Millal mammogramm teha - Climax 2021\nMiks ja mida teha, kui igakuised perioodid edasi lükatakse - rikkumiste võimalikud põhjused ja nende kõrvaldamise viisid\nMenstruatsiooni viivitamine püelonefriidiga\nPaljude piimanäärme uuringute meetodite hulgas on kõige populaarsem mammograafia, mis põhineb diagnostilise meditsiini viimaste saavutuste, nagu ultraheli, MRI ja CT, kasutamisel.\nKuna röntgenkiirguse negatiivne mõju naise tervisele on vaieldamatu - üks mammograafia olulisemaid aspekte on saada võimalikult palju teavet piimanäärmete seisundi kohta, millel on kõige vähem keha kahjustusi.\nTegelikult on saadud teabe kvaliteet prioriteediks igasuguste uuringumeetodite jaoks ning see määrab aja, millal on parem teha mammograafiat, sest naissoost kehas toimuvad tsüklilised muutused mõjutavad kõiki reproduktiivsüsteemi elundeid, põhjustades väheseid muutusi rinnakude struktuuris.\nTsüklilised muutused piimanäärmes\nRegulaarsed muutused naise kehas tekivad optimaalsete tingimuste loomiseks rasestumise ja sellele järgneva arengu jaoks. Menstruaaltsükli jooksul toimuvate protsesside kogu kompleksi kaasneb märkimisväärne muutus hormonaalses taustas, mis stimuleerib või pärsib munasarjade ja endomeetriumi vastavate faaside arengut.\nMunasarjade aktiivsuse stimuleerimine toimub hüpofüüsi poolt toodetud hormoonide abil. Seega toodab hüpofüüsi kogu kuue tsükli jooksul 3 hormooni:\nFolliikuleid stimuleeriv hormoon. Tagab folliikuli kasvu ja küpsemise;\nLuteiniseeriv hormoon. Aktiveerib ovulatsiooni stimuleerivate suguhormoonide tootmise;\nProlaktiin. Stimuleerib raseduse ennetamisel piimanäärmete muutuste protsesse.\nKasvu ja küpsemise staadiumis toodab folliikuli intensiivselt östrogeene, mille suguhormoonid, mille kontsentratsioon järk-järgult suureneb, alustavad luteiniseeriva hormooni tootmist. Pärast ovulatsiooni, mis kestab 2-3 päeva, algab luteaalne või sekretoorne faas, mille käigus toimub aktiivne ettevalmistus viljastatud muna implanteerimiseks.\nSamal ajal põhjustab progesterooni ja prolaktiini taseme tõus alveoolide teket piimanäärmes. Kuid kuna hormoonide toime on üsna lühike (ainult umbes 2 nädalat), kaovad selle tsükli lõpuks tsükli lõpuks, et neil ei olnud aega täielikult moodustada.\nPõhitingimused kvaliteetse pildi saamiseks\nKõiki menstruatsioonitsükli ajal piimanäärmetes esinevaid füsioloogilisi muutusi võib jagada kaheks perioodiks:\nPuhkeaeg. Selle faasi kestus sõltub progesterooni ja prolaktiini tootmise intensiivsusest ning tundlikkusest konkreetse naise keha hormoonide suhtes. Reeglina ilmneb nende hormoonide taseme järsk langus 2–3 päeva enne menstruatsiooni algust ja lõpuks stabiliseerub menstruaaltsükli 3-5 päeva jooksul.\nMuutuste periood. Rinnakude muutused tekivad, nagu eespool mainitud, pärast ovulatsiooni algust, suurendades raskust tsükli 20-25 päevaga.\nSeega on piimanäärme seisund peamine kriteerium mammograafia tegemiseks.\nArvestades, et muutuste perioodi iseloomustavad mitte ainult kõvastumine, suuruse suurenemine ja rinnanäärme struktuuri muutused, vaid ka valu, sageli üsna väljendunud valu areng, on üsna keeruline rinna tihendamine, mis on vajalik pildistamiseks. Lisaks võib muutuste ajal mastopaatiale iseloomulike alveoolide või fibroidide suurenemine muuta diferentsiaaldiagnoosi raskeks.\nPraktikas saab rindade röntgen-, ultraheli- või magnetresonantstesti teha igal menstruatsioonitsükli päeval. Kuid kuna mammoloog on tulemuste lugemisel sunnitud tegema mõningaid parandusi, võib diagnoosi täpsus olla palju madalam kui kehtestatud eeskirjade kohaselt. Optimaalne aeg mammogrammi teostamiseks loetakse menstruaaltsükli 1. faasi, st 5 kuni 11 päeva pärast menstruatsiooni algust.\nRadiograafilise mammograafia kombinatsioon teiste diagnostiliste protseduuridega\nNagu kõik teisedki kiirgusdiagnostilised meetodid, põhjustab radiograafiline mammograafia mõningast kahju, suurendades vähktõve tekke riski mõne kümnendiku protsendi võrra pärast iga protseduuri. Võttes arvesse vajadust iga-aastase fluorograafia järele, mis on kaks korda kiirem kui mammograafia, võib rindkere piirkonna kumulatiivne kokkupuude põhjustada pikaajalisi negatiivseid tagajärgi.\nEriti suur risk vähktõve tekkeks noortel patsientidel, kuna kõik metaboolsed protsessid, mida nad esinevad suhteliselt suurel kiirusel ja isegi vähetähtsate mutageensete tegurite puhul, on pahaloomuliste kasvajate moodustumise protsent palju suurem kui patsientidel pärast 50 aastat.\nHoolimata asjaolust, et kiirgusega kokkupuute summa arvutatakse iga-aastase kokkupuute määra alusel, see tähendab, et võetakse arvesse üksikisikute käitumise üldarvu, võttes arvesse pidevalt kaasnevat taustkiirgust, ei ole soovitatav samaaegselt teha mammograafiat ja fluorograafiat. Menetluste vaheline intervall peab olema vähemalt 3 kuud.\nArvestades seda, peab arst kindlaks tegema, millal on võimalik diagnoosida ja millist tüüpi mammograafia on sobivam kasutada, võttes arvesse patsiendi vanust ja ajaloos kättesaadavate röntgeniprotseduuride arvu.\nSee on oluline! Mammograafia ja fluorograafia samaaegse kasutamise piirang ei kehti pahaloomulise kasvajaga diagnoositud naiste kohta. Sel juhul võimaldab põhjalik diagnoos määrata pahaloomulise protsessi leviku ulatuse, metastaaside olemasolu või puudumise. Ultraheli mammograafia viiakse läbi tavalise ultrahelina.\nVaatamata röntgen mammograafia ajal saadud väikese kiirguse annusele, ei peeta sobivaks uuringut alla 35-aastaste naiste kohta, kellel puuduvad erilised diagnoosimärgised. Vajaduse korral viiakse uurimine läbi ultraheli mammograafia abil, mille infosisu on mõnevõrra parem röntgenkiirte meetodi infosisu poolest, kuna noorte naiste piimanäärmed on tihedamalt struktureeritud.\nVanusevahemikku, kui teil on vaja mammogrammi teha, võib pidada 40 aastat. Sellest hetkest alates peaks piimanäärmete uurimine toimuma vähemalt 1 kord aastas, sõltumata enesediagnoosimise ja arsti poolt läbi viidud uuringute tulemustest. Vajadus iga-aastase uuringu järele, mis on tingitud pahaloomuliste kasvajate tekkimise kasvavast tõenäosusest, mille avastamine varases arengujärgus, mis tavaliselt ei ole uurimise ajal nähtav, suurendab oluliselt täieliku taastumise võimalusi.\nMastopaatia, mis on väga levinud haigus, mis esineb väga erinevates vanuserühmades. Kui alla 30-aastastele naistele ei soovitata piimanäärmete röntgenkiirte uurimist, võib mastopaatiat pidada mammograafia otseseks näidustuseks, sõltumata patsiendi vanusest. Samal ajal on menstruaaltsükli erinevatel perioodidel korduvalt vajalik piimanäärmete mammograafia.\nSee on tingitud vajadusest jälgida dünaamiliselt tihendite kuju, levimuse ja tõsiduse muutusi ning tuvastada pahaloomulise ülemineku fookuseid. Reeglina ei peegelda seeriakujutised mitte ainult loomuliku hormonaalse tausta mõju haiguse arengu intensiivsusele, vaid võimaldavad ka hinnata ravi efektiivsust.\nSõltuvalt mastopaatia vormist (kiud- või tsüstiline) viiakse mammograafia läbi röntgenkiirte või ultraheliga. Mõlemal juhul tehakse esmane diagnoos menstruatsioonitsükli 5-12 päeval röntgenkiirte abil. Kiudsed muutused pildil on määratletud kui piimanäärme näärmeosa väljendunud varjud, millel on homogeenne struktuur. Kui kiulist mastopaatiat iseloomustab ühe rinna kahjustus, täheldatakse tsüstilist moodustumist kõige sagedamini mõlemal rinnal.\nPärast esmast diagnoosimist teostatakse edasine vaatlus ultraheli abil. Tsüstilise mastopaatia korral on ultraheli mammograafia kõige informatiivsem, seega pärast kirurgilist ravi on vaja ainult ühte kontrollkujutist koos täiendava iga-aastase järelkontrolliga. Kiudne või segatud mastopaatia nõuab lisaks ultraheliuuringutele ka radiograafilist uuringut.\nKui arst otsustab röntgenkiirte mammograafia üle ultraheliuuringu tulemuste põhjal, haiguse regressiooni dünaamikat ja saadud kiirgust tervikuna, mis on tehtud eelnevalt läbi viidud diagnostiliste protseduuride tulemusena. Pahaloomuliste kasvajate tekke kahtluse korral võib röntgeni mammograafiat teha nii palju kordi kui vaja, arsti seisukohast. Sellisel juhul peetakse ioniseeriva kiirgusega kehale tekitatud kahju sekundaarseks.\nTõenäosus isegi väikeste kasvajate avastamiseks rinnakoes suurendab oluliselt eduka ravi võimalusi. Lisaks on mammograafia praktiliselt ainus diagnostiline protseduur piimakanalites esineva ductal kartsinoomi avastamiseks. Reeglina võib tuumori avastamise ajal kirurgiliselt eemaldada. Mammograafia (rinnakompressioon) omadused võivad oluliselt vähendada keha röntgenikiirgust.\nÜks diagnoosi negatiivseid aspekte on üsna kõrge valepositiivsete tulemuste protsent, mis tekib mammograafia ajastuse mittetäitmisel. Mõnikord on diagnoosi selgitamiseks vaja täiendavat ultraheli, korduvat mammograafiat või biopsiat.\nEriti suur tõenäosus saada valeandmeid, mis viib ülediagnoosini, menstruaaltsükli viimases faasis, samuti menopausi perioodil. 30% juhtudest ei ole pahaloomuliste kasvajate olemasolu pärast täiendavate uuringute seeriat kinnitatud ja tulemused on head. Mammograafia eeskirjade järgimine, võttes arvesse menstruaaltsükli ajastust, vähendab ülediagnoosi protsenti ja väldib edasisi ebameeldivaid protseduure.\nEelmine Artikkel Iga kuu pärast kontseptsiooni - põhjused\nJärgmine Artikkel Oluline on teada progesterooni normaalsest kiirusest luteaalfaasis\nIgakuine aklimatiseerumise ajal\nMiks pärast jesi tühistamist hilinenud menstruatsioon\nKuidas ravim Longidase viljatusega\nMilline tsüklite vaheline tsükkel on normiks?\nKuidas on verejooks menstruatsioonist erinev?\nKuidas stimuleerida ovulatsiooni klostilbegitiga


Juuni algus tõi uudise toredast sümbioosist: Eesti Rukki Selts nimetas oma Rukkiräägu kultuuriauhinna laureaadiks rahvatantsujuht Maie Orava. On ju mõlemad – nii rukkileib kui rahvatants – nähtused, mis ulatuvad otsapidi sügavasse Eesti kultuuri- ja ajalukku.\nRahvatants pole tegevus, mis tulu toob. Pigem on nii tantsimise kui pidudega seotud suur hulk kulusid. Kui tantsijad ise on nõus panustama ning seda teeb ka vald, siis ilus traditsioon jätkubki. Täpselt sama kehtib rukki kohta.\n1. Rukkiselts tunnustas tantsujuht Maie Oravat\n3. Kolm tuhat tantsumeest panevad Rakvere vappuma


Kass norskab: kas see on tavapärane või peaks tema tervise pärast muret tundma? - Lemmikloom\nInimesed võivad norskamisega teisi häirida ja une ära ajada, aga seda suudavad ka kassid. Ka nemad võivad vahel päris kõva häälega norsata. Paljudel juhtudel pole selles midagi veidrat, aga kui kass nohiseb kõvasti ka ärkvel olles, peaksid ta arsti juurde viima.\nNorskamine tekib, kui kassi keha on magades lõdvestunud asendis. Kui ülemiste hingamisteede koed on lõdvestunud, siis hingates need vibreerivad. Kostuvat heli nimetataksegi norskamiseks. Sarnaselt inimestele võib ka kasside puhul väljendada norskamine mõningaid tervisehädasid.\nKui kass ei norska väga tugevalt, pole muretsemiseks põhjust. Kassidel on, nagu inimestelgi, REM unefaas, mille ajal liiguvad silmad. Kasside puhul väljendub see näolihaste ja vurrude liikumisega, aga ka norskamisega. Seetõttu on mõningane norskamine üldjuhul normaalne. Norskamist esineb rohkem ülekaaluliste kasside seas, aga ka lameda näokujuga tõukassidel, sest nende hingamisteed on lühemad ja pehme suulagi pisut teistsuguse ehitusega. Norskamist võib esile kutsuda ka mingi teatud magamisasend.\nMillal peaks norskamisele tähelepanu pöörama?\nNorskamisele peaks suuremat tähelepanu pöörama, kui kass teeb seda ka ärkvel olles, see võib viidata mõnele terviseprobleemile, mis nõuab arsti tähelepanu. Kui kassil esinevad magades või ärkvel olles alljärgnevad sümptomid, tasub pöörduda veterinaararsti poole:\nkass norskab, sest tema ninast eritub tatti, mille on põhjustanud ülemiste hingamisteede nakkus;\nkass on loid, tal pole söögiisu;\nkass hingab lahtise suuga, mis on sarnane koertele, ent mitte kassidele;\nkass hingeldab kiirest kael välja sirutatult.\nArmas VIDEO | Unine hommik? Kassipoeg ei ole valmis suurele unele alla vanduma ja proovib sellest hoolimata vapralt püsti püsida 11.01.2019\nKas su kass peab tihti üksi olema? Loe, millised märgid näitavad, et ta tunneb end üksikuna 17.08.2018\nMis põhjustab tavapäratut norskamist?\nKuna tavaliselt ei tähenda kassi norskamine, et midagi oleks valesti, siis õpid kiiresti vahet tegema, kui kass norskab tavapäratult. Sellisel puhul tuleks minna loomaarsti juurde.\nTavapäratut norskamist võib põhjustada:\npolüüp või kasvaja hingamisteedes või kurgu- ja näopiirkonnas olenemata sellest, kas see on healoomuline või mitte;\nastma, mis põhjustab kopsukudede paistetust ja mille on põhjustanud parasiidid, allergiad, südamehaigus või ülekaal;\nraske hamba- või parodontaalhaigus;\nKui kassi norskamine tundub kuidagigi tavapärasest erinev, siis tasub esimesel võimalusel loomaarsti juurde minna. Tee seda ka siis, kui kass ühel päeval äkitselt norskama hakkab, kuid ei ole seda varem teinud. Olukord võib olla tõsine, aga ei pruugi, norskamist põhjustavad erinevad haigused.


NOVGORODI TEATER MALINOVGOROD\nKus elab tuul\nAutor ja lavastaja: Nadežda Aleksejeva\nLava- ja videokunstnik: Igor Semonov\nValguskujundaja: Larisa Dedukh\nMängivad: Kristina Maševskaja, Oleg Zverev, Aleksei Koršunov\nAbistavates rollides: Anastasia Aleksejeva, Jelena Fedotova, Aleksei Timofejev\nPilet: eelmüügis Piletilevis, NUKU kassas ja kohapeal 9 EUR\nTuul on suur rändaja. Ta aitab rõõmuga laevu merel ja keerutab tolmu ka kõige kaugematel teedel. Ta paneb hõbekellad helisema ja paljud jutud, mille tuul kaugetelt maadelt kaasa toob, saavad tõeks. Aga kus tuul elab? Asume koos rännakule, et ta kodu leida.\nSee sõnatu lavastus on suurepärane näide sellest, et kunst ei vaja keelt. Teater Mali etendus tõestab selgelt, et sõnad ja vestlused võivad olla sama ebavajalikud kui kallid aksessuaarid. „Kus elab tuul“ tuletab meile meelde, et kunst ja ilu võivad sündida kõige lihtsamatest asjadest, näiteks plastikust.\nSee on üllatavalt lihtne ja selge lugu väikelastele, mis muudab tuule elavaks tegelaseks. Hiiglaslikud kiled tekitavad laval lausa tuulepuhanguid. Ühel hetkel puhub üle väikeste vaatajate kerge tuuleke, järgmisel aga merevett pritsiv tormi-iil. Lühikesed lookesed tuiskavad järjestikku mööda nagu tuulest viidud: näeme lugusid jaanimardika kinni püüdnud mehest, lehviva salliga vaprast poisist ja magava tüdruku värvilistest unenägudest.\nLavastuse peategelane on ilmastikunähtus – teedelt ja muinasjuttudest tuttav tuul. Olles laval küll nähtamatu, peegeldub ta kujutlusvõime jõul vastu vaatajate nägudelt. See sõnadeta lugu tuule mõtte otsimisest on ehk pigem üks kaunis ja värvikas seiklus kui lihtsalt teatrietendus.\n1990.aastal asutatud Novgorodi laste- ja noorsooteatrit Mali juhib kunstiline juht Nadežda Aleksejeva. Teater on rahvusvahelise laste- ja noorteteatrite ühenduse ASSITEJ ning IETM-i liige ja osaleb aktiivselt Vene teatriliidu projektides. Mali on külastanud teatrifestivale Jaapanis, Lõuna-Koreas, Norras, Austrias, Šveitsis, Türgis, Prantsusmaal, Hispaanias, Lätis, Leedus, Eestis, Ungaris, Poolas ja mujal, samuti osalenud festivalidel Moskvas ja Peterburis. 1992. aastal pani Mali aluse rahvusvahelisele teatrifestivalile Kingfestival, mis keskendub mütoloogiale teatrivaldkonnas ning on võõrustanud enam kui 150 teatrit üle maailma. Tänapäeval on Mali dünaamiliselt arenev teater, milles ruumi eksperimenteerimisele, muutustele ja uuenduslikele vormidele. Teater ei karda nihutada žanripiire ja toob lavale nii draama- kui ka liikumis- ja objektiteatrilavastusi.


Uus pruut ja mõned teised veel – Kõrtsiblogi\nby Lauri 16/01/201418:55 25/02/2021\nMöku õllelist on niikuinii pidevas pöörlemises, aga mõnikord satub nii palju põnevat ühele päevale, et tasub lähemalt vaadata.\nTäna on oodata alljärgnevat:\n1. Axe Edge (Buxton Brewery). Axe Edge, nagu nimest aimata, on tugeva maitsega Briti IPA. IPA stiilist meil riiulitel puudust pole, aga me ei saanud sellest loobuda, kuna Buxtoni härrased on kasutanud Amarillo, Citra ja Nelson Sauvin humalaid, millest kaks viimast on meie absoluutsed lemmikud ja eriti tihti ühes pudelis kokku ei saa.\nKui hästi otsid, leiad maitsest pisut mandariini, ananassi ja igasugu troopikat 🙂\n2. Red Rocker (Cromarty Brewing Co.). Šotlaste tehtud USA ja Uus-Meremaa humalatega rukki-ale. Põnev punane, ja maheda humalaga. Võime sellele võrdlemisi kerge südamega easy drinking sildi külge riputada. Hea balanss kõige vahel.\n3. Rogue Wave (Cromarty Brewing Co.). Samade Šotlaste kummardus USA õllepruulimise traditsioonidele. Humalatest – loomulikult ameeriklased. Sierra Nevada oligi meil seni ainus Ameerika vaimust kantud õlu. Nüüd on neil kahekesi lõbusam.\n4. O’Hara Lean Follain (Carlow Brewing Company). Vastupidiselt populaarsele arvamusele oskavad iirlased teha ka palju paremaid stoute kui Guinness. Maitses tavalised kahtlusalused – šokolaad, kerge kohvi ja vanilje. Mõnusa päevaitunud vahuga, aga mitte üle vindi raskeks aetud.\nJa aukülalisena täna esmakordselt Möku kraanis…\n5. Uus Pruut Tantsima (Raba Pruulikoda). Kodumaine suurepärane amber ale, aga täpsemalt otsustage ise.\nEnne maitsmiseni jõudmist saavad aga Raba Pruulikoja tüübid juba maksimumpunktid kahes kategoorias. Esiteks kiire müügivalmiduseni jõudmine. Teiseks see, et google’i otsing Uus Pruut Tantsima annab esimeseks vasteks nende õlle ülevaate ja alles teisena pulmad.ee.\nMeile jõuab uus pruut loodetavasti kohale täna kella 22 paiku.\nHea töö, mehed 😉


Fit Riidest Tossud\nOle esimene, kes seda toodet hindab SKU: 99-1000195566\nIdeaalne jalanõu igapäevaseks jalutuskäiguks, tööle sõitmiseks, karvase sõbraga jalutamiseks või ostlemiseks - need mugavad Walkmaxx Fit tossud võivad teiega kaasa minna igale poole. Ümar Walkmaxx tald julgustab teie lihaseid aktiivsemaks tegevuseks, samal ajal hoolitseb elastne ja mugav sisetald teie jalgade eest. Saadaval pistaatsia- või roosas värvitoonis.\nRõõmustage oma jalgu Walkmaxx kaunite tossudega\nKaasaegne, moekas ja pakub silmailu - tutvuge Walkmaxx Fit riidest tossudega, ideaalne lisa igale moeteadlikule daamile. Eriti pehmetest ja hingavatest materjalidest valmistatud tossud on parim valik, kui peate jalatsites veetma terve päeva ja soovits siiski šikk välja näha.\nMugavus on peamine\nNeid jalatseid kujundades oli meile esmatähtis mugavus. Mudel on mõeldud igapäevaseks kandmiseks, nii et pidime veenduma, et need on tõesti mugavad ja hingavad. Selle saavutamiseks on sellesse mudelisse kaasatud kõige viimased uuendused jalgade mugavuse ja heaolu tagamiseks.\nFit tossudel on kummist tallamaterjal EVA, mida kasutatakse kõige paremate spordijalatsite tootmisel, kuna see neelab suurepäraselt lööke jalgadele.\nMudelil on lai tallakonstruktsioon, mis võimaldab maksimaalset mugavust kõndimisel ning tagab optimaalse ohutuse ja stabiilsuse kõikidel pindadel.\nLisaks materjalide ehitusele ja valikule, pöörasime erilist tähelepanu tossu kujundusele. Sportliku ja elegantse täiuslik kombinatsioon tagab, et saate neid tosse kanda ka stiilsema riietusega. Tekstuurse kangaga pealmine materjal annab tossudele kevadsuvise ilme ja tunde.\nÜmar tald, Walkmaxx jalatsite parim omadus\nWalkmaxx Fit riidest tossud näevad head välja ja annavad ka lisaväärtust - suurema lihaste aktiveerimise. Ümardatud tallal, mis on iga Walkmaxx jalatis põhiosa, on mitmeid eeliseid, mis parandavad heaolu:\nümardatud tald aitab suurendada lihaste aktiivsust, muutes enesetunde paremaks ja tõstab toonust\nümardatud tald aitab jaotada kehakaalu ühtlasemalt, vähendades survet liigestele\nparem surve jaotumine tagab parema löökide neeldumise ja aitab parandada rühti\nümardatud tald aitab vältida mõningaid jalgadega seotud probleeme, nagu näiteks turseid ja sellega seotud valu\nÜmardatud tald on valmistatud Saksamaal, et tagada kergem samm, veelgi enam, ümardatud tald tekitab tunde, nagu kõnniksite paljajalu liivas. Kerge materjal muudab sammu kergeks, aidates püsida aktiivsena.\nUus ja täiustatud Black Fit jalats\nFit jalatsid on populaarsed ja hinnatud meie klientide seas tänu nende suurepärastele omadustele - nad on hingavad, mitmekülgsed, võimaldades nende kandmist igas situatsioonis ja tegevuses, on kergekaalulised ja mugavad, pakuvad õiget jala asendit ja hoiavad pahkluu kindlalt paigal, lisaks tugevdatud kannaosa.\nLoe lisaks Fit sarja jalatsite eeliste kohta\nÜmar tald aitab suurendada lihaste aktiivsust, muutes enesetunde paremaks ja reipamaks.\nÜhtlaselt jaotunud kehakaal\nÜhtlaselt jaotunud kehakaal võib parandada rühti, leevendades survet liigestele.\nTunne nagu kõnniks paljajalu\nPaljajalu kõndimine annab kõige tervislikuma ja mugavama sammu.\nKerge kaal tagab kerge sammu võimaldades kandjal jääda aktiivseks ja tegutseda jalagadel pikemat aega.\nLiiguta kursoritKliki pildil detailse info nägemiseks.\nSaadaval suurustes ja värvides:\nVärvid: pistaatsia & roosa\nPealiskate: kaetud lõuend -> puuvill\nVahetald: vormitud EVA\nAlumine tald: kumm\nmäluvaht, Mesh, molded EVA\ncanvas pistachio, tumeroosa


Välisministeeriumi asekantsler: Soome valmistab ette töörände lubamist ka laevadega - Delfi\nVälisministeeriumi asekantsler: Soome valmistab ette töörände lubamist ka laevadega\nSoome ametnikud valmistavad ette otsust lubada tööle sõita ka laevadega, ütles Eesti välisministeeriumi asekantsler Märt Volmer.\nVolmer rääkis ERRi portaali vahendusel "Aktuaalsele kaamerale", et Soome põhjendab ainult lennukiga töörände lubamist oma kriisist väljumise strateegia järgimisega, mille esimene samm on lennuliikluse avamine, millele järgneb muu transport nagu näiteks laevad.\nAsekantsleri sõnul väidab Soome, et seni valmistatakse sadamaid ette töökoormuse kasvuks.\n"Eks need olidki meie sõnumid, et need Soome põhjendused ei ole enam väga pädevad, sest me oleme juba selle probleemi algusest peale töötanud sadamate, laevafirmadega selleks, et ei oleks ühtegi probleemi. Juba mitu kuud ükski inimene ei saa laeva peale, kellel ei ole negatiivset testi ette näidata," sõnas Volmer.\nSoome valitsus teeb uue otsuse järgmisel nädalal. "On hea, et see on piisavalt enne jaanipäeva ja nii palju me töögrupi liikmete jutu põhjal saame aru, et nad igal juhul valmistavad ette seda otsust, et tööränne avada ka laevadega. Kas ettevalmistus viib otsuseni ja kas valitsus selle otsuse ka lõpuks vastu võtab, seda kinnitada ei saa," ütles Volmer.\nEesti pole saanud vastust küsimusele, millise nakatumise numbri juures avatakse tööränne. Turismi puhul on see 25 nakatunut 100 000 inimese kohta viimase kahe nädala jooksul.


Videosild Tallinn-Moskva teemal "Molotov-Ribbentropi pakt: müüdid ja faktid"\n04:37 13. Juuli 2020\n17:43 21.08.2018 (Uuendatud 18:22 21.08.2018) lühendatud link\nTALLINN, 21. august — Sputnik. 23. augustil 2018 möödub 79. aastat NSV Liidu ja Saksamaa vahelise mittekallaletungilepingu allkirjastamisest, mida tuntakse rohkem Molotov-Ribbentropi paktina. Leping allkirjastati Moskvas 23. augustil 1939.\nSputnik Eesti pressikeskuses toimub videosild Tallinn-Moskva, kus ajaloolased ja politoloogid arutlevad pakti allkirjastamisega seotud sündmuste tähtsust ja tagajärgi.\nVene Föderatsiooni erakorraline ja täievoliline suursaadik Eesti Vabariigis Aleksandr Petrov;\npolitoloog, Balti riikide ajaloo uurija Vladimir Iljaševitš.\nsõjaajaloolane, kirjanik Aleksandr Bondarenko;\najalooteaduste kandidaat, Venemaa riikliku humanitaarülikooli dotsent Vadim Truhhatšov.\nMittekallaletungilepingu kohaselt kohustusid Nõukogude Liit ja Saksamaa "hoiduda igasugusest vägivallast, agressiivsest tegevusest ja rünnakutest üksteise suhtes nii eraldi kui ka koos liitlastega".\nSamaaegselt lepinguga kirjutasid pooled alla ka selle salajasele lisaprotokollile, mis määratles poolte mõjusfäärid "territoriaalsete ja poliitiliste ümberkorralduste puhul". Protokolli olemasolu varjati Nõukogude Liidus 1989. aastani.\nPaktile poliitilise ja õigusliku hinnangu andmise erikomisjon esitas NSV Liidu rahvasaadikute kongressile tõendid selle dokumendi olemasolu kohta. Kongress määras 24. detsembri 1989. a. dekreediga salajase protokolli hukka, rõhutades, et see dokument koos teiste Nõukogude-Saksamaa kokkulepetega "kaotas oma kehtivuse Saksamaa kallaletungi hetkel NSV Liidule, st 22. juunil 1941".\nAjaloolased ja poliitikud vaidlevad tänaseni, kas see dokument aitas otseselt sõja puhkemisele kaasa või aitas selle algust edasi lükata. Pakt määras suurel määral lätlaste, eestlaste, leedulaste ja lääne-ukrainlaste, valgevenelaste ja moldaavlaste saatuse.\nVaatamata Nõukogude Liidu kokkuvarisemise poolt tekitatud korrektiive nende rahvaste saatuses, määrab Molotov-Ribbentropi pakt veel tänapäevalgi paljusid Euroopa poliitilisi olusid.\nSalakokkuleppe tagajärgi tuntakse tänase päevani, mis mürgitavad Venemaa ja Stalini-Hitleri protokolli mõjutatud rahvaste suhteid. Balti riikides peetakse neid sündmusi Läti, Leedu ja Eesti "annekteerimise" ning järgnenud repressioonide sissejuhatuseks.\nEestis nimetatakse kannatanuid "kommunismi ohvriteks." Selle põhjal tehakse kaugeleulatuvaid järeldusi suhetes tänapäeva Venemaaga ja etniliste venelaste staatuses Balti riikides, keda loetakse "okupantideks" või "kolonistideks".\nKommunismiohvrite memoriaali avamisele on kutsutud enam kui 500 represseeritut >>\nEesti vabariigi justiitsministeeriumi algatusel avatakse Tallinnas 23. augustil kommunismiohvrite mälestusmärk "Teekond". Samal päeval toimub konverents "Euroopa mälu ja kommunistlike režiimide kuriteod: teostamata utoopia miljonid ohvrid".\nMõlemad sündmused on ajastatud Nõukogude Liidu ja Saksamaa vahelise mittekallaletungilepingu sõlmimise päevale.\nOma osalemissoovist üritusel palume teatada enne 23. augusti kella 10.00 e-maili aadressile, lisades oma nime, perekonnanime, väljaande ja ametikoha. Ürituse töökeel – vene.\nvideosild, Molotov-Ribbentropi pakt, Teine maailmasõda, Jossif Stalin, Moskva, Saksamaa, Eesti, Balti riigid, Venemaa, Tallinn


Eesti suusaorienteerumise koondis alustab laupäeval võistlemist EM-il Bulgaarias - Delfi Sport\nEesti suusaorienteerumise koondis alustab laupäeval võistlemist EM-il Bulgaarias\n2020. aasta EM-i sprinditeate pronksmedalistid – Mattis Jaama ja Daisy Kudre.\nEesti suusaorienteerujate paremik astub laupäeval võistlustulle Euroopa meistrivõistlustel Bulgaaria lõunaosas, Rodope mägedes asuva Chepelare linnakese lähistel.\nTegemist on koondise esimese rahvusvahelise tiitlivõistlusega pärast mullust Käärikul toimunud MM-i, mis oli eestlastele läbi aegade edukaim – Daisy Kudre võitis individuaalselt kaks kulda ja hõbeda ning koos Mattis Jaamaga pronksi sprinditeates.\nEesti koondise ridades võistlevad Bulgaarias Daisy Kudre, Doris Kudre, Mari Linnus, Epp Paalberg, Kevin Hallop, Mattis Jaama, Sander Pritsik, Andres Rõõm ja Rimmo Rõõm. Koondise treener-esindaja on esimest hooaega rootslane Mattias Johansson. EM-i programmis on viis võistlusala: alustatakse sprindiga laupäeval, 22. jaanuaril, pühapäeval on kavas sprinditeade, esmaspäeval lühirada, kolmapäeval tavarada ja neljapäeval teatesõidud. Eelmisel EM-il kaks aastat tagasi Venemaal võitis Daisy Kudre pronksi lühirajal ja koos Mattis Jaamaga ka sprinditeates.\nVõistlusmaastikud asuvad 1500-1800 m kõrgusel merepinnast ja rajad saavad olema mägised.\n“Minu ülesandeks Bulgaarias on keskenduda enesekindlale ja täpsele kaardilugemisele, säilitada rahu ja hea tuju igas võistlusolukorras ning füüsiliselt pingutada nii kuis jaksa," rääkis Daisy Kudre. "Ees ootavad viis võistlust, mis on kõik mulle võrdselt tähtsad, samas tunnen, et võistluseelset pinget on vähem kui möödunud aastatel. Minu eesmärgiks sel hooajal on võita vähemalt üks tiitlivõistluste (EM- või MM-) medal, aga tulemustest rohkem soovin teha palju selliseid sooritusi, mis tooksid hea emotsiooni.”\n“Ootan EM-ilt eelkõige põnevat võistlusnädalat," lisas Paalberg. "Keskendun endale seatud eesmärkidele ning soovin teha kontrollitud, kiired ja stabiilsed sooritused. Usun, et oleme kogu tiimina tugevamad kui kunagi varem.”\n“Võistlusnädal tuleb pikk ja raske, aga eesmärk on anda endast maksimum igal võistluspäeval," jätkas Doris Kudre. "See tähendab, et tuleb keskenduda korraga ühele distantsile ja anda seal endast kõik. Loodan, et mu füüsiline vorm on tõusuteel, aga igal juhul on oluline olla kaardilugemises keskendunud ja tehniliselt väga hea.”\n“Peamiseks eesmärgiks olen sel hooajal võtnud küll märtsikuise MMi Soomes, kuid EM Bulgaarias on samuti oluline. Ettevalmistus pole kulgenud täitsa plaanipäraselt, kuid suures plaanis sellegipoolest hästi," avaldas Jaama. "Keskmäestiku tingimustes saavad võistlused mulle füüsiliselt keskmisest veidi raskemad olema, kuid olen selleks valmis. Ma pole seadnud endale otseselt finišiprotokolliga seotud eesmärke, kuid lõppu jõudes tahan olla rahul eelkõige oma tehnilise sooritusega ja samas tunda, et jätsin endast kõik rajale. Loodan, et saan pärast EMi öelda, et minu hooaja senine parim sooritus oli viimase nädala jooksul.”


Lahendus algab suhtlusest - Viimsi Teataja toob sinuni Viimsi uudised\nAvaleht Uncategorized Lahendus algab suhtlusest\nRamal. Foto: Hans Kristian Õis\nLahendus algab suhtlusest\nHAUKUV KOER: Probleemide tekkimise korral tuleb esmalt pöörduda alati ikkagi loomaomaniku poole.\nValla järelevalveosakonn poole pöördutakse tihti kaebustega naabri koera häiriva haukumise pärast. Aga mida siis võtta ette, kui naabri koera haukumine on nii häiriv, et hakkab segama igapäevast elu?\nLoomaomanike kohustused suhetes kaaskodanikega ja avalikus kohas viibimisega on sätestatud Viimsi valla lemmiklooma pidamise eeskirjas. Eeskirja kohaselt on looma poolt kaaskodanike või teiste loomade häirimine või ohustamine või neile kahju tekitamine keelatud. Eeskirja nõuete täitmise üle teostavad järelevalvet kohaliku omavalitsuse järelevalveametnikud või politsei. Eeskirja rikkumise eest on ette nähtud väärteovastutus juhul, kui rikkumine põhjustas varalise kahju või inimesele tervisekahjustuse. Eeskirja rikkumise eest on võimalik määrata rahatrahv kuni 800 eurot. Eeskiri on kättesaadav kodulehel ja õigusaktide andmebaasis www.riigiteataja.ee.\nIga rikkumine väärteovastutust kaasa ei too, sh koera haukumine ja ulgumine, kui see just ei põhjusta tervisekahjustust või isikule varalist kahju (see tuleb kannatanul tõendada). Küll aga ei tähenda väärteokaristuse kohaldamise võimatus, et probleemiga tegelema ei peaks. Eeskirja täitmise üle tuleb järelevalvet teostada ja vajadusel loomapidajale nõudeid selgitada. Ei ole välistatud, et probleemi aitab lahendada lihtne vestlus ja tähelepanu juhtimine erinevate inimeste erinevale stressitaluvusele.\nHäirimiseks saab lugeda sellist looma käitumist, mis takistab kaasinimeste igapäevaseid käitumisharjumusi. Teatavas mõistlikus ulatuses lasub naabritel koera haukumise, ulgumise ja niutsumise suhtes talumiskohustus, sest koerale on ulgumine, haukumine ning niutsumine tavapärane. Kuna loomade pidamisega kaasnevad probleemid naabritega sageli just kortermajades, siis on olulised ka korteriomandi kasutamist puudutavad sätted. Korteriomanike kohustused on sätestatud korteriomandi- ja korteriühistuseaduses, mille sätete kohaselt on korteriomanikud kohustatud hoidma korteriomandi eriosa korras ning seda ja kaasomandi eset kasutades hoiduma tegevusest, mille toime teistele korteriomanikele ületab omandi tavakasutusest tekkivad mõjud, ning taluma mõjusid, mis jäävad eelnimetatu piiridesse.\nAsjaõigusseaduse § 143 järgi ei ole kinnisasja omanikul õigust keelata gaasi, suitsu, auru, lõhna, tahma, soojuse, müra, põrutuste ja muude seesuguste teiselt kinnisasjalt tulevate mõjutuste levimist oma kinnisasjale, kui see ei kahjusta oluliselt tema kinnisasja kasutamist ega ole vastuolus keskkonnakaitse nõuetega. Selliste mõjude alla kuulub ka koera haukumine. Küll aga ei pea naabrid taluma mitmeid tunde kestvat haukumist, mis võib hakata segama igapäevaelu. Seega juhul, kui haukumine toimub lühikest aega (nt 1 tund), siis ei saa seda lugeda igapäevaseid käitumisharjumusi takistavaks tegevuseks ning tegemist ei ole lemmiklooma pidamise eeskirja rikkumisega. Ka ei saa lugeda häirivaks, kui koer haugub näiteks aia taga või trepikojas liikumise või lärmamise peale.\nProbleemide tekkimise korral tuleb esmalt pöörduda alati ikkagi loomaomaniku poole ning proovida probleemi lahendada omavahelise mõistliku suhtlemise käigus. Kui aga vestlustest loomaomanikuga abi ei ole ning koera käitumine on ülemäära häiriv, siis tuleks esitada järelevalveosakonnale või politseile kaebus ning viidata eeskirja rikkumisele. Kuigi väärteovastutust üldiselt häirivale haukumisele ei järgne, võib abi olla ka sellest, kui isikule selgitatakse kehtivaid reegleid ametniku poolt.\nKui probleem esineb kortermajas, siis võib olla abi ka tsiviilõiguslike õiguskaitsevahendite kohaldamisest. Kui koer elab korteris ja tema pidamine ületab korteri tavakasutamisega tekkivat mõju (selline mõju võib ilmneda, kui koer nt mitmeid tunde päevas haugub, ulub või niutsub või teeb seda järjepidevalt öisel ajal), siis on õigus rakendada ka korteriomandi- ja korteriühistuseaduses lubatud meetmeid (äärmuslikuma ja korduva juhtumi korral nt võõrandamise kohustus). Omanik võiks ehk abi saada toidupallist, mis aitab peletada igavust ja annab loomale pikemaks ajaks tegevust ka üksi olles. Peamine on siiski, et koera võttes mõtleks inimene läbi oma senine eluviis ja harjumused, et selle kõrvalt jääks piisavalt aega loomaga vajalikul määral tegelemiseks.\nKoera häiriva haukumise ja ulgumise korral võib olla tegemist ka avaliku korra rikkumisega või müranormide rikkumisega. Korrakaitseseaduses on kehtestatud öörahu kellaajad ja keeld tekitada müra, mis ületab sotsiaalministri määrusega kehtestatud normtasemeid. Müra normtasemed on kehtestatud sotsiaalministri määruses „müra normtasemed elu- ja puhkealal, elamutes ning ühiskasutusega hoonetes ja mürataseme mõõtmise meetodid“. Ka on majandus- ja taristuministri määruse “Eluruumidele esitatavad nõuded” § 4 lg 6 märgitud, et müra eluruumis ei tohi ületada päeval 40 ja öösel 30 detsibelli.\nKuidas siis käituda häiringu korral?\nKõigepealt vestelge naabriga rahulikult ja viisakalt võimaliku müraprobleemi üle. Vahel ei ole inimesed enda põhjustatud probleemist teadlikud. Ähvardav käitumine ei aita probleemi lahendada ja võib olukorra tihti halvemaks teha. Selgitage naabrile, et müra häirib teid ja teie perekonda.\nKui naabriga arutades konsensusele ei jõua ja kui probleem jätkub, võtke ühendust kohaliku omavalitsuse järelevalveametnikuga.\nKui olete esitanud avalduse häirimise kohta, selgitab teie taotlust menetlev ametnik teile järgitavat korda. Teile saadetakse kiri koos häiringulehega, millele peate kirja panema edasised vahejuhtumid. Kirjutage sündmused hoolikalt üles nende toimumise ajal, mitte hiljem, ja püüdke mitte liialdada.\nKiri palvega müra vähendada saadetakse ka isikule, kelle kohta te kaebuse esitasite. See annab nimetatud isikule võimaluse oma tegevus üle vaadata ja võib viia häiringu vähendamiseni.\nJuhtumiga tegelev ametnik jätab teie menetluse avatuks 30 päevaks. Kui te pole ametnikuga selle aja jooksul ühendust võtnud, siis menetlus lõpetatakse.\nAmetnik võib teiega kokku leppida kontrollkülaskäigu nii, et on ise müra tunnistajaks. Samuti võib ta teie koju paigaldada müra jälgivaid seadmeid, et mürarikkaid sündmusi salvestada.\nKui pärast müra kuulmist on ametnik veendunud, et tegu on häiringuga, tehakse müra eest vastutavale isikule ettekirjutus. Sunniraha ülemmäär on 9600 eurot.\nMüra korral saate häirimise lõpetamise nõudega pöörduda ka kohtu poole.\nEelmine artikkelPüsime terved, treenime üksi!\nJärgmine artikkelVaruda ja tarbida tuleb aruga


Vello Puujalg: erinevus redaktsioonide vahel – Vikipeedia\nVello Puujalg: erinevus redaktsioonide vahel\nVello Puujalg (muuda)\nRedaktsioon: 6. oktoober 2016, kell 14:40\nEemaldatud 289 baiti , 5 aasta eest\nRedaktsioon: 6. veebruar 2014, kell 23:37 (redigeeri)\n(→Tööd mis hoitakse muuseumites)\nRedaktsioon: 6. oktoober 2016, kell 14:40 (redigeeri) (eemalda)\n[[Pilt:Vello Puujalg.jpg|pisi|Vello Puujalg]]\n'''Vello Puujalg''' ([[6. märts]] [] [[Kuressaare]] – [[7. aprill]] [] [[Rakvere]]) oli eesti kunstnikharrastuskunstnik.\nMaetud [[Kudjape kalmistu]]le (Kaarma vallas, Saare Maakonnas).\nVello Puujalg õppis kunsti kujutava kunsti kaugõppe kursusel [[Tartu kunstimuuseum]]i juures, [[Lembit Saarts]]i, [[Silvia Jõgever]]i ja [[Indrek Hirv]]e juures. Rakveres sai temast rühmituse [[R-Kunst]] üks loojaid ja organiseerijaid organiseerijaid. R-Kunsti käivitamisega julgustas ta kõiki teisigi kohalikke kunstnikke enam loomingule pühenduma. Koos [[Anne Kokkov]]igaKokkoviga korraldasid nad Kaurikoolis kunstiklassi tööd, mille kaugemaks eesmärgiks oli Rakvere laste kunstikooli loomine. Osales kõikidel rühmituse R-Kunsti näitustel – [] jõulunäitus, 1995 naistepäeva- näitusnaistepäevanäitus ja kevadnäitus Rakvere teatris.
▼\nVello Puujalg suri 1995. aastal ning on maetud [[Kudjape kalmistu]]le.\n== Kunstiline elulugu ==\nKunsti õppis Tartus (kujutava kunsti kaugõppe kursusel [[Tartu kunstimuuseum]]i juures) , [[Lembit Saarts]]i, [[Silvia Jõgever]]i ja [[Indrek Hirv]]e juures.\n'''Kuressaares'''
\n[[Personaalnäitus]]edTema meelisteemaks oli linnakeskkond. Ta töötas eri materjalides ja tehnikates. Elu lõpuperioodil valdavaks õlimaal. Tema töid on eksponeeritud Lätis, Venemaal ja Saksamaal.
Personaalnäitused Kuressaares [] ja [], [[isikunäitus]] [] Rakveres. Kolmel aastal – 1984, [] ja [] – sai ta oma tööde eest Kuressaare linna preemia. Osales Saaremaa Loominguliste Noorte Organisatsiooni ja [[Saaremaa Kunstiklubi]] (alates []) töös.
\n▲Rakveres sai temast rühmituse [[R-Kunst]] üks loojaid ja organiseerijaid organiseerijaid. R-Kunsti käivitamisega julgustas ta kõiki teisigi kohalikke kunstnikke enam loomingule pühenduma. Koos [[Anne Kokkov]]iga korraldasid nad Kaurikoolis kunstiklassi tööd, mille kaugemaks eesmärgiks oli Rakvere laste kunstikooli loomine. Osales kõikidel rühmituse R-Kunsti näitustel – [] jõulunäitus, 1995 naistepäeva- näitus ja kevadnäitus Rakvere teatris.
\nVello Puujalg elas vaid kunstile, olles laia vaimsusega looja, keda materiaalne maailm ei huvitanud. Tema meelisteemaks oli linnakeskkond. Ta töötas eri materjalides ja tehnikas. Viimasel ajal sai valdavaks õlimaal. Tema töid on eksponeeritud Lätis, Venemaal ja Saksamaal. Kunstniku soov oli, et tema tööd ripuksid koolides, büroodes, linnavalitsuses jt. avalikes kohtades.
\n* [http://www.muis.ee/museaalview/1556907 "600 aastat"] (õli, 1984)<ref name="muuseum">asuvad Saaremaa Muuseumis</ref>\n* [http://www.muis.ee/museaalview/1556909 "Väikelinn saarel"] I, II (õli, 1985) <ref name="muuseum"/>,\n* 1984 -– Kuressaare linna kunstipreemia laureaat,
\n* 1985 – sai ta oma tööde eest Kuressaare linna preemia.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/4493527"


Riigieelarvest hüvitatava puhkusetasu ja keskmise töötasu maksmise kord ja hüvitamise taotluse andmete loetelu – Riigi Teataja\nRiigieelarvest hüvitatava puhkusetasu ja keskmise töötasu maksmise kord ja hüvitamise taotluse andmete loetelu - sisukord\n§ 4 Hüvitamise taotluse andmete loetelu\n§ 5 Andmete õigsus\nRT I, 09.08.2019, 5\nVastu võetud 28.11.2016 nr 62\nRT I, 29.11.2016, 14\n27.06.2018 RT I, 29.06.2018, 78 02.07.2018\n05.08.2019 RT I, 09.08.2019, 3 01.07.2020\nMäärus kehtestatakse töölepingu seaduse § 66 lõike 8 ning töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 10 lõike 7 alusel.\n1) töölepingu seaduse §-des 56 ja 57 ettenähtud alaealise ja osalise või puuduva töövõimega töötaja põhipuhkuse 28 kalendripäeva ületava puhkuseosa eest;\n2) töölepingu seaduse § 63 lõikes 1 ettenähtud lapsepuhkuse ja lõikes 2 ettenähtud puudega lapse vanema lapsepuhkuse ning §-s 651 ettenähtud hoolduspuhkuse eest;\n[RT I, 09.08.2019, 3 - jõust. 01.07.2020]\n3) töötervishoiu ja tööohutuse seaduse § 10 lõikes 5 ettenähtud lapse rinnaga toitmiseks antud vaheaegade eest.\n(1) Puhkusetasu alaealise ja osalise või puuduva töövõimega töötaja põhipuhkuse 28 kalendripäeva ületava puhkuseosa eest arvutatakse töölepingu seaduse § 29 lõike 8 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruse „Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord” §-s 4 sätestatud korras.\n(2) Keskmine töötasu puudega lapse lapsepuhkuse ning lapse rinnaga toitmiseks antud vaheaegade eest arvutatakse töölepingu seaduse § 29 lõike 8 alusel kehtestatud Vabariigi Valitsuse määruse „Keskmise töötasu maksmise tingimused ja kord” §-s 3 sätestatud korras.\n(3) Lapsepuhkuse ja hoolduspuhkuse puhkusetasu arvutamisel korrutatakse töötaja kasutatud lapsepuhkuse või hoolduspuhkuse tööpäevade arv töölepingu seaduse § 29 lõike 5 alusel Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammäära alusel arvutatud ühe kuu keskmise tööpäeva töötasu määraga. Ühe kuu keskmise tööpäeva töötasu määra leidmiseks jagatakse töötasu alammäär kalendriaasta tööpäevade arvu ja arvu 12 jagatisega.\n[RT I, 29.06.2018, 78 - jõust. 02.07.2018]\n(4) Puhkusetasu ja keskmise töötasu arvutamisel on tööandjal õigus nõuda dokumente, mis tõendavad töötaja õigust alaealise või osalise või puuduva töövõimega töötaja põhipuhkusele, lapsepuhkusele, puudega lapse vanema lapsepuhkusele, hoolduspuhkusele või lapse rinnaga toitmiseks antud vaheaegadele.\n(5) Hoolduspuhkuse õigust tõendavate dokumentide esitamiseks tööandjale, peab töötajal olema selleks täisealise sügava puudega isiku või tema eestkostja nõusolek, kelle hooldamiseks puhkust kasutada soovitakse. Hoolduspuhkuse õigust tõendavateks dokumentideks on:\n1) kehtiv sügava puude raskusastme tuvastamise otsus;\n2) väljavõte rahvastikuregistrist, mis tõendab, et puhkust kasutada sooviv töötaja on isiku, kelle hooldamiseks puhkust kasutada soovitakse, otsejoones ülenev või alanev sugulane, vend, õde, poolvend, poolõde või abikaasa;\n3) notariaalne kooseluleping, kui isik, kelle hooldamiseks puhkust kasutada soovitakse, on töötaja registreeritud elukaaslane;\n4) otsus eestkostja või hooldaja määramise kohta.\n(1) Käesoleva määruse §-s 1 ettenähtud juhtudel arvutab ja maksab töötajale puhkusetasu ja keskmise töötasu tööandja.\n(2) Tööandjal on õigus nõuda kirjalikku avaldust, milles töötaja märgib, et tema ega lapse teine vanem ei ole kasutanud ega soovi kasutada lapsepuhkust või puudega lapse vanema lapsepuhkust teise tööandja juures. Kui töötaja või lapse teine vanem on kasutanud või soovib kasutada lapsepuhkust või puudega lapse vanema lapsepuhkust teise tööandja juures, tuleb töötajal oma avalduses märkida teise tööandja juures kasutatud ja kasutatavate puhkuse päevade arv ja periood.\n(3) [Kehtetu - RT I, 09.08.2019, 3 - jõust. 01.07.2020]\n(4) Tööandjal on õigus nõuda kirjalikku avaldust, milles töötaja märgib, et tema ega teised selleks õigust omavad isikud ei ole kasutanud ega soovi kasutada hoolduspuhkust teise tööandja juures. Kui töötaja või teised selleks õigust omavad isikud on kasutanud või soovivad kasutada hoolduspuhkust teise tööandja juures, tuleb töötajal oma avalduses märkida teise tööandja juures kasutatud ja kasutatavate hoolduspuhkuse päevade arv ja periood.\n§ 4. Hüvitamise taotluse andmete loetelu\n(1) Hüvitatava summa riigieelarvest ülekandmiseks esitab tööandja Sotsiaalkindlustusametile järgmised andmed:\n1) tööandja nimi, registri- või isikukood, kontaktandmed;\n2) hüvitise taotlemise alus;\n3) töötaja nimi ja isikukood;\n4) lapse nimi ja isikukood;\n41) sügava puudega isiku nimi ja isikukood;\n5) arvelduskonto ja hüvitisena taotletav summa;\n7) puhkuse kasutamise kuu ja aasta;\n8) puudega lapse vanema lapsepuhkuse ja hoolduspuhkuse korral ka puhkuse kasutamise kuupäevad.\n(2) [Kehtetu - RT I, 09.08.2019, 3 - jõust. 01.07.2020]\n(3) Asutused, kelle teenistujate koosseis, koondandmed või konkreetsed tööülesanded on riigisaladus, ei pea esitama käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud andmeid. Hüvitamise taotlus esitatakse vastavalt Sotsiaalkindlustusameti ja asutuse kokkuleppele.\n§ 5. Andmete õigsus\n(1) Hüvitamise taotluses märgitud andmete õigsuse eest vastutab tööandja.\n(2) Sotsiaalkindlustusametil on õigus kontrollida tööandja esitatud andmete õigsust ja hüvitamise taotluse koostamise aluseks olnud dokumente.\n(1) Enne käesoleva määruse jõustumist esitatud taotlustele kohaldatakse enne käesoleva määruse jõustumist kehtinud riigieelarvest puhkusetasu ja keskmise töötasu hüvitamise korda.\n(2) Kui isa kasutab isapuhkust töölepingu seaduse kuni 30. juunini 2020. a kehtinud §-s 60 sätestatud korras, siis arvutatakse ja hüvitatakse keskmine töötasu riigieelarvest kuni 30. juunini 2020. a kehtinud määruse redaktsiooni kohaselt.


Katus ja korsten vajavad terviklikku lähenemist - Puumarket\nKatus ja korsten vajavad terviklikku lähenemist\nMaja ehitamine koosneb küll erinevatest etappidest, kuid ometi on tark mõned ehitustööd planeerida koos. Üheks selliseks oluliseks majaosaks, mida annab suurepäraselt koos ehitada on katus ja korsten. Hea etteplaneerimine ja kompleksse lahenduse leidmine annab eelise nii ehituskvaliteedis kui ka aja- ning närvikulus. Kasulikke soovitusi ning häid nõuandeid nii katuse- kui ka korstnateemade osas jagavad kauaaegsed Monieri tehnilised konsultandid Urmas Danil ja Avo Nurming.\nOlete katuse- ja korstnateemadega tegelenud juba soliidselt pikka aega: Urmas alates aastast 2002 ja Avo aastast 2000. Millised arengud on selle aja jooksul toimunud?\nEks kivi on ikka kivi, kuid kõik see, mis sinna juurde on tulnud, lisatarvikud, erikivid jne, on ikka väga palju muutunud. Näiteks oleme saanud uue optimeeritud vormiga kahelainega kiviprofiili, juurdeon tulnud palju savikivisid, eriti palju on arendatud erinevaid pinnakatteid. Valik on kõvasti suurenenud.\nLisaks laiale tootevalikule oleme aastaid rõhku pannud just kogu katuse- ja korstnalahenduse komplekssusele. Tahame, et inimene saaks meie käest katuse, mis on tõesti kvaliteetne ning kestab kogu inimese eluea. Katus ei koosne ju ainult katusekividest, vaid siin on vaja nii kivide alla käivaid materjale, seina ja katuse vahelisi tihendeid, kui ka häid ehitajaid, kes oskavad katuse paigaldada nii nagu vaja. Selleks teeme põhjalikku tööd meie koostööpartneritega, katuse paigaldajatega. On ju paljud probleemid katusega seotud just vale või lohaka paigaldusega. Seda tihtipeale just nende materjalide osas, mis kohe silma ei paista – aluskatted, tihendid, liited erinevate materjalide vahel, tuulutus, ventilatsioon.\nOn siis veel tänapäeval inimesi, kes ei mõtle katuse või korstna valimisel sellele, kui hästi see saab ehitatud? Tavaliselt inimesed ju ikka eelistavad täislahenduse pakkujaid.\nTihti ikkagi vaadatakse veel ainult ühe katusekivi hinda. Meie tahame aga rõhutada, et oluline on kogu katuselahenduse planeerimine – seda kuni transpordi ja tõsteteenuseni välja! Hea meelega anname alati soovitusi ka paigaldamise ja ehitamise osas. Lisaks teame juhtida tähelepanu seadusest tulenevatele nõuetele, millega inimesed tihti ei pruugi ise kursis olla. Näiteks turvatooted: käiguteed, hooldusplatvormid ja turvakonksud katustele, korstnate läbiviigud ja kaugused ehituskonstruktsioonidest, jne. Ühed viimastest seadusemuudatustest nõuavadki katustel korralikke hooldusplatvorme, turvakonkse ja käiguteid, et korstnapühkija või ka majaomanik ise tunneks end katuse ja korstna hooldamisel turvaliselt. Vastasel korral on näiteks korstnapühkijal õigus keelduda katusele minemast.\nJuba on jõustunud tuleohutusnormides nõue, et kui korsten asub katuseharjast 1 meeter või rohkem madalamal ning katus on piisavalt suure kaldega, tuleb paigaldada katuseharja ja korstna vahele lumetõke. See ei ole pastakast „väljaimetud” nõue – oleme ise oma töös näinud juhtumeid, kus lumi on katuselt varisedes korstna suisa kütmise pealt ära viinud. Uskuge, te ei taha sellist olukorda ise läbi elada!\nPraeguse nimega Monier on tegelikult 25 aastat tagasi asutatud Est-Steini järglane. Seega on teil Eesti turul soliidselt pikk tegutsemisstaaž ning –kogemus. Kuidas on teil õnnestunud nii kaua vastu pidada?\nEks ikka hea ja usaldusväärse tööga. Eesti inimene ju usaldab oma kogemust ja seda, mis püsib. Me ei ole olnud väljas kiire rahategemise peal. Oleme alati tahtnud pakkuda tõelist, kestvat kvaliteeti ning rõõm on tõdeda, et paljud kliendid kui ka koostööpartnerid on tänu sellele meid pikka aega usaldanud.\nKui tulla tänasesse päeva, siis praegu on Monieri tootevalikus tehnoloogiliselt kaks erinevat katusekivi tüüpi: savist ja betoonist kivid. Mille poolest need erinevad?\nPõhiline erinevus tuleneb algmaterjalist – kivide valmistamisel kasutatakse kas savi või liivbetooni. Samuti on erinevad ka pinnaviimistluse võimalused. Monieri betoonkividel on eriti tugev Protegon pinnakate, tänu micromortar pinnakattele on betoonipoorid suletud ja selline pind püsib puhtana. Pinnakate sarnaneb savikivile. ProtegonActive pigmendipind peegeldab infrapuna kiiri, katusekivide all on temperatuur üle 10 kraadi madalam. Kahelainega Est-Stein betoonkividel on eelmisest aastast uus Protector 2,0 ja Polar pinnakatted. Need polümeeri sisaldavad pinnakatted on katsetatud Monieri Tehnikakeskuses, pinnakatte tugevus ja UV-kindlus on poole parem tavavärvidest. Topelt lukusoonega savikividel on lisaks naturaalsele ka päris lai värvivalik, alates matt pindadest kuni Topline-glasuur pinnakateteni välja.\nSavikivid on hinnaklassilt kallimad, sest head savi on raskem leida. Tavaliselt segatakse kokku 3-4 erinevat savi, sest ühest leiukohast saadud savi ei pruugi anda soovitud kvaliteeti. Savikivide valmistusprotsessi kuulub ka põletamine kuni 1300° juures. Seega peab kvaliteetse savikivi valmistamiseks kõvasti vaeva nägema, kuid tulemus on kaunis ja tõesti väga kauakestev. Kvaliteetne savikivi peab katusel vastu sadu aastaid. Betoonist katusekive valmistatakse liivast ja tsementsegust, mis siis suure rõhu alla kokku pressitakse. Betoonist kivid on hinnaklassilt odavamad, kuid peavad kindlasti vastu terve inimese eluea ja rohkemgi. Aegamööda on ka Eestis hakanud savikivide osakaal suurenema. Võib vist öelda, et mida rikkamaks me saame, seda õigemaid otsuseid teeme. Odavamaid, kuid lühikese eluaega tooteid hakatakse vahetama kvaliteetsemate vastu.\nKatus ei koosne ainult kividest, sinna on vaja ka igasugu lisatarvikuid. Monier toodab ise metallist lisatarvikuid: neelud, klambrid jne. Kuidas te selleni jõudsite?\nAlustasime metallist lisatarvikute tootmisega juba 1992.aastal. Nüüdseks toodame lumetõkkeid, katuseastmeid, käigusildu, turvakonkse, erinevaid kinnitusvahendeid ja metallist lisatarvikuid üle 300 eri nimetuse. Meie toodang läheb Skandinaaviamaadesse, RoofingComponents Saksa kesklattu, Malaisiasse ja paljudesse teistesse maadesse mitte ainult Euroopas vaid üle maailma. Oleme selles vallas kahtlemata globaalse tähtsusega tehas. Siinkohal võiks rõhutada ka seda,et paljud meie toodetavad lisatarvikud on ka meie endi poolt välja töötatud. Ehk et need on sündinud praktilise kogemuse baasil ja sobivad tõepoolest Eesti kliimasse.\nKatuse ehitamine või renoveerimine ei jäta puudutamata ka korstent. Ja vastupidi – korstna vahetamisel peab arvestama teatud töödega katusel.\nTõesti, kui vaadata maja ehitamise kulgu, siis katus ja korsten paigaldatakse suhteliselt samal ajaperioodil. Reeglina tahetakse enne püsti panna korsten, sest siis saab väga hästi teha ära tihendustööd. Kui korsten hiljem ehitada, ei pruugi katusepaigaldajat enam võtta olla, kes oskaks tihendustöid professionaalselt teha. Oleme oma koostööpartnereid selles vallas koolitanud ning paljud neist oskavad paigaldada just katuseid ja korstnaid koos.\nKatuse ja korstna ehitamist koos planeerides saate hoida kokku oma aega ning võib juhtuda, et saate ühe transpordiga endale nii katusematerjalid kui korstnasüsteemi. Lisatarvikud, mis sobivad just antud lahendusele on samuti kohe olemas. Seega, alati tasub küsida täislahendusi, mitte vaid üksikuid tooteid. Nii on pakkujal pakkumise- ning tellijal kauplemiseruumi\nRõhutate korraliku planeerimise ja täislahenduse olulisust, kuid kuidas garanteerida katuse või korstna korrektne paigaldamine?\nKorstent tohib paigaldada kutsetegevusena vaid pottsepa või küttesüsteemide paigaldaja kutsetunnistust omav ehitaja. Teame vähemelt viit juhtumist viimasest ajast, kus päästeamet on keeldunud hoonele kasutusloa andmisest, kuna küttesüsteemi oli paigaldanud mittepädev isik. Selle eest määratakse isegi trahve. Alati võib ka meie käest nõu küsida, eks me ikka oskame soovitada häid paigaldajaid.\nEnergiasäästu valguses on tõusvaks trendiks saamas erinevad solarsüsteemid, seda nii soojuse kui ka elektri tootmiseks. Reeglina paigaldatakse need katustele. Millised on teie soovitused ja nõuanded solarsüsteemide paigaldamiseks katusele?\nÜldiselt pakuvad solarsüsteemide müüjad oma tooteid koos paigaldusega. Kuid ka meie oleme siin andnud nõu ja abi ning oleme oma pilgud suunanud solarsüsteemide tarvikute tootmise poole. Meil on olemas spetsiaalne betoonkatusekividele sobiv alumiiniumist poolik katusekivi, mille saab väga tugevalt kinnitada katusele ning selle külge saab omakorda kinnitada päikesepaneeli. Väga oluline osa on erinevate läbiviikude tihendamine. Selleks on Monieril erinevaid tihendusmaterjale ja detaile, mis tagab hea ja kvaliteetse lahenduse.\nTulevik on aga nähtavasti hoopis integreeritavate solarpaneelide päralt, mis on ise juba ka katusekatte eest. Ehk et osa katusest kaetakse kohe päikesepaneeliga ning see on sama tugev kui katus ikka. Monier pakub Saksamaal selliseid lahendusi, nii et eks need jõuavad ka meile, kui ehitusturg elavneb. Küttesüsteemide integreerimist solarsüsteemidega on Eesti juba üsna edukalt tehtud, kus termopaneelid on ühendatud katlasüsteemiga ning kogu sooja vee kütab päikeseenergia. Samuti on Eestis katsetatud solarsüsteemi integreerimist maasoojuspumbaga, et päikeseenergia tootmise kõrgajal (suvel) suunata ülejääv energia sinna.\nMillises suunas liigub katusekivide tootmine?\nPalju arendustööd tehakse kivide pinnaviimistluse täiustamisega. Et oleks parem UV-kindlus, mille tõttu ei pleegi kivid ära. Läiget osatakse anda juba ka betoonkividele nii hästi, et eemalt vaadates ei saagi kohe aru, kas on tegu savi- või betoonkiviga. Saksamaa messil Roof + Timber 2012 tutvustati tulevikutehnoloogiaga toodetud betoonist katusekive. Monier võttis kasutusele unikaalse tootmisprotsessi – Cisar-meetodi. See tähendab täiendava pealmise peeneteralise viimistluskihi kasutamist, millega saavutatakse ideaalne pinnakate. Sile kivipind aga kaitseb katust tõhusalt mustuse ja sammaldumise eest.\nProtegonActive katusekivide pigmendipind peegeldab kuni 300 % rohkem infrapunakiiri kui tavalised katusekivid. See vähendab temperatuuri katusekivi tagaküljel kuni 10°C ja mõjutab märgatavalt hoone sisekliimat just katusealustes ruumides. Muutusi on toimunud ka kivi profiilis. Klassikalise lainelise profiiliga kivi kõrvale on jõudsalt asunud täiesti sileda profiiliga kivi (näiteks Protecon pinnaga Minster), mis annab rohkelt mänguruumi just kaasaegse arhitektuuri austajatele. Ka on hakatud tasapinnalise profiiliga savikive Turmalin kasutama hoopis fassaadidel. Värvitoonidest on viimasel ajal hakatud eelistama punaseid toone. Samuti meeldib paljudele hall kivi. See pidavat sobima paljude fassaaditoonidega. Klassikaline pruun aga meeldib Eesti inimestele endiselt kõige rohkem.\nKevaditi ja sügiseti kuuleme tihti õnnetustest, kus suurtel majadele on tormi tõttu terved katused pealt lennanud. Reeglina on tegu olnud plekk-katustega. Kas ka kivikatused on tormi tõttu kahjustada saanud?\nMeie teada pole kivikatustelt tormi tõttu kive ära lennanud, vähemalt Eestis mitte. Küll oli kunagi ühel poolikul objektil nii, et torm tõstis lahtiselt oleva kivirea teisipidi. Kõva tormiga võivad harjakivid või äärekivid lahti tulla. Kuid sel puhul on tegu hooletu või asjatundmatu paigaldamisega. Plekk-katused lendavad pealt ju seetõttu, et kui tuul nö „ääre alla” saab, siis on tal kohe tükk suurt pinda võtta, mida lahti kangutada. Kivikatusel pääseb tuul kivide vahel olevatest pragudest läbi. Est-Steini kiviga renoveeritud Inglise Kolledži majandusjuhataja ikka kurtis, et vahel tuulega hoovis käies kuuleb ta katuselt miskit klõbinat. Eks need kivid seal klõbisevadki, kui tuuelpööris üle katuse tuhiseb.\nTulekahjude puhul pidi ka kivikatus tuletõrjujate tööd kergemaks tegema?\nJah, seda nad hindavad. Kivid saab katuselt vajalikust kohast lihtsalt ükshaaval lahti võtta ning tihti pääseb nii palju paremini tulekahju koldele ligi.\nJa lõpetuseks palun selgitust enim levinud müüdile, et kivikatus on liiga raske.\nTegelikult mõjub katusele kõige raskemana hoopis lumi, moodustades 60% kõigist katusele mõjuvatest koormustest (tuul, sarikad, roovitus, katusekivid ja muud materjalid). Kui lisada juurde veel punktkoormus, mida tekitab maja katusel kõndiv korstnapühkija ning turvavaru, mida igale katusele juba projekteerides rehkendatakse, siis võib öelda, et katusematerjali osatähtsus kogu selles komplektis pole eriti märkimisväärne.\nKivikatust ei saa panna vaid siis, kui maja ehitamisel on midagi totaalselt valesti tehud. Üldiselt ehitatakse ju meie majad ikka ehitusnorme järgides, seda isegi nõukogude ajal. Võib-olla ainult mõned ehitusbuumi ajal ehitatud majad on sellised, mis ei kannata mitte mingisugust kriitikat. Vanade talumajade renoveerimisel võib tekkida roovituse küsimus, kuna sarikate vahed on liiga suured. Sel juhul võiks kasutada suurema ristlõikega roovitust, näiteks 50×100 materjaliga saab 1,5-2 m vahega ümarpalk sarikatele kivikatuse roovitus lahendatud.\nKivikatus sobib seega peaaegu kõigile hoonetele.\nAutor: Monier OÜ\nHämmastavad lauadisainid\tAroomiteraapia leiliruumis


Berlingo siduripedaali pikk käik. - Club-Citroen\nBerlingo siduripedaali pikk käik.\nMai 01, 2018 16:13\nAjasin eila oma suvekummidega Berlingo garaažist välja. Üllatas äkiline minek. Pool aastat möödas ja meelest oli juba läinud, et paigaldasin sügise siduri pedaali alla klotsi. Sellel käib veel omakorda kummi matt peal. See siduri pedaali pikk käik ja alles ülevalt haakumine oli mul koguaeg pinnuks silmas olnud. Ei harju kuidagi ära ja nüüd on nii. Ilmselt teeb kõrge/püstine istumisasend selle kasutamise ebamugavaks. Teiste pere masinatega kuidagi nii ei ole.\nKüsimus oleks peale lepikusse sõidu võimaluse juures, et kas on veel mingeid vastunäidistusi? ntx tehnilise poole pealt.\nMai 02, 2018 08:48\nHalb variant on kui puuklots takistab siduri korralikku lahutamist. Kui sa paned auto kallaku peale ja hakkad vaikselt pedaali alla vajutama ja leiad selle koha, kus auto hakkab veerema, siis selles kohas sidur ei ole veel lahutatud. Toimub veel õhkõrn libisemine ja kui see ongi sinu "täielikult alla vajutatud" pedaali asend, siis pikas perspektiivis sidur kannatab ja käigukasti sünkronisaatorid ka, mille hõõrdepinnad kuluvad ära ja siis on kast nässus suures plaanis. Saab parandada aga see on päris jõhker ettevõtmine.\nOkei, oletame, et sa nüüd leidsid selle koha, kus "auto hakkas veerema" ja panid veel natuke otsa. Peaks olema ohutu? Võib-olla mitte. Berlingol peaks olema automaatreguleerimisega sidur, mis adapteerub siduri kulumisega. Pedaal ei hakka võtma aina rohkem ülevalt, automaatreguleerimine lükkab asendit tagasi aga see pole täpismehhaanika. Ma ei tea kui palju võib pedaali asend muutuda ühele või teisele poole soovitud asendist. Igal juhul peab klots arvestama, et pedaali asendit reguleeritakse.\nÜks võimalik SAT tehnoloogia lahti seletatuna.\nMai 02, 2018 18:37\nTänud põhjaliku vastuse eest! Hea mõte kallakul proovida. Kuramus ise enam ei mäleta kuidas selle kõrguse leidsin ilmselt kuidagi käikudega. Klotsi sai päris mitu korda õhemaks saetud. Ilmset võtan nati veel, igaks juhuks. Jalg pole ka harjunud nii väikese "käiguga"\nMai 02, 2018 20:04\n95% on sellel autol isereguleeruv sidurikorv. See aga eeldab et sidurikäpp liigub punktist A => punkti B.\nKui sellise klotsiga pedaali käiku piirata siis piiratakse ka sidurikäpa liikumist punkti B.\nKohe ei juhtu midagi aga pikemal kasutamisel lõpeb see lihtsalt suitseva siduriga.\nMai 02, 2018 21:15\nMis teha? Eks see kulu tule siis kasutusmugavuse lahtrisse kirjutada.\nMai 03, 2018 10:59\nOletan, et reguleerimisrõngast (fulcrum ring) korrigeeritakse pedaali põhja vajutamisel. Kui põhja vajutamist kunagi ei toimu, siis korvi hõõrdepind ei liigu kettale lähemale ketta kuludes ning haare korvi ja ketta vahel aina väheneb. Lõpuks tekib kulunud siduri efekt, mis ajab ketta kuumaks ja kiirendab kulumist veelgi. Teoorias võiks klotsi korraks ära võtta, natuke pedaali pumbata ja siis on jälle rahu majas aga... Kuna see olukord kordub ja eksisteerivad perioodid, kus üha uuesti ja uuesti tekib kulunud siduri efekt, siis see jätab oma jälje ka sidurikorvile (mis ei taha ka pidevat suurt kuumust saada) ning siduri survelaagrile. Ka nende tööiga väheneb tunduvalt. Ei tasu muidugi unustada, et korvil on ka teine pool, milleks on hooratas, mis ka kulub rohkem.\nMai 03, 2018 20:52\nNo nii! Tänud! Nüüd jääb tõesti endalt küsida, et kas ikka tõesti tahad seda klotsi seal pedaali all hoida\nTäna ronisin huvi pärast uue Ford Custom pedaalide taha ja tuleb tunnistada, et Berlingol on väga hea siduripedaal (olgugi, et nati jäiga võitu) Ford on veelgi püstisema istekoha asendiga ja sisuliselt tuleb siduri pedaali ülevalt alla tallata. Kannaga mingit tuge leida on keeruline. Puhas jala lihaste töö. Mul aga juba ilmselt ealised iseärasused....\nMai 03, 2018 23:20\nMa üksjagu sõitnud sama klassi masinatega, mis Ford Custom ja sama lugu neil kõigil. Väljaarvatud eelmise generatsiooni Citroen Jumpy, mis jättis mulje nagu suur Berlingo. Aga Ford Transit, kui sellega on vaikselt vaja sidurit lasta, täiesti p..... Niimoodi võtab jala värisema kui kanda ei saa maha panda.


Taimepulber Amla, 100g ERBE DI JANAS\nNÄO JA SUUHOOLDUS (598)\nPalsamid ja maskid (61)\nJuukseõlid ,võided ja erihooldus (95)\nTaimepulber Amla, 100g ERBE DI JANAS\nTugevdab juuksejuuri, stimuleerib juuksekasvu, toidab ja sügavpuhastab nahka.\nMuudab juuksed säravaks ja läikivaks.\nTõhus koorija, sest sisaldab rohkelt C-vitamiini ja viljakoore tükikesi.\nJuustele väga õrnalt tumendav, sobib šatäänidele ja brünettidele.\nEi tumenda nahka, kuid ei pruugi sobida õrnale nahale.\nHennaga segades neutraliseerib punast tooni ja annab pruunikama varjundi.\nAMALAKI EHK AMLA TIKRI EHK INDIA TIKRI KASUTAMINE (väljavõte lehelt www.bioneer.ee) Juustele ja nahale kasutatakse kuivatatud ja jahvatatud amlaviljade pulbrit.\nNaha koorimisel mõjub amla nii happekoorijana (C-vitamiin) kui ka abrasiivina (viljakoore ja seemnete tükikesed jms).\nLisaks on viljal mikroobe tõrjuv ja sügavpuhastav toime.\nJuuksemaskina kasutades taltsutab amla tõrksamaid lokke, mahendab lainet ja mõjub peanahale hästi, sh ka kõõmavastaselt.\nIndias usutakse ka, et regulaarne amla kasutamine aitab edasi lükata hallide juuste tekkimist.\nJuustele läike, niiskuse ja pehmuse saamiseks: Sega amlapulber kuuma veega jogurtipaksuseks massiks ning lase 15 minutit seista, sega pasta veelkord läbi ja kanna juustele. Hoia peas u 5 minutit ja loputa välja. Mõjub hästi lendlevate juuste vastu, pehmendavalt lokile ning hästi peanahale.\nJuuste värvimiseks henna ja indigoga: Amla annab hennale tumedust, kiirendab kumuleerumist ning lisab kergelt külmema tooninüansi. Kui segada amla henna ja indigo seguga, saab tulemuseks külmemad pruunid toonid.\nNahale koorijaks: Sega supilusikatäis amlapulbrit kuuma veega, nii et tulemuseks oleks jogurtipaksune pasta. Lase sel 15 minutit seista. Kanna pasta kergelt hõõrudes näole, kaelale ja dekolteele, lase paar minutit mõjuda ning loputa hoolikalt. Kindlasti väldi huulte- ja silmade ümbrust, kus on õrn ja tundlikum nahk. Kui tunned, et nahk kipitab, loputa pasta kohe leige veega hoolikalt maha. Pastaga võib koorida ka keha ning jalgu.\nNB! Abrasiivi ja happe koostoime on väga tugev ning mõjus ning üle pingutada sellega ei maksa.\nTundliku nahaga inimesed peaksid amlat enne kindlasti väikesel nahalapil proovima.\nMIDA TEHA KUI OLED VALINUD OMA JUUSTELE SOBIMATU TAIMEPULBRI? Blondide juuste puhul proovi iga pulbrisegu enne varjus oleval juuksesalgul. Kui pulber tumendab või see sulle mingil muul põhjusel ei sobi, ära viska pulbrit minema! Kasuta see ära nahahoolduseks (näomaskid, dekolteepiirkonna maskid).\nMõned pulbrid sobivad keha koorimiseks ja pesemiseks.\nKindlasti sobivad need isetehtud seebi või koorimiskreemi sisse.\nKasuta pulber ära näiteks vähehaaval segatuna palsami või šampooniga.\nPulbriga võid teha ka taimset leotist juustele või nahale, toonikut jne.\nPäritolumaa: India Erbe di Janas on väike Itaalia perefirma, mis asub Sardiinia saarel.\nSinna tellitakse puhtaid ja looduslikke koostisaineid, taimeõlisid ja taimepulbreid otse Aafrikast ja Indiast.\nKõik tooted on 100% puhtad ja naturaalsed ning testitud raskemetallide nikli, kroomi, koobalti, plii ja kaadmiumi suhtes.\nErbe di Janas motoks on "Loodusel on vastus igale küsimusele" - "La Natura ha tutte le risposte."


Majutus - Arvamusfestival 2017\nMajutus oma arutelu(ala) korraldajatele ja kutsutud osalejatele soovitame korraldada võimalikult varakult.\nMajutuskohtadest festivali lähistel on ülevaade PUHKA EESTIS veebis. Majutusvõimalustest rohkem saad lugeda “Ööbimivõimalused” lehelt.\nKõige lähemal on Järvamaa Kutsehariduskeskus, mille kõrval on ka üks festivali telklatest (pesemisvõimalus Paide E-Piim spordihoones).\nNii reede kui laupäeva õhtul võtab arutelude lõppedes Paide Vallimäe ja Keskväljaku üle mõnus ja meeleolukas kultuuriprogramm. Saab teatrit, filmi, muusikat, tantsu. Tasub jääda ööseks ja osaleda mõlemal päeval!\n<- Arutelu turundus, reklaam ja kommunikatsioon


Loa taotlemine kinnisasja omandamiseks - Rapla Maavalitsus\nLähtuvalt kinnisasja omandamise kitsendamise seaduse (edaspidi seadus) § 4 lõikele 6 võivad lepinguriigi juriidilised isikud, kes ei vasta seaduse paragrahvi 4 lõikes 3-5 3 sätestatud nõuetele, omandada kinnisasja, mille koosseisus on põllumajandus- ja metsamaad 10 ha või rohkem, maavanema loal. § 5 lõike 1 järgi on kolmanda riigi kodanikul õigus omandada põllumajandus- ja metsamaad sisaldav kinnisasi üksnes maavanema loal, kui ta on elanud Eestis püsivalt vähemalt kuus kuud või on loa taotlemise aastale vahetult eelneva aasta tegelenud Eestis füüsilisest isikust ettevõtjanapõllumajandustoodete tootmisega või metsa majandamisega.\nNõusoleku saamiseks esitab taotleja maavanemale vormikohase avalduse koos avalduses märgitud lisadega.\nPärast taotluse saamist esitab maavanem taotluse viivitamatult kinnisasja asukoha järgse kohaliku omavalitsuse volikogule seisukoha võtmiseks. Kohaliku omavalitsuse volikogu kohustub andma seisukoha 45 päeva jooksul taotluse saamisest. Seisukoha mitteandmine nimetatud tähtaja jooksul loetakse nõusolekuks.\nMaavanem otsustab loa andmise 60 päeva jooksul taotleja poolt esitatud avalduse registreerimist maavalitsuses. Loa andmine vormistatakse maavanema korraldusena, mis väljastatakse taotlejale. Korraldust on võimalik vaidlustada haldusmenetluse seaduses või halduskohtumenetluse seadustikus ette nähtud tähtajal ja korras.


Elusündmused > Igapäevased rahaasjad > Planeerimine ja eesmärkide seadmine > Planeerimine ja eesmärkide seadmine\nÄra ela üle oma võimete!\nKindlasti oleks tore elada, kui ükski soov ei jääks rahapuuduse taha. Kui sinu sissetulek siiski kõike ei võimalda, ära hakka uisapäisa laene võtma. Tarbimislaenud, krediitkaardid, järelmaksud on esiteks üsna kallid vahendid oma soovide täitmiseks ja teiseks võid üsna kiiresti leida end olukorrast, kus sinu kohustused on suuremad sissetulekust.\nJärelikult on kasulik oma rahaasju ette planeerida – nii kuu-paari lõikes kui ka pikemalt, aasta ja isegi aastakümnete kaugusele ette vaadates. Kui sa oled täna 25–40 aastane, tundub näiteks pension valgusaastate kaugusel olevat, aga paraku ei ole 2045 aasta paiku pensionile jääjatel suurt pensioni loota. Seega tuleb juba aastakümneid varem mõelda, kuidas oma pensionipõlve rahaliselt kindlustada. Või kui su lapsed on veel väikesed, mõtle sellele, mis juhtub siis, kui nad 10-15 aasta pärast kodust lahkuvad – on sul neile stardikapitali kaasa anda näiteks ülikoolis õppimiseks või oma kodu soetamiseks?\nKas ja kuidas sa saaksid oma sissetulekut kasvatada?\nTeine samm: koosta endale või oma perele finantsplaan: eesmärgid ja eelarve. Eesmärgid võivad olla nii aastaga saavutatavad lühiajalised eesmärgid, näiteks puhkusereisi või uue kodumasina jaoks raha kogumine, kui ka keskmise pikkusega ja pikaajalised, vähemalt 20–30 aastased eesmärgid. Näiteks oma pensioniajaks või praegu veel lasteaiaealise lapse tuleviku kindlustamiseks raha kogumine.\nEesmärkide seas peaks kindlasti olema ka hädareservi kogumine ootamatuste jaoks. Selle kohta, kui suur hädareserv peaks olema, on väga erinevaid arvamusi, kuid üldiselt võiks olla kõrvale pandud 3–6 kuu kulutusteks vajaminev summa.\nKui sul on eesmärgid teada, saad mõelda, kuidas neid täita. Lähemate eesmärkide puhul (näiteks puhkusereis järgmisel suvel) võib abi olla igakuisest säästmisest. Kaugemate eesmärkide puhul (lapse tulevikuks või enda pensioniks raha kogumine) võiks kaaluda ka erinevate finantsteenuste kasutamise võimalusi, alates kogumiskindlustusest kuni investeeringuteni fondidesse või aktsiatesse. Loe lähemalt finantsteenuste rubriigist.


20.mai, 2016 Nööbist kinni\nMis on lahti parvlaeva St Ola aparelliga, et autod-bussid tagurpidi laevale sõidavad? Miks ei saanud laupäeval kl 16.30 Heltermaalt väljunud sõidul St Ola rõdusid alla lasta ja tosinkond autot jäi sellest reisist maha?\nVastab SLK büroo assistent Kersti Õunapuu: “Parvlaev StOla vöörirambi trossi üks kee andis järele reedel. Ohutuse tagamiseks jätkas laev laadimist lossimist ahtrirambi kaudu, mis tähendab, et suuremad sõidukid peavad laevale tagurdades sõitma. Laadimine võtab sellisel juhul mõned minutid rohkem aega, kuid liiklus toimub tavapäraselt. Remondibrigaad nädalavahetusel ei teeninda, vööriramp sai töökorda esmaspäeva [16. mai – toim] õhtul, kui laev liikluse lõpetas. Ripptekki ei kasutata juhul, kui laadungi iseloom seda ei võimalda, lisaks oli seekord põhjuseks ahtrist laadimise-lossimise eripära.


Tõnis Tamme: Mis on meie Balti koostöö plaan? - Eesti Päevaleht\nTõnis Tamme: Mis on meie Balti koostöö plaan?\nAeg-ajalt tõuseb meie avalikkuses taas keskustelu Eesti välispoliitika prioriteetide ja selle üle, kuivõrd peaks meie välisteenistus olema rakendatud Eesti eksportiva majanduse vankri ette.\nSageli kostab ambitsioonikaid väljaütlemisi, et meie ettevõtete tõelised võimalused on Hiina, India ja Kagu-Aasia turgudel.\nÜlemaailmne majanduskriis pani Eesti ettevõtja vaatama avara pilguga eksportturgude poole. Buumiaastatel liialt sisetarbimisele suunatud väikesele majandusele oli see positiivne muutus. Samas ei ole tõenäoline, et eksootilised ja kauged turud saavad lähiajal Eesti majanduse kandvaks teljeks. Pigem toimub globaliseerumise asemel regionaliseerumine, mille tulemusena laienevad mõttelised piirid, mida tajume vahetult „oma koduturuna”.\nEdu pole igavene\nBalti riikide konkurents: kes on välisinvesteeringutele peamine „hea sadam”, pole sugugi vaibunud, vaid kogub hoogu juurde. Kõigil kolmel on ammu teada eelised: Leedul suurim turg, Lätil logistiline keskpunkt ja Eesti on teistest eespool nii majandusnäitajatelt kui -struktuurilt. Pärast liitumist eurotsooni ja OECD-ga valitseb Eestis meeleolu, et oleme end saatusekaaslastest piisavalt ette rebinud ja lätlaste-leedulaste enda mure on nüüd meile järgi jõuda. Iseasi kauaks seda edumaad jagub?\n1990-ndatel oli Tallinna turismindus- ja teenindussektor lõunanaabritest selgelt ees. Meie teenussektorit tõukas siis arengule põhjanaabrite poodidesse jäetud margad ja nõudlikumad kliendid ja investorid Põhjalast, kes ei aktsepteerinud sovetlikku uimast teenindust. Tänaseks on see vahe ammu kadunud, pigem peab möönma Riia teenindajate usinamat suhtumist ning Vilniuse söögikohtade paremat hinna-kvaliteedi suhet.\nKonkurents mõistagi jääb ja viib meid edasi, aga sellest olulisem on koostöö. Eestil on aeg haarata sisulise Balti koostöö initsiatiiv. Hetk on selleks soodne ja meie naabrite vaim on selleks rohkem valmis kui kunagi varem. On märgata, et meie lõunapoolsete üleaedsete buumiaegne kadedus ja jonn kõiges oma rida ja tarkust ajada, on enamjaolt asendunud siira huviga Eesti oskuste ja kogemuste vastu. Ikka ja jälle on imestatud, kuidas meil õnnestus eelarve tasakaalus hoida ja rahvusvaheliselt teistele eeskujuks olla.\nEesti Balti-poliitika puhul torkab silma heitlikkus ja avaliku diskussiooni puudumine. Samuti tõsiasi, et naabritega võiks olla rohkem riikide- ja valimisteüleseid kokkuleppeid, kus näitaksime üles siirast initsiatiivi. Koostöö sisulisi valdkondi on täna rohkem kui kunagi varem. Näiteks on pikalt ettevalmistatud Balti elektrituru ühildumist Põhjamaade elektrituruga. Seoses sellega lõimub Baltikumi majandusruum täiendavalt Põhjalaga. Pean silmas nii Eesti-Soome uut merealust ühenduskaablit kui ka analoogset projekti Leedu ja Rootsi vahel. Energeetika osas on suuri ühiseid asju veel ridamisi töös. Visaginase tuumajaama projektis peavad Balti riigid nüüd küll Poolata hakkama saama, kuid see peaks motiveerima kolme allesjäänud osapoolt veelgi tõsisemale koostööle. Lähiaja väljakutse saab olema ka Rail Balticu projekt. Õhus on teisigi tuumakaid koostöömõtteid. Näiteks idee Balti riikide ühisest ravimihangete süsteemist, kulusid kokkuhoidev infovahetust edendav ühiste saatkondade rajamine-majandamine välisriikides Põhjamaade eeskujul, kaitsealane koostöö ajalooliste vigade vältimiseks.\nÜleoleku asemel eestvedu\nNaabreid eest vedades aitame ka ennast. Kahtlemata lihtsustaks Eestile sarnaselt toimiva digitaalallkirja juurutamine Lätis ja Leedus meie ettevõtjate sealset tegevust ja arendaks Baltikumi ärikultuuri ja efektiivsust. Meie kogemuste lõunanaabrite juures rakendamine julgustaks ka suuremaid välisinvestoreid Baltimaid oma tulevikuplaanidesse kirjutama. Praegu on selleks kõigeks soodne aeg. Oleme naabritest küll mõnevõrra ees, ent jätkuvalt Eesti, mitte Šveits ega Singapur. Üleolev pole oma naabrite suhtes kunagi tark ega viisakas olla, eristumiseks on meil positsioone vähevõitu, eestvedamiseks aga piisavalt.\nTõnis Tamme, vandeadvokaat


Soome pole vedajale enam ahvatlev\nEkspedeerijad pole nõus eelmises transpordirubriigis väidetuga, et Poola teelubade lõppemisega töötuks jäävad vedajad suunduvad Skandinaavia vedudele, tuues sinna kaasa hinnalanguse.\nTavaliste Poola teelubade lõppemisega ei suundu veokid, millele Poola territoorium jääb suletuks, uut tööd otsima Skandinaavia vedudele. Sellesuunaline veoturg on juba jaotatud. Pealegi on Skandinaavia veosuund oma lihtsuse tõttu juurde meelitanud palju algajaid veofirmasid. Nende eesmärk polegi üleküllastunud veoturult niivõrd kasumit teenida, kuivõrd esmakontakte luua. Lääne-Euroopa vedudega hellitatud vedajatel on aga vaja kasumit. Seetõttu üritavad Poola läbimiskeelu saanud vedajad oma kliente hoida ja Euroopasse pääseda laevaga.


Miniruut ehk Sagara seiklused\n| Miniruut ehk Sagara seiklused\nOrienteerumis-brainf**k-puzzle mäng. First person views kõnnid abstraktses maailmas ringi ja pead kollaseid ruute leidma. WASD + QE liiguvad, hetkel on neli levelit.\nSee on tore, et sa nii produktiivne oled, aga see on täielik jura.\nma arvan et see oleks parem kui midagi aru ka saaks\nMa arvan, et see oleks jura, kui midagi aru ka saaks. Praegu on aru saamisest asi väga kaugel.\nIkka veel, batoonike? Tee mõni päris mäng ka vahelduseks. Hääldatava nimega, sügava sisuga, tobeda originaalitsemiseta ja nii edasi.\nMänge üldse mitte teha on optimaalsem kui raisata aega mängudele, mida keegi mängida ei taha.\nQq, ise mänge ei tee ja kui keegi laseb midagi välja, mis ei ole "tulista zombit automaadiga näkku et päästa maailm Iraagi käest" siis on üllatus nii suur, et ei oskagi nagu midagi muud teha kui nutma hakata.\nJa mitte mängude tegemine EI ole parem kui mitte-mainstream mängude tegemine.\nEi no ikkagi mängust võiks aru ka saada. Praegu pmst ma vajutan mingied suvalisi klahve ja siis kastide suurused muutuvad ja kui veab, ilmub korra kollane kast .. wat? where is the fun?\npff. Sa ei esinda ainult iseennast vaid kogu organisatsiooni. Ma ei ütle et produktiivsus on halb, aga minu meelest läheb su aur valesse auku. Meil on x-mänge jalaga segada. Tee ahi 3 juba valmis ja ära jama\nMa kutsuks sind story(boardi) kommertsmängule kirjutama - ideid sul on - aga sa ei suuda kättesaadav olla kunagi\nSee on puzzle mäng, mis seisneb peamiselt selles, kuidas aru saada, mis toimub. Asja taga on väga konkreetne navigeerimise loogika. Puhas vaimne väljakutse. Alguses võiks vist mainida küll, et kui sa aru saad, mis toimub, siis on 95% eesmärgist täidetud.\nMa tegin selle pooleteise päevaga selle pärast, et olen viimasel vabal ajal 24/7 Ylelih RTSi ehitand, mis on enamvähem dream-project number 2 pärast Lambid ja Megarassi. Vastavalt siis real time ja käigu strateegia mängud. Ylelih (ja nimi muutub ära ofc ) on suht kaugel sellest, mis alguses pidi tulema aga peamiselt selle pärast, et see ei toimiks sellisena, nagu plaanisin algul. Ahi3 on ilmselt kuskil kolmandal-neljandal kohal hierarhias, mida valmis teha, enne on Liitmeis ja võibolla Galaktiline, kuna mõlemale läheb üsna vähe effortit.\nKommertsmängule appi tuleks küll aga ma olen minu arust õigustatult skeptiline, et pole nagu ühtegi mängu näinud autoritelt viimasel ajal. Kui ROOL välja tuleb siis on 5+ muidugi.\nJoosu seiklused 1 Kristi 12 6,645 24.06.2012 04:26\nMardi seiklused lõustaraamatus Walter 9 5,727 30.01.2012 14:18\nMetalmehe seiklused põrgus Mihkel 14 7,301 22.01.2012 20:22\nbeta Purjus kursori seiklused Mihkel 8 4,969 07.01.2012 13:26


Sissekasvanud varbaküüs 12.03.12 / Üldkirurgia\nMinu 11a tütart on 7 kuud vaevanud sissekasvanud varbaküüs. Oleme otsustanud operatsioonile minna, aga tahaksime seda edasi lükata veel poolteist kuud, tiheda võistlusgraafiku tõttu. Küsimus, kas on ikka ohutu seda edasi lükata, kui mädaneb ja justkui põletik süveneb, või võib sellega kaasneda midagi palju tõsisemat ja viivitada ei tohiks?\nKui olete kannatanud juba 7 kuud, siis vaevalt see 1.5 kuudki palju muudaks. Minu soovitus on võistlusgraafikule vaatamata tervis enne korda teha ja siis võistlema hakata. Ei usu, et tal mädaneva varbaga mingit erilist lusti võistelda oleks. Sport ja võistlemine peavad toimuma ikka terve organismiga.


Kommentaarid: Suri „Pika blondi mehe" komöödiate täht Jean Rochefort | Õhtuleht\nSuri „Pika blondi mehe" komöödiate täht Jean Rochefort\nÕhtuleht.ee, 10. oktoober 2017, 15:30\nLaotuse vapustaja / 19:29, 11. okt 2017\nNeljakesi kardinali vastu 1974.\nUnts Kärust / 15:16, 11. okt 2017\nTema kõige tuntum roll siiski Mr. Bean s Holidays filmis.\nKahju / 08:50, 11. okt 2017\nSuurepärane omapärase meeldejääva välimusega prantsuse näitleja. Mäletan teda eelkõige Angelica seeriatest ja paljudest teistest prantsuse filmidest. Tegelikult oli ta ka väga tugev teatrinäitleja ja mängis olulisi rolle. Veelkord, väga kahju.\ndiletantlik artikkel / 07:04, 11. okt 2017\nRocheforti isegi ei mäleta neist filmidest. Täht on hoopis Pierre Richard!!!\nOdin / 22:25, 10. okt 2017\nVaidlen vastu. Prantslane Jean Rocheford sai filmitäheks juba enne seda. Asjaolu, et Jean Rochefort mängis nn pika mehe komöödiates a la "Pikk blond mees, must king jalas" ja "Pikk blond mes tuleb tagasi", milles Pierre Richard mängis, ei tähenda, et need olid tema nn tähelennud. Jean Rochefordi tuntus sai alguse siiski "Imekaunist Angelicast" jt samasse sarja kuulunud filmidest, näiteks "Angelica ja kuningas". Leheneegri taoline väide üksnes näitab tema küündimatust, kuigi ta viitab ka "imekaunile Angelicale" . Ise hindan Jean Rochefort'i paremaks kui Putinilt kodakondsust palunud Jean Depardieud. Kuigi Angelica sarja autoriks oli emigreerunud venelane.


📄 Miks jäi nõukogude majandus alla lääneriikide majandusele? | Ajalugu\nMiks jäi nõukogude majandus alla lääneriikide majandusele? (0)\nKuid miks jäi see siis alla lääneriikide majandusele ?\nMiks jäi nõukogude majandus alla\nNõukogude Liit oli väga tsentraliseeritud riik. Võimul oli ainult üks partei ning teistel ei olnud sõnaõigust. Juhtivaks parteiks oli kommunistlik partei ning see kontrollis rangelt kõiki ühiskonna valdkondi, sealhulgas ka riigi majandust. Majandus oli hästi kontrollitud, kuid miks jäi see siis alla lääneriikide majandusele?\nNõukogude võimu esimestel aastatel oli majandus veel suhteliselt liberaalne\nSee on arutlev kirjand ja väga hästi ehtud!\nMiks jäi teise maailma majandus alla esimese maailma majandusele? Teiseks maailmaks nimetati idabloki riike. Idabloki riigid kuulusid NSVL alla. Teises maailmas oli võim...


Äripäeva saated saatesarjast Särtsakas tulevik\nKõne all on veel aasta jooksul saates kõlanud kuumemad teemad nagu kodune energiasääst, hoonete renoveerimine, avaliku sektori roll energia- ja kliimapoliitika vedamisel ning ka tarbijat ja väiketootjat ...\nPeamiselt kodusest energiatarbimisest kõnelevas saates räägim, kuidas oma energiatarbimisest ülevaadet saada, millised on praegu turul olevad lihtsamad ja ka keerulisemad vidinad, mis energiakulul silma peal aitavad hoida ...\nKoos teiste saatekülalistega, agentuuri ekspertide Martin Kikase ning Ülo Kaski ja korteriühistute liidu juhi Andres Jaadlaga nenditakse, et kuigi tänane elektrihind on pigem anomaalia ja tarbija jaoks liiga kõrge, annab kõrgem energiahind ...\n7. oktoober 2021 kell 11:00\nSaate teemaks on kohalike omavalitsuste kliima- ja energiapoliitika ning selleteemaliste kavade mõju kohalikule elule ja ettevõtlusele. Uurime, mida kujutab endast üks kliima- ja energiakava ning miks on veel ühte lisadokumenti kohaliku elu kujundamiseks vaja. Kõneleme ka erinevatest toetustest, mis on mõeldud kohalikule tasandile ja mis aitavad elukeskkonda parandada. Saatekülalised selgitavad, kuidas kogukonnas süvitsi välja töötatud pikaajaline plaan aitab ka ettevõtlust, kuna pakub selgust kogukonna soovide osas ja tagab võimalike investeeringute ...\n9. september 2021 kell 11:00\nTartus on erasektor rohepöördega maha jäänud\nSaate "Särtsakas tulevik" teemaks on rahvusvaheline koostööprojekt SmartenCity ning selle käigus tehtud uuendused Tartus energiatõhususe kasvatamiseks ja taastuvenergia suuremaks kasutamiseks. Seda, miks Tartus läbi viidud uuendustest on hoonete renoveerimise kõrval rohkem tuntust kogunud kaugjahutus, rattaringlus ja gaasibussid, selgitab Tartu linnamajanduse osakonna välisprojektide juht Jaanus Tamm. Saates selgub, et Tartus vajab erasektor rohepöörde osas lisatõuget ning seega räägime saates ka, milliste projektide abil on võimalik rohepööret ...\n12. august 2021 kell 11:00\nSaates "Särtsakas tulevik" räägime Euroopa Komisjoni äsja avaldatud kliimaeesmärkidest, mida soovitakse 2030. aastaks saavutada, fookusega energiatarbimisel.\nKüsime eelkõige, kas energiatarbimisega seotud eesmärgid on teostatavad ning kas Eesti on seni olnud Euroopa rohepöörde esirinnas või kuulub tagumiste sekka. Peatume muu hulgas küsimusel kui suure hinnatõusu komisjoni ...\n22. aprill 2021 kell 11:00\nToa sisekliima on tähtis nii viiruse leviku pidurdamisel kui heaks terviseks\nSaates "Särtsakas tulevik" räägime, milline sisekliima on tervislik, kuidas hoonetes sisekliimat reguleerida ning miks on tähtis mitte ületada soovitatud CO2 hulka õhus.\nSaates osalevad Tartu Energiaagentuuri eksperdid Martin Kikas ja Ülo Kask ning hoonete ...\n26. märts 2021 kell 8:24\nÜleilmsed kliimaeesmärgid tuuakse kohalikku ellu\nOsalejateks on majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi strateegilise planeerimise nõunik Irje Möldre, keskkonnaministeeriumi kliimaosakonna peaspetsialist Kati-Liis Kensap, Keskkonnainvesteeringute Keskuse vastutav projektikoordinaator Aivi Allikmets ning Tartu Energiaagentuuri ekspert Marek ...\nKuidas kujuneb hoone energiaklass?\nSaateosaliste abil räägime ka lahti, kuidas majaelanikud energiamärgist oma käitumisega kujundavad, ning küsime, kas selgem ja ühtsem märgiste süsteem oleks võimalik. Külas on Tartu Energiaagentuuri juht Martin Kikas, agentuuri diplomeeritud ehitusinsener Kalle ...\nHeadeks näideteks, kus aasta jooksul astutud Eestis tubli samm edasi, on jõudsam suund eluhoonete renoveerimisele ning samuti päikesejaamade rajamise buum. Probleemidest peatume pikemalt planeeringute toppamistel ning nõrgal koostööl.\nSaates küsime ka, kui suur on rohemulli oht ning kas see võib vähendada meie usku ...\nSaatekülalisteks on majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi energeetika osakonna ekspert Tauno Hilimon, ministeeriumi ehitusosakonna elamumajanduse valdkonna juht Lauri Suu, Eesti Korteriühistute Liidu juht Andres Jaadla, Tartu abilinnapea Raimond Tamm ning Tartu Energiaagentuuri ...\nKülas on Tartu Regiooni Energiaagentuuri ekspert Ülo Kask, agentuuri juht Martin Kikas ning Fortum Eesti AS juhatuse ...\nSaates osalevad keskkonnaministeeriumi keskkonnakorralduse nõunik Mihkel Krusberg, Põhjamaade Ministrite Nõukogu Eesti esinduse rohenõunik ja OÜ NutriLoop osanik Madis Tilga ning Replace OÜ arendusjuht Urvo Männamaa. Kõne all on eduka ringmajandusettevõtte Replace OÜ ja sotsiaalse StartUp`i ...\n18. juuni 2020 kell 10:00\nSaates "Särtsakas tulevik" uurime, kas keskkonnasõbralikud lahendused on juba ka majanduslikult tasuvad või tajutakse emissioonivähendamise eesmärke majanduses siiski veel piirangutena.\nUurime, mida tähendab kontseptsioon heitmevaba Tartu ning kuidas on Tartus mitmesugused visioonid, arengukavad ja plaanid seotud ühtseks tervikuks kliima- ja keskkonnaeesmärkide saavutamisel. Toome külaliste abiga konkreetseid näiteid, kuidas on rohemajandus jõudnud energeetikasse ning uurime, kas ka pangad on valmis krediidiotsuste tegemisel arvestama ka keskkonnaalase ...\nKuidas nõukaaegseid kortermaju kiiremini korrastada\nKas vanade kortermajade renoveerimiste senine tempo Eestis on olnud piisav? Milliste tehniliste, majanduslike ning korralduslike küsimustega on korteriühistud pidanud silmitsi seisma ning kuidas on korraldatud kortermajade toetuste süsteem? Nendest teemadest räägivad majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi ehitus- ja elamuosakonna juhataja Ivo Jaanisoo ning Tartu Energiaagentuuri ehitusinsener Kalle Virkus. Muu hulgas tutvustame ka juunis avanevat 2020. aasta KredExi vastavat taotlusvooru. Saadet juhib Lauri Leet. Saadet toetab Tartu regiooni energiaagentuur.\n23. aprill 2020 kell 11:00\nTark linn tõotab nii mugavust kui säästu\nSaates kõneleme arukast linnast kui elukeskkonnast, mis aitab inimestel mugavat elu organiseerida väiksema energiakuluga ja ka väiksema mõjuga loodusele. Kõneleme ka Tartus rakendatud projektist SmartEnCity ning toome näiteid, mis on õnnestunud hästi ning mida tähendab Tartu projekti Tark Tartu tasakaalustatud areng. Saates osalevad Tartu Energiaagentuuri energiaekspert Marek Muiste, Tartu linnavalitsuse analüütik, Tark Tartu koordinaator Kaspar Alev, Tartu Ülikooli ökoloogia- ja maateaduse instituudi geograafia osakonna nooremteadur Veronika Mooses ning Balti Uuringute instituudi juhatuse liige Merit Tatar. Saatejuht ...\n27. märts 2020 kell 11:22\nMis on energiaühistud ja kuidas need elu paremaks muudavad?\nSeekordse saate „Särtsakas tulevik“ teema on energiaühistud. Mida need endast kujutavad ning kuidas need saavad Eesti ja eestlaste elu paremaks muuta? Neile küsimustele vastavad Tartu Regiooni Energiaagentuuri tegevjuht Martin Kikas, sama agentuuri finantsjuht ja kogukonnaenergia projektide juht Nele Ivask, Tallinna Energiaagentuuri ekspert Marek Strandberg ja Tallinna Energiaagentuuri analüütik Aare Vabamägi. Saadet juhib Karl-Eduard Salumäe.\n28. veebruar 2020 kell 11:00\n„Kes meist standardi inimene on?”\nKõigest 10-15% peredest kasutab oma kodu energiatarbimise mõttes standardi kohaselt. Enamus kulutab rohkem, sõnastas saatesarja "Särtsakas tulevik" elamute energiatõhususe teemalises saates Tartu regiooni energiaagentuuri ehitusinsener Kalle Virkus. Saatesarja teises saates käsitleme põhjalikult, millises seisus on Eesti elumajad, mida on vanade hoonete renoveerimisel seni tehtud ning mida saaks ja peaks tegema paremini. Selgitame lahti energiamärgise teemat, räägime nutilahendustest ning puudutame ka mõni aasta tagasi poliitiliselt kuuma teemat - riiklike üürimajade programmi. Lisaks Virkusele on saates külas ...\nAlgab uus saatesari, kus räägime mitmetel energiateemadel: alates targa linna temaatikast kuni energiajuhtimiseni välja. Avasaates vestleme sellest, mis asi on energiaagentuur, mis seisus on Eesti kortermajad ja eramajad, millised muutuseid võiks kaasa tuua Euroopa Liidu rohelepe. Saates on külas Tartu regiooni energiaagentuuri tegevjuht Martin Kikas ning majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi energeetika osakonna strateegilise planeerimise juht Irje Möldre. Saatejuht on Priit Pokk. Saadet toetab Tartu regiooni energiaagentuur.


Toomas Jürgenstein, väited, arvamused ja uskumused: Kommunistliku partei manifesti toimetamisest\nPaar päeva tagasi, kui tuli uudis, et EKRE esimees Mart Helme on toimetanud omal ajal Marxi ja Engelsi „Kommunistliku partei manifesti“ ühte väljaannet, kirjutasin fb-s vastava kommentaari. Tagasisidet tuli omajagu ja otsustasin oma seisukoha pisut põhjalikumalt lahti kirjutada.\nKõigepealt, „Kommunistliku partei manifest“ (edasi Kpm) on tänaseks ajalukku jäänud teos, kus mõned asjad (laste tööjõu kasutamisest hoidumine, tasuta haridus) on täna väga paljudes riikides endastmõistetavaks saanud. Vist umbes kümme aastat tagasi lehitsesin seda viimati, omal ajal ülikoolis oli see muidugi õppekavades sees. Minu hinnangul ei ole tänases Eestis mingilgi viisil ohtlik raamat. \nTeiseks, selle raamatu toimetamisest. Eesti keelde oli see teos juba ammu tõlgitud, seetõttu ei saanud 1974. aasta väljaandes noore toimetaja roll ilmselt eriti suur olla. Tagantjärele pole võimalik ka kindlaks teha, missugune hind oleks olnud keeldumisel (töölt lahkuda kindlasti sai). Aga aeg oli teine ning tollel ajal tegid väga paljud meist asju, mille üle me täna uhked ei ole. Mina olen ka teinud. Seega raamatu toimetamine iseenesest ei ole kuigi suur patt.\nNüüd pisut poliitikaga tegelemisest. Eelkõige Riigikogu perioodil sai mingil hetkel mulle selgeks, et poliitikas saab edukalt olla teravamatest otsustest distantseerudes. Sa oled justnagu kemplemisest üle, parimal juhul vastad süüdistustele irooniaga, teatud seisukohtade võtmisest püüad hoiduda jne. Ma püüdsin päris pikalt nii käituda, kuid mingil hetkel tundus ausam, et hakkan välja ütlema oma seisukohti ka siis kui see pahandusi põhjustab. Tegelikult algas see juba enne Riigikogu perioodi, EK artikkel „Kasvame lahku“ on üks mu otsuse väljendusi: http://www.eestikirik.ee/kasvame-lahku/ Mõned vanad head sõbrad ütlevad, et ma „pöörasin ära“.\nTaustast veel. Mulle on rahvuskonservatiivsus sümpaatne, aga niisama vastumeelne sellele ehitud populism. Viljad on ju näha, rahvuskonservatiivse populismiga on suuresti lõhutud Isamaa erakond, rõõmus ja avatud maailmanägemine peab õige sageli end koomale tõmbama hirme ja kahtlustusi külvava arusaama ees jne. Ja ikka otsitakse süüdlasi, need võivad olla teise nahavärvi või seksuaalse sättumusega inimesed, lastetud naised, punaprofessorid, president, nüüd ka maasikakasvatajad.\nTunnistan, minu mõõt sai täis kui Mart Helme nimetas Tallinna ülikooli lõpetajaid hobusevarasteks ja ei reageerinud ülikooli viisakale kirjale, kus paluti täpsustada, missugustel erialadel MH puudusi näeb. Nii ei tohi riigimehelik poliitik käituda.\nNüüd tagasi Kpm-i toimetamise juurde. Tõin analoogia religiooniga. Tagantjärele mõeldes oli see natuke lahja ja parandan seda pisut. Oletame, et EELK valib endale piiskoppi (so täiesti oletuslik väljamõeldud väide, Urmas Viilmaga oleme vanad tuttavad ja saame hästi läbi, ainult üks kord on ta mind noominud ja keegi ei hakka teda ümber valima) ja see piiskop on noorena toimetanud La Vey Saatanliku Piibli, mitte eriti südamega, kuid ta nimi on toimetajana selle väljaandes olemas. Ma arvan, et ta peaks kindlasti selle nooruses tehtud teo enne valimisi avalikustama, kui see pärast välja tuleb, ma kahtlen, kas ta saab ametisse jääda. Kpm on kommunismi üks baastekste ja rahvuskonservatiivsusega põhimõttelises vastuolus. Minu arusaam kohaselt oleks kandideeriv juht pidanud samuti oma toimetajatöö avalikustama.\nMöönan ka seda, et MH oleks avalikustamine kindlasti raskem kui kiriku etteotsa kandideerijal. Peamiselt Augustinusest alates on pöördumine ja endisesse ellu kriitiline suhtumine usus täiesti tavaline. Pigem olen kohanud inimesi, kes minu hinnangul oma endise elu kriitikaga liialdavad. Populistliku erakonna müüt näeb ette pigem varasest lapsepõlvest kõrgetele ideaalidele pühendunud juhti.\nLisan lõpetuseks, et tegelikult andis Postimehe faktikontrollis avalikustatud fakt (tänama peab vist veel Ahto Lobjakat ja Varro Vooglaidu) relva, millega saab populistlikke hüüdlauseid veidi naeruvääristada, toon lõpetuseks mõned näited:\nKommunistliku partei manifesti toimetaja süüdistas Tallinna Ülikooli hobusevaraste kasvatamises;\nKommunistliku partei manifesti toimetaja nimetas Soome peaministrit müüjatüdrukuks;\nKommunistliku partei manifesti toimetaja hinnangul ohustavad maasikakasvatajaid rahvusriiki jne.\n Vahemärkuseks: Üht kohta siiski mäletan, kus Kpm-i revolutsioonilisus oli tänapäeva toodud. Jostein Gaarderi „Sofie maailma“ järgi on tehtud filmis on stseen, kuidas Sofie on mõttes osalenud Venemaa revolutsioonis, tänapäeva naastes on tal kaenlas Kpm ning kui ta oma ema näeb, siis too kohkub Sofie kaenlas olevast raamatust ja ütleb: „Tuleks isa juba koju!“, seda ilmse sooviga, et isa rumalad ideed tüdrukust eemal peletaks.\nPosted by toomasj at 12:03 AM


Valgus deformatsioon täiskasvanud - Valgus Pro\nValgus deformatsioon jalad täiskasvanutel ravi ja ennetamine\nOlenemata sellest, et üle 25% planeedi seisab selle patoloogia, diagnostika valgus deformatsioon jalad täiskasvanutel on kuulnud vähesed. Kasvajate, alajäsemete, mis on väliselt sarnased kinni kivid. Nad takistavad liiklust ja tekitavad hulgaliselt ebamugavusi — see on ortopeediline haigus, mis vajab õigeaegset ravi. Valgus deformatsioon jalad täiskasvanutel ravi ja vältimise meetodid. Kui ohtlik see haigus on, ja miks see tekib?\nKumerust jalad — see on konkreetne haigus jalad, koosnevad toime oma funktsionaalse sätteid. Väliselt on see haigus näeb välja nagu deformeerunud kondid valdkonnas suurte varvaste stop, mis täielikult muuta kuju jalad.\nValgus deformatsioon jalad täiskasvanutel on peamised tunnused rikkumise telje jalad, väheneb selle kõrgus, mille tulemusena kõik elemendid alumises otsas võtavad vale asend (kand, sõrmelüli sõrme).\nLisaks esteetiline ebamugavustunne, nn lampjalgsus täiskasvanutel põhjustab ja teise, mitte vähem vastik symptomatology. Nii patsiendid, kellel on andmetele diagnoositakse pidevalt kaebavad valu valdkonnas deformeerunud kondid, samuti valdkonnas pahkluu ja isegi reied. Kuna patoloogia piisavalt sageli muutub kõnnak. Väliselt näeb see välja nagu jooksev ühe jala üle teise, et on ka iseloomulik teiste ortopeediliste haiguste.\nMarutõve riskirühma kuuluvad eelkõige inimesed, läbi enamus oma ajast jalgadel — müüjad, juuksurid, sportlased, õpetajad ja nii edasi. Pikaajalisel leida seistes võivad tekkida ja teised ebameeldivad sümptomid: põlevad tallad, esineb raskustunnet ja paistes ja muud.\nLäbi röntgeni piltide arst määrab vormi patoloogia, selle staadiumi ja võib-olla ka teisi haigusi, mis võivad sulatada, näiteks, on lampjalgsus.\nVajadusel ortopeed-traumatologist võib määrata arvuti planotography — see on selline meetod diagnostika, mis võimaldab kindlaks määrata mõned parameetrid, mis on saadaval, kui deformatsioon jalad. Ajal uuringu arst välistada tsüstid, aseptilistes nekroos ja põletik kui periosteum, ja nii edasi.\nKolmas etapp on patoloogia praktiliselt ei saa ravi, seda konservatiivsem. Ainult kirurgiline sekkumine ja integreeritud meetmed tulemusi saavutada.


Jazzi Pala | Niklas Winter Trio kvaliteetne kooskõla\nNiklas Winter Trio kvaliteetne kooskõla\n1. juuni 2013 | 2013, Kajastus\n16. mail astusid Tartu Jazziklubi publiku ette põhjanaabrist kitarrikunstnik Niklas Winter ning meie omad meistrid Toomas Rull trummidel ja Peedu Kass kontrabassil. Kuulda sai kõrgetasemelist jazzi, mis pakkus elamuse nii asjatundjale kui ka tavakuulajale.\nNagu intiimsele kontserdipaigale kohane, õhkus lavalt soojust ja vabastavat humoorikust, mis oli mõjusaks buffertsooniks energilise suvemeeleolu ja sügava helimaailma vahel. Just sügavus, tasakaalukus ja pealtnäha ülipeen läbitöötatus olidki selle kontserdi indikaatorelemendid.\nÜsna “easygoing” sissejuhatus viis kuulaja järk-järgult üha sügavamale – seda ka sõna otseses mõttes. Üks kõnekamaid esitusi oligi Niklas Winteri enda lugu “Deep Waters” duoalbumilt (koos Teemu Viinikaineniga) “Eight Songs Seven Keys”. Väga sisukalt mängiti välja sügavuse haprad tasandid, avati süvamaailmad ja mindi veel sügavamale. Muinasjutulised monoloogid, teineteise mõistmine ja sellele järgnev “less is more” printsiibil põhinev kulminatsioon ja muusikaline kokkukasvamine andsid edasi rohkem, kui oodatud.\nFoto: Kristofer Soop\nWinteri loomingut on kirjeldatud kui habrast, värsket ja kaasaegset muusikalist poeesiat. Seda toetab ka tema rahulik, puhas ja eneseteadlik mängustiil. Selline suunitlus pole aga sugugi piiravaks teguriks, kui Toomas Rull trummidel tempot tõstab ning rütmifaktuur märgatavalt tiheneb ja mitmekesistub. Välja joonistuvad uued rütmimuusika jõujooned ja intelligentne dünaamilisus annavad kuulajaile üha enam aimu interpreetide muusikalisest küpsusest ja stiilisest piiramatusest. Inspireerituna oma suurtest eeskujudest John Scofieldist ja Pat Metheny’st kõlavad Winteri pillil mängulised fraseeringud, kaotamata seejuures õhulisust ja nakatavat sisemist pinget.\nOlulisimaks väärtuseks Niklas Winter Trio kontserdil võib kindlasti pidada kõrget kooskõla kvaliteeti. Täiuseni püüdlev dünaamilisus ja teineteist inspireerivad võrdsed lavapartnerid olid kuulajaile tõeliseks maiuspalaks.\nKristiina Päss / TJC\nArtikkel ilmus ajalehes Jazzi Pala Nr 10.


Ettekanded puu Salatid - Tips for you - Tipsed.Com\nPuuviljasalatid on rikas vitamiinide, ilu ja värvi.Ära palju värve puu luua riukalik ettekanded söögilaud.Mõtle kord, teisaldamise ja pikaealisuse puuviljasalat, kui nad otsustavad, kuidas seda näha.Serveeri kausis jaoks suur grupp inimesi;üksikute portsjonite kui hosting intiimne lõuna- või õhtusöögi, kus täpselt külastajate arv on teada.\nKasutage puu teenindavas kaussi piknikul, cookouts ja potlucks kõrvaldada cleanup kleepuv tassi lõpus.Keskmise suurusega arbuus ja lehemesi on head valikud, kuna need on tugevad paksu koorega.Viiluta melon valiku poole ja kasutada melon-baller kühvel välja viljaliha kaussi.Haki soovitud puu hammustada suurusega tükkideks ja täitke melon.Kata tihedalt Muovikelmu ja säilitatakse külmikus, kuni on aeg teenida.\nLayering puuviljasalat teeb meeldiva välimusega.Alumine kiht puuviljasalat peaks olema puu, mis sai hea vedelikku, nagu õun kuubikuteks.Vali array rikas värvi puu see salat\n, nagu mustikad, kiivid, mandariini viilud ja kirsid, õhuline kergem toonid, nagu viilutatud banaanid ja pirnid.Säilitada hästi kaetud plastikust wrap Kuni teenivad aega külmkapis.\nServeeri väike, üksikute tassi puuviljasalat kui hosting sööki.Need võivad olla esitatud poolitatud õunad, ramekins, jäätis, Pokaalid või isegi selge joogiklaasid.Individuaalne esitlusi avada võimaluse muuta salat.Tee alumine kiht želatiini vili valik, šokolaadi mousse või kreeka jogurt meega lisada mõned sordi kihilisus salat.Serveeri jahutatud ja naudi komplimente.\nMõtle inimeste arv ettevalmistamisel puuviljasalat.Kui rühma rohkem kui 10, valmistab see paar inimest vähem, et vältida vette sooja ja hävitanud vilja.Banaanid, õunad ja pirnid saada browner kui tsitrusviljad ja viinamarjad.Ina Garten, mida tuntakse Paljajalu Contessa, soovitab valmistada salat lähedal söömaaeg, pritsi limoncello või pigistada mahl sidruniga või kaks, et hoida seda pruunistumist ja hoida külmas või otsese päikesevalguse ja kuumuse eest.\nGoogle Books: Joy Cooking: All About Salatid ja kastmed