räägitakse ja arvamusi avaldatakse.\nKa üks on liiga palju\nMõtted viivad mind tagasi eelmise kooliaasta lõppu, kui meedias ilmus kaks lugu sellest, kuidas õpilane ründas füüsiliselt õpetajat. Ühiskonna reaktsioon oli leige, stiilis „mis teha, aeg on selline, ikka juhtub“. Oli ka väga emotsionaalseid hüüatusi: „Tule taevas appi, kas meie õpilased arutlevad tõesti isekeskis selle üle, millise õpetaja me täna läbi peksame!“\nHaridusametnik ütles, et meil puuduvad andmed, kui tihti seda juhtub, sest koolid ei kipu sellest rääkima – kardavad oma prestiiži pärast. Tema isiklik arvamus oli, et juhtunu on meie koolis väga harukordne.\nOlen sellega nõus. Ka saabuval esimesel koolipäeval võivad kõik õpetajad astuda õpilaste ette, kartmata oma turvalisuse pärast. Aga igal pool see nii siiski enam ei ole. Maailm toimib avatud anumate põhimõttel ja kõik see, mis toimub laias ilmas, jõuab varem või hiljem ka siia.\nKui kodanik ründab politseinikku, käsitatakse seda kui rünnakut riigi vastu ja seetõttu karistust karmistatakse. Kui õpilane ründab õpetajat, on see samuti rünnak riigi vastu, sest just koolis kohtub õpilane esimest korda oma riigiga. Ma ei poolda karistuste karmistamist, sest õpilasel, kes selliselt käitub, on mure. Seda muret tuleb märgata ja õpilast abistada, kuni veel on võimalik õige teeots leida. Kui noorena kooldud, siis vanalt sirgu ei saa. Kui meil ei õnnestu jõuda mure põhjusteni, siis jäämegi võitlema tagajärgedega. Me ei tohi alla vanduda, sest ka üks vägivallajuhtum koolis on liiga palju!\nÕpetaja peab muutuma\nSeda korrutatakse nagu mantrat iga õppeaasta alguses. Õpetaja on tark inimene ja saab isegi aru, et kool, kuhu ta täna õpetajana tööle läheb, ei ole enam see, kus ta kolmkümmend aastat tagasi alustas. Ainult et iseenda muutmiseks ei piisa heast tahtest ja mõnest koolitusest.\nOma rolli ümbermõtestamiseks vajab õpetaja põhjalikku täiendõpet, aega ja raha. Ühiskondlike konstruktsioonide muutmine on valuline just seepärast, et nende tulemust ei ole võimalik täpselt ette näha. Ka eksperdid ja teadlased võivad eksida ja nii ongi mugavam ja turvalisem mõelda, et las parem olla nii, nagu on.\nSoomlased on seda mõistnud, kuuldavasti võib seal õpetaja ennast aastaks-paariks koolist vabaks võtta, kusjuures 60 protsenti palgast säilib. Selle aja jooksul võib ta tegelda hobidega, reisida, teha mida iganes. Meil öeldakse, et tore on, aga raha ei ole. Õpetaja palk tuleks tõsta kahekordseks, aga raha ei ole!\nEttevõtja Guido Pärnits on öelnud, et kui raha ei ole, tuleb laenu võtta. Miks laen teede ehitamiseks on okei, aga õpetajate palgatõusuks mitte? Lugesin hiljaaegu lehest, et eestlane on rikkaks saanud. Aga miks õpetaja siis ei ole? Aga kui raha ei ole, ega siis muutu ka midagi ja me jäämegi rääkima, et noori õpetajaid lisandub vähe ja vanad muutuvad aeglaselt.\nOlulise küsimusena riigikokku\nMarju Lauristin on öelnud, et kuna noori õpetajaid tuleb juurde vähe, siis oleme juba kuristiku äärel. Vene ajal räägiti, et Ameerika on kuristiku serval, aga meie tahame neist ette jõuda. Üks väga lugupeetud arst ütles, et õpetaja elukutse on väga tähtis. Et temast ei oleks kunagi saanud arsti, kui tal ei oleks olnud väga head õpetajad. Kes vastutab selle eest, et õpetajat on taasiseseisvunud Eestis kogu aeg närutatud, talle üha uusi ülesandeid peale pandud ja tema õigusi vähendatud?\nÕpetaja peab olema sotsiaaltöötaja rollis ja leidma aega õpilastele ka oma ainet õpetada. Reaalselt saavad olukorda muuta ainult need, kes on võimul ja kellel on rahva mandaat. Sellepärast teen ettepaneku arutada riigikogus olulise küsimusena õpetaja seisundit ja muutunud rolli. Selle arutelu tulemusena peaks valmima kõikidele ametkondadele ja ühiskondlikele organisatsioonidele tegevuskava, kuidas abistada õpetajat ja tegutseda nii, et õpetajale mitte haiget teha. Selle kava tegevustel peavad olema rahakate ja personaalsed vastutajad.\nMeie õnn on, et saame ise otsustada, millist haridust me oma lastele anda soovime. Kui otsustame, et kool vajab jälle reformimist, siis nii ongi. Ainult et peame meeles pidama, et reform saab olla edukas ainult siis, kui seda tehakse kellegagi koos, mitte kellegi vastu. Kui soovime, et kunagi tekiks ühtne Eesti kool, siis tuleb ju kusagilt alustada. Kui peame õigeks, et koolis oleks vähem tuupimist ja rohkem loovust, siis peame hakkama koos sellise kooli poole liikuma, pidades sealjuures silmas, et tulemuslik õppimine ei saa kunagi muutuda läbinisti mänguliseks ja ainult naudingut pakkuvaks tegevuseks.\nMõistlikku muutumist meile kõigile. Õnn kaasa!\nHetkel ainult üks arvamus teemale “Jälle algab kõik …”\n1. sept. 2018, 18:12\nTänuga, õiglaselt ja samas heatahtlikult kirjutatud. Mida kõike peab teadma ja oskama, leppima mõnigi kord leppimatute asjadega. Seda ka. Tuleb meelde ühe veidi õllese metsamehe kiitud nõukaajale, et nõukogude võim on karm aga õiglane. Seda ei olnud tal liiast ütelda pärast seda, kui oli istunud kaugel maal vangis saksa sõjaväes olnuna. Kõlab anekdoodina kuid nii ta lausus ja mõte tuli ise juurde mõelda. Et kooli enam ei kiputa? Õpetaja on ka ainult inimene ja nii kõrge lend kui nõutakse, on ikkagi paras koorem. Tean, mida räägin. Rahast ei tahagi enam rääkida, see asi on minu jaoks läinud


Tagasi | 13.04.2020\nMuretsemine on oma olemuselt normaalne. Kõigil inimestel hüppavad muremõtted aeg-ajalt peast läbi. Realistlike hetkeprobleemide pärast muretsemine võib olla isegi kasulik ning aitada probleemidega paremini toime tulla, aga vaid siis, kui muretsemine keskendub antud probleemi lahendamisele. Muretsemine võib siiski olla ka probleemiks, eelkõige kui see võtab kogu vaba (ja mõnikord ka töö-) aja või keskendub lahenduste otsimise asemel kõige hullematele katastroofidele, mida aju suudab välja mõelda. Kõige kahjulikum ongi muretsemine hüpoteetiliste tulevikukatastroofide pärast, millele antud hetkel ühtegi lahendust pole ning mis seetõttu tekitavad topeltannuses ärevust.\nPsychology Tools kliinilised psühholoogid on välja toonud mõned soovitused, mis aitavad praegusel ebakindlal ajal muretsemise ja ärevusega paremini toime tulla:\nLoo endale kindel rutiin ja pea sellest kinni. Kuigi tavaolukorras võib liigselt rutiinne elu olla ebameeldiv, siis praeguses eriolukorras ei tasu langeda teise äärmusesse ning loobuda rutiinist täielikult. Teatava rutiini hoidmine (regulaarne uneaeg, kindlad söögiajad, igapäevane füüsiline aktiivsus) on väga oluline vaimse ja füüsilise heaolu hoidmisel ning ilma selleta kipub stressitase kiiresti tõusma.\nJälgi, et säilitaksid läbi aktiivsuse oma psühholoogilist tasakaalu. Selleks peaks igas päevas olema tegevusi, mis pakuksid tunnet, et oled midagi saavutanud (näiteks uue retsepti katsetamine); sotsiaalseid tegevusi, mis aitaksid vältida üksildustunnet (näiteks videokõne sõpradega); tegevusi, mis pakuvad naudingut (näiteks lõõgastava vanni võtmine).\nPiira kokkupuudet „murepäästikutega“. Päästikud on olukorrad, mis tekitavad või süvendavad ärevust. Näiteks on hetkel väga levinud päästikuks liigne meediatarbimine ning pidev negatiivsete uudiste voos olemine. Selle asemel on mõistlik piirata liigset uudiste lugemist ning panna paika kindlad ajad, mil end uudistega kurssi viia (näiteks üks kord päevas läbi vaadata ühe usaldusväärse meediaväljaande poolt edastatud info).\nKatseta muretsemise edasilükkamist. Selleks võid kasutada „muretsemise aja“ tehnikat. See tähendab muremõtetega tegelemiseks kindla aja määramist (näiteks iga päev 30 minutit). Kui muretsemise aja väliselt tuleb pähe mõni muremõte, siis saab endale meelde tuletada, et seda mõtet saab edasi mõelda muretsemise ajal. Kuigi see tehnika võib algselt tunduda tobedana, siis tegelikkuses on see oluliselt efektiivsem kui mõtete mahasurumine.\nMärka sisekõnes kriitilisi noote ning asenda need enesekaastunnet peegeldavate mõtetega. Negatiivne suhtumine iseendasse suurendab ärevust veelgi. Selle asemel tasub mõelda, kas suhtuksid samamoodi ka oma sõpra või pereliikmesse, kellel on sarnane mure? Pole mingit põhjust, miks peaksid suhtuma endasse kriitilisemalt kui oma lähedastesse. Seega proovi pakkuda endale tuge, mida samas olukorras pakuksid kellelegi, kellest hoolid.\nMärka ka positiivset. On oluline praegusel keerulisel ajal mitte mattuda negatiivsetesse emotsioonidesse. Selleks, et tuua veidi enam fookust ka positiivsele, on mõistlik iga päeva kohta märkida üles mõned positiivsed sündmused või kogemused, mis antud päeva meeldivamaks muutsid (näiteks „mul on hea meel, et ilm oli ilus ning sain veidi aias/rõdul istuda“).\nKasuta teadveloleku (mindfulness) põhimõtteid. Teadveloleku tehnikad aitavad meil lahti lasta muremõtetest ning tuua oma tähelepanu antud hetkesse. Näiteks võid viia tähelepanu sellele, kuidas rahulikult hingates liigub õhk kopsudesse ning sealt uuesti välja. See loob nö „ankru“, mis aitab tähelepanu hoida antud hetkes ning lahti lasta muremõtetest.\nKokkuvõtte kirjutas Krista Peet\nVaata täpsemalt: https://www.psychologytools.com/assets/covid-19/guide_to_living_with_worry_and_anxiety_amidst_global_uncertainty_en-us.pdf


Eesti mereväe laevad valmistuvad õppuse Baltops taktikaliseks faasiks\nJärgmisel nädalal algab rahvusvahelisel mereväeõppusel Baltops taktikaline faas, kus erinevaid stsenaariumijärgseid situatsioone hakkavad lahendama ka Eesti mereväe miinijahtija Sakala ning tuukri- ja toetuslaev Tasuja.\nSakala ja Tasuja opereerivad õppuse ajal peamiselt Põhja-Poola ranniku ja Bornholmi vahele. Sakala kuulub 11 laevast koosnevasse sihtüksusesse ja Tasuja toetab õppusel Ameerika Ühendriikide miinituukrite rühma operatsioone.\nMiinitõrjeüksuste roll, kuhu Sakala ja Tasuja kuuluvad, on enne taktikalise faasi algust kõige olulisem, sest nagu ka reaalses olukorras, eelneb mereoperatsioonidele alade puhastamine meremiinidest.\nSellel nädalal on õppusel osalejad sooritanud merel ühise koostööharjutuse ja teinud erinevaid harjutusi, sealhulgas merel manööverdamist, õhu- ja pealveesihtmärkide laskmist, rikete kõrvaldamist ning õhu- ja pealveeohu tõrjumist.\nNädala alguses Poola sadamalinnast Gdyniast välja sõitnud Sakala ja Tasuja on oma sihtüksuse koosseisus teinud miintõrjet dessandialade ettevalmistamiseks, et võimaldada dessantalustel hiljem turvaliselt kohale sõita, need veesata ja maabumisüksus kaldale saata.\n5. kuni 20. juunini kestev Läänemere üks suurimaid õppusi Baltops toimub Poolas, Rootsis ja Saksamaal ning õppuse stsenaarium hõlmab kogu Läänemere regiooni.\nBaltopsil osaleb tänavu 17 NATO liikmesriiki ja partnerriiki kokku ligi 5600 osalejaga. Õppusest võtab osa 49 laeva, 61 õhusõidukit, üks allveelaev ning 700-liikmeline Rootsi, Soome ja Ühendriikide ühendmaabumisüksus. Õppusel osalevad Ameerika Ühendriigid, Belgia, Eesti, Georgia, Holland, Kanada, Leedu, Läti, Norra, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Soome, Taani, Türgi ja Ühendkuningriik.\nBaltops on on iga-aastane rahvusvaheline õppus, mille eesmärk on suurendada osalevate riikide paindlikust maa-, õhu- ja mereväe ühendoperatsioonide läbiviimisel Läänemere regioonis.\n09 aug 2020 20:38\nVenemaa, SRÜ ja Gruusia 09 aug 2020 20:38\n! Lukašenkot toetas ametliku lävepakuküsitluse kohaselt 79,7 protsenti\n09 aug 2020 19:26\nMuu maailm 09 aug 2020 19:26\n! Nigeris hukkus relvastatud rünnakus kuus Prantsuse turisti (Täiendatud!)\n09 aug 2020 18:20\nMuu maailm 09 aug 2020 18:20\n! Nigeris hukkus relvastatud rünnakus kuus Prantsuse turisti\nMuu maailm 09 aug 2020 18:06\n! Johns Hopkins: koroonanakkuste arv USA-s ületas viie miljoni piiri (Täiendatud!)\n09 aug 2020 10:45\nSiseuudised 09 aug 2020 10:45\n! Ööpäevaga sai koroonadiagnoosi viis inimest\n08 aug 2020 22:34\nMuu maailm 08 aug 2020 22:34\n! Tšehhi kirdeosas sai kortermaja põlengus surma 11 inimest\nMuu maailm 08 aug 2020 21:06\n! Liibanoni meeleavaldajad tungisid pankade liidu peakorterisse\n08 aug 2020 20:11\nMuu maailm 08 aug 2020 20:11\n! Liibanoni peaminister teeb ettepaneku erakorralisteks valimisteks\nMuu maailm 08 aug 2020 19:05\n! Liibanoni meeleavaldajad hõivasid välisministeeriumi\nVenemaa, SRÜ ja Gruusia 08 aug 2020 18:44\n! Valgevene opositsiooni presidendikandidaadi kampaaniajuht peeti kinni


Vooremaa Ornitoloog Aivar Leito kogub energiat Elistvere kandis maakodus\nOrnitoloog Aivar Leito kogub energiat Elistvere kandis maakodus\nTeadlased vajavad sageli vaimse energia kogumiseks rahulikumaid paiku linnakärast eemal. Tabivere valda Elistvere lähedale on endale maakodu rajanud Eesti üks tuntumaid ornitolooge Aivar Leito, kes on põhjalikult uurinud valgepõsk-laglet, töötanud välja linnuseiresüsteemi ning “jälitanud” kurge koguni Etioopias.\nTeadlane näeb linde ja kuuleb neid häälitsemas sageli ka oma maakodu läheduses Vooremaa maastikul.\n“Jumalasse ma ei usu, kuid tunnistan, et iga inimese teekond on üks osa universumi arengust,” alustas Aivar Leito juttu sellest, kuidas leidis endale maakodu Elistvere lähedale. “Sidemed siinse kandiga algasid tegelikult juba lapsepõlves. Meie pere elas väga erinevates paikades. 1963. aastal läksin teise klassi toonasesse Visusti algkooli, kus üldse oli neli õpilast. Elasime siis Mullavere külas, raudtee taga asuvas talus. Kui 1999 oli otsus maakodu rajada ja vajalik rahagi selleks koos, leidsin maakleri abiga sobiva paiga just Elistvere kanti. Küllap saatus tahtis nii.”\nHuvi looduse vastu on kaasa sündinud\nAivar Leitole on huvi looduse ja lindude vastu lausa kaasa sündinud ja kestnud niikaua, kui ta end mäletab. “Juba nelja-viieaastaselt uudistasin sookurgi, esimese ja teise klassi õpilasena hakkasin linnupesi otsima. Jahimeestel oli toona kohustus röövlindude, niinimetatud pahade lindude hävitamiseks. Arvesse läks ka varese munade kogumine. Minagi tegin seda ja teenisin nii taskuraha.” Täiskasvanuks saades polnud Leitol tarvis pikalt mõelda, millises valdkonnas kõrgharidust ja eriala omandada.\n“Metsainstituudis töötasin 1995. aastani. Alates sellest ajast olen maaülikooli vanemteaduriks rakendusökoloogia erialal ehk kui täpset ametinimetust kasutada, põllumajandus- ja keskkonnainstituudi maastikukorralduse osakonna lindude pesitsuse ja rände töörühma juhataja. Põllumajandusega seostub väga tugevasti linnuteaduse ökoloogiline pool. Põhjuseks on kas või see, et näiteks sookurg kasutab oma elupaigana väga palju põllumajanduslikke kõlvikuid. Koos hanede ja lagledega on ta väga hea indikaator põllumajandusmaastiku ja märgalade seisukorra analüüsimisel ja hindamisel,” ütles Aivar Leito, kes on töötanud välja hanede, laglede ja sookurgede põllumajandusele tekitatud kahjude hindamise metoodika ja hüvitamise korra. Teadlase eestvedamisel alustati Eestis lindude jälgimist raadio- ja satelliitsüsteemi abil. “1996. aastal osalesin Saksamaal Euroopa sookureuurijate konverentsil. Tekkis hea kontakt saksa ja hispaania teadlastega, viibisime koos treeninglaagris, õppisime koos, kuidas kurgi püüda. 1999 alustasime Eestis kurgedele raadiosaatjate paigaldamist, 2001 said linnud esimesed satelliitsaatjad. Ettevõtmist toetas ka lennufirma Lufthansa, mille sümboliks on kurg.”\nEtioopias satelliidiga kurge uurimas\nAivar Leito sõnul paigaldati kakskümmend grammi kaaluv uue põlvkonna saateliitsaatja jala alla satelliitkurele Ahja 4. “Käisime 2014 seda kurge vaatamas Etioopias, kus meid nõustas kaks selle maa teadlast. Sookurg on selles riigis väga lugupeetud lind, samuti on teda väga austusväärseks peetud hiina, jaapani ja teiste idamaade kultuurides.”\nVarem on Aivar Leito ajakirjanduses öelnud, et ülemöödunud aasta 16. oktoobrini peatus kurg Ahja 4 Põhja-Valgevenes, kust lühikeste vahepeatustega ja samade rasvavarudega 5100 kilomeetri kaugusele Etioopiasse rändas. “Etioopias on ideaalsed talvitumistingimused nii toidu kui ka kliima osas. Keskmine absoluutne kõrgus on 2500 meetrit ja talvel jääb temperatuur 20-25 kraadi juurde, mis vastab Eesti suvisele ilmastikule,” on ta väitnud.\nTeadlasel “oma” kurepaar\nAivar Leito arutles küsimuse üle, kas võiksime eraldi rääkida Vooremaa linnustikust. “Bioloogiliselt ja geograafiliselt selline linnustik ei eristu, sest Mandri-Eesti maastik on üsna sarnane. Et aga Vooremaa väikejärvede tihedus on suur, suurim Saadjärv ja väikseim Ilmjärv, võib paljusid veekogusid arvestades välja tuua oma aspekti. Tänavu tehti näiteks taas Soitsjärve haudelinnustiku seiret. Kunagi olen ka ise selle järve linnustikku uurinud. Nüüd teevad seda nooremad kolleegid. Soitsjärv on üldse üks linnurikkamaid piirkondi. Kevadel peatub siin lausa “musttuhat” hane, kes kuu aja vältel pidevalt üle minu maja lendavad.”\nLeito rääkis, et esimestel aastatel sookured tema maakodu läheduses ei pesitsenud. “Tänavu olen aga koduõelt kuulnud nelja sookure haudepaari territooriumihüüdu viie kilomeetri raadiuselt. Mõnikord lähedalt kuuldes mõjub see üsna kõrvulukustavalt. On olemas ka vastava küla järgi kutsutav Juula kurepaar, kellele paigaldasime raadiosaatjad. Näha saab sookure poegi, kellel värvirõngad jalas. Kui hommikuti Tartusse tööle sõidan, saan ka oma kurepaari tervitada,” ütles ta.\nLindude “ründeobjekt” ja kaitsja\nAivar Leitol on lindudega valusamaidki kontakte ette tulnud. “Peksa olen saanud kahe linnu käest. Need on händkakk ja vana tuttav sookurg. Ma läksin pesa uurima, talle ei meeldinud see ja ta tuli mulle kallale. See juhtus Läänemaal.”\nLeito on ka lindude kaitseks välja astunud. Paar aastat tagasi mõistis ta ajakirjanduses hukka olukorra, kus Tallinnas Õismäel elamu remonditööde käigus pääsukesepojad läbimõtlematuse tõttu katuseräästa alla kinni müüriti. “Kaheksakümnendatel aastatel tuli aga Tartus tegeleda ka sinikaelpartide murega, sest reovete Emajõkke laskmine peatati ja talvel külmus jõgi kinni, pardid sattusid ohtlikku olukorda. Nii tuli jõel teha ka jäälõhkamistöid,” rääkis ornitoloog.\nAivar Leito vend Tiit Leito rajas Hiiumaa laidude kaitseala ning on tegelenud põhjalikult lindude uurimisega, kirjutanud raamatuid. Vend Vello Leito on poliitik ning iseseisvuspartei juht, Toomas Leito aga kunagine ajalehe Rahva Hääl peatoimetaja, praegu kirjastaja. Kõik vennad pole täismeheaastatel eriti kokku puutunud. Kui Aivar Leito Läänemaal elas, tehti aga kord siiski ühine jalgsimatk Kasari jõeni.\nElust maakodus rääkis Aivar Leito järgmist. “Algul mõtlesin, et olen kõva mees ja hakkan siin ka tööd tegema. Praegu pole mul aga maamajas internetiühendust ega arvutitki. Mõne mõtte panen pastakaga siiski paberile, kusjuures paremad ideed tulevad tihti just öösel.”\nTööd nimetas ta oma hobiks. Tema harrastuseks on ka käsiõngega kalapüük Raigastvere järvel, mille tarvis on muretsetud väike paat.\n“Mu tervis ja elu on ka kriitilises seisus olnud. Seni olen aga haigustest välja tulnud. Küllap on selle põhjuseks ka suure osa vaba aja veetmine maakodus, sest ilusamat loodust ja värskemat õhku, kui siin on, enam olla ei saa,” ütles tänavu kuuekümneaastaseks saanud teadlane.\nHuviobjektiks ka valgepõsk-lagle\nAivar Leito poolt iseäranis põhjalikult ja sügavalt uuritud linnuks on valgepõsk-lagle. “Alustasin tööd ja leivateenimist kuulsa ornitoloogi, professor Eerik Kumari (1912-1884) käe all. Olin laborandiks Tartu riikliku ülikooli zooloogia ja botaanika instituudis. Toona oli rahvusvaheliselt väga kuum teema hanede, partide ja teistegi lindude ränne, mida eriti uuriti Balti ja Valge mere piirkonnas. Üheks selliseks uurimisalaseks veelinnuks oli valgepõsk-lagle, kelle rändeökoloogia teemal kaitsesin 1989 Moskvas kandidaadiväitekirja. Ideoloogilist survet, mida varem täheldada võis, Nõukogude Liidu lõpuaastatel kaitstud loodusteaduslikule tööle ei avaldatud. Moskvas tuli aga käia sageli,” meenutas ta. 1993 tegi Leito koostöös soomlastega valgepõsk-laglest filmi.\nLeito pani kokku linnu-uuringuid käsitleva Eesti keskkonnaseire programmi, mida palju aastaid ka koordineeris. “On olemas liigipõhine seire, kus vaatluse all haruldased ja kaitset vajavad liigid. Jälgitakse nende arvukust, kooslusi ja linde kui ökosüsteemi osasid. Seirega saab jälgida kõiki maastikulinde. Linnud on looduses ühed paremini jälgitavad elusolendid. Eraldi seireid tehakse ka soolindudele, röövlindudele ja väikesaartel elavatele haudelindudele. Seired on toimunud hästi ja süsteemselt.”\nAeg-ajalt tuleb aga vaadata rõhuasetusi. Aivar märkis, et ta ise, kuid eriti vend Tiit Leito on tegelenud põhjalikult lindude uurimisega Hanikatsi laiul ja teistelgi Hiiumaa laidude kaitsealal paiknevatel saarekestel. “Väga olulised on tööd ja tööjõu olemasolu nende laidude looduskeskkonna korrashoidmiseks,” märkis ta.\nSeovad sarnased huvid\nVanem vend, ornitoloog ja loodusfotograaf Tiit Leito ütles, et neid seovad Aivariga sarnane eluvaldkond ja huvid. “Selleks, et linnumeheks saada, peab sündima, nii-öelda linnuke põues, ja Aivar Leitoga on lood ka nii olnud. Me kohtume üsna sageli ja oleme koos ekspeditsioonidel käinud. Mõneti ka erineme teineteisest. Kui Aivar on teadlasena korrektsem, siis mina rohkem emotsionaalsem, pigem visuaaliinimene. Venna isikuomadustest hindangi ennekõike järjepidevust, läbimõeldust ja distsiplineeritust.”\nAivar Leito elukäik\n*Sündinud 1954 Otepääl\n*1969-1972 Haapsalu I keskkool\n*1975-1981 Tartu riiklik ülikool bioloogia eriala\n*1972 Läänemaa metsamajandi Kullamaa metskonna Silgi vahtkonna metsavaht\n*1972-1975 Eesti Teaduste Akadeemia zooloogia ja botaanika instituudi laborant\n*1981-1995 Eesti Metsainstituudi vaneminsener, teadur, vanemteadur\n*Alates 1996 Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituut\n*Eesti Loodusuurijate Seltsi juhatuse liige, asepresident 1994-2004\n*Eesti Ornitoloogiaühingu juhatuse liige 1887-2003, president 2000\n*Osalenud seaduste ja mitmete rakendusmäärustike koostamisel\n*Avaldanud üle 200 teadusliku ja populaarteadusliku artikli


Tarvo Avaste kinnitati orienteerumisjooksu koondise treener-esindajaks - Estonian orienteering federation\nTarvo Avaste kinnitati orienteerumisjooksu koondise treener-esindajaks\nEOL juhatus kinnitas järgmiseks kaheks hooajaks orienteerumisjooksu MN21 koondise treener-esindajaks Tarvo Avaste. Samuti valis uus EOL juhatus oma esimesel koosolekul juhatuse esimeheks taas Sixten Silla ja aseesimeheks Raul Hindovi. Täpsustati juhatuse liikmete vastusvaldkonnad EOL toimkondades, mis on järgmised:\nAlar Assor – noorte- ja algõpetuse toimkond; Raul Hindov – reeglite toimkond; Peep Otstavel – päevakute toimkond; Eduard Pukkonen – rogaini toimkond; Markus Puusepp – kaarditoimkond; Sixten Sild – meedia-, suusa- ja rattaorienteerumise toimkond; Timmo Tammemäe – orienteerumisjooksu toimkond; Jaan Tarmak – IT toimkond.


Valga linna kroonika - Valga 1266-\n1266 Valga (Walk) nime mainitakse Liivimaa ordu dokumentides seoses maapäevade korraldamisega.\n1284 Valgat mainitakse Novgorodi kroonikas.\nValgas peetud Liivimaa maapäevad:\n1435, 1438, 1479, 1498, 1556\nValgas peeti Liivimaa linnapäevi kokku 36 korral:\nsh 1384, 1385, 1387, 1391, 1393. 1396. 1398, 1410. 1412\n15. detsember 1398 (lk 26)\nMärts 1405 (lk 196)\nVeebruar 1410 (lk 196)\nAugust 1435 (lk 204)\nAllikas: Deutsch - Russische Handelsverträge des Mittelalters\n1456 (lk 305)\nArchiv für die Geschichte Liv-, Est- und Curlands: mit Unterstützung der Esthländischen Literarischen Allerhöchst Bestätigten Gesellschaft hrsg, 3. köide\n1460 (lk 67)\nAllikas: DIE BURG WARBECK (KASTRE)\nAnti Selart, Andres Tvauri, Alar Läänelaid\n10.03.1478 Liivimaa linnadepäev (lk 62-66)\n5.10.1477 Liivimaa linnade- ja maapäev (lk 49-53)\n25.07.1479 Liivimaa linnadepäev (lk 148-149)\nMainimisi aastatel: 1266: 1 1334: 1 1600: 1 1638: 1 1657: 1 1789: 1 1811: 1 1816: 1 1839: 1 1867: 1 1870: 1 1881: 1 1919: 1 1920: 1 1922: 1 1925: 2\nLõuna-Eesti , nr. 26, lk 1-2 27.06.1925\nLõuna-Eesti , nr. 25, lk 1-2 20.06.1925\nValga (Liivimaa) Vikipeedia , Valga_(Liivimaa) 29.11.2019\nHanserecesse von 1477-1530 , lk 49-53, 62-66, 148-149 1881\nValga Vikipeedia , Valga 29.11.2019\nValga, Estonia Vikipeedia , Valga,_Estonia 29.11.2019\nWalk (Stadt) Vikipeedia , Walk_(Stadt) 29.11.2019\nValga (Valga) Vikipeedia , Valga_(Valga) 29.11.2019\nRajalane , nr. 83, lk 1 13.05.1920\nAjalooline Valga , lk 3 1999\nEberhard von Monheim 1275-1346\n1826 Läänemere-äärsete kubermangude aadressraamatu andmetel asutas Valga ordumeister Eberhard von …\nValgas oli 27 kodanikku ning 42 majaplatsi. Iga majaplatsi omanikule …\nMaarevisjoni andmetel oli Valgas 26 majaplatsi, millest 10 olid tühjad. …\nW. A. Hupeli andmetel oli linnas 891 inimest. Liivimaad kirjeldavas …\nHingeloendis oli 835 meest, neist kodanikuseisuses 297, kaupmeheseisuses 43, tsiviilseisuses …\nLoenduse andmetel oli elanikke 1582, neist 921 meest ja 661 …\nHingeloendis märgiti elanike arvuks 2641, kuid 1836. aasta politseiandmetel elas …\nHingeloend annab elanike arvuks 3545, neist 1716 meest ja 1829 …\nRaudtee talvises sõiduplaanis oli esmakordselt nime "Walk" asemel kasutusele võetud …\nPeter Hirschmann – 1638 1638 : Maarevisjoni andmetel oli Valgas 26 majaplatsi, millest 10 olid tühjad. …\nMaarevisjoni andmetel oli Valgas 26 majaplatsi, millest 10 olid tühjad. Majaplatside omanikele oli linna maadest välja mõõdetud 62 nöörimaad, mille harimisest said linnaelanikud nähtavasti oma peatoidust. Linna kirjelduses märgiti ainult kahte käsitöölist: üks neist oli väikesepp ja ühtlasi linnafoogt Peter Hirschmann, teine aga rätsep. Mainitakse, et linnas oli ka üks kaupmees. Suurem osa linna maadest oli ikka veel võssa kasvanud.\nAugust Wilhelm Hupel – 1789 1789 : W. A. Hupeli andmetel oli linnas 891 inimest. Liivimaad kirjeldavas …\nW. A. Hupeli andmetel oli linnas 891 inimest. Liivimaad kirjeldavas kogumikus "Die gegenwärtige Verfassung der Rigischen und der Revalschen Statthalterschaft" ilmub esimene pikem kirjeldus Valga linnast.\nEberhard von Monheim 1275-1346 – 1334 1334 : 1826 Läänemere-äärsete kubermangude aadressraamatu andmetel asutas Valga ordumeister Eberhard von …\n1826 Läänemere-äärsete kubermangude aadressraamatu andmetel asutas Valga ordumeister Eberhard von Monheim 1334. Tegelikult on Valgat mainitud dokumentides juba aastast 1266.\nValga linn 1584- – 1870 1870 : 1926. aastal avaldatud H. Eineri märkmetest: **Walk 50 aasta eest** …\nFriedrichshofi // (Suur-)Puškini // Kungla – 1870 1870 : 1926. aastal avaldatud H. Eineri märkmetest: **Walk 50 aasta eest** …\n1919 oktoober 1919 : Valga saatuse otsustamise keerulistel hetkedel räägitakse ajalehtedes palju Valga minevikust. …\nValga saatuse otsustamise keerulistel hetkedel räägitakse ajalehtedes palju Valga minevikust. "Rajalase" 23. oktoobri 1919 numbris nr 97 mainitakse muu seas, et Valga koht piiskopkondade piiride määramisel Tartu piiskopkonna alla jäi ja Valga kohal asula nimega Peddel, mis on saksakeelne vaste Põdeli jõele. Linn, mida ladina keelese liiginimega oppidum kutsuti asutati esialgselt Pedeli vasakule kaldale ja alles hiljem liikus praegusele asukohale ja hakkas kandma nime Walk.\n1925 juuni 1925 : Ajaleht "Lõuna-Eesti" avaldab lugeja arvamuse, kus pakutakse, et nimi Walk …\nAjaleht "Lõuna-Eesti" avaldab lugeja arvamuse, kus pakutakse, et nimi Walk tuleneb poolakeelsest sõnast "Walka" ehk võitlus. Ka eesti- ja teistest keeltest tuleneb sama tüvega sõnu, mis viitavad valitsemisele ja valdamisele. Viidatakse ka sellele, et linna vapil on mõõgaga käsi, mis sümboliseerib seda, et Valga juures on ajaloos palju sõjalisi kokkupõrkeid olnud lõuna ja põhja vahel. Järgmises lehes oponeerib talle teine lugeja, kes pakub ühe versioonina nime tulenemist vana-saksakeelsest sõnast "Walk-mühle", mis võis tuleneda saeveskist [Ramsi veski]. Mõlemast kirjast leiab nii mõndagi huvitavat Valga ajaloo kohta.\nRiia uulits // tänav – 1870 1870 : 1926. aastal avaldatud H. Eineri märkmetest: **Walk 50 aasta eest** …


nanotehnoloogia - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFEsmaspäev, 29. mai 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastnanotehnoloogiaInfoNanotehnoloogia on teaduse ja tehnika haru, mis tegeleb väga väikeste (umbes nanomeetri suurusjärgus mõõtmetega) materjalide ja masinate, sealhulgas nanorobotite uurimise ning loomisega.Allikas: Wikipedia.org "Nanotehnoloogia"Seotud isikud TRIIN KANGUR Seotud kohad Tartu Vokananotehnoloogia - Viimased uudisedTeadlased valmistuvad maailma esimeseks nanoautode võiduajamiseksMööda pisikest kullast võidusõidurada hakkavad võidu sõitma molekuli suurused nanoautod, vahendas Science.\n21.04.2017, Kaur MaranKeemikud murdsid läbi aegade tihedaima sõlme tegemiseks maailmarekordiMikroskoopiline ringikujuliselt kokku punutud kolmikheeliks võib muuta reaalsuseks seninägematud materjalid, vahendab The Guardian.\n14.01.2017, Kaur MaranKolme minuti teadusvideo: nanomaterjalide nähtamatu oht Kui esmapilgul võib tunduda, et nanomaterjalidest saabki vaid kasu, võivad head omadused muuta need elusloodusele samas ka ohtlikuks, märkis keemilise ja bioloogilise füüsika instituudi nooremteadur Katre Juganson.\n23.11.2016, Riin AljasUuring: miks potilillelehed pimedas siniseks muutuvad? Ebatavalise välimusega populaarsete toataimede lehtedes asuvad omapärased struktuurid aitavad neil hämarates oludes hakkama saada ja efektiivsemalt fotosünteesida.\n25.10.2016, Kaur MaranEesti teadlased asuvad uurima antimikroobsete nanopinnakatete plusse ja miinuseidAntimikroobsed pinnakatted on tekitanud vastuolu: nad hoiavad küll pinnad, näiteks lauad, käsipuud, ukselingid mikroobivabad, ent võivad soodustada ravimresistentsete mikroobide teket ja kahjustada keskkonda.\n07.10.2016, Kaur MaranVaata, kuidas uus tehnika meie elu tulevikus pea peale pöörabOrganite 3D-printimine, mis hakkab pikendama inimeste eluiga; targad linnad, kõnniteed, kingad ja külmkapid; inimeste terviseandmete kogumise hüppeline kasv; virtuaalreaalsuse laienemine erinevatesse teenindussektoritesse; jagamismajanduse mudeli hoogne laienemine - need on vaid väike osa märksõnadest, mis hakkavad ettevõtluskõrgkooli start-up erialajuhi Alise Lezdina sõnul meie tulevikku iseloomustama.\n03.09.2016, Alise LezdinaKandjat jahutavad riided on saamas reaalsuseksToidukilega sarnasest materjalist tehtud kangas vähendab kuumas kliimas õhukonditsioneeri vajadust ja seega ka energiakulu.\n02.09.2016, Kaur MaranNanotehnoloogia ajab šampooni viimse tilgani pudelist välja (1)Lahendus peitub peamiselt liivast valmistatud nanoosakestest, millega pudeli sisemus kokku tehakse ning kuhu šampoon kinni ei kleepu. 29.06.2016, Riin AljasTÜ teadlaste leiutis võib kosmosesse jõuda Tartu Ülikooli noored materjaliteadlased võitsid Garage48 SpaceTech 2016 arendusnädalavahetuse ideega, mis kaitseb satelliite kosmose hävitava toime eest. Käimas on läbirääkimised, et ideed kosmoses katsetada.\n03.06.2016, Riin AljasElu2050. aastaks on Maal uus inimliik – Homo optimus?Futuroloogide sõnul võib juba 2050. aastal olla meie planeedil uus inimliik Homo optimus, kes on osaliselt bioloogiline ja osaliselt tehnoloogiline.\n01.02.2016, Inna-Katrin HeinE24Teadlased poliitikutele: mõelge maailmalõpuleOxfordi ülikooli inimkonna tuleviku instituudi teadlased on häiritud sellest, kuivõrd vähe tähelepanu pööravad valitsused reaalsele võimalusele, et maailm hävib. Et poliitikute päid tööle panna, sõelusid nad koostöös mõttekojaga Global Challenges Foundation välja kaksteist peamist riski.\n14.02.2015, Urho MeisterE246 trendi, mis muudavad maailma majandust Kellelegi ei ole saladuseks, et maailm muutub väga kiiresti. Täna võivad hiired kasvatada inimkõrvu, robotid teevad autosid ning tulirelvi saab 3D printeris välja printida. 19.10.2014, juhtimine.eeE24Prognoos: järgmisena kolib tehnoloogia sinu riietesse\nUSA IT-uuringu- ja nõustamisfirma Gartner asepresident Stephen Prentice ütles Postimehele antud intervjuus, et mida väiksema tehnoloogia on, seda märkamatumaks see muutub.\n25.04.2014, Kadri InselbergPMMummud hoiavad aknaklaasi puhtana\nKas soovite aknaid, mis ei vaja pesemist, sest püsivad iseenesest puhtad? See polegi utoopiline soov: Tartu Ülikooli materjaliteadlased on välja töötamas just sellist materjali, millelt veereb vesi tilgana ning mis ei lase nii ka mustusel klaasile koguneda.\n28.05.2013, Marju HimmaPM+Mummud hoiavad aknaklaasi puhtana\n28.05.2013, Marju HimmaPMTartus kogunevad nanotehnoloogia tipud\nDorpati konverentsikeskuses kohtuvad tänasest kolmapäevani läbi aegade suurimal funktsionaalsete materjalide ja nanotehnoloogia rahvusvahelisel konverentsil «Functional materials and nanotechnology» pea 300 teadlast 17 riigist.\n22.04.2013, TPMPMAhhaa teadusõhtu sukeldub nanotehnoloogiasse\nTartu Ülikool ja Ahhaa keskuse korraldataval teadusõhtul saab selgeks, mis on nanotehnoloogia, kas see on ohtlik ning mida Eestis selles vallas tehakse.\n23.08.2011, Risto MetsT24Eesti teadlane kutsub üles ettevaatusele nanotoodete tarbimisel\n11.03.2011, Siiri EralaPMObjekte saab varsti nähtamatuks muuta\n25.11.2010, Raul SulbiPMTartusse tuleb Baltikumi suurim nanolabor\nTartu Teaduspargis hakatakse sel nädalal ehitama Baltikumi suurimat nanolaborit, kus ettevõtted saavad oma tooteid nanotehnoloogia abil «targemaks» arendada.\n26.10.2010, Kristiina KruusePM+Tartusse tuleb Baltikumi suurim nanolabor\n26.10.2010, Kristiina KruuseE24Ida-Virumaal avati nanotehnoloogial põhinev tehas\nIda-Virumaal Voka alevikus alustas tegevust nanotehnoloogial põhinev pinnakaitsevahendite tehas, mille toodangut saab kasutada nii kodumajapidamises, autohoolduses kui ka professionaalses puhastusteenistuses.\n24.10.2010, Teelemari LoonetPMTuleviku närimiskummis on mitu maitset koos?\nBriti teadlase sõnul on ta loomas närimiskummi, milles on mitu maitset koos.\n20.10.2010, Inna-Katrin HeinPMNanotehnoloogid lõid robotite jaoks e-naha\n13.09.2010, Inna-Katrin HeinTeKreemide koostisesse võib peagi lisanduda nanoliiv\n08.07.2010, Siiri EralaTeNanotehnoloogia kasutamine toidus võib tuua aimamatuid riske Brittide hinnangul kasvab nanotehnoloogia kasutamine toidutööstuses järgmise kümnendi jooksul hüppeliselt, kuid see võib kaasa tuua riske, millest meil praegu aimugi pole. 08.01.2010, Siiri EralaTeNanopomm hävitab vähiDelawari ülikooli teadlane taotleb patenti vähkkasvaja hävitamise meetodile plahvatavate süsiniku nanotorukeste abil.10.11.2008, Marina Lohk Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaTäna12:0029Mai Tennise otsepilt: Anett Kontaveit peab Prantsusmaa lahtistel avaringi kohtumise>Täna19:0029Mai Jalgpalli otsepilt: rongi kindlalt rööbastel hoidev Flora võõrustab Sillamäe Kalevit>Viimased uudised10:40Päevakäpp: kuningliku välimusega Skunk otsib kodu 10:37Venelased üllatasid maailma uue lennukiga 10:36Tennise otsepilt: Anett Kontaveit peab Prantsusmaa lahtistel avaringi kohtumise 10:32Stavropoli kraist evakueeritakse üleujutuse tõttu 60 000 inimest 10:26Edetabel: Eesti kümnevõistlus võimsad traditsioonid said ilusa jätku 10:22Riigikohus jättis endise notari ametist tagandamise jõusse 10:19Sirje Niitra: kaubanduse kolm veidrust 10:17Postimehe ristsõna: 29. mai 2017 10:14Rattapidu tõi nii rõõmu kui kaotuskibedust 10:08Tõehetkest, emotsioonist, eurorahast ja Tartu vaimust 10:08Kaheksa asja, mida pehme nahaga naised alati teevad 10:01Lugeja küsib: kas alaealisega võib sõlmida käsunduslepingu? 09:56Salamõrvari kuuli läbi hukkunud John Kennedyl on 100. sünniaastapäev 09:55Fotod: raske avarii teinud Soome vormelilegend toimetati kiirabiga haiglasse 09:55Sting esineb Tallinnas 09:55Purjetamise Eesti MV avaregati võitsid Karl-Martin Rammo, Keith Luur ning Uku Kuusk ja Aivar Soo 09:54Valitud: «Ta lendab mesipuu poole» läkitatakse kosmosesse 09:45HeadReadi viimane päev rõõmustas eriti säravate esinejatega 09:38Maagaasi impordimaht kasvas 4,9 protsenti 09:38Jalgpalli otsepilt: rongi kindlalt rööbastel hoidev Flora võõrustab Sillamäe Kalevit Kõik viimased uudised


esmaspäev, 19 august, kell 19:52:25\nPraktika viis õpilased Soome müüri laduma ja puid joonistama\nHaapsalu kutsehariduskeskuse noored tislerid, üldehitajad ja ehitusviimistlejad said Soome praktika käigus muuhulgas kolmteist aeru puhtaks lihvida, täppistööna puid seinale joonistada, vana vundamenti lammutada ja uut laduda.\nTeadus: Milline on kasside salaelu?\nKuhu teie kass läheb, kui te ta õue lasete? Mida hulkuvad kassid päevad läbi teevad? Kas tänavakassid uitavad koos ringi? Tartu ülikooli teadusuudisteportaal Novaator kirjutab sellekohasest uuringust.\nLaikmaa-Kirimäe rattasõidu võitis Andrus Tammistu\nRakser Rannarootsi rattasarja 1. etapi Laikmaa-Kirimäe rattasõidu võitis Andrus Tammistu vaid meetriga Üllar Mikku ees.\n31.05.2011 - 11:20\nLäänemaa mehed on vintrelvalaskmises Eesti parimate seas\nNädalavahetusel kogunesid Eesti jahilaskurid Läänemaale Lutaku tiiru, et selgitada välja parimad laskurid kuuli- ja kombineeritud laskmises. Eesti karikavõitjaks vintrelvast seisva silueti laskmises tuli Arles Taal.\n31.05.2011 - 10:41\nHaapsalu uuendas koolide põhimäärusi\nHaapsalu linnavolikogu kinnitas eelmisel nädalal linna üldhariduskoolide uuendatud põhimäärused, milles täpsustatakse muu hulgas õpilaste ja vanemate õigusi, kuid ka terminoloogiat.\nHomme saavad Tallinnas kokku Läänemaa sõbrad\nHomme kogunevad Läänemaast ja siinseist tegemistest hoolivad inimesed Tallinnas traditsioonilisel Läänemaa päeval.\n30.05.2011 - 16:39\nSukles: Püüame säilitada Vikerkaare lasteaia vaimu\nTäna linnavalitsuses olnud Vikerkaare lasteaia kolimise teemalisel arutelul leiti, et võimalikult palju lastest tuleb mahutada Haapsalu huvikeskusse ning teistele leida koht mujal.\n30.05.2011 - 16:26\nMTÜ Vana Haapsalu Selts kogub raha, et paigaldada Haapsalu vana tuletõrjemaja torni eri suundadesse näitav veebikaamera.\n30.05.2011 - 15:35\nMartna remondi toetusraha eest lasteaeda, Nõva ehitab mänguväljaku\nSiseministeeriumi Regionaalsete investeeringutoetuste programm andis raha kahele Läänemaa ettevõtmisele – Martna vald sai lasteaia renoveerimiseks ligi 32 000 eurot ning Nõva vald mängu- ja harjutusväljaku rajamiseks 10 000 eurot.\n30.05.2011 - 14:40\nKaitseliidu Lääne malev avab mälestuskivi metsavendadele\nKaitseliide Lääne malev avab 18. juunil Martna vallas Ehmja metsas mälestuskivi neljale kohalikule metsavennale ja ühele Saksa sõdurile, kes sealses punkris 1946. aastal tapeti.\n30.05.2011 - 13:48\nVikerkaare lasteaia kolimiseks tuleb täita terviseameti nõuded\nHaapsalu linnaesindajad ja Vikerkaare lasteaia direktor otsivad täna linnavalitsuses lahendust probleemile, kuidas täita terviseameti esitatud nõudeid, et lasteaed saaks remondi ajaks kolida noorte huvikeskuse ruumesse.\n30.05.2011 - 11:47\nNoarootsi ettevõte pani õuele püsti suure karukuju\nNoarootsis tegutsev osaühing K & K Buildings pani ettevõtte õuele seisma inimesest kõrgema tagakäppadel karukuju.\n30.05.2011 - 10:28\nPolitseiteated: kaks vargust ja üks kallaletung\nPolitsei teatel oli viimastel päevadel Läänemaal kaks vargust ja üks kallaletung.\nHaapsalu lillepäeva külastas sadu inimesi\nKui välikontserte ja -etendusi või isegi siseruumes peetavaid ettevõtmisi mõjutab sombune ilm ning rahvast tuleb kohale vähe, siis aiandushuvilisi ei hoia kodus miski – pühapäeval Haapsalu kultuurikeskuse juures olnud lillepäeval käis sadu inimesi.\n29.05.2011 - 21:49\nMuutuvad pagasireeglid nõuavad reisijatelt erilist tähelepanelikkust\n29.05.2011 - 21:31\nLepatriinu lasteaed pidas suve alguse piknikku\nLäinud reedel pani Haapsalu Lepatriinu lasteaed aluse uuele traditsioonile – looduses peeti suve alguse piknikku.\n29.05.2011 - 21:18\nTaebla jalgpallinaiskond sai hooaja esimese võidu\nEesti jalgpallimeistrivõistluste esiliiga 7. vooru kohtumises võitis EVL Taebla 3:1 Tartu SK 10 Preium naiskonda.\n29.05.2011 - 21:00\nLäänemaa meistrid orienteerumises on Aivar Leht ja Erika Raudsepp\n25. mail peeti Perakülas Läänemaa meistrivõistlused orienteerumises tavarajal.\nTäna kl 12 on Haapsalu kultuurikeskuses esimene demokraatiakooli loeng\nTäna kl 12 alustab Haapsalu kultuurikeskuses tasuta demokraatiakool, mille esimeses loengus räägib ajaloolane Jaak Valge vabadussõjalastest.\n29.05.2011 - 09:51\nKaia Kanepi langes Prantsusmaa lahtistel konkurentsist\nKaia Kanepi kaotas täna Prantsusmaa lahtiste meistrivõistluste kolmandas ringis venelannale Jekaterina Makarovalt 4:6, 5:7 ja langes konkurentsist, teatas Delfi Sport.\nUuring toob inimeste ühise päritolu osas uut selgust\nUuring püüdis leida tänapäeva euraaslaste geenidest jälgi Aafrika päritolust, kirjutab Tartu ülikooli teadusuudisteportaalis Novaator Jaak-Kristian Sutt.\nRannarootsi muuseum suitsetas külalistele tuulehaugi\nHaapsalu Rannarootsi muuseumi hoov oli täna täidetud rannarahva ühe lemmiklõhnaga – suitsetatud kala aroomiga.\nEpp Maria Kokamäe galerii avas meeleolukalt hooaja\nHaapsalu Epp Maria galerii oli täna rahvast pungil – galerii hoovis oli aiamüük, maja teise korruse Anni kohvikus esitles kokk Nadja Kaarma oma uut kokaraamatut ning perenaine Anni Arro pakkus Kaarma valmistatud maiust.\n28.05.2011 - 13:10\nHaapsalu volikogu ei toetanud plaani viia nõukogude mälestuskivi linnast ära\nHaapsalu linnavolikogu üheksa liikme häältega lükati täna tagasi IRL-i algatatud eelnõu, millega opositsioonisaadikud soovisid Kalda tänaval asuva Nõukogude sõjaväelaste mälestuskivi linnast ära viia.\nHaapsalu volikogu kinnitas uue jäätmehoolduseeskirja\nHaapsalu linnavolikogu kinnitas täna uuendatud jäätmehoolduseeskirja, mis muu hulgas sätestab, mis tingimustel saab jäätmeveost loobuda.\nAafrika rannas avatav kohvik laenutab ka rollereid ja pakub huvitegevust\nHaapsalu promenaadil Aafrika rannas avatakse 1. juunil kohvik, mis laenutab ka rollereid ja rulluiske ning pakub lastele huvitegevust.\n27.05.2011 - 15:48\nTeadus: Kui kindel on ajatempel?\nDigiallkirja andes ei mõtle me ülemäära tihti sellele, kui turvaline on kogu see süsteem ning kas keegi pahatahtlik võib meie asemel digiallkirju anda, kirjutab Tartu ülikooli teadusuudisteportaalis Novaator Villu Päärt. Kuidas on lood aga digitaalse ajatempliga? Kuidas tänapäeva digitaalses maailmas turvaliselt tõestada, et dokument või taotlus on loodud just sel ajahetkel?\n27.05.2011 - 13:18\nSaabuval nädalavahetusel on erakordselt tihe kultuurikava\nSaabuval nädalavahetusel on meelelahutust ja lõõgastust otsival inimesel Haapsalus ja Läänemaal keeruline valikut teha – toimuvad kontserdid, matkad, laat, võistlused, tantsupidu ja palju muud. Vaat kava ja tutvustusi!\nSEB sulgeb Haapsalu kaubamaja kontori ja hoiab Karja kontorit kauem lahti\nSeoses SEB Haapsalu kaubamaja pangapunkti sulgemisega 2. juulist pikeneb Karja tänava SEB kontori lahtiolekuaeg ning tihenevad klienditeenindajate töögraafikud.\n27.05.2011 - 11:27\nTööturg ootab kutseharidusega oskustöötajat ja spetsialisti\nHaapsalu kutsehariduskeskuse korraldatud konverentsil "Kas teame, millist oskustöötajat me peame koolitama?" märkisid osavõtnud väga olulisena töötajale antud oskust pidevalt juurde õppida.\nUuring: omavalitsuse äriühingute kõrge politiseerituse tase soodustab poliitilise korruptsiooni teket\nKanepi võitis Prantsusmaa lahtistel kindlalt Briti tulevikulootust\nKülmetushaigusest taastuv Kaia Kanepi oli eile kindlalt 6:1, 6:3 parem Briti tulevikulootusest Heather Watsonist.\n27.05.2011 - 08:55\nWiedemanni gümnaasium näitas koolis ja veebis otsesaadet\nWiedemanni gümnaasiumis oli täna hommikul otse-eetris kooli telesaade WTV.\nRMK kutsub osalema foto- ja kirjatööde konkursil\n26.05.2011 - 13:44\nPühapäeval lööb Haapsalu kultuurikeskuse ümbrus laadalilledest õide\nSel pühapäeval on Haapsalu kultuurikeskuse juures lillepäev, kus kauplevad aiailuga kümme aiandit ja lillemüüjat.\n26.05.2011 - 13:33\nViikingipaadid lastakse Nõval vette suure rahvapeoga\n4. juunil on Nõval rahvapidu ja Rannaküla sadamas saavad kõhualuse märjaks kaks viikingipaati, mida on umbes aasta Nõval ehitatud.\n26.05.2011 - 12:26\nOsal läänlastel võis täna telerist pilt kaduda\nKui keegi läänemaalastest avastas täna, et teler pilti ei näita, siis peab ta oma digiboksi või -teleri ümber häälestama, sest AS Levira muutis signaali edastamise sagedust.\nStatistikaamet otsib rahvaloenduse Haapsalu ringkonnajuhti\nStatistikaamet kuulutas välja konkursi aasta lõpul algava 2011. aasta rahva ja eluruumide loenduse 15 ringkonnajuhi leidmiseks. Üks ringkond asub Haapsalus.\n26.05.2011 - 10:09\nNoored vanuses 9–14 aastat on oodatud 12.–21. juunil seikluslikku Tuksi noortelaagrisse.\n26.05.2011 - 09:59\nHaapsalu Lions klubi naised korrastasid Kreegi mälestussammast\nLions Club Haapsalu Valge Daam käib juba neljandat kevadet Haapsalu Väikse viigi ääres pesemas helilooja Cyrillius Kreegi skulptuuri pead ning korrastamas kuju ümbrust.\n26.05.2011 - 08:53\nHaapsalu kolme ranna vesi on suplushooaja avamiseks piisavalt puhas\nTerviseamet saatis täna Haapsalu linnavalitsusele kinnituse, et Haapsalu ametlike randade vesi on puhas ning linn võib 1. juunil suplushooaja avada.\n25.05.2011 - 15:31\nLäänemaa tuulerõugepuhangus on tänavu juba 140 haigestunut\nLäänemaal haigestuvad inimesed endiselt palju tuulerõugeisse – üle mitme aasta korduvas puhangus on tänavu nakatunuid juba 140 inimest, kuid iga päev lisandub mõni haigestunu.\nIslandi vulkaani tuhapilv jõudis Läänemaa kohale\nIslandi Grimsvötn vulkaani purske tagajärjel õhku paiskunud tuhapilv jõudis täna Läänemaa kohale.\n25.05.2011 - 12:25\nRahvusringhääling valis Lääne-Eesti korrespondendi\nRahvusringhäälingu tele- ja raadiouudistele hakkab Lääne- ja Hiiumaa sündmusi kajastama Ivar Soopan.\nPolitseiauto ajas roolijoodiku sõidukit taga mitukümmend kilomeetrit\nHaapsalu politseinikud kihutasid patrulluatoga täna öösel Läänemaa teedel mitukümmend kilomeetrit enne, kui nende eest põgenenud roolijoodik oma sõiduauto peatas.\nAlgab kandideerimine "Aasta õpetaja" ja "Aastate õpetaja" tiitleile\nLääne maavalitsus ootab 15. juuniks kandidaate “Aasta õpetaja” ja “Aastate õpetaja” konkursile.\n25.05.2011 - 10:15\nPäästjad kustutasid öösel Lihulas põlenud hoonet kolm tundi\nPäästjad kustutasid Lihulas öösel kolm tundi abihoonet, mis tuletõrjujate sündmuskohale jõudes põles lahtise leegiga.\n25.05.2011 - 09:56\nLäänemaa filmikonkursil võidutsesid Wiedemanni gümnaasiumi filmid\nPeaaegu kõik Läänemaa 6. filmikonkursi preemiad võitsid Haapsalu Wiedemanni gümnaasiumi õpilased, pälvides žüriilt Läänemaa aasta filmikooli tiitli.\nVäikse viigi randa jäeti öösel rõivad\nTäna hommikul oli keegi jätnud Haapsalu Väikse viigi randa prügikasti juurde püksid ja pintsaku, politsei läks igaks juhuks asja uurima.\n25.05.2011 - 09:18\nHaapsalu korraldab noortele suvel töömaleva\nHaapsalu linnavalitsus teatas, et korraldab suvel linna töömaleva noortele vanuses 13–17 aastat, malev toimub kaheksas vahetuses.\n24.05.2011 - 17:04\nVidruka kool tähistas 50. sünnipäeva\nSelle õppeaaasta alguses püstitas Vidruka koolipere endale eesmärgiks tähistada 50. sünnipäeva läbi kogu õppeaasta – koolielus on toimunud eri ettevõtmisi tagasivaatega kooli algusaastatele.\n24.05.2011 - 12:11\nDaniel Vaarik: Kui meedia manipuleerib\nIgaüks mõistab, et midagi on viltu, kui majandusajakirjanik kirjutab, et Hiina valuutaks on hüään või pujään. Kuid oleks asjad siis alati nii selged! Vahel nõuab meedia usaldusväärsuse mõõtmine palju tõsisemat süvenemist, kirjutab oma veebilehel Memokraat.ee Daniel Vaarik.\n24.05.2011 - 07:11\nJonny-Harrison Nõmmik (17) on Haapsalu Wiedemanni gümnaasiumi 10. klassi õpilane, kelle kirg on roomajate pidamine – madusid on tal kodus lausa 30, peale selle veel sisalikud ja ämblikud.\n24.05.2011 - 07:02\nKaia Kanepi võitis Prantsusmaal ja sai teise ringi\nTennisist Kaia Kanepi (WTA 16) edenes Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel kindlalt teise ringi, kui alistas rootslanna Sofia Arvidssoni (WTA 70) 7:5, 6:1, teatas ERR.\n23.05.2011 - 21:54\nLäänemaa ettevõtmised said 34 000 eurot toetust\nLäänemaa seltsid, klubid ja ühendused said Kohaliku omaalgatuse programmist toetust kokku 34 000 eurot. Vaata toetusesaajate nimekirja ja summasid.\n23.05.2011 - 21:43\nWiedemanni õpilased sõitsid keskkonnapäevadel kogu Eestimaa läbi\nHaapsalu Wiedemanni gümnaasium võttis tänavused keskkonnapäevad suurelt ette – kolmel päeval reisisid 7.–11. klasside õpilased kogu Eesti läbi ning lõpuks korraldasid sisuka keskkonnakonverentsi.\n23.05.2011 - 21:01\nElisa avas täna Läänemaal 3,5G leviala\nKiire mobiilse interneti leviga kogu Läänemaa katnud Elisa pakub tänasest läänemaalastele alternatiivset valikuvõimalust internetiühenduse soetamisel.\n23.05.2011 - 16:39\nLauri Luik jooksis Riia maratonil isikliku rekordi\nLauri Luik jooksis eile Riia maratonil uue isiklik tippmargi 2.49,19, mis on üle 6 minuti kiirem senisest rekordist (2.55,54).\nKutsehariduskeskus alustab sügisest ehituspuuseppade õpetamist\nSellest sügisest saab Haapsalu kutsehariduskeskuses õppida pärast põhikooli lisaks senistele erialadele ka ehituspuusepaks.\n23.05.2011 - 15:41\nJaama tänaval lõpeb remont 31. maiks\nHaapsalus Kiltsi teel ja Jaama tänaval hakkab teeremont lõppema, mis toob kergendust nii liiklejaile kui ka tänava ääres kauplusi pidavaile ettevõtetele.\nJuunis toimub Noarootsis ja Orus mitme riigi osalejatega Mini–Erna\nKaitseliidu Lääne malev korraldab 4.–5. juunil vabariiklikku noortevõistlust Mini-Erna, kus osalevad ka välismaised võistkonnad, teatas Läänemaa portaal.\nVäike-Lähtru mehed lõid enda kaitsmiseks tuletõrjeühingu\nRiiklikest päästekomandodest liiga kaugele jäävas Martna vallas Väike-Lähtrus alustasid tegevust vabatahtlikud päästjad, kes moodustasid mittetulundusühingu Vabatahtlikud Pritsumehed.\n23.05.2011 - 12:21\nHaapsalu turvakodus pussitati 50-aastast meest\n21. mail löödi Haapsalus Tulbi tänaval korteris noaga keha piirkonda 50-aastast meest, teatas politsei. Kahtlustatavana peeti kinni 60-aastane mees.\n23.05.2011 - 11:13\nPortugali väikelinnas Olhaos peetud Euroopa karikavõistlustel kiirkäimises saavutas Margus Luik 50 km distantsil hooaja tippmargiga 29. koha, mis on Eesti koondise läbi aegade kõrgeim koht.\n23.05.2011 - 09:29\nIlmajaam: Vihmane ilm Läänemaal taandub õhtuks\nTänahommikune pilvine ilm Haapsalus ja mitmel pool mujal Läänemaal peaks õhtuks paranema ning homme ennustab ilmajaam taas päikest.\nKanepi alustab Prantsusmaa lahtistel paarismängu partneri vastu\nPrantsusmaa lahtiste tennisemeistrivõistluste naisüksikmängu avaringis kohtub Kaia Kanepi (WTA 16) rootslanna Sofia Arvidssoniga (WTA 76), kirjutab Delfi Sport.\n22.05.2011 - 22:24\nRaamat Nõva mehest, kes vallutas kaptenina maailma mered\nHiljuti ilmus trükist elulooline raamat Nõval sündinud kaugsõidukaptenist ja maalikunstnikust Ants Lepsonist. See on huvitav lugemine ajaloo- ja kunstihuvilistele, aga ka neile, kes oskavad imetleda raskuste trotsimist ja tippujõudmist. Ants Lepson jõudis tippu.\n22.05.2011 - 18:36\nTartu Ülikooli Kliinikumi androloogiakeskuse arst Kristel Ehala Aleksejev kirjutab ülikooli teadusuudisteportaalis Novaator meeste ülekaalulisuse uuringust ja sellest, millisest piirist alates muutub vats mehele koormavaks ning tema tervist ohustavaks.\nPildigalerii: Lapsed möllasid linnuses ja Imedemaal\nHaapsalu muinasjutufestivali teisel päeval olid piiskopilinnus, Iloni Imedemaa ja paljud linna paigad täis lapsi. "Ei taha koju!" jonnis Imedemaal üks lastest, mis võttis tänase päeva hästi kokku – lastel oli põnev ja huvitav ning kojuminek oli viimane asi, mida tahta. Vaata fotosid!\n21.05.2011 - 18:37\nFotod: Lohesurfarid mõnulevad Haapsalu Vasikaholmi rannavees\nHaapsalu Vasikaholmi rannas on täna lohesurfivõistlus Kitepark Jam. Vaata fotosid!\n21.05.2011 - 17:24\nAjalugu: Haapsalu Jaani 2 kirev minevik\nHaapsalus on huvitava ja minevikuga maju, kuid nende kruntidel on elu kihanud veelgi kauem – juba keskajal. Üks selliseid paiku on Lossiplatsi kõrval asuv Jaani 2 kinnistu, mille ajaloost kirjutab Haapsalu muinsuskaitse peaspetsialist Tõnis Padu.\n21.05.2011 - 12:50\nHaapsalu muinasjutufestivalil on täna põnev lasteprogramm\nTänane Haapsalu muinasjutufestivali programm on lastekeskne, põnevate mängude, etenduste ja töötubadega. Vaata festivali kava.\n21.05.2011 - 10:45\nRiik tahab vabatahtlikke päästjaid, aga raha maksab näpuotsaga\nTänasel Läänemaa päästekärajail otsisid elukutselised ja vabatahtlikud päästjad lahendusi, kuidas rahapuuduses ja komandode kadumise olukorras tagada maakonnas piisavalt operatiivne päästeabi.\n20.05.2011 - 18:53\nLihula laadal näeb traditsioonilist ruupa\nHomsel Lihula kevadlaadal on kohaliku ruuba esitlus.\n20.05.2011 - 16:22\nÄsja saabus trükist Haapsalu linna kaart, mis on aga tavapärasest hoopis erinev – Eesti lapsesõbralikumaks linnaks nimetatud Haapsalut näeb kaardil lapse silmade kaudu ja tema soove arvestades.\n28. mail kell 12-16 on Haapsalus Epp Maria Galerii hoovis kevadine aiamüük, mis on lisaks aiandushuviliste kokkusaamisele ka kunsti- ja toidugurmaanide kokkusaamine.\n20.05.2011 - 13:45\nKirimäel on homme rohevahetus\nLaupäeval, 21. mail kell 12 on Kirimäe külaplatsil „Simmani” kevadine rohevahetus.\nHomme alustab tänavakorvpalli meistrivõistluste sari\nHomme saab Tallinnast alguse Sprite tänavakorvpalli Eesti meistrivõistluste sari, mis väisab suve jooksul ka Tartut, Rakveret, Pärnut, Otepääd, Haapsalu ning lõpeb Euroopa ühe suurima tänavakorvpallisõuga 13. augustil Tallinnas Vabaduse väljakul.\n20.05.2011 - 12:22\n4. juunist alustab ilmumist "2 nädalat Haapsalus"\nAlates 4. juunist alustab ilmumist infotrükis „2 nädalat Haapsalus“, mis kajastab eesti ja inglise keeles Haapsalu sündmusi ja ettevõtmisi.\n20.05.2011 - 10:45\nAvely Kuldsalu kaitses taas jalgpallikoondise väravat\nLõuna-Läänemaa Jalgpalliklubi kasvandik, praegu Tallinna FC Floras mängiv Avely Kuldsalu kaitses U19 naiskonna väravat, kui Eesti naiskond kaotas täna Helsingis maavõistlusmängus Soomele 1:4.


Niimoodi kõnetab Pipi raamatus pika otsimise peale leitud imelist mardika moodi olevust.. Võta siis kinni, milline ta just on. Järelikult tuleb see tegelane lihtsalt välja mõelda. Nii ongi lapsed teinud. Kelle ettekujutuses on spunk suurem, kellel väiksem, kellel karvane, sätendav või sile. Igatahes saab näitusel näha kõikvõimalikke veidraid, põnevaid ja armsaid putukaid-mutukaid-elukaid. Valmistamiseks on kasutatud väga erinevaid materjale nagu kastanimunad, tammetõrud, käbid, kommipaberid, sokid, lõngatükid, paberist ja papist rääkimata. Eriti toredatele on juurde tekkinud sildid "Pipi lemmik". Näitus kannab nime "Kõige spungilikum mardikas“.


Noore metsa hooldamiseks makstakse 1,5 miljonit eurot (2018-05-28 07:40:20)\nMetsaomanikele makstakse oma metsa väärtuse tõstmiseks 1,5 miljonit eurot toetust. Taotluse saab Erametsakeskusele esitada 28. maist 8. juunini läbi e-PRIA portaali või metsaühistu kaudu.\nNoore metsa hooldamist peetakse kõige olulisemaks metsakasvatuslikuks tööks, millega saab metsa tulevikuväärtust mitmekordistada. Hooldusraiete tegemiseks kuni 30aastases metsas on tänavuses toetuseelarves kokku 1,5 miljonit eurot.\nErametsakeskuse juht Jaanus Aun ärgitab metsaomanikke toetuse saamise võimalust kasutama, sest mõne aasta pärast ei pruugi seda enam olla. "Praegu maaelu arengukavas kokkulepitud toetusmeetmed lõppevad 2020. aastaks. Karta on, et Euroopa Liidu poolt eraldatavad toetused vähenevad. Kas ja kui palju mõne aasta pärast metsakasvatust toetatakse, ei tea praegu veel keegi," rääkis Aun.\nMaaelu arengukava vahenditest makstavat metsahoolduse toetust saab küsida valgustus- ja harvendusraiete tegemiseks kuni 30aastases puistus, töödega võib alustada juba taotluse esitamisele järgneval päeval. Toetuse määr 159 eurot hektari kohta peaks katma poole tegelikest kuludest. Toetust makstakse ka kasvavate puude laasimiseks, ulukikahjustuste ennetamiseks ning metsaühistutele erinevate metsatarvikute soetamiseks.\nSellest aastast saab taotluse esitada vaid läbi e-PRIA portaali. Oma liikmete eest esitavad ühistaotlusi kohalikud metsaühistud, kes aitavad soovi korral vajalikud tööd ka ära teha. Kui toetuse küsimisel soovitakse metsaühistu abi, tuleks nendega esimesel võimalusel ühendust võtta.\nToetuse taotlemise täpsemad tingimuse ning metsaühistute kontaktid leiab erametsaportaalist aadressil www.eramets.ee.\nAllikas: SA Erametsakeskuse 28.05.2018 teade


Tallinn kavandab viit uut trammiteed - Delfi\nTallinn kavandab viit uut trammiteed\nTallinna Strateegiakeskus otsib avatud hankega trammiteede tänavaruumi uuringu koostajat, mille põhjal oleks võimalik kaaluda trammiteede võrgustiku pikendamist.\nHankega tellitakse trammitee võimaliku pikendamise eskiislahendused viiel lõigul, et analüüsida nende ruumivajadust ja tehnilist teostatavust.\nEskiisilahendused on kavas koostada Pelguranna trammiteele Kopli tänavast kuni Pelguranna tänavani, Narva maantee trammiteele Poska tänavast kuni Narva maantee ja Lavamaa tänava ristmikuni Lasnamäe Loopealse asumis, Järve trammiteele Tondi tänavast kuni Järve keskuseni, Liivalaia trammiteele Tartu maantee ja Liivalaia tänava ristmikust kuni Tehnika tänavani ja Kalaranna trammiteele Kultuurikatla juurest kuni Lennusadama tänavani.\nUuringu koostajalt oodatakse muu hulgas analüüsi ja asendiplaane selle kohta, kuidas trammiteed kulgema hakkaksid ja mil viisil tuleks tänavaruumi ümber kujundada. Rõhutatakse ka vajadust uuendatavas tänavaruumis luua vajalik ruum keskkonnasõbralikke liikumisviisidele, aga tagada ka autoliikluse jätkuv toimimine.\nVõrdle seda varasemalt kavas olnud trammiteede kavaga:


Soomlane märkas Eesti territoriaalvete piiril viit sõjalaeva ja allveelaeva - Kirev elu - Elu24\n31. juuli 2019, 13:13\nSoomlane märkas Eesti territoriaalvete piiril viit sõjalaeva ja allveelaeva\nUudist täiendatud 18:10\nLäänemeri. Pilt on illustreeriv.\nFOTO: ALO LÕHMUS / PM/EMF/Scanpix\nTäna varahommikul laevaga Tallinnast Helsingisse sõitnud soomlane Jari Muukkonen märkas Soome lahel Eesti territoriaalvete piiril viit sõjalaeva ja allveelaeva ning ta tegi nähtust fotod.\n53-aastase soomlase arvates olid need kuus laeva Venemaa omad ning ta märkas veel kolme laeva, mis arvatavalt olid Eesti rannavalvelaevad, teatab is.fi.\n«Nägin kauguses laevu, kuid ma ei saanud kohe aru, mis laevad need on. Kui meie laev neile lähemale jõudis, oli näha, et tegemist on sõjalaevadega,» sõnas Muukkonen.\nSoomlase sõnul ta ei näinud täpselt laevade eraldusmärke, kuid ta on kindel, et enamik laevadest olid Venemaa omad ja väiksem osa Eesti omad.\n«Venelased on need, kes tungivad teiste riikide territoriaalvetesse. Seal oli ka allveelaev, mis oli otsene viide venelastele. Selliseid asju teevad tavaliselt Venemaa esindajad,» arvas Muukkonen.\nSoomlase sõnul seilab ta oma töö tõttu sageli Soome ja Eesti vahet, kuid sõjalaevu ei ole ta varem näinud, vaid ühel korral allveelaeva.\n«Selline olukord Soome lahel ei ole igapäevane. Võimalik, et see oli mingi Venemaa poolne jõu näitamine. Niisama ei minda viie sõjalaeva ja allveelaevaga seilama. Midagi toimus ja selle tõttu tõi Venemaa sellise «arsenali» välja,» nentis Muukkonen.\nVenemaa sõjalaevad 28. juulil Peterburis mereväe paraadil\nFOTO: Lin Jian / imago images / Xinhua/Scanpix\nPole teada, kas tegemist võis olla 28. juulil Peterburis toimunud mereväe paraadil osalenud sõjalaevadega. Sellel sündmusel olid kohal Venemaa Läänemere, Musta mere, Põhjamere, Kaspia mere ja Vaikse ookeani laevastike alused.\nBNS kirjutas mõni aeg tagasi, et Vene Põhjalaevastiku fregatt Admiral Gorškov ja suur allveelaevatõrjuja Severomorsk harjutavad Läänemerel allveelaevade otsimist, teatas laevastiku staap kolmapäeval Interfaxile.\n«Fregatt Admiral Gorškov ja suur allveelaevatõrjuja Severomorsk moodustasid otsingu-löögi laevarühma tingliku vaenlase allveelaevade avastamise õppeülesannete täitmiseks Läänemerel. Laevnike õppus toimub tagasirännakul Kroonlinnast, kus nad osalesid laevastiku peaparaadil,» edastas pressiteenistus.\nMeeskonnad harjutavad taktikalist manööverdamist allveelaevaotsingutel ja allveelaevade hävitamist pardal olevatest allveelaevatõrje relvakompleksidest, lisati teates.


Grupp itaallasi… – Koka Talu\nGrupp itaallasi… kommenteerimine on välja lülitatud\n…sadas õuele teisipäeval, so 9.septembril. Vahelduseks oli täitsa vahva kuulata oma õuel puhast itaalia keelt 🙂 Kohaliku toidu tootmise ja turustamisega tutvumas käinud umbes kümneliikmeline grupp oli väga siiras ja lõunamaalastele omaselt temperamentseid inimesi tulvil, nii polnud imestada, et härrased lahkudes ka Annil kätt suudlesid 😀 Igatahes sain oma kohati juba roostesse kippuvat inglise keelt meelde tuletada. Olin miskipärast arvanud, et neil on tõlge eesti-itaalia keelde, aga selgus, et suurem osa valdas ka päris hästi inglise keelt.\nMeelde jäi ühe proua küsimus, et kas Eestis on küülikulihale ka oma traditsiooniline retsept? Järgnes detailne kirjeldus, kuidas mingit tükki lõigatakse ja kuidas seda valmistatakse (retsepti oleks pidanud küsima!). Olin sunnitud tõdema, et Eestis on traditsioonilised retseptid küll sealihale ja lambalihale, aga küülikut ei loeta isegi praegu õigeks põllumajandusloomaks. Ja et peaasjalikult käib meil küülik potti ja potiga ahju…\nSuures jutustamise tuhinas ma loomulikult pilti teha ei märganud, seega fotosüüdistust postitada ei saa, aga võite uskuda, oli tore ning tundus, et ka neile meeldis, miks muidu külastuseks planeeritud aeg peaaegu poole pikemaks venis 😉\nCategories: küülikud, mahepõllumajandus, põnevad projektid


Vare nõuab sõbralt kohtus 19 miljonit - Logistikauudised\nVare nõuab sõbralt kohtus 19 miljonit\nTransiidiekspert Raivo Vare ja Rein Koovi firma Sthenos Grupp taotleb kohtus vana semu ja Eesti Raudtee endise aktsionäri ja nõukogu liikme, Guido Sammelselja pankrotti.\nKroonika andmeil laenas Vare ja Koovi firma Sammelselja äridele 19 mln krooni, praegu aga tagatised ei toimi. "Tahtsime, et Sammelselg maksaks jõulude ajal, näitamaks head tahet, tagasi 5 miljonit krooni, kuid võta näpust," selgitas Vare kohtule. Sammelselg lubanud siis saata hoopis oma kunstikogu nimekirja. Nagu selgus kohtus, olla kogu aga pakutud juba teiselegi võlausaldajale, ühtlasi võla katteks pangale.\nVare advokaadi Arne Otsa sõnul ei ole nad nimekirja näinud tänaseni ja on teada, et Sammelsela nimel oli registri järgi kaks kinnistut: maja aadressil Särgava alle ja korter Rotermanni kvartalis. Viimane on koormatud hüpoteekidega. Märtsi alguses aga liikus eramu firma Firmhand Management nimele, mille taga on elukutselised probleemide lahendajad. Sammelselja advokaat Villu Otsmann ütles, et aeg ei ole varade kiirmüügiks sobiv ja Sammelselja firma Beta Systemsi omakapital on piisav võlausaldajate nõuete rahuldamiseks.


Kellel on avaldunud viiruse sümptomid? - Perekooli Foorum\nEsileht › Ilu ja tervis › Kellel on avaldunud viiruse sümptomid?\nTeema: Kellel on avaldunud viiruse sümptomid?\nMinul viimased 4 päeva hingates selline tunne, nagu hingaks läbi mingi takistuse. Nagu õhupuudus oleks kergelt, pole varem nii olnud, kopsud valusad ka. Hingetoruärritus ajab köhima ja nina vahel löriseb. Ausalt öeldes ei tekita rõõmu. Ei saa ju testida kuna pole riskirühmas. Kuidas teil, mis tunne on? Ravite juba kuidagi?\nnoo, mis kasu see teema sulle annab? igasugustes viirustes inimesi kevadel küllaga.\nmina tulin reisilt, haigestusin, kuid kuna ma ei tulnud “riskipiirkonnast”, siis keelduti testimast. natuke aega hiljem selgus, et kogu see krdi küla kus olin pandi kinni, sest samal ajal minuga oli seal suur hulk koroonahaigeid ja ka samas hotellis. tervis halvenes, võtsin perearstiga ühendust, kes üritas mind siiski testimisse saata sest oli tõendatud kokkupuude haigetega, aga selleks ajaks olid reeglid muutunud ja ma ei olnud nüüd “riskigrupis”. õnneks sain antibiotsi peale ja ravin tüsistusi, viiruse enda vastu ravida ju ei saa. nagu mingi krdi tragikomöödia, pidevalt satun olema “vales grupis”. ise eeldan, et olen koroonas ja elan täielikus isolatsioonis, et mitte viirust levitada. isegi 14 päeva möödudes ma välja minna ei julge, sest krt kui ei olnud koroona, siis misiganes viirusest nõrgestatud organismiga kuskilt koroona peale saada on ilmselt kirstuga lõppev. masendav.\nVõta pits konjakit. Mul oli ka sarnane tunne, ainult selle vahega, et nina ei lörisenud. Konjak aitas pinget leevendada, ühtlasi kahel päeval korraks köhisin ja tuli mingi väike tatt välja. Pärast seda on jälle normaalne.\nVõimalik, et see sind ei aita, aga võimalik, et aitab. Kui konjakit pole, siis võta mingit muud kanget alkoholi üks pits ja joo seda aeglaselt, väikeste lonksude kaupa. ja piirdu selle ühe pitsiga 🙂\nMul oli eelmisel aastal raske bronhiit ja sellele järgnes pikalt järelköha, siis ma avastasin, et mind niisugusel puhul aitab pits konjakit. See tõmbab seest soojaks ja lõdvestab. Kõigile muidugi ei pruugi samamoodi mõjuda…\nMa arvan, et paljud mõtlevad ennast juba ise haigeks. Hommikust õhtuni vasardatakse koroonast, mõjub inimese psüühikale.\nMa arvan ka, et see on sul psüühikast. Mul on terviseärevust ennegi olnud, muidugi nõrgemini kui praegu – kõik sinu kirjeldatu võib sellega seotud olla, ok, nina lörin vast mitte. Kusjuures brändi aitab mindki – ja see ka õige, et mitte purju ei ole vaja juua, vaid aeglaselt väikeste lonksudega seni, kuni tunned, et maha rahuned. Ja siis stopp.\nAga aitab ka värske õhk ja päike, meil veab, et praegu on päikest. Mine õue, kõnni, hinga rahulikult. Muidugi kui ikka on tõesti haigussümptomid, siis puhka, käitu nagu ikka viiruse puhul – kevadel on viirusi Eestis liikvel teisigi, ei pea kohe koronts olema! 🙂\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 19.03 10:52; 19.03 17:09;\nOlen põdenud koos lastega igasugu erinevaid hingamisteede haigusi, kergemaid ja raskemaid, diagnoositutest mononukleoosi, RS-viirust ja grippi ning veel rohkem neid, mida pole diagnoositud, muidugi.\nMul ongi tavaliselt (olenemata sellest, mis on haiguse nimi) nii, et tekib hingetoru ärritus, mis ajab aeg-ajalt köhatama, kopsude ja hingetoru piirkonnas on raske tunne. Ka siis, kui ma olen ise haigust kergeks pidanud ning pole ärevust selle suhetes olnud. Peale muude sümptomite (palavik, “kondivalu”) kadu on on kraapimis/raskustunne kergel kujul lihtsama haiguse puhul kestnud nii pool nädalat ja raskema (gripp) puhul u. nädala.\nNii et see raske tunne sees (kopsude-bronhide piirkonnas) pole tingimata psühholoogiline – mõnel inimesel füüsiliselt kaasneb see alati iga hingamiteede viirusega.\nPaar päeva oli raske ja väsimus. Kurk valutas. Lapsed ka haiged alates eelmisest nädalast. Ühel väike palavik, teisel nohu ja juba varasema viiruse köha läks hullemaks uuesti. Jumal seda teab, mis mul on või ei ole. Istun kodus hoolduslehel ja kuskil ei käi. Joon palju sooja jooki, magan, toimetan oma aias. Õhtuti võtan pitsi rummi, et varbad soojad püsiksid.\nväljas on palju tolmu – mina olen tolmuallergik, ja kevadel kui sellised selged tuulised ilmad, siis pidevalt tolmutomp kurgus. Tüütu, koguaeg köhakomm kaasas, et mitte köhida õues (väga ebapopulaarne tegevus).\nProoviks esmalt nii nagu vanasti. Pits viina või konjakit sisse, aga mitte rohkem. Sauna. Pärast sauna kaks pitsi viina, villased sokid jalga, teki alla ja siis millalgi 2 aspiriini. Hommikul linad vahetada, korralikult vett ja sooja teed juua, midagi süüa ning õhtupoole saunaprotseduuri korrata.\nTuuluta tuba korralikult. Kui oled koguaeg kodus, siis õhk on lõpuks juba selline, et ongi tunne ,et on õhupuudus ja raske hingata. Iga paari tunni tagant tuuluta toad. Värske õhk on kõige parem ravi.\nSamamoodi-köha pole-nohu pole-palavikku pole. Köha vaid veidi hommikul 1-2 köhatust peale ärkamist.\nOn nõrkus ja nagu raskem oleks hingata-hapnikku pole. Täna lähen üle pika aja õue-eks siis näeb\nTuulutamine teeb tõesti olukorra paremaks.\nKõige jubedam olekski see, kui corona märkamatult juba sees tegutseb\nTäna lähen üle pika aja õue-eks siis näeb\nMiks sa päevade viisi õues pole käinud?\nIme, et inimesed haigeks ei jää sedasi….\nEt kui nüüd perearstide saatekirja põhjal testimine käib, siis on päris 100% kindel, et ei saadaks mu perearst mind seda tegema. Käingi ringi ka rahulikult, poodides ja kus vaja. Ega ma ei tahakski seda tikku omale sügavale sisse lasta toppida. See on muidugi eriti hea nali, et sõida testile ise ja üksi. Haigena, palavikus?!\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 19.03 15:08; 25.03 17:46;\nMinul nädal tagasi tuli kohutav nõrkus üleöö. Palavik on olematu, 37,2, aga kuskile ei kao ka, köha, nohu ei ole, esmaspäeval tekkis juurde hootine õhupuudus. Ürgväsimus ei ole kadunud, palavik ei tõuse, ei kao, jõuetus on kohutav, perearst käskis kodus püsida ja vitamiine süüa, mõne päeva pärast uuesti helistada, et äkki saadab röntgenisse.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 19.03 16:55; 19.03 17:17;\nMis su psüühika teeb? Kõlab puhtakujulise paanikana – ühtegi reaalset sümptomit ju ei ole (selline pisipalavik tekib ka ärritusest).\nchill, paanikat ei ole, pigem hea meel sülle kukkunud koduse aja üle. Marru ajab ainult, et selle nõrkuse ja kehva enesetunde juures ei jaksa midagi kasulikku teha kodus.\nNo minul on 1,5 nädalat olnud mingi imelik asi kallal. Algas meeletute külmavärinatega, palavikku ei olnud. Siis hakkas kurk kuidagi imelikult tunda andma, ei valutanud, aga neelata oli kuidagi imelik. Paari päeva möödudes oli raske hingata ja kopsud valutasid. Pikali olles oli eriti hingamine raskendatud. Pea käis tihti ringi ja ühe päeva olin ka nõrkusega voodis. Täna on juba täitsa normis olemine. Hakkasin kohe eetrit tarbima ja saun oli igapäevane asi. Olen võrukas. Ja köhatama ajas ka, aga mitte nii et kopsud väljas.\nMeil oli tervel perel pidevalt mingi köhateema, hingamisteede haigused pidevalt, silmad kipitasid, metsik väsimus. Lõpuks tulime järeldusele, et meil on vist jube kuiv õhk korteris, ostsime õhuniisutaja-ionisaatori – ja kõik need probleemid kadusid ära. Ikka täiesti müstika, kuidas kodus õhk võib tervist mõjutada. Kui ma seda niisutajat netist otsisin, siis tegin ka põhjalikku uurimistööd enne ja selgus, et kuiv õhk põhjustabki ninakinnisust, nohu, hingamisraskusi, kurguärritust, limaskestade ärritust, silmapõletikku, väsimust, keskendumisraskusi, sagedasi infektsioone, hingamisteede haigusi, allergiaid jne. Ja eriti soovitatakse neile, kel kopsudega probleeme.\nMinul on ka teistmoodi tunne kallal- kergelt keerab kõhus, kurgus kipitab ja vahepeal on tugevam pearinglus. Palavik selline 37 piirimail.\nPerearsti tülitama ei hakka, ei kvalifitseeru ühestki küljest riskirühmaks, kui oleks enda valida, teeksin küll nüüd testi.\nSee teemaalgatus läks küll pusse. Oleks oodanud ainult nende haigusekirjeldusi, kellel koroona-viiruse test positiivne. Selliste sümptomitega olin ma poolteist kuud tagasi, nagu igal talvel mõned korrad.\nHeidi Hanso rääkis sellest Terevisioonis, vt järele.\n“Jerome K. Jerome raamatust “Kolm meest paadis”\nMäletan, kuidas ma kord Briti Muuseumi läksin, et lugeda midagi ühest kergemakujulisest haigusest, vist heinapalavikust, mida parasjagu põdesin. Sain raamatu ja vaatasin järele, mis mind huvitas; siis aga, ei tea isegi miks, pöörasin hajameelselt lehte ja hakkasin ajaviiteks teisi haigusi uurima. Ei mäleta, mis haigus see oli, millesse kõigepealt süvenesin – kindlasti mõni kohutav, laastav tõbi -, aga veel enne, kui olin pooled sümptomitest läbi vaadanud, sai mulle selgeks, et mul on see kindlalt olemas.\nMõnda aega istusin hirmust kangena; siis aga, täielikus masenduses, pöörasin jälle paar lehekülge. Jõudsin tüüfuseni, lugesin sümptomitest, sain teada, et mul on tüüfus, oli nähtavasti olnud juba mitu kuud, ilma et ise oleks teadnudki. Tundsin huvi, mis mul veel võib olla. Leidsin tantstõve, ja nagu olingi arvanud, kannatasin ka selle all. Minu juhtum hakkas mind huvitama, otsustasin sellesse igakülgselt süveneda ja alustasin tähestiku järjekorras otsast peale. Lugesin läbi malaaria ning sain teada, et põen seda ja et kriisiperiood algab umbes kahe nädala pärast. Neerupõletik oli mul õnneks ainult kergel kujul, nii et selle poolest võisin veel aastaid elada. Koolera oli mul ka, pealegi tõsiste komplikatsioonidega; ja difteeria näis mul kaasa sündinud olevat. Kohusetundlikult uurisin läbi kogu tähestiku ning ainus haigus, mida mul ilmselt ei olnud, oli põlvekedra paistetus.”\nmul ka hingetoru ärritus, juba on kurk karedaks köhitud, sisse hingan justkui külma õhku. Kuna olen igal kevadel õietolmuallergiaga kimpus, kuigi pigem silmapõletikuna, siis eeldan ka seekord, et on allergia, mis levinud sel aastal rohkem hingamisteedesse. Kuigi abikaasa tuli 10 päeva eest Saksamaalt ja ise olen kroonilise haigusega, siis ilmselt pole mulle testi ette nähtud, teised pereliikmed ju siiani puruterved.\nMinul täpsustamata äge bronhiit. Pikale vinduma jäänud. Sain antibiootikumid ja muud ka.