Millised on kopsuvähiga valud? - Sümptomid June\nKopsuvähk on maailmas kõige sagedasem vähktõbe, mis põhjustab igal aastal maailmas 1,2 miljonit uut juhtudest. Valu kopsuvähki hakkab ilmnema haiguse 2-3.\nKui diagnoositakse, on umbes 25% inimestest kopsuvähki. Vähk võib hõlmata õhupuudust, hingamisraskust, köhimist ja hemoptüüsi. Teisest küljest, 25% -l vähktõvega patsientidest ei esine algusjärgus sümptomeid.\nKopsuvähk võib põhjustada valu rinnus, õlgadel või tagasi. Valuvat valu ei saa seostada köhaga. Vaadake oma arsti, kui märkate valu rindkeres, olgu see siis äge, tuim, püsiv või valu, mis tuleb ja läheb. Samuti tuleb märkida, kas see paikneb teatud piirkonnas või toimub kogu rinnaga.\nKui haigus põhjustab valu rindkeres, võib tekkida ebamugavustunne lümfisõlmede või metastaaside turse suurenemise tõttu rinnanäärme, kopsude, pleura või ribide ümber. Vähihaigused tekivad siis, kui kasvaja kasvab pleuraõõnde.\nPatsientide jälgimisel kannatas valu valu 27% -l kopsuvähiga ambulatoorseist patsiendist ja 76% palliatiivsete patsientidega. Enamik oli valu vähktõbe (73%) ja vähiravi (11%). Kõige sagedasemad valuuumid on rinnaosa ja nimmepiirkond. Hilinenud staadiumis seljavalu.\nKui hingamisteed muutuvad kitsastes, blokeeritud või põletikul, tekitavad kopse vilistav hingamine või viled. Hingamine võib olla põhjustatud kasvajast, mis mõjutab hingamisteed.\nLoomine, karm hääl\nKui kuulete oma hääle olulist muutust või kui keegi märkas, et teie hääl kõlab sügavamalt, hoos. Hägusus võib olla tingitud külmetusest, kuid see sümptom võib näidata tõsiseid probleeme, kui see kestab kauem kui kaks nädalat.\nKopsuvähiga seotud hoavus võib tekkida siis, kui tuumor sissetungib kõri, mis valutab kõrit. Närv võib segada või isegi halvendada häälelülitusi. See võib põhjustada räpane hääle rääkimist.\nKopsukasvaja võib põhjustada valu rindkeres ja õhupuudust. Hingamispuhang, vilisev heli - sümptom paljudest kopsuhaigustest. See võib olla tingitud mitmest põhjusest, millest mõned on healoomulised ja kergesti ravitavad.\nKui vähk on tunginud patsiendi söögitorusse, võib tal tekkida valu või neelamisraskused. See sümptom, mida nimetatakse düsfaagiaks, võib tõsiselt mõjutada elukvaliteeti.\nSelgitamata kaalulangus 10 kg või rohkem võib olla seotud kopsuvähiga või muu vähkkasvajaga. Järsk kaalulangus võib tuleneda vähirakkude olemasolust, mis võtavad toitu ja energiat.\n25% -l inimestel, kellel on kopsuvähk, on kopsud haiged. Patsiendid kirjeldavad seda kui igavat, püsivat valu. See võib hõlmata ka muid kopse ümbritsevaid piirkondi.\nKopsuvähk võib metastaseeruda luudele, põhjustades valu seljaosas või teistes keha piirkondades. See valu võib halveneda öösel sel ajal puhkes. Luuvalu on sageli öösel halvem ja liikumisel suureneb. Lisaks põhjustab vähk mõnikord valu, õla, käe või kaela valu, kuigi see on vähem levinud. Ärge ignoreerige valu, pöörduge ekspertide poole.\nKui olete suitsetaja või endine suitsetaja, kellel äkki on köha, mis ei ole seotud külma või muu hingamisteede infektsiooniga, peate konsulteerima arstiga. See võib olla kopsuvähki märk.\nHemoptüüsi korral peate konsulteerima arstiga niipea kui võimalik.\nKopsuvähk levib kõige sagedamini maksa, neerupealiste, luude ja aju. Kopsu tipus esinev kasvaja võib rütmihällani jõudma, mis toob kaasa valu, mis levib käe alla.\nsuitsetajad ja passiivsed suitsetajad võivad haigestuda;\narmide esinemine kopsukoes;\nkokkupuude asbesti, benseeni, radooni ja õhusaastega;\nkroonilised kopsuhaigused nagu tuberkuloos või kongestiivne obstruktiivne haigus (KOK).\nHaigused, mis põhjustavad valu kopsudes\nOn palju haigusi, mis võivad põhjustada valu kopsudes:\nPleuriit ja müosiit - seljavalu.\nInfektsioonid nagu kopsupõletik, bronhiit või abstsess.\nKopsupõletik tekib, kui õhk kopsudest langeb kopsude ja rindkere seina vahele.\nKopsuarteri emboolia tekib siis, kui verehüüve jalgades või vaagnas (süvaveenide tromboos) kaob ja liigub kopsudesse.\nVedeliku moodustumine kopsude kudede vahel.\nKardiovaskulaarsed haigused - mõnikord võib südameataktsiooni ja teiste südamehaiguste valu tunda kopsude valu.\nHealoomulised, pahaloomulised kasvajad ja mesotelioom (kopsukoes sisalduv vähk).\nPõletik rindade liigestes.\nKõrvetised ja söögitoru (söögitoru spasm).\nEnamik naisi, kellel on kopsuvähk 2016. aastal, ei ole suitsetajad, vähemalt üks viiest sellest 5-st naisest ei ole oma elus suitsetanud ühtki sigaretti.\nMida varem patsient diagnoositakse, seda suurem on taastumise tõenäosus.\nRindkere röntgenikiirgus tehakse üks kord aastas infektsiooni nähtude leidmiseks. Röntgenkiirgus ei ole varajase kopsuvähi tuvastamisel efektiivne.\nElektrokardiogramm (EKG) - südameatakkimise hindamiseks, südame ventiili efektiivsuse hindamiseks, südame ümber vedelike otsimiseks või südamekahjustuste avastamiseks.\nUltraheli - suudab tuvastada kopsude erinevaid haigusi nende arengu varases staadiumis.\nTomograafia - kasvajate otsimine.\nVereanalüüsid tehakse nii, et välistada südameatakk ja otsida põletiku tunnuseid või selliseid haigusi nagu luupus.\nMiks kopsud haiget tekitavad?\nValu, mida tuntakse kopsupiirkonnas, võib olla mitu põhjust. Mõned neist on:\nPõletik on tingitud nakkusest või muust haigusest, mis põhjustab põletikku kopsudes ja ümbritsevatel aladel.\nNäiteks võib kopse (pleura limaskesta) ärritada, nagu see juhtub pleuriidiga.\nValu või pahaloomulise tuumori surved kopsudes või rinnusõõnes või tuumori surve all või närvi ümbritsev põletik.\nRindkere seinad on köha, trauma või valu, mis on seotud kerge hingamisteede infektsiooniga (valu ilmneb enne löövet).\nKopsuvähi raviks on vaja kasutada kõiki võimalikke ravimeetodeid, nõelravi, maitsetaimi, sooda sissehingamist, õiget toitu ja hingamisõpetust.\nVõileib (lehed) kogutakse mai-juuni, kuivatatakse varjus - 1 tl. usnuku vala 1 spl. keev vesi, nõuda 40 minutit, võtta 1/3 tassi 3 korda päevas lühikeste 10-päevaste vahedega, 10-päevane paus. Wormwood looduslik antibiootikum.\nArsti järelevalve all manustatakse intravenoosselt 500 ml. 5% söögisoodat (naatriumvesinikkarbonaat) farmatseutilisest lahusest 6 päeva jooksul, 6 päeva jooksul - nii 4 tsüklit. Seejärel tehke kasvaja suuruse hindamiseks CT skaneering. Lõika 2 nädalat, siis korrake. Pühkides sissehingamist: 1 spl. l söögisoodat kuni 0,5 liitrit vett, tehke 30 minutit. Võtke toidulisandeid: kaalium, magneesium, vitamiinide kompleksid. Joo vedelik 2 liitrit.\nTerapeutiline võimalus on kirurgiline piiratud kasvaja staadiumis.\nKiiritusravi kasutatakse sageli kasvaja kasvu kontrollimiseks või vähendamiseks, tavaliselt palliatiivse kavatsusega.\nStandardkemoteraapiat kasutatakse koos uuega. Kuid keemiaravi hävitab mitte ainult vähirakke, vaid ka tervislikke.\nIsade-George'i kloostri kollektsioon on haruldane tee, mis ravib oma ebatavaliste omadustega pneumooniat.\nKas kopsuvähki peetavad ja jäsemevalu on normaalne?\nEnamikul juhtudel sõltub vähktõve patoloogiate põhjustatud kahjustuste tase elukoha kliimavööndist, piirkonna industrialiseerimise indikaatorist, soost, vanuserühmast, pärilikust tegurist ja inimkeha eripärast.\nMõnede aastakümnete jooksul on vähiliste kahjustuste statistikat iseloomustanud "kurb" püsivus - selle diagnoosiga patsientide arv kasvab kiiresti ja hingamisteede organid on kõige levinum koht kasvajaprotsesside lokaliseerimiseks.\nKopsuvähk on agressiivne neoplasma, mille pahaloomulisus on kõrge, mis pärineb bronhide näärmete limaskestade pehmetest kudedest, puidust või alveolaarrakkudest. Viitab epiteeli tüüpi kahjustustele.\nOnkoloogiliste ilmingute suremuse osas on see juhtiv positsioon. Selle diagnoosi kohaselt on ligikaudu 87% kõigist teadaolevatest kopsupõletiku juhtudest, vaatamata teadlaste pidevale arengule selles suunas ja uute vähiteraapia meetodite ilmnemisele.\nHistoloogilise põhimõtte kohaselt on patoloogia progressioon ebaühtlane - lamamellrakkude puhul on see suhteliselt aeglaselt kasvaja kasv ja pikaajalise remissiooni võimalus koos eristamata avaldumistega - kiire areng, varajane metastaas ja ellujäämise halb prognoos.\nKopsuvähki nimetatakse sellist tüüpi pahaloomulisteks organite kasvajateks, kus valusündroom on üks varajamatest diagnoosimise ja patoloogia esinemise peamistest tunnustest.\nErineva intensiivsusega ebamugavustunne, mis muutub valu, võib käivitada paljude teguritega, sealhulgas kohaliku vähivastase toimega, metastaatiliste kahjustuste protsesside aktiveerimisega, samuti ravimise, eriti kasvajavastase ravi, tulemusega.\nSamal ajal võib valulike ilmingute väljanägemise ja seejärel intensiivistumise fakt vihjata kliinilise pildi halvenemisele, agressiivsuse suurenemisele ja väga negatiivsele mõjule patsiendi füüsilisele seisundile.\nPatsiendil on sümptomid üsna raske, elukvaliteet on äärmiselt vähenenud, eriti kui tegemist on kopsuvähi täiustatud vormidega.\nKõnealuses elundis tekkivate onkoloogiliste kahjustuste puhul on valud ebasoodsad sensoorsed või emotsionaalselt värvitud tuned, mis on otseselt seotud koefragmentide füüsilise kahjustusega.\nReeglina iseloomustavad neid sümptomeid multifaktoriaalne päritolu, mis tähendab mitmesugust ja terviklikku lähenemist nende patoloogiate ravile.\nSõltuvalt valu põhjustavatest teguritest võib selle olemus olla järgmine:\nköhimine - sündroom ei ole liiga terav ja nõrk intensiivne. Iseloomulõikamine, köha tekitava spasmi ajal, on patsiendil mulje, et välisobjekt on tuumori moodustamise kohas.\nValu köhimisel ilmneb rohkem kui poole juhtudel patoloogia hilises staadiumis. Sel põhjusel on selle põhjuseks vedeliku sekretsiooni sekretsioon pleuraalal;\nkui hingamine - valu hingamisteede olemus, keskmine intensiivsus, sügava hingelduse ajal - kõõlus. Kõige ebamugavustunne on otseselt kahjustuse kohas, kuid ebamugavust saab anda ka naaberorganitele, eriti kui anomaalia muutub suurteks ja hakkab närviprotsesse pigistama;\njalgsi - 3-4 voolu etapil täheldatakse närvidevaheliste kolonnide märkimisväärset kokkusurumist, mis põhjustab kõige intensiivsemaid aistinguid. Sageli on valu nii tõsine, et patsient ei saa praktiliselt liikuda ja on valdavalt voodipesus;\nkalduvas asendis - konstantsed, igapäevased valud, millel on selge asukoht, võib täheldada, kui patsient on horisontaalasendis küljel, kus kasvaja asub. Iseloomulikud patarei idanemise staadiumis rinnal.\nSageli võtab märgis neuralgilise iseloomu. Kui haridus asub kopsu ülemises osas, lõpeb katse võtta vastu horisontaalne poos põletikulise, püsiva valu, mille põhjuseks on rõhk traksidega.\nSelle sündroomi kliiniline tunnus määratakse kasvaja asukoha ja patogeneesi järgi. Sageli on kahjustuse külg tugevam, sellel on peaaegu alati paroksüsmaalne iseloom, seda valuvaigistavate ravimite poolt harva peatatakse ja see kiirgub ka teistesse osakondadesse, millel on vähemalt ilmne intensiivsus.\nVähktõve protsesside metastaatilise manifestatsiooni põhjustatud valu on kõige raskemini kõrvaldada.\nSee artikkel on loetelu kopsuvähki sisaldavatest ravimitest.\nSensatsioonid teistes elundites ja kudedes\nSelja vähi valu võib tunduda ebamugavate tunnuste ilmnemisega teistes kehaosades, samas kui see on kindlaks määratud peamiselt vähi protsesside progresseerumisega kehas:\nselja tsoon on valu selles osas terav, intensiivne, sageli aheldab inimene voodisse. Praktiliselt 100% juhtudest näitab see, et lülisamba ja seljaaju tsoonis paiknevad mitmed metastaasid;\nkõhukelme piirkond, emakakaela piirkond, ülemised otsad - need, mis on kasvaja kohale lähemal - valu ilmneb pahaloomulise anomaalia ülemaailmse idanemise ajal, kui neoplasm lahkub elundist ja mõjutab külgnevaid kudesid;\nkallaku osa - kõne lõpus on iseloomulik valu. Ribade terav valu näitab hilari ribi fastsiaalse ja interseltside närvide protsesside onkoloogilisi protsesse. Sellise kliinilise pildi korral on see üsna tugev, püsiv ja praktiliselt mitte ravile reageeriv ravimiannus;\nsüdamehaigusi täheldatakse raske südame-veresoonkonna puudulikkuse taustal, mis on tingitud kasvajaprotsesside hooletusest, hingamissüsteemi kahjustusest ja kasvaja rõhust rindkere peamistes anatoomilistes struktuurides.\nSõltuvalt vooluastmest on ebameeldivate aistingute olemus, spetsiifilisus ja intensiivsus muutumas püsivaks valuks järgmiselt:\n1. etapp - esialgne. Tähis praktiliselt ei ilmu endast haruldaste eranditega, kui patoloogilise moodustamise etapp läheb kiiresti ja tekib juba olemasolevate krooniliste organi diagnooside taustal. Sageli ei pöördu inimene isegi ebameeldivate aistingute olemasolule - nad on nii nõrgad ja lühiajalised - vaid mõnikord on see vajamineva surve alamjooksul;\n2. etapp - kasvaja avaldub aktiivsemalt. Ilmub esimene köha ja see on esimene ebamugavus. Nagu rünnakud suurenevad, hakkab valu sageli patsiendile ahistama ja sageli toimib kliinikusse pöördumise otsene põhjus.\nAasta lõpuks selle etapi ebamugavustunne omandada küllaldased tõendid iseloomu, anna pleura osa osa, mis on moodustamine ja ümbritseda nimme sfääri ja muutunud peaaegu konstantne;\n3. etapp - metastaasid levivad, valu läbib mao, neerud ja muud vähist mõjutavad elundid. Täheldab valu alaesmärkide ilmingut. Isikule on raske hingata ning pidev arstliku järelevalve puudumine võib temale maksta oma elu selles staadiumis.\nJa selles artiklis on loetletud esimesed naiste kopsuvähiga seotud tunnused.\nKõige raskem etapp sümptomite osas. Valu sündroom on nii intensiivne, et enamikul juhtudel ei suuda füüsiline isik sellist kõrge künnist taluda.\nNarkootilise rühma tugevate narkootikumidega anesteesia vähendab mõnevõrra manifestatsioonide intensiivsust, kuid ravimi toime lõpeb kiiresti ja aistingud taas kasvavad. See toob kaasa ravimite annuse pideva suurenemise ja neile järk-järgulise harjumuse.\nNeljanda faasi kopsuvähiga patsiendi surma peamine põhjus on südame seiskumine, mis on põhjustatud väga tugevast valu, mis lihtsalt peatub. Selles olukorras on vähivormid teiseseid suremuse põhjuseid.\nMis pärast operatsiooni ootab?\nMõnel juhul jätkab patsient ebamugavust ka pärast kopse või selle osa kirurgilist eemaldamist. Selles olukorras ravi on kohustuslik, kuid kuidas see - rahustav, blokeeritud või lõõgastav - sõltub kliinilisest pildist ja otsustab seda rangelt isiklikult.\nÜldjuhul intensiivne vähi valuilmingud lihtne operatsioonijärgne etapp - on kramplik, üsna märkimisväärne tunne ulatub tekitatud mehaaniliste kahjustuste kudede iseloomulik kirurgiline operatsioon.\nLisaks sellele võib rehabilitatsiooni faasis esineda närvikiudude struktuursed muutused, mis paratamatult põhjustavad ebamugavust nende lokaliseerimise valdkonnas. Ta võib inimest segada piisavalt pikka aega.\nMis valu - nõrk, intensiivne, lühiajaline, episoodiline või, vastupidi, püsiv ja pikaajaline - kõik on määratud anatoomiliste struktuuri patsiendi koe.\nPärast operatsioonijärgset ebamugavustunne on hästi korrektseks muutunud - enam kui 95% juhtudest saab neid analgeetikume hõlpsasti arstuda. Tuleb aru saada, et vaatamata selgele määr selliseid kuvareid, ignoreerides sümptomid antud juhul see võib anda kroonilist värvaineid, mis raskendab veelgi selle leevendamiseks.\nMillised sümptomid, lisaks valu, ikkagi kaasnevad pahaloomulise kasvajaga ja kuidas toimivad kopsud? Vaadake järgmist videot:\nValu iseärasused kopsuvähis\nKopsu struktuuride pahaloomuline kasvaja on pikka aega asümptomaatiline, ainult hilisematel etappidel, mis võimaldavad end tunda erineva intensiivsusega valu nägemustega. Meditsiinitöötaja esmane ülesanne on ebamugavuste põhjuse kindlaksmääramine ja õigeaegne väljakirjutamine asjakohaste meditsiiniliste protseduuride, sealhulgas piisavate valu leevendamiseks.\nOlemasoleva statistika kohaselt tuvastatakse meestest sagedamini kopsuvähk. Iga 3-4 nädala patoloogia juhtum on valu tähelepanuta jäetud vorm, kui patsient läks arsti juurde, sest tema rinnus oli ebameeldivaid tundeid.\nAnatoomia seisukohast ei suuda kopsukude iseenesest valusimpulsse tajuda - loodus ei sisalda tundlikke närvilõpmeid. Seepärast esineb patsientidel kopsuvähki tekitavat valu juba kõrvutiste kudede ja elundite kasvaja protsessi idanemisel - pleura, bronhide, hingetoru, kus valitsevad retseptorid.\nEbamugava seisundi esmaseks põhjuseks võib olla vähktõve metastaseerumine - teiste ekstrapulmonaalse kudede, näiteks luu, maksa, närvisüsteemi katkejõu tõttu.\nMeditsiiniabi, diagnostiliste ja terapeutiliste protseduuride õigeaegne kasutamine takistab valu levikut.\nKopsu struktuurides võivad metastased pärineda ka teisest esmasest fookusest, näiteks maost või munasarjadest. Ja patsient teeb arsti juurde palju teisi kaebusi, mis on konkreetselt seotud ebamugavusega mõnes muus organismis, ja valu rinnus on ainult samaaegne. Ravi taktikate kindlaksmääramisel on igal üksikul juhul oluline piisav diferentsiaaldiagnostika.\nVähi valude tunnusjooned\nValu olemus kopsuvähis võib olla erinev - akuutne, torkiv, ümbritsev. Tugevdada seda ja köha ja sügav hingamine ning teiste somaatiliste patoloogiate, nt raske südamepuudulikkuse esinemine.\nKui kasvajaprocess kopsukoes on sekundaarne, siis on patsiendi peamine kaebus intensiivne valu sündroom. Seostunud manifestatsioonid hõlmavad tõsist nõrkust, kehakaalu kiiret kaotust ja suurenenud väsimust.\nVastavalt lokaliseerimisele kirjeldab ebamugavustunde fookust onkoloogilise protsessi esialgsetel etappidel ohvrid lõpmatult - valusimpulsside nõrkuse tõttu. Seetõttu võib sümptomeid teha interkupiaalse neuralgia või osteokondroosi ägenemise spetsialist. Hilisemates staadiumides näitab patsient täpselt, kus see haiget tekitab, näiteks kolmanda serva paremale.\nPatsiendid kirjeldavad ebamugavust kui võõrkeha rinnus, takistades neil sügavalt sisse hingata ja köha.\nJärk-järgult suureneb, ebamugavustunne muutub püsivaks, on päevavalguses olemas, takistab öösel puhastamist. Lööpaine, õla, pleura piirkonnas esineb kiiritust. Raske valu häirib inimest, kui tal on kahjustatud kopsu ots, mis on seotud emakakaela sümpaatilise närvi pigistamisega. Patsient võib alustada kaebustega, et indekseerida käte, rindkere, tuimastust sõrmedes ja anamneesis kogumisel, selgitab spetsialist püsiva valu sündroomi olemasolu.\nValu tunnused haigusetappide järgi\nOnkoloogid ütlevad, et kopsuvähki on võimalik tuvastada haiguse 1-2. Etappidel, reeglina juhuslikult, näiteks rutiinselt röntgenikiirte rutiinsel läbivaatamisel. Seetõttu on oluline mõista, kuidas teada saada, et olete haige.\nSelle patoloogia valu iseloomustab suur varieeruvus:\nEsmane faas on kõige vähem valulik - pleura väike turse põhjustab survet ribarakkudele, põhjustades ebaselge ebamugavustunde. Selles perioodis iseloomulikud sümptomid hõlmavad varem mittearetundlikku väsimust, üldist tugevust kadu, märkimisväärset jõudluse vähenemist, olulist meeleolu varieeruvust. Esimese faasi kopsuvähk võib jätkuda pikka aega, kui kasvajaprotsessi idanevus naaberkudedes ja -organites ei esine.\nArstliku abi puudumisel on patsiendi hilinenud ravi onkoloogil hilinenud, kopsuvähi kliinilised ilmingud muutuvad selgemaks - mitte ainult ribid võivad haiget teha, vaid ka rinnak, kurk, selg, lambaliha, õlg. Ilmneb ebapiisav, ebaproduktiivne köha, mille taustal on suur ebamugavustunne. Enamasti on need sümptomid, mis panevad patsiendi minema arsti juurde. Põletikuline protsess levib pleura kaudu läbi kogu selle pikkuse, nii et ebamugavust saab tunda mitte ainult mõjutatavast küljest, vaid ka vastassuunas.\nKopsuvähi viimast etappi iseloomustavad kõige valusamad aistingud. Patsiendid kirjeldavad neid vastuvõetamatutena, põhjustades neile kannatusi, nõudes mitte-narkootiliste ja seejärel narkootiliste analgeetikumide kasutamist. Pidevalt progresseeruvate põletikuliste protsesside ja metastaaside korral tuleb annust pidevalt suurendada.\nRaske südamepuudulikkuse tõttu on surmaga lõppenud - süda lihtsalt ei suuda vastu võitlema ebameeldivate tunnete pärast.\nSamuti põhjustab vähirakkude arvu kasvu tõttu olulisi muutusi patsiendi hingamisteede struktuuris. Tuumor surub vaagnapõhja organeid, kõrvuti asetsevad kudedes esinevad metastaasid, mis raskendab korduvalt ohvri seisundit:\nvalu tuntakse maos, maksas, neerudes;\nkäed tuimaks; näpunäited sõrmedega;\nmoodustub hemoptüüs isegi lühikese köhaga;\nisu ja kaal kaotatakse kiiresti;\nkasvav tugev nõrkus.\nSellised sümptomid on üsna seletatav asjaoluga, et esmane turse, mis lokaliseerub ainult pleura kaudu, ulatub ülejäänud kopsukoeni, provottides hingamispuudulikkust.\nKopsuvähiga parenhüümi vähi väljalangemisega vältige valu-abiainete progresseerumist:\nkasvaja kõige täielikum ja õigeaegne hävitamine;\nimmuunsüsteemi taastumine haiguse vastu võitlemiseks;\nmuude seotud patoloogiate levitamine, mis nõrgestavad patsiendi keha tugevust.\nHetkel onkoloogid võtsid kasutusele anesteesia kolmeastmelise staadiumi - suurendava tegevuse analgeetikumide kasutamine. Selle peamine põhimõte on piisav ravi alustamine esimeste valu tunnuste juures.\nEksperdid rõhutavad eriti, et kopsuvähki vabanemiseks võib kuluda kaua aega, nii et te ei peaks ootama kiiret remissiooni.\nEsimesel etapil, mida nad püüavad nii kaua kui võimalik pikendada, soovitatakse patsientidel võtta ravimeid mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite alarühmas. Kui nende efektiivsus väheneb ja valu oluliselt suureneb, mine teisele astmele - nõrgad opiaadid ja mittekovotootelised analgeetikumid. Narkootilisi ravimeid näidatakse maksimaalse raskusastmega ja muude ebatõhusate vahenditega.\nValgupõhine ravi on sellel mistahes etapis spetsialisti soovitatavate ravimite dooside tiitrimine, säilitades näidustatud tundide võtmise ja valusündroomi intensiivsuse arvessevõtmise.\nMõnikord võib kopsuvähki tekitada valu patsiendile ka pärast seda, kui kasvaja on kirurgiliselt eemaldatud - sellisel juhul otsustatakse valuravi üksikute otsuste tegemisel: taastusravi ja lõõgastusviisid, rahustid, närvilõpmete blokeerimine.\nArvestades kopsuvähki ja nende poolt põhjustatud valu kasutatavate ravimite tohutut arvu, on täiesti võimalik oodata positiivseid tulemusi - pikema remissiooni tekkimist. Kuid meditsiinistatistika veenvalt tõendab, et on võimatu kaotada valvsust, onkoloogiline protsess võib tagasi pöörduda.\nVähktõve retsidiivide ennetamiseks soovitavad eksperdid ennetavaid uuringuid ja ravikuuri. Tulevikus aitab see vältida valu ja tõkestada tõsiseid haigusseisundeid.\nValu iseloom ja tüübid kopsuvähis\nKõige sagedasem vähivorm on kopsu pahaloomuline kasvaja. Esimene sümptom, mis esineb haigusega, on valu rinnus. See võib olla teistsugune ja seda põhjustab onkoloogia areng.\nSelle valu tüüpi põhjused kopsuvähis on: metastaaside tekkimine ja levimine, spetsiifilise ravi mõju või kohalikud vähiefektid.\nTuleb märkida, et valu halvendab patsiendi seisundit väga palju ja vähendab seega üldist elukvaliteeti.\nValu ja selle põhjused, patogenees ja kopsuvähi sümptomid\nValu kopsuvähis avaldub emotsionaalse või sensoorse tüübi väga ebameeldivatel tunnustel, mis tekivad, kui keha kuded on kahjustatud. Selline tegur vajab kompleksiga raviks mitut valdkonda hõlmavat ravi, et mitte ainult kahjustada vähirakke, vaid ka kahjustatud kudede taastamist.\nSõltuvalt haiguse leviku staadiumist võib valu iseenesest üsna mitmekesine. Seega võib ilmnemine esineda järgmisel kujul:\nHingamise või köhimise korral on võimalik ka suurendada valu taset.\nSeda tüüpi sümptomite peamised põhjused ei ole palju:\nKopsude seinakude kahjustused.\nSkeleti metastaasid. Metastaasid levivad veelgi veresoontes, soodustades kasvajate teket teistes elundites.\nValus kasvajas ise, kuna see on selle osa sellel ajal, kui see on kehas, võib see põhjustada ka sisemiste kahjustuste (kui kopsud on valus) tõttu. Kopsu ülemise osa tuumori asukohas, seejärel levib see närvtrahiaalpuhkusse. Mis viib Horneri sündroomi arenguni.\nMõned ravimitüübid ja spetsiaalsed ravimeetodid põhjustavad ka erinevaid valu tüüpe.\nSelleks et täielikult mõista haiguse olemust ja kõrvaldada selle sümptomid ja valu veelgi, tuleb põhjalikult uurida haiguse olemust ja selle mehhanismi, mis mõjutab selle mõju inimesele.\nValu avaldumine on tingitud sisehaigustest otse vähist, teine põhjus võib olla kopsu seina kahjustus. Sellised järsud valujäljed on sekundaarne sümptom ja ilmnevad enamasti hilisemates etappides.\nSamal ajal tekib valu erinevus erinevatel haigusseisunditel erineval moel ja erinevates kohtades on see sõltuvalt vähktõve leviku ulatusest.\nSeega võib kopsuvähki avalduv valu esineda järgmistes kehapiirkondades:\nMetastaaside leviku aktiivse faasi alguses kontsentreerub valu rinnus, kopsu küljel, mida onkoloogia mõjutab. Valu olemus ise on üsna mitmekesine.\nMetastaaside tugeva leviku korral võib valu minna tagasi.\nMõned valu tüübid võivad ka täielikult katta rindkere, minna mao-, kaelale, kätele.\nIlmnevad haiguse hilises staadiumis ja on kroonilise haiguse progressiooni sümptomid.\nViimastel etappidel nakatumine läheb piirdepiirkonda. Need sümptomid näitavad, et on kahjustatud ribi intrathoracic fastsiat, samuti vahemerelisi närve. Sellise kahjustusega, valu kestab kogu aeg, ilma et see oleks kokkupuude valuvaigistitega.\nOnkoloogia viimastel etappidel tekivad hingamisteede häired, hingeldus, südame-veresoonkonna häired, mis on seotud hingamisteede kahjustuse märkimisväärse suurenemisega ja tuumori anatoomiliste struktuuride kokkusurumisega.\nPõhimõtteliselt kaob vähk sageli ilma sümptomiteta. Onkoloogilise looduse manifestatsioonid algavad peamiselt viimases etapis. Erijuhtudel ilmnevad sümptomid väga harva.\nSeetõttu peaksite teadma, kuidas ja miks kopsud haigestuvad vähkkasvajades ja millised on nende esinemise tunnused selle haiguse tekkeks, et arstiga koheselt konsulteerida, kui teil tekib:\nHingamisteede vere sekretsioonid leitakse köhimise ajal.\nPidev väsimustunne, mis langeb kroonilisteks.\nHingamisel ilmub vilistamine.\nVähktõvega patsientidel on täheldatud suurt bronhiidi ja kopsupõletiku taset.\nStaadium hõlmab kogu organismi metastaseerumist, mis mõjutab teisi elundeid. Selles etapis täheldatakse järgmisi sümptomeid:\nselja või reied (mõnikord teistes luu struktuurides);\nkui maks on kahjustatud, täheldatakse naha ja silmade kollastust;\npeavalude, jäsemete tuimus, nõrkus ja peapööritus;\nnaha turse ja õlavarre lümfisõlmed.\nKõik märgid viitavad teatud tüüpi vähi arengule ja põhjustavad teatud tüüpi sündroomide ilmnemist. Seetõttu on esimesel ilmingul vaja konsulteerida arstiga, et diagnoosida ja kindlaks teha haiguse staadium ja ravi retseptsioon ning teha diagnoos, mis põhineb haiguse ilmingute ja sündroomidega võrdlemisel.\nHorneri sündroom muutub haiguse kõige sagedasemaks progressiooniks. See on vähivorm, kui see mõjutab paremat kopsu ja selle ülemist osa. Metastaaside leviku ajal mõjutavad kaela- ja õlaliiges asuvad närvikiud.\nJärgmised sümptomid hõlmavad järgmist:\nsilma õpilase märkimisväärne vähenemine;\nsilmade silmalau häired (üks või mõlemad);\nhigistamise või puudumise protsessi rikkumine.\nEsialgu on arusaam sellest, mis on vena cava. See on ka peamine veresoon, mille kaudu vere kulgeb südamest pea ja vastupidi. See asub lümfisõlmede ja kopsu ülemise osa lähedal.\nMetastaaside levik tema piirkonnas toob kaasa pea ja kaela verevarustuse halvenemise, mis omakorda viib näo naha turse.\nSündroomi areng toimib järjepidevalt, mis võimaldab selle avastamist ja neutraliseerimist varases staadiumis. Sel juhul kasvaja progresseeruv levik aitab kaasa järgmiste sümptomite ilmumisele:\nÄrge unustage, et mõned patoloogiad võivad põhjustada hormoonitaoliste ainete vabanemist verd, mis põhjustab paljude sündroomide tekkimist, mis põhjustavad inimese keha kõige kaugemate elundite ja elutähtsate süsteemide kahjustamise.\nNeuroloogiline sündroom. Sageli esinevad ägedad valu-rünnakud, mis on tingitud kesknärvisüsteemi kahjustusest. Eriline on see, et närvirakud ründavad otseselt organismi immuunsüsteemi, kuna vähkkasvajad tekitavad neid hävitamiseks.\nAntidiureetilise hormooni ebapiisava toime sündroom. Vähirakkude toime aitab kaasa maksa säilitamisele, mistõttu suurendab soola sisaldus kehas. Sündroomi arengu peamised tunnused on krampide krambid, oksendamine, lihasvalu, väsimus ja isukaotus. Kui ignoreeritakse ja seda ei töödelda, võib see edasi liikuda, pannes inimene kooma hiljem sisse.\nCushingi sündroom. Kui see areneb, mõjutab vähkkasvaja neerupealseid aineid, põhjustades nende vabastamist kortisooli, mis omakorda aitab kaasa vee säilimisele, nõrkusele, seedetrakti kahjustusele, mille tagajärjeks on kehakaalu tõus, samuti tugev valu.\nSamuti tuleb märkida, et enamikul juhtudel esineb ainult valu rinnus, see esineb peaaegu pooltel patsientidel. Ülejäänud sümptomid ilmnevad igal üksikisikul, olenevalt kasvaja välimusest, selle progressiivsusest, levimisest.\nMiks on pärast köhimist ja põletikku suitsetamist kopsudes seljavalu\nSeljavalu - plaanid on süüdi, see on teine kõige levinum põhjus arsti külastamiseks. Sageli ei võta inimesed seda tõsiselt, loobudes füüsilisest väsimusest või kontorisisest istungist ja see teeb viga.\nSeljaaju tõttu on seljaaju koha, kus kontsentreeritakse kogu organismi närvilõpmed. Enne aju sisenemist on teave elundite seisundi kohta.\nSeetõttu on seljavalu tähelepanuta jätmine ohtlik - see võib olla tõsise haiguse sümptom. Miks ja kui kopsud võivad haiget teha ainult ühel küljel, leiate vastused, lugedes artiklit lõpuni.\nValus sümptom seljas võib olla iseloomu:\ndünaamiline - ilmneb lihaste füüsilise koormuse tõttu\npatoloogiline - see põhineb mistahes haigusel\nKui valu sümptom kestab kauem kui kaks päeva, siis räägib ta patoloogilisest olemusest. Haigus võib põhjustada valu kopsu piirkonnas:\nKuna seljavalu on "kameeleon", siis võimaliku põhjuse kindlaksmääramisel tuleb võtta arvesse kaasnevaid sümptomeid: vähi, kopsupõletiku või liikumise ajal.\nRinnale iseloomulikud märgid\nSelle valu intensiivsus ja manifestatsioon sõltuvad sellest põhjustatud haigusest. Valusümptom ise võib olla nii terav ja valu, keha "kokkusurumine" ja selge asukoha puudumine. Ebamugavustunne ulatub paremasse ja vasakpoolsesse rindkere ja ülemise nimmepiirkonna alasurvete tasemest. Vöötohatis valusümptom signaalide kohta:\nVõi "pistoda". Tekib äkki ja see ei kesta kauem, tuleneb rünnakutega. Valude intensiivsus suureneb järsult.\nIseloomustab ägedaid haigusvorme:\nvahepealsete ketaste väljaulatuvad osad\nÄgeda valu pärast tundub, et tunne on fuzzy, lokaliseerimise täpset asukohta pole võimalik kindlaks määrata, voolu aeg on pikk.\nHaiguse alguses asendatakse äge valu.\nNäitab haiguse üleminekut krooniliseks vormiks. Iseloomulik:\nseljaaju patoloogiad (lordoos, eendid)\nLoomulikkus sõltub sellest haigusest, mis seda põhjustas: see võib olla nii terav ja vähese intensiivsusega, see võib esineda nii kella kui ka kindla aja jooksul. Iseloomulikud haiguse rünnakute jaoks. Sellel on selge allikas, mis selle põhjustas. Näitab haigusi:\nVõi "krooniline". Manifestatsiooni intensiivsus sõltub valu allikast. Ajavahemikuks on rohkem kui kolm kuud. See liik on põhjustatud haigustest.\nKõige sagedamini ilmneb pärast haigust:\nühe kopsu amputatsioon.\nTavaliselt tuleneb selgelt valulik sümptom selgroos\nviimastel etappidel onkoloogilised haigused\nselgroolülide nihkumine lihase korsetti nõrkuse tõttu.\nPeamised selgroolülide sümptomid on:\nlaskmine, terav iseloom\nlevib mööda selgroogu inervatsiooni,\nsuurenenud järsud liikumised kahjustatud selgrool,\nKui selgroo valulik sümptom avaldub dünaamilistel põhjustel (ebasobiva asendi tõttu istudes), kaob see tavaliselt nädala jooksul.\nKui selgroo haigus mõjutab närvilõpmeid, siis juurdussündroomi tunnused ühinevad selgroolülide sümptomitega:\ntuimus ja goosebumps\nvalu mõjutatud piirkonnas, ulatudes paremale või vasakule\nValu sümptom ilmneb närvilõpmete põletiku, vigastuse või surumise taustal, mis on sageli sarnane müokardiinfarktiga. Peamised sümptomid\nparoksüsmaalne valu, millel puudub teatud lokalisatsioon, ulatudes tagasi rindkere piirkonda.\nnaha tundlikkuse rikkumine kahjustatud närvi all,\nnaha blantimine või punetus\nNeuroloogiline valu on võimalik eristada südamevalu ravimeetodist: nitroglütseriin ei peata neuroloogilist valu sümptomit.\nHaigus esineb närvikiudude põletikuliste lihaste peksmise teel. See näitab igav valu, suurendades ja muutudes "pistoda", kui muudate poos või liikumist. Valu asukoht määratakse kindlaks haiguse keskmes. Võib olla ühesuunaline või kahesuunaline.\nHaigus on seotud võrkkesta kettade väljaulatamisega, säilitades samal ajal välimise kest - kiuline ring.\nRaske sümptomid rindkere piirkonna väljaulatuvatel osadel on väga nõrgad, sarnanevad lihtsa ebamugavusega.\nTerav valu ilmub ainult siis, kui vajutate valus kettale.\nKui eend kinnitab seljaaju või närvilõpmeid, siis on täiendav sümptom radikulaarse sündroomiga.\nIntervertebral hernia on väljaulatuv järgmine etapp. Tavaliselt valu\nterav, laskmine, terav, käte liikumisega\nannab südame piirkonnale.\nRasked sümptomid võivad jäljendada teiste haiguste valusaid sümptomeid. Lisafunktsioonide otsimise vajaduse kindlakstegemiseks tehke järgmist.\nOsteokondroosiga seotud Anküloseeriv spondüliit areneb aeglaselt - mitme aasta jooksul. Valu:\nliikudes või pikema staatilise oleku ajal (istuvad või seisvad), tekitavad ja tõhustavad\nnõrgenenud leelises olekus.\nRindade piirkonnas mõjutab haigus selgroogu liigesed, ühendades ribid koos selgroolüli. Selle tagajärjel ilmneb kõhu-selgroolülide piirkonnas valulik sümptom, mis ulatub umbes poole sõrme vahele lülisammaste lülisamba protsessidest.\nHaigus kulgeb selgroo alumiste osadega, liigutades ülespoole. Kaasnevad sümptomid võivad olla:\nKui selg on keerdunud, ilmneb valu ainult kolmandast etapist, kui selg on painutatud üle 30 kraadi. Valu ilmneb:\nistudes või lamades\nhalvendab köha, painutades oma pead või hüpates isegi väikest kõrgust,\nvalu on väga tugev, mõnikord häirib uni.\ntuimus ja torkimine kätes,\nSkolioosi saab tuvastada valu visuaalse allikana: õlgade asümmeetriline paigutus ja selgroo kõverus. Kuuma vann aitab skoleioosi eristada osteokondroosist: osteokondroosi kuumavee rütmi leevendab (lõõgastavad spasm lihaseid), kuid mitte skolioosi.\nHingamisteede haiguse algfaasis esineb ilma kaasneva valu sümptomita, sest ei kopse ega bronhides ei ole närvilõpmeid.\nValu ilmneb kahjustatud pleura või lihase köhist.\nValu on näidatud paremal või vasakul - olenevalt kahjustatud elundist asub see selja rindkere piirkonnas.\nSelle intensiivsus suureneb koos köhimise, sissehingamise ja väljahingamisega.\nHingamisteede valulik sümptom eristab teravat, läbilõikavat või lõikavat iseloomu.\nLisaks kõigile hingamisteede haiguste üldisele nägemisele eristub valu sissehingamise ja sissehingamise pleuriidi ajal tugevnemine valu sümptomite intensiivsuse tõttu allaneelamisel. Valu leevendub patsiendi poolel olevas kalduvas asendis ja pleuravalu kestus võib kesta mitu tundi kuni mitu päeva.\nRaske sümptom ilmneb lihastest, mis jäljendavad hüsteerilist köha. Tugevdab koos\nPõletiku valu esineb ainult haiguse pikkusega. Põletik põletikul kopsude ilmneb:\nkusjuures keha alumiste labajalade löömine - selja keskosas, külgedel, võib harva anda rindkere ja kõht,\nkoos pleuraga kahjustatud, õlaribade vahel.\nTuberkuloosi valulikud sümptomid ilmnevad ainult siis, kui haigus on juba tekkinud, esialgsetes etappides on haigus latentne ja ei ilmne ennast.\nHaiguse keskmise arengu korral on valu nõrk ja ähmane iseloom. Kui haigus on tähelepanuta jäetud, ilmneb valulikkus, mis on levinud kõigile kopsuhaigustele\nTuberkuloosi valu iseloomulik sümptom on üldine seisundi süvenemine, kui püütakse sügavalt sisse hingata.\nOnkoloogia valu intensiivsus sõltub neoplasmi suurusest, metastaaside olemasolust või puudumisest ja nende arvust.\nHaiguse alguses valu intensiivsus:\nHaiguse arenguga muutub valu iseloom teravaks ja teravaks - see on tingitud metastaaside levikust ja tuumorist endast esinevatest sisemistest protsessidest.\nAinult seljaaju vähk tekitab koheselt terava seljavalu.\nParemal ja vasakul küljel olevad funktsioonid\nLisaks nakkushaigustele võib parema või vasaku kopsu valu sümptom provotseerida:\nneoplasmid, tsüstid bronhides või kopsudes,\nTagasi sisse hingates\nValu sümptomit hingeõhust võib käivitada:\nkopsu / kopsu- või pleura-onkoloogia\nKõigil neil juhtudel suureneb valu tugevus inspiratsioonil.\nValus sümptom kopsudes pärast suitsetamist on keha spetsiifiline reaktsioon nikotiinile. Nikotiin põhjustab organismis adrenaliini vabanemist, mis põhjustab veresoonte spasmi ja rõhu suurenemist.\nvalu retseptori tundlikkuse lävi,\nValuliku rünnakuga seotud tegurid on järgmised:\nolemasolevad vaskulaarsed haigused\nSigarettide haigestumus võib tekkida teisel tavalise suitsetamise aastal. Sageli nähakse kopsu piirkonnas esinevat valu kopsuna.\nkopsu - valu sümptom tekib epiteeli hävitamise tõttu bronhide ja kopsude sisepindadel;\nekstrapulmonaalne - areneb südame-veresoonkonna süsteemi ja seedetrakti häirete tõttu.\nValu väljanägemisega ei saa te ise diagnoosi teha - enamik sümptomeid üksteise suhtes resonteerivad ja ainult pädev spetsialist saab täpselt kindlaks määrata selle põhjuse.\nEsmane eksam viiakse läbi terapeut. Tulemuste põhjal võib ta soovitada konsultatsiooni spetsialistiga:\nArstlik läbivaatus ja uuring\nHaiguse põhjuste esialgses analüüsis peab arst välja selgitama mõned olulised aspektid:\npatsiendi vanus (välistada mitmed vanusega seotud haigused);\nvalu (terav või tuim, selgelt lokaalne või ähmane, annab kätele, kaelale jne);\nelu tagajärjel tekkinud valu,\nKas teil on kunagi valusid selles kohas või liikunud selga,\npärast milliseid sündmusi ilmnesid valu sümptomid (kehakaalu tõstmine, nakkushaigused jne);\ntraumaga (isegi lapsepõlves)\nvarasemad haigused (kardiovaskulaarsed jne),\nprofessionaalsed tegurid (pikk istu jne).\nJärgmine on patsiendi uurimine, millega:\nsüdame löögisageduse uuringud\nkopsude töö kuulamine või lõpliku diagnooside tegemine või täpse haiguse ja ravi määramiseks on määratud täiendavad uuringud.\nKolmekümne päeva jooksul üheksakümmend protsenti patsientidest seljavalu kaob, mistõttu vajadus täiendava diagnoosi järele kõrvaldatakse.\nMõnede haiguste ilmnemine, millega keha reageerib, vabastades teatud mikroelemente veres.\nKardiovaskulaarsete, onkoloogiliste, nakkushaiguste selgitamiseks on ette nähtud:\nRöntgenkiirgus on pehmete kudede seisundi hindamisel mõttetu, kuid see näitab luu-lihasega seotud probleeme, täpsustades selgelt siseorganite kontuure.\ntõsise vigastuse korral\nkui patsient on üle 50\npikaajalise steroidide kasutamisega.\nKombineeritud tomograafia ja magnetresonantstomograafia võib näidata:\npehmete kudede muutused (välja arvatud funktsionaalsed muutused);\neristada ebanormaalseid rakke ja tervislikke\ntuvastama siseorganite toimimise rikkumisi.\nSõltuvalt diagnoosimisandmetest on ette nähtud ravi, mis võib koosneda sõltumatutest kursustest või integreeritud lähenemisviisist:\nravimid - terapeutilise toime saavutamiseks on ette nähtud tabletid või süstid,\nfüsioteraapia - mitmesuguseid füsioterapeutilisi aineid on anesteetiline ja lõõgastav toime, parandab vereringet ja lihaste toitumist,\nvalgusteraapia - annab valuvaigistava toime, eemaldab laguproduktid, leevendab spasme,\nterapeutilised harjutused - parandab verevoolu ja annab kehale mõõduka koormuse, parandades ainevahetust ja gaasivahetust organismis,\nmassaažid - suurendab verevarustust, parandab kudede toitumist, omab analgeetilisi omadusi,\nkeemiaravi - hävitab kasvajaid, takistab uute tekkimist.\nMida ja kuidas kiiresti eemaldada\nValu vähendamine ei ole ravi ega asendab seda, kuid on vaja alustada seda, et:\nvältige valu šokist\nvältige emotsionaalset stressi valustel põhjustel.\nKõige kiirem on ravimi meetod - seda kasutatakse etioloogiaga seotud valu korral nii kodus kui ka kliinilises.\nLuu- ja lihaskonna haiguste korral on füsioteraapia kiiruse poolest teine kiireim. Lisaks terapeutilisele toimele on see analgeetiline toime - valulikud aistingud kaovad pärast esimest seanssi.\nKardiovaskulaarsüsteemi haiguste korral on nitroglütseriinil mitte ainult vasodilatumishäire, vaid ka anesteetikum.\nTeised meetodid (nõelravi, su-nok, laserravi) on viivitatud.\nKuidas teha valu leevendust\nValuvaigisteid võib kasutada äkiliste valu rünnakute leevendamiseks või pikema valu leevendamiseks. Valuvaigistid võivad olla\nmitte-hormonaalsed põletikuvastased tabletid, analgeetiline ravim - lisaks analgeetilisele toimele on selle rühma ravimitel ka põletikuvastane toime, kuid see meetod võib põhjustada mitmeid kõrvaltoimeid (oksendamine, kõrvetised, verejooks). Neid saab osta arsti ettekirjutuseta ja võtta äkiline rünnak valu.\nhormonaalsed - seda tüüpi võetakse ainult arsti retsepti alusel, et leevendada teatud valu sümptomeid; sõltumatu retseptiravim on vastunäidustatud;\nnarkootikumid - kasutatakse ainult valu leevendamiseks tugevast valu, näiteks onkoloogiast. Lahustatakse ainult retsepti alusel üldises ravikuuris.\nlihasrelaksandid - kasutatakse lihasvalu leevendamiseks, kui teised ravimid ei ole avaldanud positiivset mõju. Ravim võib mõjutada närvisüsteemi.\nVaadake alternatiivset võimalust seljavalu vabanemiseks.\nGlandularne maovähk on üsna tavaline vähk, mille esinemissagedust on arenenud riikides viimastel aastatel pidevalt kasvanud.Arstid usuvad, et esinemissageduse suurenemine on seotud toidu kvaliteedi halvenemisega.


unban superman1956 | Kännuka Foorum\nsuperman1956 last edited by\nMa olen mängus superman1956.\nMa sooviks unbani ma võin anda asjad tagasi neile ja kui neid asju pole võin anda raha või asju kumba ise soovivad ja võin appi tulla asju taastama. Mul on kahju et seda tegin pärast kui näen kedagi kellel pole ala siis ma lahkun. Suured vabandused.\nSoovitaks selle järgi teha unban avaldus


Selles artiklis kirjeldatakse Microsoft Exceli funktsiooni DCOUNT valemisüntaksit ja kasutamist.\nLoendab lahtreid, mis sisaldavad loendi või andmebaasi kirjeväljal (veerus) arve, mis vastavad määratud tingimustele.\nArgument väli pole kohustuslik. Kui see puudub, loendab funktsioon DCOUNT andmebaasis kõik tingimustele vastavad kirjed.\nFunktsiooni DCOUNT süntaksil on järgmised argumendid.\nKriteeriumid – nõutav. Lahtrivahemik, mis sisaldab määratud tingimusi. Kriteeriumiargumendina võite kasutada suvalist vahemikku, niikaua kui argument sisaldab vähemalt ühte veerusilti ja selle all vähemalt ühte lahtrit veerule tingimuste määramiseks.\n=DCOUNT(A5:E11; "Vanus"; A1:F2)\nLeiab kõik 10- kuni 16-meetrised õunapuud ja loendab sellele kriteeriumile vastavad kirjed, mille väljal Vanus on arv.


AK ⟩ EKI keelekool: Linnusitamaast Südamerahuni - Tänane leht\nEesti saarenimede kirevast sõnavarast kirjutab Eesti Keele Instituudi teadusjuht ja nimeuurija Tiina Laansalu.\nKäes on kauaoodatud suvi ja paljud meist pagevad puhkama just saartele. Eestis on hulganisti toredaid saari, mida omakorda piiravad laiud ja madalad. Enamikul neist ka oma nimi või isegi mitu.\nRiiklikust kohanimeregistrist leiame üle 650 ametliku kohanime, mis tähistavad saart, laidu või muud merest kerkivat maanukki – neid võime tähistada koondnimetusega saarenimed.\nEesti suurimad saared on nime poolest hoopiski maad (Saaremaa, Hiiumaa), kuid maa võib esineda ka väiksemate laidude nimedes (nt Linnusitamaa, Naistekivimaa).\nLevinuimad saarenimede liigisõnad on rahu, laid ja saar. Viimane sisaldub paljude suuremate saarte nimedes, näiteks Naissaar ja Osmussaar. Igapäevakeeles on saarte nimed kasutusel sageli ka liigisõnata: Abruka (saar), Ruhnu (saar).\nLiigisõnad rahu ja laid esinevad saarenimedes ligi kolm korda sagedamini kui saar. Ei vaja seletust, et laid tähendab väikest saarekest. Loodussõna rahu võib tähendada sedasama mis laid (enamasti Lääne-Eestis) või siis pisemat kivist kõrgendikku ehk kari. Rahudest on meil eriti rohkesti Hülgerahusid, Kivirahusid ja Suurrahusid. Aga on ka näiteks sõnamängulised Kodurahu, Vaherahu ja Öörahu (selline «rahuarmastav» laiustik asub Haapsalu külje all), samuti leiab Saaremaa lääneservast Südamerahu. Laidudest on sagedasemad Pihlalaid, Rooglaid ja Viirelaid, vahvama kõlaga nimesid on Neljasilmalaid ja Obusojutuslaid.\nPäris palju on ka karesid (nt Lambakare, Poistekare, Saapakare) ja karisid (nt Kuivakari, Tiirukari). Kare ehk kari tähendab kivist kõrgendikku meres ja siin tuleb nimedes selgesti välja murdekeele piir: kared asuvad Saare- ja Hiiumaal, karid aga Eesti põhjarannikul.\nSaaremaa saarenimedes esineb tihti nasv või nasu, tähenduseks leetseljak ehk meremadalik (nt Püistenasu, Täkunasu, Pitknasv). Madalikke on saartel nimetatud ka kuivadeks (nt Kassikuiv, Süllaninakuiv).\nLisaks on meil hulk harvem esinevaid sõnu erinevate madalike ja merepõhja kõrgendike jaoks: holm (nt Koimaholm Hiiumaal), joom ~ joome (nt Püskujoome Saaremaal), kehvel (nt Vennastekehvel Pranglil), krass ~ kräss (nt Silmakrass Hiiumaal), krunn (nt Sillikrunn ja Vullikrunn Aegnal), käbr ~ käbru (nt Anekäbr Saaremaal), küng ~ künk (nt Liede küng Kihnus ja Karekünk Saaremaal), lood (nt Vähelood Pärispeal), madal (nt Oostemadal Saaremaal), ots (nt Kakraots Pärnumaal), pank (nt Lestapank ja Siiapank Vilsandil), raba ~ rava (nt Võrguraba ja Noodarava Pärnumaal), rank ja raun (nt Ristirank Pärnumaal ja Tinuri raun Saaremaal), silm (nt Siutsilm Muhus), suardu (nt Kaakalao suardu Kihnus) ning vaigas (nt Alumine vaigas ja Ülemine vaigas Vilsandil).\nNii et kui satute väisama mõnd saart, laidu, rahu, nasva vm, proovige mõelda saartel leiduva elurikkuse kõrval ka saari märkiva sõnavara rikkusele.


Keemiaettevõttel Velsicol üle ootuste hea aasta - Kaubandus\nKeemiaettevõttel Velsicol üle ootuste hea aasta\nKohtla-Järvel tegutsev keemiaettevõte Velsicol Eesti müüs mullu oma tooteid ligemale 700 miljoni krooni eest ja teenis üle 30 miljoni krooni puhaskasumit.\nVõrreldes 2006. aastaga, kasvas peamiselt säilitusaineid ja plastifikaatoreid tootva Velsicol Eesti käive enam kui neljandiku võrra ning kasum ligemale 10 protsenti, kirjutas Põhjarannik.\nUSA ettevõttele Velsicol Chemical Corporation kuuluva Kohtla-Järve ettevõtte jaoks oli mullune aasta erandlik. Juhatus märgib firma aastaaruandes, et kuna emaettevõte konsolideeris tootmise ja sulges ühe oma USA tehase, kus toodeti bensoehapet ja Benzoflexi plastifikaatoreid, siis suurenes nõudlus Eesti tehases toodetava bensoehappe järele.\nEelmise aasta lõpu seisuga oli Velsicolis 144 töötajat. Velsicol Eesti põhitoodeteks on plastifikaator Benzoflex, bensoehape, naatriumbensoaat ja kaaliumbensoaat. Naatrium- ja kaaliumbensoaadid on säilitusained, mida Kohtla-Järvelt toimetatakse maailma suurematele toiduaine- ja karastusjoogitootjatele.


Vooremaa Jõgeva ja Põltsamaa vallas arutati arengukava muutmist\nJõgeva ja Põltsamaa vallas arutati arengukava muutmist\nLäinud nädalal kogunesid Jõgeva ja Põltsamaa valdade elanikud, esindajad ja huvilised avalikule arutelule, et arutada, millised teemad vajavad enim tähelepanu. Kui Jõgeval kulges arutelu rahulikult, siis Puurmanis läks koosviibimine kohati tuliseks.\nKolmapäeval toimus Kuremaa lossis Jõgeva arengukava 2018–2028. aasta muutmise avalik arutelu. Osa said võtta ja ettepanekuid esitada kõik soovijad. Kuremaa Külaseltsil oli põhjalikult ettevalmistatud ettepanekud kohaliku piirkonna paremaks muutmiseks ja edasiarendamiseks.\nValla esindajatelt küsiti küsimusi\nValla esindajad andsid ülevaate, millised punktid muutmisele lähevad ja muudatusi tutvustati põhjalikumalt.\nArutati Jõgeva maakonna visiooni osa, kus juurde tuli lisaks sõna Vooremaa, millega oldi rahul, sest laiendus selgitab maakonna unikaalsust.\nKohaletulnud esitasid valla esindajatele küsimusi just Kuremaa piirkonda puudutavaid kitsaskohtade ja probleemide kohta, üheks teemadest olid näiteks teekatteD ja valgustus. Kuremaa alev on väga kitsaste üldkasutatavate teedega ja sellest ka kohalike mured. Teedevõrk on välja ehitatud nõukogude ajal ja praeguse liikluse jaoks on paljud kohad kitsad ja ohtlikud. Tammemetsa tänavale sissesõidul puudub näiteks õueala märk.\nPõhjaliku ja ülevaatliku ettekande kohalike inimeste soovidest ja ootustest tegi Kuremaa külaseltsi juhatuse liige Raul Orav. See esitlus oli kokku pandud Kuremaa külaseltsi laiendatud koosolekul läbi arutatud teemadest. Ettekanne hõlmas kogu Kuremaa piirkonna ootuste ja arenguks vajalike teemade ja ettevõtmiste kohta. Teemaks oli nii küla enda, kui ka Kuremaa lossi ja pargi heakorra parandamist ja edasiarengut.\nEttepanekud tehti teemade kaupa ja kohalike jaoks väga tähtsatel teemadel. Näiteks on külaseltsil koostöös koos teistest asjast huvitatutega plaanis koostada Kuremaa algkooli arengukava. Samuti tehti ettepanek koos kõigi huvilistega koostöös Kuremaa lossi arengukava koostamine.\nKuremaa järve alakasutus on mureks ning mitmed ettepanekud olid just järvega seotud: promenaad, kergliiklusteed, supelrand jne. Järve atraktiivsust peaks kindlasti suurendama ja teenuseid laiendama ja seda just loodusturismi populaarsuse kasvuga seotult, sest see on kindlasti ka selles piirkonnas külastajate kasvuks vajalik. Tehti ettepanek Kuremaa loss ja ujula koondada ühtse juhtimise alla, et tagada ühtset ja kvaliteetsemat teenust.\nPuurmanis läks vaidlus tuliseks\nPuurmani teenuskeskuses neljapäeva õhtul toimunud Põltsamaa valla arengukava teemalisel arutelul läks vaidlus kohati päris tuliseks. Koosolekul viibinud kohalikud elanikud leidsid nimelt, et Puurmani vald on suurematest investeeringutest kõrvale jäänud ning ääremaastub. „Puurmanis on elu seisma jäänud,” tõdes Puurmani elanik Villu Päärt.\nArengu- ja planeerimisosakonna juhataja Kristi Klaos kõneles algatuseks sellest, millises seisus on Põltsamaa vald praegu finantsiliselt ning milliseid muudatusi on tehtud investeeringute kavas.\n„Üldine tendents on praegu ikkagi see, et Põltsamaa valla elanike arv on kogu aeg kahanemas. Keskmiselt väheneb elanike arv aastas kahesaja inimese võrra. Samal ajal laenukoormus järjest suureneb,” kõneles Kristi Klaos.\nElanike arv on pidevalt kahanenud\n„Tulevik ei ole üldiselt tõesti eriti roosiline. Kümne aastaga on elanike arv Põltsamaa vallas kahanenud ca 15 protsenti. Prognooside kohaselt väheneb meil maksumaksjate arv just tööealiste elanike hulgas. Samas tuleb vallal põhitegevuse kulusid koguaeg koomale tõmmata,” kinnitas ka rahandusosakonna juhataja Piret Nõmmiksaar.\nArutelul viibinud kohalik elanik Üllar Schaffrik küsis selle peale, mida on Põltsamaa vald teinud selleks, et maksumaksjate hulk maal ei kahaneks. Tema arvates tekitavad paljud valla langetatud otsused küsimusi. Muuhulgas jääb tema sõnul arusaamatuks, miks ei või kohalikku kooli toitlustada kohalik ettevõte ning miks koolilastele ei pakuta piirkonnas kasvatatud mahetoitu, miks vee-ettevõtjana ei võiks jätkata mõni kohalik ettevõte või AS Emajõe Veevärk.\n„Mida vald teeb praegu selleks, et maksumaksjate hulk Puurmani piirkonnas niisuguses tempos ei väheneks? Kas maksumaksjate hulka aitaks stabiilsemana hoida haridusse investeerimine (koolid, lasteaiad) või veesuusakeskuste ehitamine,” küsis Üllar Schaffrik.\nKristi Klaos vastas omakorda, et Kamari veesuusakeskuse ehitamine tasus ennast igati ära, kuna tegemist on uue tööandjaga Põltsamaa vallas.\n„Kamari veelauakeskus elavdab ettevõtluskeskkonda ja turismi, pakkudes kohalikele inimestele tööd. Mul on hea meel selle üle, et Kamari veelauakeskuse projekt, mis 15 aastat tagasi lauale tõsteti, jõudis sel aastal finišisse. Veelauakeskuse ehitamine tasub ennast ära, kuna inimesed, kes tulevad Põltsamaale, jätavad raha ka teistesse ettevõtetesse ja teenusepakkujatele,” rääkis Kristi Klaos.\nSuuri investeeringuid ei tule\nLähemalt oli juttu Puurmani investeeringutest ehk sellest, mida Puurmani vallas aastate jooksul vald teinud on või mida korda on tehtud. Kui ametnikud tõid muuhulgas välja näiteks Puurmani mõisakooli remontimise, tänavavalgustuse uuendamise, tervisekeskuse ehituse ja priitahtliku päästeseltsi depoo juurdeehituse, siis Villu Päärt leidis, et suurtest investeeringutest on Puurmani siiski kõrvale jäetud, millest temal kohaliku elanikuna on väga kahju.\n„Suuri investeeringuid pole Puurmani kanti viimasel ajal tulnud. Puurmanis on elu seisma jäänud. Põltsamaa vald tegeleb Puurmani ääremaaks muutmisega. Leian, et ühinemisest Põltsamaa vallaga pole me kasu saanud. Samas, ka Puurmani piirkond kogub makse – maamaks, tulumaks – ning ka siia oleks õigustatud investeeringud, näiteks haridusse. Puurmani piirkonda pole aga eriti investeeritud,” lausus Päärt.\nArengu- ja planeerimisosakonna juhataja Kristi Klaos tõi omakorda välja, et Puurmani vallal polnud rahaline seis eriti kiita ka enne Põltsamaa vallaga liitumist.\n„Kes on see inimene Puurmanis, kes peaks kohapeal hoidma silma peal, mis on aktuaalselt vajalik, et elu seisma ei jääks? Meil pole Puurmanis strateegilist juhti. Puurmani vajab juhti, kes näeb, mida Puurmanil on vaja kümne aasta pärast. Kes on see inimene kohapeal, kes saab aru, mida tuleb ära teha?” küsis Villu Päärt.\nPuurmani teenuskeskuse juht Arvo Pennonen vastas, et sisuliselt on ta Puurmanis majahoidja staatuses.\nPuurmani pole osa Põltsamaast\n„Ma ei ole kaasatud eelarve koostamisse. Saan kaasa aidata ainult kitsaskohtadele osutamisel ja probleemidele tähelepanu juhtimisel,” ütles Arvo Pennonen.\n„Me oleme Põltsamaast kaugel. Puurmani ei ole osa Põltsamaa niinimetatud rõngasvallast, vaid jääb eraldiseisvana kaugemale. Kui ma ise tollal vallavanem oleksin olnud, siis mina, mõistusega vallavanema, oleks valdade ühinemisel öelnud, et Puurmani valla liitmine Põltsamaaga on vale, see on viga ja see tuleks lõpetada,” leidis Villu Päärt, mille peale omakorda sekkus endine vallavanem Margus Möldri ning palus solvamise lõpetada.\nArutelul tõstatus veel teisigi teemasid – küsiti näiteks Pikknurme-Umbusi tee mustkatte alla viimise, Põltsamaa lossikompleksi renoveerimise kohta jne.\nArengukava ja üldplaneeringu avalikud arutelud leidsid möödunud nädalal aset ka Põltsamaal ja Pajusi kultuurimajas.\nPõltsamaa kultuurimajas käsitletud teemadest oli üheks küsimus, miks ei ehitata Põltsamaale juurde üürimajasid, kuna vabade üürikorterite järele on Põltsamaal suur puudus ja paljud ettevõtted otsivad oma töötajatele elupaiku.\nPuurmani elanik Villu Päärt sotsiaalmeedias:\nPõltsamaa vald on muutmas ühinemislepingut, volikogu hääletab selle üle veel sel sügisel.\nVaatasin veidi numbreid ja pilt tundus väärivat, et seda Puurmani elanikega jagada. Puurmani on ühinemisega saanud suure tünga ja veeredes oma autodega Põltsamaa vastasfalteeritud tänavatel võivad Puurmani elanikud muiata – see on nende panus selle väikese ja armsa linna edasi kestmisse. Me veel jaksame, tervisi ääremaalt!\nDetsember 2016. Ühinemislepingut sõlmima asuvad neli omavalitsust panevad kokku nimekirja, milliseid investeeringuid selles suures kokkusaanud vallas vaja oleks teha. Pajusi vald paneb kirja 752 000 eurot, Puurmani vald 1,4, Põltsamaa linn 7,6, Põltsamaa vald 2,5 miljonit eurot.\nÜlevallalised vajadused on eraldi real – 1,5 miljonit tervisekeskusele ja 1,49 Pisisaare-Pajusi-Põltsamaa kergliiklusteele. Mõlemad on valmis saanud.\nTervisekeskus läks valla eelarvele 400 000 kallimaks, kergliiklustee puhul saadi hakkama tublisti odavamalt. Tehtud.\nPõltsamaa ujula ja staadion, mis samuti olid lepingus, on nüüd sealt välja visatud. Ujulat ehitaks edaspidi erafirma, vald telliks pelgalt ujumisi. Staadionit pole üldse plaanis kõpitseda.\nAga kui nüüd tagasi kerida lõigu juurde, mis on omavalitsuste soovid, siis juba siin on proportsioonid paigast ära. Ehk siis, kui hakata seda, mis jääb ühistest eesmärkidest üle jagama nelja omavalitsuse elanike arvuga – 2017. 1. jaanuari seis.\nLoomulikult on siin muutusi, kahanemine on igal pool, aga alguspunktiks sobib. Jagada oli nelja peale 12,24 miljonit (tervisekeskus ja kergliiklustee juba maas) prioriteetsete investeeringute raha. Puurmani osa oli selles ühises rahataotluste potis 11,4 % – elanike arvuga arvestades oleks see õiglasel jaotusel olema 14,1 %. Pisut vastu pükse, anname andeks.\nSeevastu Põltsamaa linn tahtis ühisest rahapotist saada 62 %, kuigi elanike arvu arvestades oleks neil õigus vaid napilt 40-le.\nPõltsamaa vald oli rahapoti juures kasin – ta taotles vaid viiendikku (see on 20 %), elanikke arvu arvestades oleks neil olnud aga õigus isegi enam kui kolmandikule (34,7%).\nEi saa öelda, et ka Pajusi (rikas karjääriderohke Pajusi, kes ilma mingi toetuseta ehitas uhke spordihoone ei kuhugi) oleks ahnitsenud. Nende rahasoov ühisest investeeringukatlast on 6 %, elanike arv võimaldanuks küsida topelt samapalju – 11,8 %.\nPõltsamaa linn asus kohe laua ääres küünarnukkidega nügima ja nii on see ka jäänud. Puurmani puhul vastas kava enam-vähem elanike arvule, Põltsamaa valla ja Pajusi valla läbirääkijad lasid endale lihtsalt linnal koti pähe tirida.\nMärtsis osutasin koolireformi debatil, et endise Puurmani valla puhul on kõik need kavva võetud investeeringud täitmata.\n„Me oleme petta saanud, rängalt petta saanud,” ütlesin toona.\nKesksuvel, kui vald korraldas arutelu Pikknurme paekivikarjääri keskkonnaloa andmise üle ja peamine valuküsimus oli Pikknurme elanike kaevuvesi, mis karjääri tõttu võib ära kaduda, siis küsisin vallavanem Andres Vääni käest kaks korda, kuidas edeneb Pikknurme vee- ja kanalisatsioonisüsteemi ehitamine, mille maksumus valdade ühinemise ajal pidanuks olema 685 000 eurot, sellest 15 protsenti pidanuks välja panema vald.\nVallavanem ütles Puurmani lossi saalis, et vee-ettevõte on reorganiseerimisel. Kui ma seda teist korda küsisin, otsustas Vään koosolekult lahkuda. Häiritud olekus.\nNüüd loen ühinemislepingu muudatusest, et selge ja puhas joogivesi Pikknurmes on saanud märkuse: „Lükata hilisemaks ja/või jätta Põltsamaa Vesi OÜ-le.“\nVõtke nüüd näpud appi. Viiest eesmärgist esimene – tulemus null. Pikknurme on ikka veevärgita. Kas see üldse tuleb? Kes teab?\nEemärk 2: kergliiklustee Puurmanis Jõgeva maanteel – 1,3 kilomeetrit. Paberil oli selle maksumuseks 150 000. Nagu kõik me näeme, siis ka seda pole. Tulemus: null.\nTee, mis Puurmani idaosast võimaldaks ohutult aleviku keskele jalutada, rulluisutada või rattaga sõita – seda pole.\nAga see, mida ühinemislepingu muudatus asemele pakub on: parkla! Endise vallamaja, tänase teenuskeskuse ja perearsti töötoa maja ees. See ei muuda liiklemist pimedas Puurmanis ohutumaks, aga tuleb tunnustada, et põhieesmärgi asendamine parkla korrastamisega on olnud vallale ka üksjagu odavam – 150 000 kavandatud euro asemel kulus ainult 43 000 eurot. Kokkuhoid 107 000 eurot.\nEesmärk 3: Puurmani staadion. Kavas oli kulutada 50 000. Sellest 85 protsenti pidanuks olema toetust kuskilt fondist. Toetust ei ole saadud. Vald on oma raha panustanud 7000 katte parandusse. Pole staadionil käinud, kaugelt vaadates tundub – seis endine.\nNeljas. See on juba suurem lugu. Kõik ilmselt märkasid, kuidas sel suvel mõisapargis puud suurtel kiirustel ja hulgakaupa pikali kukkusid. Puud saeti tükkideks, veeti rahvamaja hoovile, et need valla hüvanguks maha müüa.\n360 000 eurot, see on vanas rahas 5 miljonit krooni, oleks pidanud panustatama mõisapargi hüvanguks algse ühinemislepingu järgi.\nKas saime petta?\nNüüd loeme volikokku minevast lepingust, et mõisakoolis on vahetatud aknaid ja tehtud muid jooksvaid investeeringuid 40 000 euro eest. Pargi jaoks tuleks raha taotleda keskkonnainvesteeringute keskusest.\nKui see protsess jätkub, siis seisab mõisaloss peagi lagendikul, sest pargipuud on vanad ja väsinud ning plaani nende uuendamiseks pole näha.\nLasteaed – kavas oli maja soojustada (150 000 eurot). Selgub, et soojustamiseks fondist raha ei saa. Kui senine lasteaed energiatõhusaks ehitada kuluks 760 215 eurot, vald peaks selleks välja panema veidi vähem kui kolmandiku.\nSõnastub uus eesmärk: uus hoone. Maksab 700 000 eurot. Aga praeguse seisuga jälle null.\nPikk ja arve täis jutt. Mida me saime? Kokku panustas Põltsamaa vald Puurmani endise valla territooriumile 80 000 eurot, ümardusega alla 6 protsendi sellest rahast, mis seisis ühinemislepingus. 1,4 miljoni asemel 80 000.\nKas meid on petetud või mitte? Kui see pole näide, kuidas Suur Peeter Väikese Peetri leivakotti tühjaks sööb, siis mis see on? Ühtlasi tuleb mainida, et investeeringute maht 2017. aasta plaani järgi oli 15,2 miljonit, tegelikult on kulunud 19,3 miljonit. Vald on panustanud 8 miljonit. Sileda Põltsamaa nimel, Kamari veepargi nimel, miks mitte?\nPõltsamaa valla arengu- ja planeerimisosakonna juhataja Kristi Klaos:\nNeljapäeval Puurmani teenuskeskuses toimunud arengukavaelava arutelu üks algatajaid oli Villu Päärt, kes oli eelnevalt oma mõtteid jaganud sotsiaalmeedias. Sotsiaalmeediapostituses mängib Villu Päärt spekulatiivselt valla investeeringunumbritega.\nNelja omavalitsuse ühinemislepingu investeeringuteks oli planeeritud enam kui 15 miljonit eurot, millest toetusvahendid olid planeeritud ligi 12 miljonit eurot. Ühinemisleping koostati 2016. aastal ja sellest on möödas üle nelja aasta.\nInvesteeringute maksumus 21 miljonit\nAntud investeeringute tänane maksumus on kokku ligi 21 miljonit, millest omaosalus on ligi 9 miljonit ehk kolm korda rohkem kui plaaniti. Kokkuvõttes oli kõikidel investeeringutel prognoositud väga optimistlik toetuse osa, kuid kahjuks ei ole paljudele tegevustele toetust olnud võimalik taotleda. Lihtsalt selliseid toetusprogramme ei ole. Ei tasu unustada, et iga toetusraha on „sildiga“ – Kamari veelauakeskuse toetusraha eest ei saaks ehitada lasteaeda või maksta õpetajatele palka.\nÜhinemiseelne Puurmani vald oli rahalistes raskustes ja nende võimekus laenu saada või investeeringuid teha oli väga väike. Endise Puurmani valla aastane eelarve oli 1,7 miljonit eurot, laenu oli võetud 0,75 miljonit eurot ja ca 0,28 miljonit eurot oli vaba laenujääk, mis tähendab, et laenu tagasi maksmine oli võimete piiril. Puurmani piirkonna investeeringute plaan oli 1,4 miljonit eurot, millest toetusena loodeti saada 1,13 miljonit eurot ja valla omaosa 0,26 miljonit eurot.\nLasteaia Siilipesa osas on taotlus hoone energiatõhususe parendamiseks esitatud. Investeeringu summa on aga kordades suurem kui kunagi plaanitud. Lisaks ei ole see mõistlik investeering, kui vana hoone renoveerimine on sama kallis või kallimgi kui uue ehitus. Vana puhul ei saavuta me eales sellist energiatõhusust, jääb ebamõistlikult suur netopind. Läbi ühinemislepingu muudatuse on planeeritud uue hoone rajamine. Kui toetust sellele ei saa, tuleb kaaluda ka uusi alternatiive.\nPuurmani mõisakompleks ja pargid – ühtegi meedet, mis toetaks mõisakompleksi, pole olnud. Kahel aastal on valla remonditud ruume ja vahetatud aknaid. Investeeringuteks parkide osas ei ole viimasel ajal olnud. Üldjuhul on varasemalt toetatud parkide puhul vaid korrastustöid, mitte taastamist.\nJalg- ja jalgrattateed ja Puurmani staadion – ühtegi meedet, kust saaks jalgteele või staadionile toetust, ei ole olnud.\nPikknurme vee- ja kanalisatsioonisüsteem – oleme riigiga pidanud läbirääkimisi, et seal reoveekogumisala ära kaotada. Ühisvee- ja kanalisatsiooniinvesteering on antud kasusaajate arvu juures ebamõistlikult suur. Lõpuks peab tarbija selle investeeringu ka kinni maksma. Täna on kaalumisel alternatiivid tehnilise lahenduse osas ja uuel aastal esitame taotluse KIKi investeeringuteks.\nTänaseks on Puurmanis tehtud mitmeid muid investeeringuid ja valla eelarve mõttes suuremaski summas kui ühinemislepingus kirjas (ca 0,47 miljonit eurot), kuid rahulolematus on suur.\nValla rahaline seis on pingeline\nKa Põltsamaa valla rahaline seis tervikuna on pingeline. Eelistame eelkõige investeeringuid, kus on juures toetusraha ja püüame tagada omaosaluse. Seda põhjusel, et kuni on välisraha, tuleb seda maksimaalselt ka püüda taotleda ja ära kasutada. Nii on näiteks teedesse investeeritud ühinemisjärgsel ajal üle 4 miljoni euro, millest valla omaosalus on olnud alla kolmandiku. Lisanduvad tänavavalgustuse uuendamine, hooldekodu rajamine, Kamari veelauakeskus, Põltsamaa linnus, keskväljak jpm. Ühinemisjärgse kolme aasta saadud toetuste summa on üle 20 miljoni euro ning näiteks 2019. aastal oli see ca 4,5 miljonit eurot, mis on ligi kolmandik kogu valla 15-miljoni suurusest eelarvest.\nJah, peame panustama veidi enam keskusesse Põltsamaa linna, sest kui ei ole tugevat keskust, siis ei ole ka tugevat tagamaad.\nOmavalitsusena on Põltsamaa vallavalitsuse seaduslik kohustus tagada valla elanikele võimalikult kvaliteetsed avalikud teenused. Puurmanis tegutseb lasteaed ja kool, rahvamaja ja raamatukogu, inimestel on juurdepääs sotsiaalteenustele, tänavad on valgustatud, valgustust parendatud, lumi lükatud, koolimaja etapiliselt remonditud, tervisekeskuse ruumid uuendatud, päästedepoole tehtud juurdeehitus. Aasta lõpuks saab Puurmani piirkond valla initsiatiivil DPD pakiautomaadi ja kütusetankla, millest on ammu puudust tuntud.\nPuurmani nõrkuseks on ilmselt see, et seal puudub kogukonnaselts, kes veaks eest piirkonnaarengut.\nSellised on näiteks Lustiveres, Kamaris, Tapikul, Umbusis, Pajusis ja teistes valla piirkondades. Seni oleme kahjuks Puurmanis kokku puutunud paljude inimestega, kes näevad viga laita, aga ei ole valmis appi tulema.\nPuurmani piirkond vajab tugevamalt koondunud kogukonda, et ise asju ära teha ning vallale, nagu teisedki kogukonnaseltsid, igapäevasemaks partneriks hakata.\nKas need ligi pool miljonit investeeritud eurot on valed olnud? Usun, et need toetustega piirkonda toodud lisavahendid on olnud mõistlik ja vajalik rahakasutus, sest on lahendatud mitu kitsaskohta. Kinnitan, et endiselt tegutseme ka selle nimel, et täita ühinemislepingu investeeringute kavas soovitut, kuid teeme seda kooskõlas rahaliste toetusvahendite ning kogu valla arengust lähtuvalt.\nKuidas võidelda kolgastumisega?\nMöödunud neljapäeval toimus Puurmani teenuskeskuses Põltsamaa valla üldplaneeringu ja arengukava teemaline avalik arutelu. Juttu tuli Põltsamaa valla lähiaastate investeeringutest ja vallaeelarve eelseisvatest väljavaadetest. Arutelul sai selgeks, et osa Puurmani elanikest pole rahul Põltsamaa valla koosseisu kuulumisega ega soovi saada endale külge ääremaa mainet.\nRahandusosakonna juhataja Piret Nõmmiksaar maalis oma ettekandega üsna sünge pildi Põltsamaa valla tulevikust – rahvast jääb aina vähemaks, kooli minejaid on aasta-aastalt vähem, maakohtadest minnakse võimalusel pigem linnakooli kui kodukoha lähedasse õppeasutusse. Elu koondub järjest rohkem Põltsamaa keskusesse.\nKahjuks tuleb Nõmmiksaare sõnul investeeringuid tehes lähtudagi nüüd sellest, et selline olukord praegu on ja midagi me muuta ei saa. Nüüd tuleb aga keskenduda rohkem Põltsamaa kui keskuse väljaarendamisele. Temaga nõustus selles osas ka Põltsamaa valla arengu- ja planeerimisosakonna juhataja Kristi Klaos.\nVaidlus läks aga kohati üsna tuliseks, sest kohal viibinud viie-kuue Puurmani elaniku jaoks jääb arusaamatuks, miks peab Puurmani asula, mis ei asu kaugeltki mitte Põltsamaa külje all, vaid metsade taga, alluma Põltsamaa vallale.\nAjakirjanik Villu Päärt leidis, et Põltsamaa valla äärealad kipuvad muutuma järjest enam kolkaks ning Puurmani kant jääb suurematest investeeringutest kõrvale. Täpselt nii, nagu Puurmani jääb kõrvale Tallinna-Tartu maanteest ning seal ei peatu enam ainuski pealinnast Tartusse sõitev kaugliinibuss.\nKüsimus on minu arvates aga palju laiem kui üksnes Puurmani saatus Põltsamaa vallas. Üle Eesti on käimas protsess, mis algas juba nõukogude aja lõpupoole ning jätkus hoogsalt 1990. aastatel ning nii enne kui ka pärast Euroopa Liiduga ühinemist.\nVäiksematest maakohtadest, küladest ja endistest kolhoosikeskustest on ikka mindud suurematesse keskustesse – õppima Hugo Treffneri gümnaasiumisse, Tallinna tehnikaülikooli või Tartu ülikooli, tööle pealinna või Soome.\nAastaid tagasi oli nii, et kui pühapäeva õhtul liinibuss Räpinast, Põlvast või Võrust Tallinna poole sõitis, siis oli see rahvast otsani täis, nii et seisjaidki ei mahtunud peale. Küladest minejaid oli ikka rohkem olnud kui tagasi tulijaid.\nMaakohtades on elu järk-järgult hääbunud, külapoed ja postkontorid on suletud. Ja nii on see protsess kestnud juba aastaid. Kui riik pani käiku tasuta bussiliinid, siis nüüd näeme seda, et nii mõnestki külast kolistab läbi tühi buss, sest sõitjaid pole.\nNüüd ongi Puurmani elanikud olukorras, kus sealt on kadunud ära vallavalitsus ning käigust on võetud Puurmani läbivad kaugbussiliinid. Taheti kinni panna ka mõisakooli. Raamatukogu ja kauplus veel töötavad. Samas, keskkond on õhk raba- ja metsamassiivide keskel asuvas Puurmanis puhtamad ning elu turvalisem kui Tallinnas Mustamäel või Lasnamäel.\nVõib-olla koliks tulevikus rohkem inimesi Puurmanisse elama, kui Eestis ei toimuks nii palju ääremaastumist ning külaelanikud ei jääks oma muredega üksi.


Sööge Oma Toitlustust: Fiber Võib Ära Hoida Kõht Rasva, Lõigatud Haiguste Riski - 2019 | Tervis\nAvaldatud: Tervis • Vaatamisi: 14564\nIga 10 grammi kiudainete kohta inimeste toidudes sai nad viie aasta jooksul 3,7 protsenti vähem kõht rasva. Uuring näitab, et lahustuv kiud võib aidata krooniliste haiguste nagu südamehaiguste ja diabeedi vältimine.\nKile lisamine oma toidule iga päev võib olla krooniliste haigustega seotud kõhu rasva kasvu vältimiseks võti.\nUus uuring näitab, et iga 10 grammi lahustuva kiudaine tarbib inimese oma igapäevases dieedis aja jooksul 3,7 protsenti vähem kõht rasva. Lahustuvat kiudu leidub toitudes nagu uba, puuviljad ja köögiviljad.\nUuring "tugevdab mõistet, et enamik inimesi on selle kiudude heaks," ja näitab, et kiudude osa on kroonilise haiguse ennetamisel, ütles uurimustöötaja dr Kristen Hairston, Wake Forest University Baptist Medical Center'i siseõppe doktor. "Kümme grammi sellest, mida teete, eraldas need, kes ei saanud nii palju kui teised, ja võib olla inimestele suunatud teade".\nHairston ütles, et ikkagi pole selge, miks lahustuva kiudainetel on see mõju kehas, kuid lisas, et see on valdkond edasisteks uuringuteks.\nOn rohkem kui üks tüüpi keha rasv. Vistseraalne rasv, tuntud ka kui kõht rasva, ümbritseb sisemisi organeid ja on seotud krooniliste haigustega nagu diabeet, südamehaigused ja kõrge vererõhk. Nahaalune rasv, mis on naha all asuv rasv, on vähem terviseprobleeme.\nTeadlased püüdsid õppida, miks mõned inimesed arenevad vistseraalsest rasvast, samas kui teised saavutavad nahaaluse rasva rohkem.\nUuringus kasutati viie aasta jooksul 1100 Hispaanias ja Aafrika-Ameerika meestest ja naistelt kogutud andmeid ning mõõdeti mitmesuguseid toitumisalaseid tegureid, samuti treenimise taset ja suitsetamist.\nHairston ütles, et peamine leidub, et rohkem kiudainete söömine viib tervislikuma kehasse, isegi kui inimesed lõpuks kaaluvad sama.\nNäib, et mõned muud toitumisfaktorid mõjutavad rasva kogunemist. Suhkrule söömine oli tavaliselt seotud madalama nahaaluse rasvakasvu tasemega, kuid valgu söömine tundus olevat toonud kaasa rohkem.\nPenny Kris-Etherton, Penn State'i ülikooli toitumise professor, ütles, et uuring käsitleb haigusi, mida inimesed arenevad, kuna nad kaaluvad vanusega. - Paljud nendest haigustest, mis on tema sõnul seotud, on vistseraalse rasvaga. (Kris-Etherton ei osalenud uue uuringuga.)\nKris-Ethertoni uurimusel on leitud seoseid kiudainesisalduse suurenemise ja südamehaiguste vähendamise vahel ning uus uuring võib neid tulemusi selgitada.\n"Täisterad, seejärel lahustuvad kiud ja kehaline aktiivsus võivad aidata vähendada vistseraalse [rasva] suurenemist vanusega," ütles ta. "See võib aeglustada seda, vältida seda. Inimesed peavad sööma rohkem lahustuvaid kiude, ja see aitab nende kolesterooli ja võib-olla ka nende vöökohti."\nKuigi uuring näitas, et kiud ennetasid kõhu rasva suurenemist, on ebaselge, kas kiu tarbimine aitaks vähendada rasvade kogunemist.\nKris-Etherton märkis, et kiudainetega rikastatud toidud aitavad inimestel end tervena vähem kaloreid tunda, kuid see, kas kiudainetega toitumine aitaks inimestel kaotada vistseraalse rasva, oli tulevase uuringu teema.\nUuringul oli mõningaid piiranguid - täpsemalt seda, mida inimesed mäletasid söömist.\n"Kui uuriti toitumisalast hinnangut, kasutas ta toiduvarustust," ütles Jessica Crandall, Ameerika dieettooteid esindav registreeritud dieettoit ja pressiesindaja. "See on parem salvestada tegelikult toitu nii, nagu te lähete, kui püüate meelde, mida olete tarbinud."\nKuid ta ütles, et uuring annab ka teise potentsiaalse kasu patsientidele, kellega ta püüab julgustada rohkem kiudaineid sööma.\n"Paljud inimesed soovivad vältida kõhuõõnesid selle pahameele ja terviseprobleeme, mis on seotud kõht rasva," ütles Crandall. "Ma arvan, et see on suurepärane viide avalikkusele. See on veel üks põhjus, et julgustada kõrgema kiudainega toitu."\nAnna edasi: Kiud võivad aidata kõõlusel rasva eemaldamist.\nLoote Testosteroon Võib Programmeerida Poiste Käitumist


Kommunism Rumeenias | Kommunistlik Rumeenia | Communist Crimes\nKommunistlik diktatuur Rumeenias (1947-1989)\nRumeenia Kommunistlikul Parteil õnnestus suruda Punaarmee toel 1947. aasta lõpuks maha kõik vabaduse ja demokraatia ilmingud. Pärast kuningas Michael I sunniviisilist troonist loobumist moodustatud rahvavabariigis täitusid vanglad ja töölaagrid kiiresti „kahtlase elemendiga“, kelleks olid poliitikud (sh. partei peavooluga mitte nõustuvad kommunistid), armee ohvitserid, ajakirjanikud, preestrid, talupidajad...\nEnamus laagreid asus piki Doonau-Musta Mere kanalit, mis ristiti rahvasuus peagi „surma kanaliks“, sest selle kallastel viidi ellu sadistlikke „ümberõppe“ programme, mille käigus naeruvääristati mh religioosseid ja vaimseid väärtusi, mis ei sobinud kokku kommunismi ideoloogiaga. Elajalik massiterror nõrgenes korraks 1960. aastatel.\n1965. aastal tuli võimule Nicolae Ceauşescu ja koos tema tulekuga seati sisse stalinistlik isikukultus, mis püsis kurikuulsa salapolitsei Securitate toel. Streike ja rahulolematute kodanike meeleavaldusi hoiti ohjes arreteerimiste, küüditamiste, vangistamiste ja salamõrvadega. Süsteemi kokkuvarisemine 1989. aastal toimus mõne päevaga: pealtnäha „rutiinne“ konfrontatsioon riigi ja Timisoaras elava ungari vähemuse vahel eskaleerus täiemõõduliseks revolutsiooniks, mille käigus hukati „Suur Juht“ Ceauşescu ja tehti lõpp kommunistlikule režiimile riigis.\nPärast Saksamaa kallaletungi Poolale 1939. aasta septembris kuulutas Rumeenia ennast neutraalseks. Kuid Saksamaa järjestikused võidud veensid kuningas Carol II ja Rumeenia valitsust otsima liitu Hitleriga. Samal ajal omandas Rumeenias üha suuremat mõju Horia Sima ja tema Raudse kaardiväe nimeline fašistlik rühmitus. 1940. aasta septembris nimetas kuningas kindral Ion Antonescu peaministriks.\nJärgmise paari aasta jooksul juhtis Antonescu riiki diktatuurina, esialgu Raudse kaardiväe toel. Ta lõi ka tugevama liidu Saksamaaga, lootes nõnda saada tagasi Bessaraabia ja osa Bukoviinast, mille NSVL oli 1940. aasta juunikuus okupeerinud. Nõnda ründas Rumeenia koos Saksamaa ja tema liitlastega 1941. aasta juunis Nõukogude Liitu ja vallutas vaidlusalased maad tagasi. Antonescu alustas ka Rumeenia juutide hävitamist; hinnangute kohaselt hukkus 43% enne sõda Rumeenias elanud umbes 265 000 juudist.\nKui Punaarmee 1944. aastal Rumeenia piiridele lähenes, kavatses kuningas Mihai I mitmete opositsioonipoliitikute abiga Antonescu kukutada. 23. augusti eduka riigipöörde järel ühines Rumeenia liitlasvägedega ning kuulutas omakorda sõja Kolmandale Reichile. Rumeenia väed vabastasid iseseisvalt pealinna ning koos Nõukogude armeega lõid sakslased maalt välja. Kuna Rumeenia jäi lõpuks Nõukogude Liidu mõjupiirkonda, tuli riigis järkjärguliselt võimule Rumeenia Kommunistlik Partei (PCR).\n1921. aastal asutatud PCR oli algselt väga väike ühendus, mida nõrgestasid veelgi 1930ndate ja 1940ndate aastate alguse repressioonid. 1947. aastal õnnestus kommunistidel viimaks võimule tulla, Rumeenia loobus ametlikult kuningriigi staatusest ning sai uueks nimeks Rumeenia Rahvavabariik.\nRumeenia kommunistlik diktatuur oli täielikult Stalini nägu. Stalini surma järel NSV Liidus võimule tulnud Hruštšovi sula ei muutnud selles osas eriti midagi. Lühike hõlbuaeg saabus pärast seda, kui Gheorghe Gheorghiu-Dej järel sai 1965. aastal partei peasekretäriks Nicolae Ceaușescu, kes püsis selles ametis kuni 1989. aastani.\n1960ndate aastate algusest alates hakkas Rumeenia üha enam eemalduma Moskva joonest. Kuigi Rumeenia ei lahkunud kunagi Varssavi pakti ega Vastastikuse Majandusabi Nõukogu riikide hulgast, rõhutasid Rumeenia juhid oma eraldiolekut ning kaitsesid seda. Samuti aeti suhteliselt sõltumatut välispoliitikat, oldi avatud nii läänemaailma kui ka Hiina suunal; Hiinaga hoiti suhteid isegi pärast selle vihast piirikonflikti Nõukogude Liiduga.\nTaolise välispoliitika tulemuseks olid paljud vastastikused visiidid ja lepingud. Tähtsaim neist oli president Richard Nixoni 1969. aasta külaskäik Bukaresti. Rumeeniast sai esimene USA presidenti võõrustanud idabloki riik. Rumeenia iseseisvuse teiseks oluliseks näiteks rahvusvahelisel areenil oli Ceaușescu hukkamõist Varssavi pakti riikide vägede sissetungile Tšehhoslovakkiasse 1968. aastal.\nKa sisepoliitikas oli märke nõukogudevastasusest ning rahvuslikest meeleoludest: kaotati vene keele kohustuslik õpe koolides, taastati rumeeniakeelsed tänavate ja hoonete nimed, vene kultuuri propageerivad asutused suleti ja hakati rõhutama rumeenlaste Vana-Rooma juuri. Vene- ja nõukogudevastased tendentsid ühiskonnas süvenesid ning just seetõttu sai võimalikuks tugev ja kestev toetus kohalikule režiimile, eriti haritlaste hulgas.\nNagu kirjutas rumeenia ajaloolane Vladimir Tismaneanu: „Just Gheorghiu-Dej poolt algatatud ja Ceaușescu poolt edasiarendatud nõukogude- ja hegemooniavastane joon muutis võimalikuks stalinliku „lepingu” sõlmimise parteijuhtide ja meie haritlaste vahel”. Kuid siiski hakkas 1960ndate aastate ja 1970ndate aastate esimese poole selge toetus võimule kiiresti kahanema.\nPeapõhjus oli inimeste väga vilets materiaalne elujärg, mis oli räiges vastuolus Ceaușescu ja tema naise Elena hiilgava elustiiliga. 1977. aastal hakkas 35 000 kaevurit Jiu orus asuvas Lupeni linnas streikima; streik suruti küll lõpuks maha ja osalenud kaevureid represseeriti rängalt. Järgmised suured protestid vallandusid peamiselt majanduslikel põhjustel 1987. aastal Braşovis, kus politsei streikijad ja meeleavaldajad jõuga laiali ajas.\n1980ndate lõpus kogu piirkonda vallanud muutuste valguses jäi Ceaușescu režiim üha enam ajale jalgu. Diktaator oli üks ägedamaid Gorbatšovi ja tema reformide kriitikuid, pidades seda „hälbeks paremale”. Ühiskonna rahulolematus jõudis keemispunktini 1989. aasta lõpuks. Esimesed valitsusevastased meeleavaldused toimusid Timişoaras, neile vastas režiim jõuga, tappes üle 120 inimese. Seejärel kandusid protestid Bukaresti; seal olid samuti kokkupõrked demonstrantide ja jõustruktuuride vahel. Lõpuks oli diktaator sunnitud pealinnast pagema. 22. detsembrit, mil Ceaușescu helikopter keskkomitee katuselt õhku tõusis, võib pidada kommunistliku diktatuuri sümboolse lõpu päevaks Rumeenias.\n1944. aasta augustis tegi kuningas Mihai I kindral Constantin Sănătescule ülesandeks moodustada suuremaid poliitilisi jõude esindav valitsus. Aga Stalin oli otsustanud lojaalsete kommunistide abiga kogu riigi üle täieliku võimu haarata.\nNõukogude survele järele andes nimetas kuningas 6. mail 1945 peaministriks Petru Groza. Tema kabineti moodustasid Rahvuslik-Demokraatliku Rinde liikmesparteide esindajad; kuid võtmeministeeriume, sh siseministeeriumi kontrollis Rumeenia Kommunistlik Partei. Seetõttu said kommunistid hoida 19. novembril 1946 toimunud valimised täielikult oma kontrolli all. Võltsitud valimistulemuste järgi said kommunistid ja nende liitlased üle 80% häältest.\nTegelikult said nad oluliselt vähem hääli ning võitjaks tuli hoopis opositsiooniline Rahvuslik Talupoegade Partei (PNȚ), mida juhtis Iuliu Maniu. Seejärel hakkasid aga kommunistid tugevamini võimu enda kätte haarama ja opositsiooni välja tõrjuma. 1947. aastal vahistasid nad mitmed PNȚ liikmed, sh parteijuhid Iuliu Maniu ja Iona Mihalache; mõlemale määrati eluaegne vanglakaristus ning nad surid vanglas. 30. detsember 1947 märgib sümboolselt kommunistliku diktatuuri kehtestamist Rumeenias, sest sel päeval loobus troonist kuningas Mihai I. Monarhia kaotati ning riigist sai Rumeenia Rahvavabariik.\nSamal ajal, 1947. ja 1948. aastail tehti ettevalmistusi Rumeenia Kommunistliku Partei ja Rumeenia Sotsiaaldemokraatliku Partei ühendamiseks. Nagu teisteski nõukogude blokki kuuluvates riikides oli selle sammu peaeesmärgiks sotsiaaldemokraadid poliitiliselt areenilt kõrvaldada. Ühemiskongressil (21.–23. veebruar 1948) loodi Rumeenia Töölispartei. Juhtkonna koosseis peegeldas kommunistide domineerivat rolli: keskkomitee 41st liikmest 31 pärines Rumeenia Kommunistlikust Parteist ja poliitbüroo 13st liikmest olid 10 kommunistid.\nRumeenia Töölispartei peasekretäriks sai kommunist Gheorghe Gheorghiu-Dej. Uus partei kasvas jõudsalt: enne 1944. aasta augustikuud oli parteil kõige rohkem tuhat liiget, aprillis 1945 üle 42 000, 1946. aasta juuniks oli liikmeskond kasvanud 717 000 liikmeni ja 1948. aasta veebruaris oli parteis üle ühe miljoni liikme. Hiljem hakkas parteiliikmete arv taas langema, sest tarvis oli lahti saada „vaenulikust elemendist”. Nii oli 1950ndate aastate keskpaigaks parteinimekirjadest välja arvatud kuni 450 000 isikut. Pärast 1955. aastat hakkas liikmeskond taas kasvama, ulatudes 1964. aastal 1,37 miljonini, 1974. aastal peaaegu 2,5 miljonini ja 1989. aastal uskumatuna tunduva 3,8 miljoni liikmeni.\n1950ndate aastate alguses läbiviidud puhastuse põhjuseks oli võimuvõitlus Gheorghe Gheorghiu-Dej fraktsiooni (mis suures osas koosnes kodumaistest kommunistidest) ja konkureeriva Moskva-meelsetest kommunistidest koosneva fraktisooni vahel, mida juhtisid Ana Pauker ja Vasile Luca. Otsustav rünnak Paukeri fraktsiooni vastu võeti ette 1952. aastal. Seda protsessi võib vaadelda kui kõikjal idablokis 1940ndate lõpus ja 1950ndate alguses toimunud üldist tendentsi, mil kõrgeid ametnikke tehti patuoinasteks ja anti kohtu alla. Pauker ja ta kolleegid mõisteti süüdi ja kõrvaldati ametist. Nii tagas Gheorghiu-Dej endale parteis kindla liidrirolli ning jäi kuni surmani 1965. aastal peasekretäri ametisse.\nVõitlus Gheorghiu-Dej järeltulijaks saamise nimel päädis lõpuks Nicolae Ceaușescu võiduga, kes asus Rumeenia Töölispartei etteotsa 1965. aasta märtsis. Tema võimuletulekule järgnes mitmeaastane sulaaeg, eriti kultuuri ja teaduse vallas. Aegamööda aga hakkas Rumeenias välja kujunema Aasia mudelit järgiv isikukultus.\nAlguses kasutas Ceaușescu presidendi ametinime, mis talle omistati 1974. aastal, kuid õige pea võttis ta endale tiitliks conducător („Juht”). Propagandamaterjalides nimetati teda ilmeksimatuks „karpaatide geeniuseks”, tema auks loodi loendamatul arvul laule ja luuletusi, linnapilt oli täis tema portreid. Diktaatori sünnipäeva tähistati suurejooneliselt pidustuste ja paraadidega. Ceaușescu suurushullustuse tipuks oli tohutu presidendipalee rajamine ja Bukaresti kesklinna ümberehitamine, mille käigus hävitati hulk arhitektuurimälestisi.\nSamal ajal hakkas diktaator koguma enese ümber lähematest ja kaugematest sugulastest koosnevat veidrat kaaskonda, kellele usaldas tähtsaimad riigiametid. Seepärast nimetatakse Ceaușescu valitsemisviisi mõnikord ka „kommunistlikuks dünastiaks”. Vihatud diktaator tõugati võimult 1989. aasta detsembrikuus riiki vallanud revolutsiooni käigus. 25. detsembril mõisteti ta surma ja otsus viidi kohe pärast väljakuulutamist täide.\n1945. aastal võtsid kommunistid tollase poliitilise politsei täielikult oma kontrolli alla. 1948. aastal toimunud reorganiseerimise järel sündis kommunistide julgeolekuteenistus, mida teati lihtsalt kui Securitatet. Selle peamisteks ülesanneteks oli „kaitsta demokraatia võidukäiku ja Rumeenia Rahvavabariiki sise- ja välisvaenlaste salasepitsuste eest”.\nTeenistuse ülemaks sai Gheorghe Pintilie, kuid tema tegevust kontrollisid pidevalt nõukogude nõustajad. Oma tegevuse esimesel etapil koosnes Securitate kümnest osakonnast, mille ülesanded olid järgmised: I – sisejulgeolek; II – sabotaaživastane võitlus; III – sisejulgeolek vanglates ja politseis; IV – sisejulgeolek relvajõududes; V – kriminaaluurimine; VI – ministrite julgeolek; VII – tehnoloogia, VIII – kaadrid; IX – poliitika, tegelikult vastutus parteilaste „puhtuse” eest; X – haldus. Toimus rida organisatsioonilisi ümberkorraldusi, mis viidi lõpule aastaks 1978; seejärel jäi Securitate struktuur samaks kuni tema täieliku likvideerimiseni 1989. aasta 30. detsembril. Sellel etapil koosnes julgeolekuteenistus kuuest osakonnast: I – sisejulgeolek; II – majandusvastuluure; III – vastuluure; IV – sõjaline vastuluure; V – partei juhtkonna isiklik julgeolek; VI – uurimine. Peale selle oli veel tosinajagu sõltumatuid eriüksusi. 1948. aastal töötas poliitilises politseis peaaegu neli tuhat inimest; 1969. aastaks oli see arv kasvanud pea kuue tuhandeni. 1948. aastal koosnes agendivõrk enam kui 42 000st informaatorist, see arv hakkas aga pidevalt kasvama ning 1989. aasta detsembriks oli registreeritud informaatoreid 450 000 (neist umbes 130 000 aktiivset koputajat).\nKommunistliku režiimi algaastatel arreteeris Securitate oma tegelikke ja väidetavaid oponente sageli ilma seadusliku aluse ja prokuröri sanktsioonita. Ühtedel andmetel määrati aastatel 1945–1964 vanglakaristus 73 334 inimesele, kellest 2 811 surid enne, kui olid karistuse ära kandnud. Teiste allikate kohaselt oli perioodil 1949-1960 üle 134 150 kohtuasja seotud poliitiliste põhjustega, kusjuures süüdistatavaid oli kokku vähemalt 549 000. Kurikuulsas Piteşti vanglas viidi peaaegu kolme aasta jooksul (detsembrist 1949 kuni augustini 1952) läbi „ümberkasvatamise” eksperimenti.\nÕppevormiks oli peamiselt brutaalne piinamine, mis hõlmas küünte eemaldamist, peksmist, pea tualetipotti surumist, väljaheite sundsöömist. Eesmärgiks oli hävitada vangi kogu varasem identiteet ja väärtussüsteem ja muuta ta oma varasemaid kamraade piinavaks koletiseks. „Ma usun, et selliseid võtteid, mida kasutati Piteştis, ei tunta isegi põrgus. Inimene ei suuda selliseid asju ettegi kujutada,” kõneles üks endine vang.\nSunnitöölaagrid olid samuti üheks represseerimise vormiks. Enamasti ei toimunud mingit kohut ega süüdimõistmist, laagrisse saatmiseks piisas siseministeeriumi korraldusest. Enamus sunnitöölaagreid asus toona ehitatava Doonau-Musta mere kanali ääres ning seda hakati kutsuma „surmakanaliks”. Aastatel 1945–1964 saadeti laagritesse 21 068 inimest, kellest 656 karistust lõpuni kandmata surid. Teistel andmetel oli 1950ndate aastate alguses sunnitöölaagrites isegi 180 000 inimest.\nPärast Ceaușescu võimuletulekut loobuti äärmuslikemaist tagakiusamise vormidest ning need polnud ka enam nii massilised. Kuid repressiooniaparaat jäi siiski süsteemi üheks tugisambaks. Rumeenia kodanikke jälitati ja jälgiti endiselt massiliselt ning täielikult ei olnud loobutud ka ränkadest repressioonidest, eriti haritlastest opositsioonääride suhtes.\nJuba 1945. aasta alguses hakati majanduse struktuuri ja omandiküsimusi kohandama vastavaks kommunistlikele põhimõtetele. 23. märtsil kuulutas valitsus dekreediga välja agraarreformi. Sellega legaliseeriti „kollaborantidelt ja sõjakurjategijatelt” maa konfiskeerimine ja 50 hektarist suuremate maavalduste natsionaliseerimine.\nSel viisil omandatud maa jagati 800 000 talupoja vahel ning ülejääk jäi riigile. Samasugune protsess toimus linnades: riik võttis järkjärgult oma kontrolli alla vabrikud ja muud eraettevõtted. Tööstusettevõtete, kaevanduste, pankade ja transpordifirmade natsionaliseerimine toimus aastatel 1947-1948.\nSamal ajal seati sisse tsentraliseeritud kontroll majanduse üle. Algusest peale plaaniti põhirõhku panna rasketööstusele, mistõttu teised majandusharud jäid hooletusse. Sama tendents jätkus ka edaspidi, tegelikult kuni 1989. aastani välja. 1950ndatel tehti eriti suuri pingutusi põllumajanduse kollektiviseerimise nimel.\nHulgaliselt põllumehi polnud sellega nõus, seda näitavad ka kollektiviseerimise vastu protestimise eest arreteeritute ja trahvitute arvud – vastavalt 80 000 ja 30 000. Vaatamata vastuseisule viidi plaanid ellu. Maapiirkondades muutus omandistruktuur täielikult: 1962. aastaks oli erakätes vaid 9% maast, kõik ülejäänu oli riigi omand.\n1960ndad olid kiire majanduskasvu kümnend. Arenes tööstus, loodi uusi töökohti, ehitati kortermaju, elektrifitseerimine edenes. Alustati autode, pesumasinate, televiisorite ja muude majapidamismasinate tootmist. See tähendas ka inimeste elatustaseme tõusu. 1970ndatel aga ilmnesid esimesed märgid tõsisest kriisist, mille põhjuseks olid peamiselt tasakaalustamata investeeringud ning industrialiseerimisega kiirustamine.\nSeetõttu jäid unarusse põllumajandus, tarbekaupade tootmine ja energiasektori arendamine. Probleemid majanduses süvenesid veelgi üleilmsete kriiside ja Rumeeniat 1970ndatel aastatel tabanud loodusõnnetuste (üleujutused, põud ja 1977. aasta ränk maavärin) tõttu. Väliskaubandusbilanss halvenes samuti, mistõttu kasvasid ka võlad. Kõigi nende raskuste tõttu kuulutasid võimud 1982. aastal välja range kasinusprogrammi, et kogu välisvõlg 1990. aastaks tagasi maksta.\nKuigi programm ise oli edukas, viis see rumeenlaste elustandardi väga madalale. Põhitoiduainetele kehtestati kaardisüsteem, mis nende tarbimist märgatavalt vähendas. Vähendati eluasemete ja avalike hoonete varustamist elektri ja soojaga (kontorites ei tohtinud olla soojem kui 14°C). Tänavaid ja vaateaknaid ei valgustatud. 1984. aastal kehtestati elektri kokkuhoiu eesmärgil isegi majapidamismasinate kasutamise keeld. 1980ndate lõpuks oli Rumeeniast saanud Kesk- ja Ida-Euroopa paariariik ning rumeenlased kuulusid regiooni vaeseimate hulka.\nNagu teisigi idabloki riike iseloomustas ka 1940ndate ja 1950ndate aastate Rumeeniat ühiskondliku ja kultuurielu põhjalik staliniseerimine. 1948. aasta augustis kehtestasid kommunistid uue haridusseaduse. Seadus sätestas, et koolid peavad olema ilmalikud, neid juhib riik ja õppekavas puudus religioon. Koolides ja ülikoolides oli rõhk marksismi-leninismi vaimus indoktrineerimisel.\nNii õpetajaid/õppejõude kui ka õpilasi ja üliõpilasi valiti hoolikalt. Paljud sõjaeelsel ajal töötanud õppejõud lasti ametist lahti ning üliõpilaskonda püüti kujundada nõnda, et 30% kohtadest eraldati maapiirkondadest või töölisperedest pärit nooretele. Uus kultuuripoliitika aga nõudis, et kogu loominguline tegevus järgiks riiklikku ideoloogiat. Partei keskkomitees loodi agitatsiooni ja propaganda osakond, mille ülesandeks oli tagada kultuuriürituste õige toon.\nAlles pärast Gheorghiu-Dej surma aastal 1965 algas sulaperiood. Avardusid loomevõimalused ja riiklikku tsensuuri ei olnud enam nii palju. Vahetult pärast sõda ülikoolidest vallandatud teadlased said uurimistööd jätkata. Noorte rumeenlaste ideoloogilisele kujundamisele suunatud õppeainetest loobuti. Siiski ei kestnud sulaaeg kaua. 6. juulil 1971 pidas Ceaușescu kõne, milles esitles uue kultuuripoliitika põhimõtteid (neid nimetatakse juuliteesideks).\nSellest lähtus nn väike kultuurirevolutsioon, mille käigus piirati oluliselt loominguvabadust ja suurendati kontrolli kultuurialase tegevuse üle tervikuna. Riiklik Kultuuri- ja Kunstide Komitee hakkas koostama nimekirju teemadega, mida kunstnikud, kirjanikud ja lavastajad/režissöörid oma loomingus kasutada võisid. Nimekirjad kinnitas ka partei keskkomitee.\nCeaușescu tahtis piirata lääne kultuuri liigset mõju, eriti kahtlustas ta kino. Pärast 1971. aastat hakkas ideoloogia meedias, eriti televisioonis, üha suuremat rolli mängima. Väike kultuurirevolutsioon jõudis ka haridusellu; iga haridusasutuse tegevuse lahutamatu osa pidi olema ideoloogilise kasvatustööga tegelev „eriosakond”.\nKa sport pandi propaganda teenistusse. Alates 1977. aastast korraldati üleriigilisi olümpiamänge, nimega Daciada. Algatus oli kooskõlas uue kultuuripoliitikaga, samas andis oma panuse ka kuulsa võimlejanna Nadia Comăneci edu. Enamik inimesi pidi sundkorras mängudest osa võtma, esimesel korral oli osalejaid ligi üheksa miljonit.\nJuuliteeside põhimõtted jäid suhteliselt muutumatult kehtima kuni kommunistliku diktatuuri kokkuvarisemiseni. See tekitas haritlaste ja kunstitegelaste ringkondades palju rahulolematust. Kõige märkimisväärsemad vastuhaku väljendused on Paul Goma avalikud kirjad ning Marin Preda režiimikriitiline romaan Cel mai iubit dintre pământeni („Kõige armsamad maalased”).\nPärast kommunistide võimuhaaramist korraldati Rumeenia relvajõud ümber nõukogude mudeli järgi. Paljudele käsuliini tasanditele toodi nõukogude konsultandid ja ohvitseride väljaõpe toimus NSV Liidus. Umbes 30% tegevteenistuses olnud ohvitseridest saadeti erru väitega, et nad pole uuele võimule lojaalsed.\n1958. aastal otsustas Hruštšov osa Kesk- ja Ida-Euroopas paiknevatest nõukogude vägedest välja viia; Rumeeniast lahkusid kõik nõukogude armee sõdurid. Selle otsuse taga olid peamiselt strateegilised kaalutlused: Rumeenia oli igast küljest teiste Varssavi pakti liikmete poolt ümber piiratud ning seepärast ei peetaud vajalikuks seal arvukat kontingenti hoida.\nNii lahkus Rumeeniast umbes 35 000 nõukogude sõjaväelast. 1950ndate lõpus ja 1960ndate alguses soovis Gheorghiu-Dej Moskvast suuremat sõltumatust saavutada ning need püüdlused väljendusid ka militaarkoostöös. Sama poliitikat jätkas hiljem ka Ceaușescu.\nTagajärjeks oli Rumeenia tugevam ja autonoomsem positsioon Varssavi pakti riikide hulgas (Rumeenia esitas alliansi esindajate kohtumistel avalikult omaenese sõltumatuid seisukohti, osalemine ühismanöövritel oli väga piiratud ning välismaa vägede transiiti läbi oma territooriumi ei lubatud). See oli üks põhjustest, mis võimaldas Rumeenia liidritel esitleda end natsionaal-kommunistidena, kes säilitasid oma riigi iseseisvuse. Seetõttu mõistsid nad ka hukka Varssavi pakti vägede invasiooni Tšehhoslovakkiasse 1968. aastal. Kuid Ceaușescu ja tema lähikondsed võtsid väga tõsiselt võimalust, et samasuguseid samme võidakse astuda Rumeenia suhtes.\nSel ajal töötati välja Rumeenia sõjaline doktriin, mis jäi kehtima kuni 1989. aastani. Selle kohaselt pidi riik end kaitsma võimaliku agressiooni korral, kasutades mitte ainult regulaarvägesid, vaid kaasama kogu rahva (nn kogu rahva sõja doktriin). Loodi Patriootlik Rahvuskaart, mille ülesanne oli riigi vastu suunatud rünnaku puhul sõjaväge abistada.\nRahvuskaardi kohustused hõlmasid elutähtsate tööstusrajatiste kaitse korraldamist, avaliku korra hoidmist ning tsiviilelanikkonna kaitsmist. Rahvuskaarti kuulusid tavakodanikud, mehed ja naised, kes ei pidanud läbima kohustuslikku sõjaväeteenistust. 1989. aastal oli Patriootlikul Rahvuskaardil umbes 700 000 liiget ja regulaararmees 200 000 sõjaväelast.\nPartei kontrollis sõjaväge samamoodi nagu teisigi elualasid. Järelevalvet korraldas relvajõudude Kõrgem Poliitikanõukogu ja rida teisi organeid. Kõrgema Poliitikanõukogu ülesandeks oli tõsta poliitilist teadlikkust sõjaväes, koordineerida politrukkide tööd, tagada sõjaväe lojaalsus parteile ja kontrollida edutamispoliitikat, viimane oli nõukogu tähtsaim roll. Olgu märgitud, et ametiredelil tõusmiseks oli partei liikmepilet kohustuslik. Seepärast pole ka ime, et 1989. aastal kuulus parteisse või selle noorsoo-organisatsioonidesse 90% sõduritest.\nPoliitõpe sõjaväes kujutas endast sõdurite ideoloogilist mõjutamist, nende veenmist partei ja selle liidrite juhtrollis kogu riigi ja rahva elu korraldamises. Kuid diktaatoritele oli sellestki veel vähe. Kartes sõjaväe ja kindralite iseseisvust, vahetas Ceaușescu kogu oma ametiaja jooksul sõjaväe tippjuhtkonda pidevalt välja, sest uskus selle olevat nende lojaalsuse täiendavaks tagatiseks.\nKuid 1989. aasta detsembrirevolutsioon näitas, et ta ei saanud loota oma kindralite tingimusteta toetusele. Sõjavägi loobus diktaatorit kaitsmast ning lõpuks pidi ta pealinnast põgenema. Iroonilisel kombel olid just sõjaväelased need, kes Ceaușescu ja tema naise 25. detsembril 1989. aastal surma mõistsid ja hukkasid.


Alar Irs: Mis on uute ravimite lisaväärtus? - Meditsiiniuudised\nAlar Irs: Mis on uute ravimite lisaväärtus?\nGeneeriliste ravimite puhul on patsiendil vaja teada, et ainus oluline erinevus geneerikute ja iroginaatorite vahel on nende hind. Huvitavam veel on see, mis on uute ravimite lisaväärtus, leidis MU lugejate küsimustele vastanud Alar Irs.\n„Kui geneerilise ravimiga käib kaasas müüt, et see on vaese mehe rohi, siis me paneme patsiendi ikkagi surve alla osta kallimat või tunda end millestki ilmajäänuna,“ rääkis Ravimiameti asedirektor Alar Irs. Seepärast on tema sõnul väga oluline, et nii arstid kui apteekrid oleksid kursis sellega, mis on geneeriline ravim. Samuti sellega, et geneerilise ravimi kasutusele lubamise tingimus on kliiniliselt oluliste erinevuste puudumine originaalravimiga võrreldes.


Kuidas suumida liige 3 4 Vaata vorgus,\n1. samm: pidu praadida.\nKui loomulikult välja arvata baaride töötajad, saavad kõik pühapäeval pühadeks Patricku päevaks puhkepäeva. PowerPoint võimaldab teil ka ODP-faile redigeerida. Järjekordne möllav PowerPointi esitlus. Kui paraadid on kokku mässitud, suunduvad tänavaid ääristavad rahvahulgad otse pubidesse - see tähendab, et mõne minuti pärast on iga baar ja restoran kinni. Mobiilseadme brauseri suumi asemel võite kasutada natiivsuumi funktsiooni, mis võeti kasutusele täiustusena.\nKuidas tähistada Püha Patricku päeva nagu päris Iiri - Matadori võrgus\nUurige toiduainete pakenditelt koostisosi ja looge seos igapäevaeluga. Enamasti kasvatavad nad vaid korra aastas viljakehad, kus valmivad eosed paljunemiseks.\nSee on tähtsaim sündmus, milleks valmistutakse terve aasta vahel ka aastaid. Enamik seeni toituvad surnud orgaanilisest ainest, olles seega olulised aineringe teostajad lagundajatena. Süües ära surnud organismidest elusaine ehk orgaanilise aine, jäävad järele lihtsad eluta looduse ained vesi, süsihappegaas ja mineraalainedmida saavad taimed fotosünteesil kasutada.\nPowerPoint Online'i kogemus?\nMe kõik oleme näinud rohelise mütsi kandvate, Guinnessit piiksutavate inimeste merd, kes kubisevad riigist oma suurimal rahvuspühal.\nKui mängujuht neid aineid Kuidas suumida liige 3 4 Vaata vorgus, teevad õpilased otsuse ja väljendavad seda kokkulepitud viisil.