Avaveeujumine – Vikipeedia\nAvaveeujumine on ujumisdistsipliin, mis toimub veekogudes, näiteks ookeanides, järvedes ja jõgedes.\nAvaveeujumises võistlevad triatlonistid\nKaasaegse avaveeujumise ajastu alguseks peetakse mõnikord 3. maid 1810, kui lord Byron ujus mitu miili, et ületada Hellespont (nüüd tuntud kui Dardanellid) Euroopast Aasiasse.\nAteenas esimestel kaasaegsetel olümpiamängudel 1896. aastal peeti ujumisvõistlused avavees. 2000. aastal Sydneys hõlmasid olümpiamängud esmakordselt 1500 m ujumist avavees triatloni avaalal ja 2008. aastal Pekingis 10 km avaveeujumist. FINA korraldatud maailmameistrivõistlustel on avaveeujumine võistluste kavas alates 1991. aasta MM-ist. FINA korraldas aastatel 2000–2010 eraldi avaveeujumise maailmameistrivõistlusi. Alates 2007. aastast peetakse FINA 10 km maratoni ujumise maailmameistrivõistlusi mitmel võistlusel kogu maailmas.\nTegevuse populaarsus on viimastel aastatel kasvanud, avaldades selliste autorite nagu Kate Rew' ja Daniel Starti ning Roger Deakini „metsiku ujumise” menukaid raamatuid.\nÜritused, nagu Midmari miil Lõuna-Aafrikas (omistatud Wayne Riddenile), Suur ujumine Suurbritannias (omistatud suurele ujumisele Colin Hilli idee järgi), on aidanud tekitada ja kasvatada huvi spordis osalemise vastu.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Avaveeujumine&oldid=5610236"\nLehekülje viimane muutmine: 19. aprill 2020, 15:22\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:22, 19. aprill 2020.


mao song | Üldkirurgia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nSüdame löögisagedus ennustab oodatavat eluiga Mis on südant koormava soola tervislikud alternatiivid? Teeme selgeks: kas pissihäda kinnihoidmine on põiele ohtlik? Šoti McDonald’sis keelati täiesti absurdsel põhjusel piimakokteilide müümine Mis juhtub kehas, kui sooja ilmaga väljas napsutad? 4 asja, mis juhtuvad ajuga, kui magad öösel alla 6 tunni Vähile immuunsete vaalade rakud võivad aidata inimestel haiguse seljatada Putukahammustuse A ja O – millal ravida end ise, millal kutsuda kiirabi?\nmao song 16.10.05 / Üldkirurgia\nKuna ei saa gastroenteroloogia arstile küsimust esitada, küsin teilt: nimest pikemat aega valutas mao piirkonnas ja kuskil allpool, arst kirjutas välja rohud (valu nad ei vähendanud) ja saatis uuringule. Arst maohaavu ei leidnud aga leidis, et mao ja lihase (vist oli nii) vahel on song 4 cm. Läksin perearsti juurde tagasi ja ta ütles, et midagi teha ei saa, enne kui see song väga suureks ei muutu või põletik sisse ei tule. Ise tunnen, et valu muutub nüüd pidevaks, sest varem andis kord päevas tunda aga nüüd valutab ikka koguaeg ja nüüd lööb valu ka selga. Kas tõeti midagi teha ei saa? Tänan vastuse eest!\nKirjelduse järgi võiks Teil olla söögitoru lahi song. See aga ei tohiks pidevat valu anda - peaks valutama seoses söömisega, tühja kõhuga ei tohiks valu olla, samuti peaksid rohud kuigi palju aitama. Kui aga siiski on vaevused söögitoru songast ja muud põhjust ei leita, ei ole vaja oodata songa suurenemist ega põletiku teket - song ise on küllaldane põhjus operatsiooniks.\ntihti on selline tunne et pressib kõik ...\nKui on tegemist diafragmaalsongaga, siis on ravi kirurgiline. Tõsi, diafragmaalsongast põhjustatud vaevusi saab leevendada ka ravimitega ja dieetreziimiga. Samal ajal songa kui sellist see ikkagi välja ...


Objekti üldpind: 87.6 m2\nKorter on suurepärase ja kõrgelt hinnatud asukohaga Pirita jõeoru kaldapealsel, Lükati silla naabruses.\nUusarenduste aktiivses kasvufaasis on tore kaaluda pakkumist tänavale, mis sai oma nime aastal 1949.a Pirita jõe kaldal asuva vana veskitalu järgi. Kodu kõrvalt leiab kaunid metsaalused terviserajad, Pirita ürgoru ja jõekalda, Botaanikaaia ja palju muud looduskaunist, näiteks suure Lillepi pargi välijõusaali ja mänguväljakutega.\nKodu terrassil saab nautida imekaunist päikeseloojangut ja hommikukohvi nautimiseks on köögis pakkuda mõnusalt hommikupäikest.\nValdavalt on ümbruskonnas eramud, naabriks on üks väiksem kortermaja. Teiselt küljelt piirneb koduaed metsapargiga, kus asub lastele kaasaegne mänguväljak.\nPrivaatne sisehoov ning piiratud aed võimaldavad nii turvaliselt parkida kui vaba aega veeta. Lastele on aias mängumaja. Parkimiskoht autole asub garaažis. Teise auto saab mugavalt parkida sisehoovi. Lähedal bussipeatus.\nKorter asub teisel korrusel, terrass on õhtupäikse poolne, avar ja valgusküllane. Köök ja magamistoad avanevad tagaaeda hommikupäikese poole. Köök on elutoast meeldivalt eraldatud ja ruumi on ka suurele söögilauale. Köögi ja söögilaua vahel on saar, kus asuvad pliit, riiulid ja töötasapind.\nKorteri elamispind on 87,6 m², millele lisandub terrass 7,7 m². Lisaks kuulub korteri juurde parkimiskoht maa-aluses garaažis ning panipaik 3,4 m² kohe parkimiskoha kõrval (eraldi korteriomand).\nKorter koosneb: esik, avatud ruumikas elutuba eraldatud köök-söögitoa alaga, terrass, 2 magamistuba ja vannituba. Esikus ja magamistubades paiknevad garderoobkapid. Vannitoas nurgavann, buduaarilaud ja pesumasin. Maitsekas ja kvaliteetne sisekujudus, magamistubadel kükanduste erilahendused. Kvaliteetne köögimööbel ja tehnika( Siemens ja AEG, keraamiline pliit, ahi, nõudepesumasin, külmik)\nKütesüsteem on uuendatud - korteris on vesipõrandaküte, hoone küte õhk-vesisoojuspumpade baasil. Kõrvalkulud väga mõistlikud.\nHinnas sisaldub köögimööbel ja tehnika, parkimiskoht ja panipaik garaažis.\nSee on eriline kodu, mis on valmis vajadusel uued omanikud ka kiirelt rõõmuga vastu võtma.\nKutsetunnistus: 131687, kinnisvaramaakler tase 5 (kehtib kuni 23.04.2023) | Kinnisvaramaakleri reg.nr: KMR 73651


Lahutamatu alglaadimismahu vea parandamine Windowsis - lugege meie artikleid ja optimeerige oma arvutit maksimaalse jõudluse jaoks - Koristamine Ja Remont\nLahendamatu alglaadimismahu vea parandamine Windowsis\nIgapäevaelu nõudmistega soovib enamik meist asjad kohe korda saata. Seetõttu on nii masendav, kui teie Windowsi arvuti ei käivitu, takistades teil täielikult olulistele failidele ja andmetele juurde pääsemast. Kui teil on sama probleem ja näete veateadet „Unmountable Boot Volume”, ärge muretsege, sest meil on erinevaid lahendusi, mida saate proovida.\nMis põhjustab lahutamatu alglaadimiste vea\nWindows 7-s ilmneb harva Unmountable Boot Volume tõrge. Teisest küljest teatas enamik kasutajaid, et see probleem hakkas ilmnema pärast Windows 10-le täiendamist. Selle tõrke ilmnemisel on palju põhjuseid ja need hõlmavad järgmist:\nKõvakettal rikutud failid\nEhkki seda probleemi võivad põhjustada mitmed tegurid, ilmneb see mõnikord ilma arvuti põhjuseta, kui proovite oma arvutit käivitada. Kui soovite selle probleemi lahendada, vaadake meie juhendit selle kohta, kuidas Windows 10-s lahendada Unmountable Boot Volume tõrge.\nNagu me mainisime, takistab see viga teil juurdepääsu oma arvutis olevatele failidele ja andmetele. Niisiis, enne kui õpetame teile, kuidas lahendada lahutamatu alglaadimismahu viga Windows 10-s, peate hankima käivitatava USB-draivi. Kui teil seda pole, saate selle luua, laadides alla Microsofti veebisaidilt Windows 10 Media Creation Tool 4 GB mälupulgale. See peaks võimaldama teil arvuti USB-draivilt käivitada ja pääseda juurde tõrkeotsingu suvanditele.\n1. meetod: automaatse paranduse kasutamine\nÜks kõige mugavamatest viisidest Unmountable Boot Volume tõrke lahendamiseks on Windowsi 10 automaatse parandamise võimaluse kasutamine. Soovitame seda teha isegi siis, kui pärast veateate kuvamist märkasite, et teie arvuti parandas ennast ise. Järgige alltoodud samme:\nArvuti väljalülitamiseks vajutage toitenuppu.\nSisestage Windows Media Creation tööriistaga mälupulk USB-porti.\nArvuti käivitamiseks vajutage toitenuppu.\nKui teie arvuti on käivitunud, klõpsake nuppu Boot from USB.\nSeejärel valige USB-draiv, mis sisaldab tööriista Windows Media Creation.\nLaske oma arvutil USB-draivil käivituda.\nKlõpsake nuppu Repair Your Computer, mis asub ekraani vasakus alanurgas.\nKlõpsake jaotises Tõrkeotsing nuppu Täpsemad suvandid.\nJaotises Täpsemad suvandid valige Automaatne parandus või Käivitamise parandamine.\nValige operatsioonisüsteem, mis on praegu arvutisse installitud.\nOodake, kuni tööriist failid parandab.\nPidage meeles, et remondiprotsessi lõpuleviimine võib võtta aega. Niisiis, peate olema kannatlik ja ärge proovige seda katkestada.\n2. meetod: Chkdski kasutamine\nMõnel juhul võivad probleemid kõvakettal põhjustada tõrke Unmountable Boot Volume. Selle saab parandada, kasutades Chkdski käivitamiseks käsuviiba. Järgige allolevaid juhiseid.\nJärgige esimese meetodi samme 2–9.\nKui olete jõudnud tõrkeotsingu täpsemate suvanditeni, valige käsuviip.\nKui olete käsuviiba aknasse jõudnud, tippige „chkdsk / r c:” (jutumärke pole) ja vajutage sisestusklahvi.\nMärge: Kui see pole teie käivitatav draiv, peate selle vastavalt asendama.\nOodake, kuni funktsioon Chkdsk kontrollib teie draivi vigade suhtes. Pidage meeles, et see võib aega võtta.\nPärast seda, kui Chkdsk on protsessi lõpetanud, saate arvuti taaskäivitada ja vaadata, kas probleem on lahendatud.\n3. meetod: algkäivitusregistri parandamine\nKui kaks esimest meetodit teie jaoks ei töötanud, võite proovida ka Master Boot Recordi parandada. Siin on sammud:\nTippige käsureale käsk 'bootrec / fixboot' (jutumärke pole), seejärel vajutage sisestusklahvi Enter.\nNeed meetodid peaksid suutma parandada vea Unmountable Boot Volume Windows 7 või Windows 10-s. Teiselt poolt, kui probleem püsib, võite alati proovida oma operatsioonisüsteemi uuesti installida. Kui probleem on lahendatud, värskendage draiverid, et vältida selle kordumist. Soovitame kasutada draiveri värskendajat. Vaid ühe nupuvajutusega saate draiverid värskendada tootja soovitatud uusimatele versioonidele.\nnintendo switchi seerianumbri kontrollija\nkui kaua võtab aega failide suuruse 1 gb ülekandmine usb 2.0 ja usb 3.0 draividele?\nMBB viga 1 aknad 10


Kuidas ruumi järgi kasutada | Ota Ward Plaza\nOta Ward Plaza menüü\nJaapani stiilis tuba / teetuba\nTreeningruum, autotennis, lauatennis\nTaotlus rajatiste loteriiks\n<Ettevaatust> Uute koronaviirusnakkuste vältimiseks on muudetud loteriimeetodit (*).\nLoosimeetodi üksikasjade kohta klõpsake siin\n※Näituseruum (kasutatakse koosolekuteks)\n※Väike saal / näituseruum (näitusekasutus)\n1.2. Jaapani stiilis tuba\nLoterii meetod Osalege Ota kodaniku Plaza väikeses saalis loosis.\n* Uguisu Netis ei saa rakendada Kääbusvõrk\nTaotlusperioodi meetod Vastuvõtt võetakse vastu Ota Ward Plaza väikeses saalis loteriipäeval kella 13: 20-14: 00.\n(Loosimine algab kell 14:00) Vastuvõtt võetakse vastu Ota Ward Plaza väikeses saalis loteriipäeval kella 9: 20-10: 00.\n(Loosimine algab kell 10:00) Kuu 4. kuupäevast kuni kuu lõpuni, neli kuud enne kasutamiskuud, kandideerige Uguisu Netis, Ota Ward Plazas või Ota Wardi rajatise aknas.\nLoterii kuupäev Üks päev üks aasta enne kasutamiskuud\n(Ainult 1. jaanuar) 6 päev 1 kuud enne kasutamiskuud\n(Ainult 1. jaanuar) 3 päev 1 kuud enne kasutamiskuud\n(Ainult 1. jaanuar)\nVõitnud kinnitusperiood な し Loosipäevale järgnevast päevast kuni sama kuu 7. kuupäevani kontrollige loterii tulemusi Uguisu Netis.\n(Pärast perioodi tühistatakse see automaatselt)\n・ Maksetähtaeg Loosimiskuupäevast sama kuu 20. kuupäevani\n(Pärast perioodi tühistatakse see automaatselt) Loosipäevale järgnevast päevast sama kuu 15. päevani\n· Vastuvõtu aeg Daejeoni kodaniku väljak\n(Välja arvatud suletud päevad) ・ Ota kodaniku väljak\n(Välja arvatud suletud päevad)\n・ Palati kõik ruumid\nTaotlus vabade ruumide jaoks\nKasutusperiood Loosimiskuupäevale järgnevast päevast kuni 14 päeva enne kasutamiskuupäeva Loosimiskuupäevale järgnevast päevast kuni 7 päeva enne kasutamiskuupäeva Alates kuu 3. kuupäevast 8 kuud enne kasutamiskuud kuni kasutamispäevani\n・ Maksetähtaeg Palun tasuge taotluse esitamise ajal.\nKui kandideerite Uguisu Netisse, tasuge palun 14 päeva jooksul alates avalduse esitamise kuupäevast.\nKui kandideerisite letis, tasuge palun taotluse esitamise ajal.\nUguisu Net on Ota Wardi avalikke rajatisi kasutava arvutisüsteemi hüüdnimi.\nEelnevalt registreerudes saate taotleda avalike kohtade loteriid hääletelefoni, mobiiltelefoni või Interneti kaudu või broneerida vabade ruumide jaoks.Lisaks saavad ka need, kes pole veel registreerunud, teada võimaluste kättesaadavusest kõnes vastamise telefonidest, Internetist ja faksimailidest.\nLisateavet registreerimise ja kasutamise kohta leiate "Uguisu Net Guide Guide" või Uguisu Net kodulehelt.\nUguisu Net kodulehekülg\nTeave Ota jaoskonna avalike rajatiste kasutamise süsteemi (Uguisu Net) kohta (Ota jaoskonna büroo koduleht)\nHooldus / ülevaatus / puhastamine suletud / ajutiselt suletud


Täna leidsin aiast külmetavad seened-kas need on safransirmikud????\nKuna näitamata on minu esimene salomonisall,siis sai sall ka kohe rakendust soojendajana.\nrasvake posted @ 19:19 - Link - kommentaarid (4)\nTäna näitaks esimesi samme pärlinduse vallas.Üks sügisene punane komplekt.\nJa kuna laupäeva öösel Viljandist Tartusse koju sõites krõbistas vastu auto esiklaasi minu arvates juba päris lörtsi,siis ka üks jahe talvine komplekt.Lörtsijuttu küll kodused alguses ei uskunud,aga delfis oli ka järgmisel päeval valgest õuest pilt.\nrasvake posted @ 19:33 - Link - kommentaarid (3)\nTäna viimane päev TK Igasugune kott endale pilte lisada ja mina jälle -lausa pidevalt- viimasel tunnil hakkan tegutsema.Alguses tahtsin teha endale mingisuguse kauni valge käekoti epude kaunistustega.Aga suvi ju läbi ja aega ka nagu napib ja nii see aeg läks ja siis arvasin,et ei jõua nagunii valmis ja ei teegi midagi.Täna meenus,et koos Tartu isetegijatega sai ju tehtud huvitav taimetrükis proovilapp ja sellel pole veel otstarvet.Ja siis hakkas mõte ja ka õmblusmasin ruttu-ruttu liikuma.Ja valmis ta saigi !\nrasvake posted @ 18:46 - Link - kommentaarid (2)\nTäna sain lõpuks endale tehtud pildialbumi ja lisaks siis ka blogisse paar tööd,mis varem juba\nesitatud koostegemiste albumites,aga nüüd saavad siis minu blogisse kokku ja siit hea endalgi vaadata.\nKoostegemine must ja valge\nSokikonkurss-kevadeootuse sokid pisipojale\nSiin on unelmate padi\nJa siin lihtsalt ilus pilt,kus Sten teeb emmega koos esimesi ratsutamissamme.\nrasvake posted @ 19:53 - Link - kommentaarid (8)\nSain ka valmis koostegemise -Oma Raamat !!\nRaamat sai alguse Abakhanist leitud riidetükist,kus peal Puhhi raamatu tegemiseks pildid.\nAga see tükk oli väga väike ja aja jooksul lisandus mitmeid mõtteid isetegemise õppimiseks,Pehmes raamatus on nüüd siis võimalik lisaks piltide vaatamisele harjutada -nööpide, luku,korkide ja paeltega toimetulekut.Loodan et raamat saab Steni poolt palju kasutatud.\nrasvake posted @ 16:22 - Link - kommentaarid (3)


Aint talking some shit here..: August 2007\nNüüd ma võin vist öelda, et ”I am really good in bed”. Sest mitu päeva hoidis haigus mind pikali. Ja haiglakogemus Kohtla-Järvel.. vot see on vast elukool! Nüüd tundub elu vist tükiks ajaks ilus, arvan ma.. Ida-Viru Keskhaiglasse sattusin. Teisisõnu oli tegu fast-track-keelekursusega. Vene keel tuli nende päevadega meelde mis mühises. Haiglažargoon (või on õige öelda argoo?) on kohati päris vaimukas kuulata. Ka vanglažargooni osas võib siin haritud saada, sest kontingenti on ikka igatsugust.\nViimasel õhtul lappasin haigla puhkenurgas riiulites olevaid raamatuid. Mitmesugust venekeelset väärtkirjandust oli. Leidsin ka 3 eestikeelset teost. Need olid: Noor kaardivägi, Selma brigaad (jutte kolhoosielust) ja ENSV Kalasportlase käsiraamat (~300 lehekülge). Siis astus mulle longates ligi siilisoenguga, lakk-kingades ja triibuga dressides turske noormees. Tema ütles et siin riiulitel on kõik ”muraa” (ehk siis saast) ja ulatus mulle mingi klade. See oli psalmid ja jutustused Jeesuslapsukesest. Maailm on ikka imeline.\nMa ütleks siiski aitähh arstidele-õdedele, kõigile teistele pöidlahoidjatele ka suur tänu.\nposted by ek at 1:39 PM | 0 comments\nNädalavahetuse sisse jäid /// suvepäevad Veneveres ja pühapäevane Rakke rattasõit. Suvepäevad olid nagu ikka oma tuntud headuses – sportlikud võistumängud, ohtralt ujumist ja chillimist, rannavolle, muusikalised kollektiivid, tants ja trall. Pühapäeva hommikul peale mõnetunnist und, ärkasin telgis üllatavalt puhanuna, puder maitses imehästi ja sündis otsus, et lähen ikkagi Rakke rattamaratoni starti.\nRakkes olen ma juba traditsiooniline osaleja, tegu ju ikkagi Virumaa üritusega. Aga alati on seal mul mingid jamad esinenud. Olen seal vist iga kord kukkunud ülepeakaela mõnel roopalisel laskumisel või põlluvaheteel. 2 aastat tagasi suutsin ma seal teha heinamaalõigul sellise lennu, et minu tollase jalgratta tagumine pool tuli põhimõtteliselt maha kanda.. See oli ka minu esimeseks ja seni ainsaks katkestamiseks võistluse käigus.\nSüdapäeval anti start ligi 30C kuumuses. Pikale 60km rajale startis ligi 900 ja lühemale ~200 ratturit. Stardikoridoris 600-700 lähet oodates avastan, et kindaid mul pole, need jäid auto katusele. Aega veel oli, aga ei viitsinud järgi minna. Et palav ilm niikuinii ja ehk saab hakkama (ilma kukkumisteta). See-eest oli mul erinevalt teistest ratturites seljas vaid õhuke maika ja Camelbak-is ligi 2 liitrit väga lahjaks tehtud spordijooki. Nii et palavus mind ei piinanud üldse ja toitlustuspunktides võtsin ma hoo pealt vaid vett.\nRada oli põnev, tähistus tipp-topp, ergutajaid rohkelt, palju oli mõnusaid metsa- ja heinamaateid, tolmavat kruusa oli vähe. Emumäe otsa jõudsime lausa korduvalt ja mitmelt eri küljelt. Läbi lauda sõitmine oli ka vahva vahepala. Rajal oli ka paar märkimisväärset mudalompi-veetakistust, ma arvan et need olid korraldaja poolt kunstlikult tekitatud. Ühe taolise ~45-ndal km-l asunudvee augu juures oli üllatav intsident. Minust mõnevõrra ees sõitnud rattur pidurdas järsult ja vahetas rööbast vahetult enne mudalompi. Mina tulin tagant hooga ja olin juba liiga väsinud, et raatsiks pidurdada ja uhasin täiega läbi ning too kutt nr 566 sai kerge duši. Küll siis tuli alles vingumist ja hala kuuldele.. Täitsa pekkis. Tüüp sõitis nüüd minust mööda ja aina ulus. Ma olin täiega üllatunud. Eks ma mölisesin vastu ka, et sellised siidisokkides vennad jäägu parem koju. Pärast tüüp märkas et ma olin tal tuules ja üritas korra mind maha raputada. Ei õnnestunud. Siis tegi ta korraks põhjendamatu äkkpidurduse. Jõudsin napilt reageerida. Ikka uskumatu iseloomuga inimesi leidub.. No vähemasti ununes mu väsimus päris mitmeks kilomeetriks. Siis oli juba vaid 10km lõpuni ja avastan, et aina rohkem jääb minule ette väsinud rattureid ja minul veel haamrit polegi tulnud. Parandan kõvasti oma positsiooni, 566 jääb ka maha. Jõudu jagub täpselt veel rajuks lõpukiirenduseks Rakke staadioniümbruse kõrgendikel. Lõpuaeg täpselt nagu planeeritud 2:45 ja koht neljanda saja keskel. Kõvasti parem kui lootsin. Supp maitses hea. Väga rahul nädalavahetusega.\nposted by ek at 10:49 AM | 0 comments\nEeskava: 0.8km ujumist, 2.5 km rabajooksu, 17km rattasõitu (sellest pool kruusastel metsateedel), 5km maanteejooksu. Olustik: Õhk 25 C, vesi 19C, tuul põhjast 5 m/s\nTudu triatloni on eripäraks on start kell 16, ujumine rabajärves, jooksmine rabas, häälekalt kaasaelav publik, ladus korraldus ja muidugi osavõtjad – respect kõigile.\nLaupäeva hommikul - no ei olnud mul mingit tunnet, et tahaks minna ja panna ;) Olemine oli kange ja mõned kohad ikka veel valusad kolmapäevasest pikaks veninud surfikoolitusest. Kuid sellist üritust lihtsalt ei saa vahele jätta ju. Häälestan ennast, et lähen tiksun läbi, kasvõi väärt seltskonna pärast. Kohapeal olles tekib muidugi mõnus õhin. Järv sillerdab ja tundub sel aastal eriti suur. Laine paistab olema ujumisele otse vastu. So what, eelmine aasta oli ju ka. Üritusel on rahvusvahelist hõngu - stardis on 2 soomlast. Üks nendest tundub päris sportlane, teine aga ~120 kilone õllekõht. Koomiline paar. Stardi eel käib hirmus lõõpimine teemadel a´la oi sina ka talvega tublisti kosunud. Tuletatakse meelde, kuidas üks aasta järvest esimesena välja tulnu Narva poiss rabasse ära eksis :) Või kuidas keegi ”pime” ujus mitte vastaskaldasse, vaid paremas kaldas olnud paadisillani ja sealt anti talle pealtvaatajate poolt uus kurss kätte : )\nJa oligi start. Vesi on jahe ainult mõneks hetkeks, tegelikult tundub veidi soojem kui väljahõigatud 19C. Ujun alguses eriti rahulikult, sest distants on tõesti pikk, ja ei taha enam kogeda järve keskel õhupuuduse tunnet nagu Uljastel oli. Avastan, et minule sobib kroolides paremalt poolt hingamine isegi paremini. Ujun vahelduseks ka konna ja selili ja vaatan lihtsalt ringi. Ujujate lehvik on järve peal ikka uskumatult laiaks vajunud. Redelit pidi kaldaplatvormile ronides kuulen, et aega on kulunud ~16.30 ja olen umbes 23-ndana järvest tulija. Olen positiivselt üllatunud - minev aasta ujusin vaid ~40 sekundit kiiremini. Tõmban vanad tossud sipsti jalga ja sööstan rabarajale.\nNoored Tartu suusaklubi poisid kalpsavad ees ja panevad otse üle pehmete rabamülgaste. Ma ei viitsi samuti ringi minna ja panen heas usus järgi. Dünamo. Vajun sisse nagu traktor. Vasak jalg on ikka kaugelt üle põlve turbamülkas sees. Tunnen, et koos tossuga ma seda jalga no-way välja ei sikuta. Lasen end kõhuli ja saan jala lupsti kätte. Hetkeks mõtlen, et selle jalavarju jätan sookollile ohvrianniks, tema alahindamise eest. Siis lükkan käe sinna turbamülkasse ja oh-imet, leiangi otsitava. Edaspidi jooksen targemalt, otsin laugaste ümbruses mättasemaid kohti. Minust mööduvad 3-4 kergejalgset, ise möödun ka paarist. Hiljem saan teada, et olin rabas ikkagi 20 sekki kiirem kui mullu. Jalgrataste juurde jõudes märkan, et kolmene punt sööstab velodega metsa vahele. Vahetan küll kibekähku jalanõud, aga selle rongi sappa ei jõua. Tagant ka ei paista kedagi, kellega võiks rattadistantsil koostööd teha. Jama lugu. Kuid väntamise tunne on päris kerge – kohe palju kergem kui tavapäraselt otse veest tulles sadulasse. Pikkadel metsavahesirgetel näen kolmest gruppi ees. Pingutan roppu moodi ja tasapisi nagu saan lähemale. Poolel distantsil metsavahelt asfaldile keerates on nad mul lõpuks käes. Jään gruppi lõppu ”puhkama”. Jõuame järgi veel kahele.Siis avastan et meie 6ne grupp ei tee üldse tööd. Kiirus ikka sama 30-33kmh nagu metsavahel. No nii ei saa ju rallit sõita.. Panen esiamordi lukku ja kiirendan korraks ise ette vedama, pagan, keegi ei tule järgi.. Tunnen et ega üksi ikka ei jaksa, lasen jala sirgu ja vajun jälle teiste tuulde. Hea küll, tagant kedagi ei paista ja loksume siis pealegi ”rahuvelotuuri” tempos. ~3,5 km enne rattaetapi lõppu märkan õigeaegselt, et nr 30 kiirendab hoogsalt teistest mööda ette vedama. Tunnen end värskena ja panen kohe sappa ja veel hullu spurdi otsa. Lähen ette, ütlen suht käskivas toonis ”võta tuulde” :) Kütame pead maas tagantuule toel tublisti üle 40kmh tunnis iga mõnekümne sekundi järel vedajat vahetades. Ülejäänud grupp esteks nagu üritasid, aga ei saanud järgi. Uskumatult pikalt saime eest ära mõne hetkega. Meie poolt perfektne äraminek :) Oi, see ärapõgenemine oli vajalik. Jooksumees olen ma ju kehv vajan lõpuosaks edumaad. Vahetusalas on ergutajaid palju-palju, valan pudelist veel järgijäänud vee pähe, lükkan velo ja kiivri teepervele ja silkan kohe edasi. Märkan, et nr 30 on jäänud veidi maha ja ta peab ka rattakingad jooksususside vastu vahetama. Hiljem saan teada, et rattasõidus olin minuti kiirem kui mullu. Nii et uhkes üksinduses jooksurajale, ees paistab paar selga. Jooksudistants on iseenesest erakordselt nüri, 5km mööda heinamaade vahelist Rakvere-Rannapungerja maanteed kuni Tudu koolimajani välja. Imelik küll, aga ma tunnen end jooksu ajal peaaegu et hästi : ) Eriti imelik on see, et tagant ei paista nagu keegi lähemale jõudvat, aga ees paar selga lähenevad. Möödungi kahest. Päike on ere-ere ja taganttuul jahutab parajalt ja põdrakärbsed tiirlevad. Viimane pool km on siiski veidi kannatamist ja ongi läbi!!! Jooksuaeg ligi 3,5 minutit parem kui mullu – täiesti uskumatu. Arvata võib, et igaesmaspäevane Elioni SK jalgpall kogu kevade vältel on hästi mõjunud mu jooksmisele. Seega triatloni koguaeg ~4 minti parem kui mullu, lõpukoht 3 võrra küll kehvem. But who cares about final standing :), sellisele üritusele tullakse ikka valdavalt fun`i pärast. Ja ma olen väga rahul. Ma usun et ka kõik ülejäänud 53 osalejat, kes kõik ka jõudsid finishisse, jäid üritusega rahule.\nEnne lõputseremooniat jõudis enamus ka Tudu avalikus saunas ära käia. Paar kohalikku vanameest, kes saunas olid, vaatasid esteks päris üllatunult järjest sisse sadavaid põskedele-kätele-jalgadele maalitud numbritega mehi. Nagu ärakaranud vangid : ) Tudu saunas on vahva extra-feature - külma veega täidetud sügav bassein. Saunas oli üks põhiteema, et kas ja millise ajaga üks keskmine rahvasportlane suudaks läbida raudmehe distantsi 4,2/180/42. Siis tuli tänase triatloni vanim osaleja 55 aastane Kaarel S. ja ütles, ohh, ta on seda 9 korda läbi teinud.. Ja et enamus teist suudaks seda 14-15 tunniga. Võib-olla tõesti.\nposted by ek at 12:44 PM | 0 comments


Uudised - kõrgsagedusliku keevitatud toruseadme protsessivoog\nKõrgsagedusega keevitatud toruseadmed koosnevad peamiselt kerimismasinast, sirgepeaga masinast, aktiivsest tasandusmasinast, nihkepea keevitajast, pinge all hoidvast hülsist, vormimisliini masinast, arvutipõhisest lendsaest, freespeaga masinast, hüdraulilisest katsemasinast, tilgarullist, vigade tuvastamise seadmest, pressist , kõrgsageduslik alalisvoolutakistus, täisliini elektriseadmed jne. Kõrgsagedusliku keevitatud toruseadme omadused on järgmised: suur keevitamiskiirus, väike keevitatav kuumusega piirkond, tooriku keevitamine ei ole puhastatav, keevitatav õhukese seinaga toru, keevitatav metall toru.\nKõrgsagedusliku keevitatud toruüksuse tootmisprotsess sõltub peamiselt toote sordist, alates toorainest kuni valmistoodeteni, mis peavad läbima rea protsesse, et need protsessid lõpule viia, vajavad mitmesuguseid masinaid ja seadmeid ning keevitamine, elektriline juhtimine, testimisseadmed Erinevatele protsessinõuetele vastavatel seadmetel ja seadmetel on mitmesugused mõistlikud paigutused, kõrgsageduslik keevitatud toru tüüpiline protsess: pikisuunaline nihutamine - lahti keeramine - riba tasandamine - pea ja saba nihkumine - riba tagumiste keevitamine - varrukatega ladustamine - vormimine - keevitamine puru eemaldamine - suuruse määramine - vigade tuvastamine - lendlõige - esmane kontroll - torude sirgendamine - torude sektsioonide töötlemine - hüdrauliline test - vigade tuvastamine - trükkimine ja katmine - valmistooted.\nVõtke näiteks dekoratiivtorude juhtimismasin, seadmete tootmisprotsess hõlmab peamiselt järgmisi aspekte.\n1. Laadimine: laadimisriba kaudu asetatakse terasriba abil läbi mootori jõutõmbe ülekandeterasest kuni vormimisosani, kuni jätkub.\n2. Sektsiooni moodustamine: lameda terasest riba läbi valuvormi pressimise vormimise, roostevabast terasest toru prototüübi algus.\n3. Keevitusosa: teraslindi kaks serva rullitakse läbi keevitusseadme kõrgel temperatuuril keevitamise, mida nimetatakse roostevabast terasest torude keevisõmbluseks.\n4. lihvimisosa: roostevabast terasest toru kõrge temperatuuriga olek vesijahutamise abil, roostevabast terasest toru keevisõmbluse lihvimine, keevisõmbluse tasasuse parandamine.\n5. Suuruse määramine ja sirgendamine: roostevabast terasest toru ajami kraadi ümarus kõrgel temperatuuril ja vesijahutamisel keevitamisel on kerge deformatsioon. Rullide suuruse määramine ja sirgendamine, roostevabast terasest toru ümaruse või nelinurksuse lõplik määramine.\n6. Lõikelõik: läbi saelehe lõikamise või hüdraulilise lõikamise vastavalt kasutaja toru pikkuse intelligentse lõiketoru tegelikele vajadustele.\n7. Tuhkige materjal: materjali all olev kodu ei kahjusta survet pooltoote asetamiseks.\n8. Poleerimine: pooltooted transporditakse roostevabast terasest torude poleerimismasinatesse valmistoote pinna pakendamise tehnilise heleduse saavutamiseks.\n9. Pakend: helge toote kristall-dekoratiivtoru pakendamismasina või saatmiseks mõeldud käsitsi pakendi kaudu.\nMõistke neist 9 punktist, et roostevabast terasest juhttoruseadmete tootmise protsess pole probleem. Hea vein ei vaja põõsast, vaid ka selleks, et kasutada õiget meetodit, samuti leida hea tootja, et tal oleks üks-ühele juhend.


Ramirendi kasum kukkus mullu 93% - Kinnisvarauudised\nRamirendi kasum kukkus mullu 93%\nTööriistade ja seadmete rendi ning müügiga tegeleva ASi Ramirent kasum kukkus mullu 93% ja käive veerandi võrra.\n100% Soome ettevõtte Ramirent Europe OYle kuuluva Eesti esinduse müügitulu langes mullu 230 mln kroonini ja puhaskasum 7,3 mln kroonini, seisab 2008. aasta majandusaruandes. Bilansimaht vähenes 50,4 mln krooni võrra 384,6 mln kroonini. Omakapital langes samuti veidi, 323,7 mln kroonini.\nEttevõte dividende maksta ei plaani ja eelmise aasta kasum suunatakse eelmiste perioodide jaotamata kasumi arvele, mis teeb kokku veidi üle 254,3 mln krooni.\nRamirendi keskmine töötajate arv majandusaastal oli 141 töötajat. Mullu moodustasid ettevõtte tööjõukulud 52,6 mln krooni, mis teeb töötaja keskmiseks kuusissetulekuks 31 087 krooni. Mullu detsembris kirjutas Äripäev, et kogu Ramirendi kontsern plaanib koondada umbes 15% töötajatest.\n"Meil on praegu ikka vähem kui 140 töötajat," ei soostunud Ramirent AS tegevdirektor Ain Kerem toona täpseid numbreid avalikustama. Börsiettevõttena me detaile ei avalikusta, aga võin kinnitada, et oleme selle aasta jooksul inimesi koondanud ja see protsess jätkub, põhjendas ta eelmise aasta lõpus.\nEttevõtte juhatuse töötasud moodustasid majandusaastal 3,2 mln krooni tööülesannete täitmise eest, sellest 1,8 mln on hüvitatud kontserni peaettevõtte poolt. Ühe juhatuse keskmine kuutasu tuli 88 888 krooni. Nõukogu liikmetele töötasu ei makstud. Juhatuse ja nõukogu liikmetele nendega lepingu lõpetamise korral hüvitist ei makstud.\nJuhatuse liikmed olid mullu ja on endiselt Ain Kerem, Kari Aulasmaa, Vambola Juurmann ning nõukogu liikmed on Heli Hannele Iisakka, Paula Irmeli Koppatz, Karl Magnus Rosén.\nRamirent AS alustas oma tegevust A-Ramirent nime all Eestis 1994 aastal. Ramirent OYJ on Soome suurim ehitustööriistade rendifirma, millel on tütarfirmad Norras, Rootsis, Taanis, Venemaal, Ukrainas, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Ungaris ja ka Tšehhis, kokku 288 rendipunkti 12 riigis, seisab Ramirent Eesti kodulehel. Ramirendi kontsern pakub tööd üle 3000-le inimesele.


Mullapinna ettevalmistus - INTRAC Eesti AS\nAvaleht Põllumajandusmasinad Dal-bo seadmed Pinnase ettevalmistus Mullapinna ettevalmistus\nDal-bo pakub laia valikut seadmeid mullapinna ettevalmistamiseks.\nMullapinna ettevalmistamine külviks\nRollomaximum XL on väga kvaliteetse töösooritusega ühe töökäigu haakeseade mullapinna külviks ettevalmistamiseks. DAL-BO insenerid projekteerisid antud kultivaatori rullide, piikultivaatori ja kolmesektsioonilise hüdrauliliselt kokkuklapitava raamiga kobesti kombinatsioonina. Hüdrauliline raskuse jaotumine sektsioonide vahel tagab, et pind saab ühtlaselt kultiveeritud olenemata maapinnast; on standardvarustuses.\nVedrupiidega kobesti ja hüdrauliline töösügavuse reguleerimisseade monteeritakse seadme ette. Töönurga (agressiivsus) käsitsi reguleerimine. Rööpküliku-tüüpi mehhanism ei taga, et nurk jääb töösügavuse muutmise korral samaks. Sellele järgneb Crosskill ketas (53/48 cm) erilise vedrustusega, mis kaitseb rõngaid, võlle ja laagreid efektiivselt kivide eest. Kerge pinnase korral võib Crosskill ketta asemel kasutada varbrulli (50 cm). Kumer piikultivaator monteeritakse seadme keskmise osa külge. Piid paigutatakse nelja ritta 80 cm vahedega ning 300 mm reavahedega. Igal sektsioonil on oma ristkülikukujuline rippsüsteem. Sektsioonide töösügavust saab reguleerida mehaaniliselt tagumise rulli abil. Piikultivaatori taga asub tasandusplaat, töösügavuse reguleerimine toimub mehaaniliselt. Kultivaatori taga asub Crosskill kettaga (Ø50/45 cm) tihendusrull. Kerge pinnase korral võib tihendusseadme asemel kasutada varbrulli (Ø45 cm).\nMudel Töölaius (m) Kaal (kg) Töölaius (m) Transpordi kõrgus (m) Traktori võimsus (hj) Rattad ja rehvid\nRollomax XL - 620 620 6150/ 4900 3,0 4,0 150 - 200 520/ 50 - 17" topelt\nRollomax XL - 930 930 10470/ 8600 3,0 4,0 alates 275 600/ 50 - 22.5 topelt\nRollomax XL - 1230 1230 12970/ 10370 3,0 4,0 alates 350 710/ 40 - 22,5 topelt\nCulti Max on mõeldud raskete tööde tegemiseks. See on 7-realine piikultivaator, mis sobib ideaalselt mullapinna teraviljade külviks, kartulipanekuks, maisi, suhkrupeedi jne külviks ettevalmistamiseks. Töösügavust saab reguleerida hüdrauliliselt hüdrosilindrite abil, et tõsta tugiratas üles (muutuva paksusega vahetükid). Kultivaatoreid saab kinnitada traktori külge ning neil on hüdrauliliselt kokkuklapitavad sektsioonid. Töösügavus jääb vahemikku 1 - 10 cm. Kultivaatori ees on hüdrauliliselt reguleeritav agressiivne piikobesti. Sõidutuled. Seadme transportimise ajal on sektsioonid kinnitatud hüdrauliliste lukkudega. 8 cm vahe kumerate piide vahel (45 x 10 mm) tagab väga kvaliteetse töösoorituse.\n· tagumine piirandaal (Ø 12 mm);\n· tagumine varbrulliga (400 mm) kobesti;\n· tagumine vedrupiidega kobesti (hüdrauliline);\n· tagumine kobesti rull (400 mm);\n· tagumine rull Crosskill ketastega;\n· tagavara tugiratas;\n· topeltrattad kultivaatori ja rulli vahel;\n· tugiratta jäljekobestid;\nMudel Töölaius (m) Transpordi laius(m) Piide arv (tk) Kaal (kg) Traktori võimsus (hj)\nCulti Lift on vastupidav kultivaator. Ühestükis nivelleeriv poom, millele järgneb 4 rida 45 x 10 mm kaardus piisid. 8 cm vahe piidel tagab kõrge kvaliteediga mullapinna ettevalmistuse. Piiderivi taga asub 400 mm varbrull, mis töötab ka sügavuse reguleerijana.\n· Crosskill (Ø 500 / Ø 450 mm);\n· 1-piide rida (12 mm) äkked;\n· tagumine nivelleriv poom;\n· tugirattad ( CL 600);\n· Hüdraulikasüsteem esimesele nivelleerivale poomile;\nMudel Töölaius (m) Transpordi laius (m) Piide arv (tk) Kaal (kg) Traktori võimsus (hj)\nCulti Trail on vastupidav kultivaator, millel on kaardus piid viies reas. Ridade vahe on 40 cm. Piide vahe on 8 cm. Võimalik on kasutada sirgeid piisid (45 x 10 mm) standartsete kõverate asemel. Selline piide asetus tagab kõrge kvaliteediga mullapinna ettevalmistuse. Töösügavust saab reguleerida töösilindriga.\n· Crosskill (Ø 330 / 300 mm) varbrull piide taga;\n· nivelleeriv poom enne Crosskill rulli;\n· sirged piid (45 x 10 mm) kõverate asemel.\nMudel Töölaius (m) Transpordi laius (m) Piide arv(tk) Kaal (kg) Traktori võimsus (hj)


Tööpakkumise number #551775\nOtsime oma meeskonda kahe väikese erakooli kokale abilist, kes abistaks kokka toiduvalmistamisel ja aitaks köögis puhtust hoida.\nOluline, et sulle meeldib köögitöö ja sa naudid söögitegemist.\nEeldame, et oled rõõmsameelne, kohusetundlik ja abivalmis.\nKasuks tuleb ka eelnev kogemus köögis töötamisel.\nTöö põhikohaga esmaspäevast reedeni.\nTasuta lõunad ja soodustus meie kohviku ja cateringi toodetele.\nPikemat suvist puhkust.\nViktus Kohvik & Catering on toitlustamise teenust pakkunud juba 12 aastat. Meeskondlikult seisame alati selle eest, et tooraine oleks tervislik ja värske ning sealjuures hinna ja kvaliteedi suhe paigas. Meie meeskonna pühendumist kroonivad mitmed tunnustused ja auhinnad. Omame 5 toitlustusasutust ja pakume täismahus cateringi teenust. Aastatega oleme leidnud lojaalseid sõpru, kes hindavad meie professionaalset teenindust ja tähistavad oma elu suursündmuseid ikka ja jälle meie maitsvate roogadega.


Kuidas istutada asters seemikutele kodus ja avamaal - Roosid 2022\nKuidas õigesti astersi seemikute kaudu kasvatada?\nHiiglaslik lillepeenar on oma mitmekesisuses silmatorkav. Servade ääres on madalate taimede servad väikeste kirevate õisikutega, keskel on kõrged põõsad, mida kroonivad suured lopsakad korgid. Ebatavaliselt rikkalik värvipalett lumivalgest kuni peaaegu mustani. Mõnel lillil on mitu tooni: servad on heledad ja erksad värvid paistavad seestpoolt läbi, justkui oleks keskel peidus dekoratiivne taskulamp. Mõned õisikud näevad välja nagu suured karikakrad: suurt keskust ümbritsevad värvilised kroonlehed. Teised sarnanevad rooside või pojengidega ja nende all on nikerdatud rohelised lehed. On taimi, millel ripuvad nõelte pallid, nagu mitmevärvilised siilid. Seal on suured ja kitsad ning frotee ja sulekujulised kroonlehed. Kas soovite oma saidil sellist ilu luua? Selleks ei pea te ostma palju erinevaid ilutaimi, võite istutada ainult astereid.\nKuidas kõige parem astersi kasvatada?\nSeal on mitmeaastased ja aastased astersordid, nende istutamisel peate sellele tähelepanu pöörama. Seemnete mitmeaastased taimed tulevad välja väikesed ja nõrgad; nendele sortidele sobib vegetatiivne paljundamine. Sellised taimed ei vaja palju vaeva, nende kasvatamine ja nende eest hoolitsemine on lihtne, kuid igal suvel võib sama kujundusega igav minna.\nÜheaastased paljunevad seemnete järgi alates külvamise hetkest umbes 4 kuud õitsemiseni. Õues külvamine on võimalik ainult soojadel päevadel, mai keskel ja lilli tuleb oodata septembrini. Seemneid saate istutada sügisel enne talve. Sel juhul peab muld olema kuiv ja külmunud. Terad talvituvad lume all, toimub loomulik kihistumine ja kõvenemine, mille järel asters kasvab tugevaks ja külmakindlaks.\nPaljud kasvatajad eelistavad kasvatada üheaastaseid astereid seemikute kaudu. Kodus on seemikute hooldamine lihtsam, hooldus- ja arendustingimusi on lihtne kontrollida. Paljud nende lillede haigused tuleb tabada juba alguses, enne epideemia puhkemist. Kodus on võimalik kontrollida seemikute lehti ja varred iga päev ja teha kindlaks, miks need muutuvad kollaseks või õhukeseks. Ainult nädalavahetustel maamajja sõites võite aega veeta ja tulla, kui seen levib kogu lilleaias.\nAsteri seemnete idanemine lõpeb väga kiiresti, ostes vaadake kuupäeva ja ostke ainult viimase saagi materjale. Kaal kirjutatakse kotile sageli, kuid seemnete arvu pole märgitud ja algaja lillekaupleja ei tea, mitu põõsast ta saab istutada. Ostmisel pidage meeles, et 1 g sisaldab 300–500 tera ja ärge ostke täiendavat seemet. Teisel aastal külvamisel tärkavad ainult pooled seemned ja järgmisel suvel külvamine annab ainult 30%.\nSeemne saate ise valmistada. Valige kõige ilusam ja tugevam põõsas, jätke sellele paar keskset õisikut ja oodake, kuni need kuivavad. Kroonlehed peaksid tumenema ja hakkavad maha kukkuma, keskelt ilmuvad väikesed kohevused. Kuival selgel päeval lõigake külvatavad lilled ja pange kogu lõikamata keskused kuiva, sooja kohta. Kui pead on täiesti kuivad, raputage seemned välja, mähkige need paberisse või riidest kotti, kirjutage sordi nimele alla ja hoidke neid. Sageli sajab sügisel vihma, ilm on pidevalt niiske ja munandite põõsas kuivamist on võimatu oodata. Sel juhul eraldage pea pärast tükeldamist osadeks ja kuivatage see lahti. Seemned on täielikult küpsed 40 päeva pärast lillede õitsemist.\nLillepeenras olevad astrid on kergesti tolmeldavad. Kui soovite oma seemneid istutada, eraldage iga sordi jaoks väikesed, kaugemad maatükid, siis istutate sinna seemnetaimed. Kui soovite katsetada, võtke seeme lillepeenra kõige keskelt, kus kasvavad mitmesuguste sortide ja värvidega astrid. Võite lõppeda täiesti ebatavalise lillega..\nKülvi võib alustada aprilli alguses. Poest mulda ostes proovige leida spetsiaalset mulda astersi seemikute jaoks. Kui te ei saa õiget toodet, võtke lillekultuuride jaoks pinnas ja lisage sellele liiv vahekorras 10: 1.\nVõite ka ise kompositsiooni valmistada:\ntuhk - 1 klaas 10 l segu kohta.\nSegage ja sõeluge saadud pinnas, lisage seejärel 1 tass perliiti. Sellel komponendil on võime liigne niiskus välja tõmmata ja kui muld hakkab kuivama, niisutab see järk-järgult maad. Asetage muld kahekordse katla alla ja kuumutage umbes tund. See protseduur tapab seeni, mis sageli ründavad asteri seemikuid. Kui mulda pole võimalik aurutada, valage see kaaliumpermanganaadi või fungitsiidi lahusega üle.\nSeemned võivad nakatuda ka spooridesse, mis põhjustavad mustjuurt ja muid seemikute haigusi. Enne külvi alustamist marineerige terad fungitsiidilahusesse, ettevalmistamise juhendis tuleks näidata kontsentratsioon ja töötlemisaeg. Kuivatage seeme ja jagage see ühtlaselt niiske pinnase pealmisele kihile. Katke ülaosa liivaga, mille kihi paksus on umbes 7 mm, see kuivab mullapinna ja kaitseb seemikuid seenhaiguste eest. Katke konteiner ilma kastmiseta fooliumiga: liiv ise tõmbab alumistest kihtidest niiskust. Võite kihistada: hoida seemneid öösel külmkapis niiske lapiga ja päevasel ajal soojas, nii et korrake mitu päeva, kuni ilmuvad idud, siis saab terad maasse külvata.\nIdandamiseks asetage karbid koos seemnetega sooja kohta temperatuuril + 15⁰ kuni +20⁰. Avage põllukultuurid mõne minuti jooksul õhutamiseks. Kui liiva pind kuivab, piserdage seda pritspudelist sooja veega. Seemikud ilmuvad umbes nädala pärast.\nKui näete idulehtede lehti maapinnalt piilumas, eemaldage kile ja asetage istutused eredasse kohta. Astrid vajavad asjakohast hoolt: nõrgad seemikud võivad väga kiiresti haigestuda musta jala, fusariumisse ja muudesse seenhaigustesse. Kastke istutusi mõõdukalt. Seemikute juur on juba sügavale mulda kasvanud, nüüd ei saa te karta, kui liiv osutub kuivaks.\nJälgige seeninfektsiooni, kaevake haiged isendid hoolikalt üles ja hävitage neid või jätkake nende kasvatamist tervislikest taimedest. Piserdage ülejäänud seemikud fungitsiididega ja piserdage pinnas desinfitseerimislahusega. Kui külv viidi läbi väetatud pinnases, peaks enne korjamist olema piisavalt toitaineid; kui külvata vaesel maal nädal pärast võrsete tekkimist, peate sööta seemikud kompleksväetisega. Ära pääse lämmastikuga minema, sellest ei arene pungad, vaid lopsakad ja suured lehed.\nKui kolmas leht on moodustunud, võite hakata korjama. Kui te ei soovi ostetud mulda kasutada, valmistage see ette - sama, milles seemned külvati, ainult siis ei pea te enam sõeluma. Lisage ämbrisse mulda 1 spl. lusikatäis kompleksväetist ja segage hoolikalt. Valmistage seemikute jaoks ette konteinerid: kassetid, tassid, nii et iga taim kasvab eraldi konteineris ja teil on istikute eest mugav hoolitseda. Pöörake tähelepanu äravooluavadele: kui need on ummistunud plastikust helmestega, puhastage seda noa või kääridega.\nValmis pinnase kasutamisel valage see kotist välja ja otsige hoolikalt suuri väetise tükke. Koduse mulla ettevalmistamisel veenduge, et pinnasesse ei satuks kleepuvaid graanuleid. Sellised kogunemised võivad põletada seemikute õrnu juuri..\nTäitke konteinerid mullaga, niisutage ja tehke väikesed augud. Mõelge seemikute juurtele, nad ei tohiks puutuda konteineri põhja. Lühendage liiga pikad vardad. Istutamisel veenduge, et kõik juureprotsessid on suunatud vertikaalselt allapoole ja ei paindu. Seemikutel on sageli piklikud varred - süvendage neid mulda nii, et idulehtede lehed oleksid mulla pinnast 1 cm kõrgusel. Matta auk ja tihendada maapinda pisut. Kastke istutusi õrnalt spiraalselt: tassi servadest keskele proovige pritsi mitte langeda varrele ja lehtedele. Pange kassetid säravasse jahedasse kohta ja hoidke temperatuuri mitte üle 20 ⁰. Esimestel päevadel kaitske seemikud otsese päikesevalguse eest. Peamine hooldus seisneb seemikute õigeaegses kastmises ja uuringutes haiguste tuvastamiseks.\nPärast korjamist kasvatatakse asterit umbes kuu aega kuppides, siis saabub aeg maasse istutamiseks. Kui olete mulla seemikute jaoks hästi ette valmistanud, on neile piisavalt toitaineid, ei pea te toita. Pikaajaliste külmade korral, kui taimi tuleb veel umbes 2 nädalat kodus hoida, ei pruugi väetist olla piisavalt ja seemikud nõrgenevad. Lehed räägivad teile mõne komponendi puudumisest: õppige ära tundma, miks need muutuvad kollaseks, närtsivad või kuivavad. Astereid tuleks sööta seemikute väetisega, nii et nad taluvad siirdamist hästi ja juurduvad kiiresti. Et taimed oleksid tugevad ja lühikesed, hoolitsege istikute eest korralikult ja hea valgustusega: hämaruses venivad nad liiga palju.\nKui ilmub viies leht, alustage seemikute kõvenemist. Sooja ilmaga võtke neid päeva jooksul õues. Mõne aja pärast kuulake ilmaprognoosi ööks ja kui külma ei oodata, jätke istutused õue. Istutamiseks ettevalmistatud seemikutel peaks olema 5-6 tõelist lehte ja tugev vars, mitte pikem kui 7 cm.\nProovige mitte kodus astersid ülevalgustada: kui istutate liiga küpsed taimed, õitsevad nad halvasti.\nÕues kasvavad lilled peaksid olema päikeselises kohas. Ei ole soovitatav istutada astereid seal, kus hiljuti on kasvanud öökarditaimed, nelgid, gladioolid, tulbid ja astrid. Madalates märgalades saavad taimed haiget; drenaaž ja suur puistepeenar võivad olukorra päästa. Lisage liiv raskele ja tihedale pinnasele, see kobestab ja kuivendab mulda.\nTugevad, maitsestatud seemikud ei karda külma kuni -2, kui need ei kesta kaua. Arvatakse, et aster sureb temperatuuril -5⁰, kuid kõik sõltub sordist, seemikute seisukorrast ja paljudest muudest tingimustest. Raske on vastata küsimusele, miks mõnikord isegi 0 ° juures ei jää ükski elus põõsas ja mõnikord isegi -7⁰ ei tee mingit kahju. Selleks, et mitte ohtu tekitada külmaoht, katke istutamine lausmaterjaliga.\nSelleks, et lillepeenrad saaksid varem värvikate õisikutega kaetud, tuleb asterseseemned külvata kastidesse ja seemikute kaudu kasvatatud lilled. On väga oluline õigesti arvutada oma piirkonna seemnete külvamise ajastus: ülekasvanud taimed ei meeldi lopsakate õisikutega. Seemikud on avatud maasse istutamiseks valmis kahe kuu vanuselt, loendage need, mis on pärit hinnangulisest siirdamiskuupäevast 60 päeva tagasi, ja saate kuupäeva, millal peate alustama seemnete külvamist.\nSeemikute hooldus sisaldab 5 põhireeglit.\nIgapäevased kontrollid nakkuse kontrollimiseks.\nKui seemikud ei kasva hästi, näevad nad välja depressiivsed, siis pole neil piisavalt toitumist, neid tuleb sööta kompleksväetisega. Kui teete kõik õigesti, istutate maasse tugevaid madalate vartega taimi. Sellised seemikud juurduvad kiiresti ja juurduvad uude kohta..\nLillepeenrasse kolides ärge jätke pikki varred. Kui seemikud on välja sirutatud, peate need istutama sügavale maasse, nii et alumised lehed ei oleks mullapinnast kõrgemal kui 7 cm. Hoidke silma peal ilmateatel ja katke külmaohu korral istutusi. Kohelge oma “lemmikloomi” armastusega, pakkuge neile head hoolt ja suve keskel kaunistavad nad saidi erinevate heledate õisikutega.\nLõikamiseks kasvatatakse suuri ja kõrgeid astereid: sellised kimbud on tagasihoidlikud ja seisavad vaasis pikka aega. Ja lillepeenarde ja terrasside kaunistamiseks kasutatakse alamõõdulisi sorte. Õit paljundatakse seemnetega. Seal on ühe- ja mitmeaastaseid taimi. Astersi aretada plaanijate jaoks tasub seda kaaluda - kasvatamine toimub kahel viisil:\nKülvake varajase õitsemisega asters kevade esimestel päevadel otse maasse - siis saate juuni lõpus imetleda võrreldamatuid lilli. Ja kui soovite õitsemist nautida sügise keskpaigani, valige hilissordid, mis on istutatud mais. Lubatud keskmine päevane temperatuur on +10 ° С.\nKülvake seemneid järjest, kuni 3 cm sügavustesse soontesse.Kui need pannakse sügavamale, kooruvad nad pikka aega. Piserdage seemned maaga.\nKui sukeldate seemikud, istutage need pärast komplekssete väetiste ja tuhaga söötmist maasse. Nüüd jääb õigel ajal niisutada ja oodata, kuni iga seemik jõuab 10 cm kõrguseks.\nÜkskõik, kas valite üheaastase taime või mitmeaastased astrid, vajavad nad lihtsat hooldust. Kõigepealt ärge unustage mulda kobestada 4 cm sügavusele ja umbrohtu, eemaldades umbrohi.\nÜks peamisi täiskasvanud lilli mõjutavaid haigusi on fusarium. Taim hakkab muutuma kollaseks, pruunikaks ja sureb. Haigust pole võimalik võita, seetõttu peaksite jälgima külvikorda ja mitte istutama astrit ühes kohas mitu aastat järjest. Kas Astra on haige? Eemaldage see kohe aiast ja põletage see ära.\nSee avaldub seemiku pagasiruumi mustaks muutumisega ja juurekaela lagunemisega. Kõige sagedamini esineb happelistes muldades. Mõjutatud taimi tuleks töödelda mullale liiva puistamisega. Tõsiste kahjustuste korral on parem lilled aiast eemaldada ja maapinda töödelda kaaliumpermanganaadiga.\nKui teie aias kasvab mitmeaastane asters, tuleb need põõsa jagades üles kaevata ja sügisel istutada. Soovitav on istutatud taimed katta turba või kuivade lehtedega. Võite katta ka täiskasvanud astersit, kui olete varem varre pooleks lõiganud. Kevadel ärge unustage varjualust ära võtta, et lilled hakkaksid aktiivselt ja kiiresti kasvama, palun ilusate õisikutega.\nEelmine Artikkel Orhideede õige kastmine kodus\nJärgmine Artikkel Aloe ja aloe vera: raviomadused ja vastunäidustused, kodus olevad retseptid\nPlatycodoni kasvatamine algab hea seemnevalikuga\n1. Umbelliferae perekonna kõrge rohttaim üheaastane taim, mille magusad-vürtsikad viljad sisaldavad õlisi aineid.2. Sellise taime seemned, mida süüakse vürtsina, samuti kasutatakse farmakoloogias ja parfümeerias.


Valitsus kiitis heaks pakendi- ja pakendiaktsiisi seaduse muudatused - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 16. november 2006\nValitsus kiitis heaks pakendi- ja pakendiaktsiisi seaduse muudatused\nEelnõuga täpsustatakse pakendi mõistet, pakendiettevõtjate kohustusi pakendi ja pakendijäätmete kogumisel ja taaskasutamisel, selgitatakse pakendijäätmete taaskasutamise määra ja selle arvutamist ning järelvalve korraldamist pakendiseaduse täitmise üle.\nJärelvalve teostajate loetelusse lisatakse linna- ja vallavalitsus ning maksu- ja tolliamet. Järelevalvet tegevatele isikutele antakse õigus teha ettekirjutusi pakendiseaduse nõuete mittetäitmise eest ja rakendada sunniraha kuni 25 000 krooni ulatuses.\nSamuti sätestatakse pakendijäätmete taaskasutamise sihtarvud kuni aastani 2012. Täpsustatakse pakendi ja pakendijäätmete tagasivõtmise nõudeid, sealhulgas tagatisrahaga pakendite osas, teatas valitsuse pressiteenistus.\nPakendiettevõtjad, kes ei ole liitunud organisatsiooniga ja kelle turule lastud kaupade pakendi kogumaht on vähemalt 5 tonni aastas, peavad esitama keskkonnaministeeriumile heakskiitmiseks oma pakendijäätmete kogumise ja taaskasutamise kava.\nPakendiettevõtjad, kelle turule lastava kauba pakendi kogused on väiksed - plastkilest pakendi puhul massiga alla 25 kg kvartalis või alla 100 kg aastas ja muust materjalist pakendi puhul massiga alla 50 kg kvartalis või alla 200 kg aastas, vabastatakse pakendi ja pakendijäätmete tagasivõtmise, pakendiregistrisse andmete esitamise ja pakendijäätmete taaskasutamise kohustusest.\nEelnõukohased seaduse muudatused ja täiendused ei põhjusta olulisi lisakulutusi ettevõtetele, ametkondadele ja omavalitsustele.


Käitumisnõustamine - Tiina Toometi Loomakliinik\nOotused koertele ei ole väga suured. Inimeste arvates. Koer aga ei pruugi aru saada meie soovist, et ta ei hauguks, ei hüppaks, suhtuks inimestesse ja teistesse koertesse rahulikult, ei hammustaks ja pigem ka ei uriseks, ei näriks midagi muud peale oma mänguasjade ja närimismaiuste.\nTa ei tea, et me ootame, et ta käiks kõrval, tuleks esimese hüüdmise peale omaniku juurde tagasi, lubaks toidu eest ära võtta ning lamaks enamuse ajast rahulikult.\nTa ei saagi neid asju teada, kui omanik ei õpeta. Normaalne, terve närvisüsteemiga koer õpib kiiresti ja meelsasti. Koerale meeldib inimesele meeldida.\nKeeruliseks läheb siis kui omanik annab pidevalt vastukäivaid signaale ja ajab koera segadusse. Veel hullem on lugu siis, kui selliseid vastukäivaid signaale saab koer, kel on juba sünnipäraselt nõrk närvisüsteem.\nVahel on vaja mõnd väikest vihjet, et inimese ja koera suhe taas paika saada. Teinekord vajavad mõlemad pikemaajalist n-ö teraapiat (käitumise modifitseerimist) ja koer võib-olla lisaks ka psühhotroopseid preparaate.\nPüüame oma kliinikus tegeleda probleemide ennetamisega (Kutsikate eelkool), aga nõustame ka erinevate murede (üksindusahistus, agressiivsus teiste loomade või inimeste suhtes, erinevad hirmud jne) korral.


Kuidas ja milles teil see hulluksminemiku tunne avaldus?\nMul viimasel ajal uus sümptom. Otsin enda juures epilepsiale ja skisofreeniale viitavaid tunnuseid. Vahel näen või tundub, et näen asju imelikult. Täna ärgates tundus, et asjad on elamises diagonaalis viltu. No tegelikult ei olnud ja see tunne kadus ka sama kiiresti, kui tuli. Võib-olla mõjutas mu nägemist see, et vahetult enne seda pimedas toas vaatasin oma telefonist uudiseid mõned minutid ja telefoni helendav ekraan oli mu ees kaldu. Siis olen ärgates näinud silme ees korrapäraseid mustreid, seegi kaob ruttu, aga ikka teeb ärevaks 🙁 Siis kui vaatan heledal taustal tumedat asja ja siis pööran pilgu ainult heledale taustale, jääb silme ette selle tumeda asja kujutis´, aga heledamana, kui see helendav taust. Nagu fotofilm, kus tume ja hele toon on kohad vahetanud.\nÖösiti ärkan meeletu südamepekslemisega ja nagu läbi une viskab pilti ära, siis tunnen hirmsat külma adrenaliinitulva jalgadest ülespoole tulemas. Paanikahoogudest tean enda arvates kõike- need ei vasta nagu minu eelnevatele sümptomitele kuidagi.\nLoodan, et ma ikka päris hull ei ole veel, kui ise ikka jagan, et võin end hulluks mõelda 🙂\nOn kellelgi midagi taolist olnud?\nMul on ka varem hüpohondrilisi mõtteid esinenud, aga nüüd hakkasid need lollid kehalised tundmused nagu täiesti põhjuseta. Olin juba aastaid nautinud seda, et suudan kõigist oma paanikatest ja ärevustest üle olla.\nMinu hirme toidab ka dr OZ, kes andis teada ühes oma paanikasaates, et paanikahoogudele sarnanevaid tundeid võivad tekitada neerupealisekasvajad, kilpnäärmehaigused, südame mitraalklapi mingi asi ja veel midagi. Minu tundmused tulid siiski enne uuel kujul mind külastama, kui OZ neist rääkis, nii et ei saa olla, et need nüüd omale sealt külge pookisin 🙂 7a tagasi tehti hulk uuringuid. Kilpnääre oli korras, süda samuti, mrt peast kah. No neerupealisteni tookord küll ei jõudnud, keegi ei pakkunud välja ja ise ei osanud nõuda. Tea, kas peaks otsast alustama oma uuringutega?


Naissaar, Omari küün, kell 20. Lennusadamast väljub laev Monica kell 16\nVabakutseline koreograaf ja lavastaja Renate Valme on omanäoline etenduskunstnik, kes on oma lavastusi esitanud paljudel teatri- ja tantsufestivalidel Euroopas, Skandinaavias, Aasias ja Baltimaades. Ta on kahel korral pälvinud Philip Morris Eesti sõltumatu tantsuauhinna kui aasta läbilööja ja aasta tegija. 2012. aastal asutas ta oma trupi Kompanii Nii, mille peamiseks väljendusvormiks on füüsiline teater. Renate Valme määratleb seda kui teatrit, kus rõhk asetub tavapärasest rohkem füüsilisele eneseväljendusele, ent lahendus on siiski tugevasti teatri võtmes. „Pung” on Kompanii Nii esimene lavastus, mis oli Eesti teatriauhindade nominent parima tantsulavastuse kategoorias.


Kelly Sildaru – justkui Hollywoodi suure kassahiti peategelane - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nKelly Sildaru – justkui Hollywoodi suure kassahiti peategelane\n1. veebruar 2016 7:09\nTõnis ja Kelly Sildaru elamas Aspeni X-mängudel kaasa pargisõidu ülipingelisele lõpplahendusele. | FOTO: Peter Morning/ESPN Images\n«Arvestades kogu nädala sündmusi, tundub Kelly võit täiesti uskumatuna,» tunnistab hiljem ka X-mängudel pargisõidus võidutsenud Kelly treenerist isa Tõnis Sildaru, kellel võtab tütre triumf pisara silma.\nKui Eesti ajakirjanikud kolmapäeva hommikul Aspenisse jõuavad, ei ole esmalt midagi rõõmustavat kuulda. Pigem tundub, et päev varem aset leidnud harjutuskorraga on tõeks saanud õhus olnud hirmud: Kelly on X-mängude suurte hüpete jaoks liiga kerge ja värske lumega kaetud nõlvadel pole võimalik võistlemiseks vajalikku hoogu sisse saada. 13-aastasele Eesti tüdrukule tormab seejärel appi kogu freestyle-suusamaailma eliit eesotsas kõige vilunumate määrdemeistritega ja paistma hakkab esimene lootusekiir.\nKolmapäevase trenni esimese sõidu ajal lendab Kelly pargisõidu raja viimaselt hüppelt ajakirjanike ette ning tundub, et asi ongi nii halb, nagu paar tundi varem oli räägitud. Mootorsaan viib eestlanna kiirelt mäkke ja peagi kihutab ta taas raja läbi, kuid nüüd on hoogu juba rohkem. Viimasel hüppel on õhulend eelmisega võrreldes tunduvalt pikem ja Kelly kannul sõitnud isa Tõnis võib rõõmsalt käsi plaksutada. Lootus elab taas!\nVõistluspäeva hommikul tabab aga hilisemat kangelast šokk! Kõigist ennustustest hoolimata on öösel sadanud lund ja paugupealt on paari päevaga tehtud maksimaalsed pingutused pihuks ja põrmuks löödud.\nKolmapäevases trennis mäest alla tuhisedes manavadki Kelly ja Tõnis vahepeal näole ka kergeid naeratusi ning tunnistavad, et kõik ei olegi veel päris lootusetu, kuid võidust mõtlemine olevat siiski välistatud. Neljapäeval tehakse veel samm edasi ning häid olusid arvestades avaldatakse kohale sõitnud ajakirjanikele võistluseks plaani võetud võistluskava. Heasse seisu ei jõutud aga niisama ja selleks tehti kõvasti tööd – treeninguid nautiv Sildaru on ikka viimane, kes suusamäelt lahkub. Kõik asjaosalised on sellega endast maksimumi andnud ja võistlusele võib vastu minna medalimõtetega.\nAinus, kes julgeb paotada sõnu võimaliku kuldmedali kohta, on Kelly tunnustatud mänedžer Michael Spencer. «Elame, näeme, aga tema puhul on kõik võimalik,» tunnistab Spencer. Kõik on suureks etenduseks valmis ja magama saab heita teadmisega, et endast on kõik antud.\nKelly Sildaru oma X-mängude esimese kuldmedaliga. / Christian Murdock/AP/Scanpix\nVõistluspäeva hommikul tabab aga hilisemat kangelast šokk! Kõigist ennustustest hoolimata on öösel sadanud lund ja paugupealt on paari päevaga tehtud maksimaalsed pingutused pihuks ja põrmuks löödud. Ent nukrutsemiseks pole aega ja tööd tuleb jätkata. «Värskelt maha sadanud lumi on saatanast,» tunnistab mureliku näoga Tõnis pargisõidu treeningul.\nEhk tuleb ilmataat siiski veel eestlastele appi? Nii lähebki: paistma hakkab ere päike, õhutemperatuur tõuseb ja öösel sadanud lumi pressitakse rada läbivate sportlaste poolt tihkelt kokku. Võistluse alguseks ongi libisemisolud imeväel paranenud. Järjekorras neljandana võistlustulle asuv Kelly alustab reilidel suurepäraselt, seejärel on ka hüpetel hoog hea, õhulennud on ilusad ja trikid keerukad. Pealtvaatajad ja kommentaatorid on sillas!\nVõib juba etteruttavalt öelda, et kõvemat emotsiooni publikust keegi rohkem välja ei pigistagi. Tablool löövad süttima numbrid 93,00. «Mäe peal mul käed surisesid,» tunnistab Kelly. Eestlanna on võistluse kindel liider ja esitab kaamerate ees meeleoluka tantsu. See aga ei tähenda, et pinge oleks kadunud.\nKahe järgmise katsega Kelly oma tulemust parandada ei suuda. Ta on endast parima andnud. Seejärel on kogu võistluse viimaseks katseks mäkke jäänud veel vaid teisel kohal paiknev norralanna Tiril Sjåstad Christiansen. 2013. aastal Aspenis võidutsenud 20-aastane norralanna on kahel viimasel aastal pidanud põlvetrauma tõttu X-mänge kõrvalt vaatama ja tema võidunälg on suur. Võistluse eel on ta olnud favoriit number 1.\nTiril Sjåstad Christiansen. Foto: SCANPIX\nKõik algabki eestlastele kurjakuulutavalt: kuigi sisse tuleb paar viga, siis Christianseni sõit sujub, publik on samuti rahul ning neist pigistatakse välja päeva suuruselt teine ovatsioon. Järgneb pingeline ootus. Tõnis paneb käed kuklale ja ootab kohtunike otsust. Isa külje alt üritab suurele ekraanile piiluda ka Kelly. Tablool löövad särama numbrid 91,66 – norralannale siiski hõbe ja Kelly on X-mängude võitja!\nEmotsioonid löövad üles! Kelly saab kohe võistlusnõlval kaela kuldse medali – seejuures on ta talviste X-mängude läbi aegade kõige noorem võitja ja üldse X-mängude kõige noorem naistšempion. Kuldmedal kaelas, tuleb poseerida fotograafidele ja kohe peab hakkama jagama intervjuusid. Isa Tõnisele tikuvad samal ajal pisarad silma, ta tõmbab suusaprillid ette ja sammub veidi eemale. Üksinda lumisel mäenõlval lamades üritab ta juhtunut seedida. Jõutud on sinna, mille nimel on tuhandeid tunde treenitud. Eestis samal ajal internet kihab ja inimesed on pöördes – Eestit on tabanud Kelly-vaimustus.\nSuurte võitude puuduses elavad eestlased janunevad sangarite järele, kes on suutelised võitma. Loomulikult on tiitlivõistlustel poodiumi madalamatele astmetele jõudmine tore, kuid esikoht tekitab siiski hoopis teistsuguseid emotsioone ja filmistsenaariume kirjutataksegi ju võitjatest.\nKelly Sildaru Eesti lipuga X-mängude auhinnatseremoonial. Foto: Eddie Perlas/ESPN Images


Elva Gümnaasiumi õpilaste loovtöö ja uurimistöö osales riiklikul konkursil - Elva Gümnaasium\nSeekord osales konkursil kõige rohkem töid -  gümnaasiumiõpilastelt 167 ja põhikooli õpilastelt 28 tööd. https://www.etag.ee/tegevused/konkursid/opilaste-teadustoode-konkurss/\nElva Gümnaasiumist osales riiklikul konkursil 9.c klassi õpilaste Grete-Lysette Uuk ja Krister Toom 8. klassi praktiline loovtöö “Raadioruum 105-aastases Elva koolis” ja 12. klassi õpilase Ana-Lina Perk 11. klassi praktiline uurimistöö “Elva Algkooli õpetajate näiteringi etendus “Jumpovaari”.\nÕpilased said konkursil osalemise eest aukirjad ja konkursitööde kogumiku, kus on avaldatud kõikide konkursil osalenud õpilaste tööde kokkuvõtted. Juhendaja sai tänukirja ja konkursitööde kogumiku. Töid on võimalik lugeda ka digitaalsest kogumikust.


7 UURINGUT, MIS MUUDAVAD TEIE PÄEVA KURVEMAKS - TEADUS - 2021\n7 uuringut, mis muudavad teie päeva kurvemaks\nKaasaegne maailm on andnud meile nii palju tehnoloogiat, et mõnikord on hea mõelda, et elame unistuste kohas. Kuid mitte kõik pole nii lihtne. Nii nagu tehnoloogia aitab meid, on mõned muud tegurid ebasoodsas olukorras ja seal on suur probleem: loome roistod käsikäes oma lemmikkangelastega.\n1 - ärge jagage oma lemmikloomaga voodit!\nKuigi see on armas žest, ei pruugi voodi jagamine oma kassi või koeraga nii hea olla. 2011. aastal avaldatud uuringu kohaselt võib lemmikloomaga magamine soodustada selliste tüütute haiguste nagu meningiit, kollasus ja ussid põhjustavate bakterite transporti. Sama võib juhtuda nendega, kes tavaliselt oma loomi suudlevad. Lemmikloomade vaktsineerimisega ja sageli loomaarsti juurde viimisega saab riske vähendada.\n2 - enam ei tohi toorest pastat süüa!\nSee on veel üks väga levinud komme, eriti laste seas, kes soovivad koogitaina välja kraapida. Probleemiks on salmonella, tooretes munades leiduvad kaabakas bakterid. Mida vähesed teavad, on see, et toores muna ei ole ainus kurjuse viis; Tundub, et sellega kaasneb mõnel juhul nisujahu, mida ei tohiks samuti süüa. Salvestage lusikas ja täitke kauss veega. Keelatud on süüa seda, mis koogi taignast alles on.\n3 - Tundub, et treenimine ei aita kaalulangetuses nii palju.\nSee kõlab nagu vale, kuid seda ütlevad kaks hiljutist uuringut. Uuringute kohaselt on kaalulangus või selle juurdekasv tegelikult ainevahetus ja see on inimestel erinev. See uuring näitab ka seda, et ainevahetuse toimimine väheneb tavaliselt siis, kui keha võtab kaalust alla, aeglustades kehakaalu languse protsessi.\nPõhimõte on see, et vähem kilo söömine on tõhusam kui treenimine, kui on vaja kaotada liigseid kilosid. Kuid alati on hea meeles pidada, et regulaarne füüsiline aktiivsus on lisaks kaalukaotusele soovitatav ka paljude muude tervisetegurite jaoks. Nii et miski ei tühista jõusaali!\n4 - Mobiiltelefonid tuleks öösel välja lülitada\nVõi vähemalt peaksite vältima nende kasutamist, kui olete juba pikali. Seda seetõttu, et teadlaste arvates võib mobiiltelefoni valguse üleekspositsioon suurendada rinnavähi, depressiooni ja rasvumise riski. Ameerika meditsiiniliidu andmetel häirib kõrge kokkupuude kunstliku valgusega inimkeha funktsioneerimist ja pärsib unehormooni melatoniini.\n5 - sõltuvust tekitav päevitamine\nVeel üks hull uurimus leidis, et päevitusega harjunud inimestel on aju hüvituskeskustes samad muutused kui neil, kes on mingist uimastist sõltuvuses. Teadlased soovitavad kasutada päevituspihust, mis on ohutum viis naha troopilise värvi hoidmiseks.\n6 - Hüvasti, Paavo\nPildi allikas: reprodutseerimine / hüüdnimed\nNäib, et meie ookeanipõhja sõber vastutab kuni nelja-aastaste laste käitumismuutuste eest. Parim koomiksivõimalus pisikestele on Caillou sari. Ameerika ajakirjas Pediatrics avaldatud uuringute kohaselt mõjutavad üheksa minutit SpongeBobi ees selle vanuserühma laste õpioskusi, enesekontrolli ja käitumist.\n7 - suhkrurikkad joogid põhjustavad kaalutõusu\nSee kõlab ilmselgelt, kuid on oluline seda öelda, peamiselt seetõttu, et paljud usuvad, et selle “loodusliku” karbimahla ostmine on hea investeering. Seda ei tehta. Nii mahlad kui ka soolad sisaldavad oma koostises palju suhkrut. New England Journal of Medicine'is avaldatud uuring tõestab, et isegi need, kes tarbivad väikseid koguseid, võivad kaalus juurde võtta.\nSee on ostunimekiri, mille Michelangelo koostas 500 aastat tagasi\nSee geenius Brasiilia lisab kuulsaid maalinguid igapäevastesse stseenidesse. Vaata seda!\nProhvetite sõnul on paavst Franciscus viimane paavst enne viimast kohtuotsust\nKas koerad võivad hirmu tunda?\n15 lahedat ideed sünnimärgi integreerimiseks tätoveeringuga\nKohtingust kuupäevani: 13 naiselikku saladust, mida mehed isegi ei kujuta etteHot\nSolar Impulse lennuk saabub Hiinasse pärast lendu 20h30Hot\nKolme jalaga kilpkonn võidab LEGO osade proteesiHot\nIlus video näitab, kuidas uraani kiirgus välja näeb\nKaksikud saavad 100-aastaseks ja paljastavad pika eluea saladuse\nReisija kaameramees filmib enda hädamaandumist [video]\nMario Testino avab Peruus kultuurikeskuse\nHubble'i kosmoseteleskoop, 25 aastat revolutsiooniliselt astronoomiat\nWorld Cup võitis eriefektide kärud [video]


Ice Power Arthro kreem, Osta kreem liigestele\nEnt lihasevalu võib olla tingitud ka viirusinfektsioonist või põletikust ja ka autoimmuun- või reumaatilistest haigustest. See on kõhre, kõõluste, sidemete ja luustruktuuride põhiaineks, kuid on ülioluliseks komponendiks ka sidekoes, veresoonte seintes ja nahas üldiselt. Põletik on olemuselt aga organismi kaitsereaktsioon, mille ülesandeks on kahjustava teguri lokaliseerimine ja elimineerimine ning kahjustunud kudede taastamine ja parandamine.\nSeda pintslite liigeste valu salv juhul, kui keha eest hoolitsetakse piisavalt hästi. See tähendab: liigutakse palju ja süüakse tervislikult palju vitamiineet hoida aju aktiivsena ja kinkida organismile iga päev annus elurõõmu. Varasematel aegadel hakkasid inimesed märkama luude kulumist umbes 50 eluaasta saabudes.\nKa arterioskleroos ja reuma on vanusega arenevad ja ebameeldivat valu põhjustavad haigused. Kõikide nende faktide valguses on eluliselt tähtis alustada vajaliku profülaktikaga noores eas, et luustiku vananemist edasi lükata nii kaugele kui vähegi võimalik ja vältida olukorda, kus kõrgeltarenenud meditsiin hoiab funktsioneerimas ainult organeid. Mis mõte on sellel, osta kreem liigestele elada, suutmata enam korralikult või ilma valudeta liikuda, või kui lõpus saab aidata ainult kulukas kirurgia põlveprotees, puusaprotees?\nGlükoosamiinsulfaat on looduslik, kõrge kontsentratsiooniga aminosuhkur, mida terve ja noor organism suudab sünteesida otse toidust. Osta kreem liigestele on kõhre, kõõluste, sidemete ja luustruktuuride põhiaineks, kuid on ülioluliseks komponendiks ka sidekoes, veresoonte seintes ja nahas üldiselt.


Digitaalne homme — Sirp\nMartin Aadamsoo, EFSi juht\nLõppenud aasta numbreid kokku lüües tabas mind hetkeks üllatus: 2005. aasta jooksul linastus kaheksa täispikka Eesti filmi, tõsi, üks neist oli animatsioon ja neli väikese eelarvega videofilmi (meenutuseks: veel aastal 2000 ei linastunud ühtki). Samas ei järginud kunstiline tulemus sugugi filmide eelarvet, nii et igaviku palge ees on kõik võrdsed. Pole kahtlust, et see sai võimalikuks ainult odava video- ja digiformaadi tõttu ja annab märku uue tselluloidivaba ajastu iilidest Eesti filmitegemises- ja levis. Rafineeritud silmaga spetsid kirtsutavad küllap nina, aga pole kahtlust, et digitaalne uks on paokil ja kaduva filmilindi leinamise asemel peaksime mõtlema, kuidas uusi võimalusi enda kasuks tööle panna, et Eesti filmikunst püsiks ja kosuks.\nIseseseisvumisjärgset Eesti filmindust on kõige rohkem mõjutanud, olgu hästi või halvasti, paar põhimõttelise tähtsusega pööret. Esmalt, riikliku filmistuudio Tallinnfilm sulgemine ja üleminek stuudiopõhiselt rahastamiselt filmipõhisele. Teiseks kinovõrgu lahtiriigistamine ja kokkukukkumine kunagiselt 600lt kinolt tänasele paariteistkümnele. Kolmandaks, rahvusliku filmiorganisatsiooni Eesti Filmi Sihtasutus (EFS) asutamine 1997. aastal, millega algas segaduste aja lõpp filmirahastuses. Sellesse ritta asetaksin ma järgmisena ja praegu kõige aktuaalsemana ülemineku digitaalsele filmitegemisele ja levile, mis muudab peale filmitootmisprotsessi ka seda, kuidas me liikuvatest piltidest ja nende võimalikust rakendusest üldse mõtleme.\nUued võimalused vajavad uut raamistust. Filmi kui meediumi piirid hägustuvad, nagu palju muudki meie ajas. Lihtne mudel film-kinosaal-seanss-vaataja püsib kindlalt jalul, aga sellele on kannale ja kõrvale astumas teised, mis ei ole aega ja ruumi jäigalt ankurdatud. Tulu DVD-levilt on tänaseks USAs ületamas kinolevitulu ja sama juhtub peagi Euroopas. Pildid liiguvad juba ammu mujal kui ainult kinolinal, vallutades kõigepealt televiisori ja videomaki abil elutoa. Tänaseks liigutavad pildid end üha enam Internetis, arvutimängudes, telefonides, pihuarvutites ning vahe kodu- ja päriskino vahel on taandumas tehnoloogiliselt erisuselt seltskondlikule. Kinoseansi seatud piirangud ruumis (ainult suured linnad saavad endale kino lubada), rahas (kinopilet on kallis), ajas (seansid on kindlatel kellaaegadel) ja repertuaaris (Eesti 80 kinoekraanile mahub piiratud arv filme) tunduvad üha enam mõttetu kitsendusena. Filmitootmise piirangud (kust saada 10 miljonit krooni filmi tegemiseks ja kes väärib režissööritoolil istumist?) annavad odava video võidukäiguga teed demokraatlikumale filmitegemisele.\nSee ei ole mingil juhul üleskutse nivelleerivale labastamisele ja amatöörlusele. Film kui kunstivorm ei kao kusagile, aga liikuvate piltide jadad tungivad digitaalsete risoomidena meie igapäevaellu ja mõjutavad seda, kuidas me maailmaga suhestume.\nKõige olulisem muutus on ehk see, et liikuvatest piltidest ja nende edastamise vahenditest on saamas uue põlvkonna peamine infokanal. Need kujundavad järjest enam meie maailmapilti ega paku ainult vastuseid, vaid tõukavad meid küsima omaenda loogikast lähtuvaid küsimusi. Eesti peab rahvuskultuuri tüvisõnumite viimisel elanikeni järjest rohkem tuginema liikuvatele piltidele või riskima muutuda marginaalseks infopakkujaks. Kuidagi ei tahaks, et vabariik on kümne aasta pärast kadunud selt pinnalt, kust noored oma ilmavaadet ammutavad: liikuva ja rääkiva digitaalse info juurest.\nEt neid protsesse enda kasuks pöörata, on parasjagu kokkupanemisel Eesti filminduse järgmise viie aasta strateegia. Varasemaga võrreldes keskendub uus strateegia märksa rohkem liikuvate piltide levile ja rollile meie info- ja tehnoruumis kui sellele, kes saab teha millist filmi, kuidas ja miks. Eesti Filmi Sihtasutuse strateegia sisaldab üht-teist, mis on juba töös või plaanis alanud aastal. Nii sõlmisid EFS ja ETV sügisel lepingu, mille alusel rahastatakse kolme aasta jooksul kokku kuut väikese eelarvega videofilmi, mis annab võimaluse noortele annetele end tõestada. Sel aastal jõuab Eestisse mujal maailmas hästi sisse töötatud DVD-levi projekt, milles on partneriteks filmiõiguste omanikud ja üks Eesti suuremaid meediaväljaandeid. Kevadel avab EFS uue Interneti-lehe, mis on senisest filmikesksem ja suunatud filmihuvilisele. Aasta jooksul peaks uksed lahti tegema täielikult digitaalsel platvormil Balti filmi- ja meediakool. Koos suurte Interneti-teenuse pakkujatega loodame jõuda filmide kasutamiseni kooliprogrammides. Üle Eesti taasavatakse kinopunkte, mis näitavad pilti kino- asemel digiprojektorilt. Suvel läksid käiku ettevalmistused Eesti filmi 100. aastapäevaks 2012. aastal. Suuresti seisnevad need eesti filmiparemiku digitaalses restaureerimises ja uutel kandjatel vaatajateni toomises. Sügisel kindlustas Eesti tähtsaim filmiüritus PÖFF oma tulevikku mitmeaastase raamlepinguga, millele panid käe alla kõik Eesti filmirahastajad. PÖFFi leping peaks olema eeskujuks kogu filmivaldkonnale, kus enamik protsesse kestavad kauem kui üks eelarveaasta. Kevade hakul avalikkuse ette jõudvas filmistrateegias ei käsitleta kitsalt EFSi tegevust, vaid kogu meie inforuumi, milles liikuvad pildid vilguvad.\nMuidugi ei toimu digitaalne nihe väljaspool või kõrgemal filme endid. Vaatajale jääb esmaseks sisu ja see, kas vaatamisele kuluv aeg on seda väärt. Siinkohal nullid ja ühed ühtki filmitegijat ei aita ja suurem filmide arv viib püsivalt parema kvaliteedini alles pikema aja jooksul. Sellegipoolest usun, et 2006. aastal kasvab Eesti filmide turuosa filmilevis kuuelt protsendilt kümnele, mis on Euroopas korralik keskmine, ja jääb sinna püsima. Teist aastat järjest näevad lapsed uusi eesti lastefilme, millest esimene, “Ruudi” (rež Katrin Laur), jõuab kinodesse vabariigi aastapäevaks. Koolialguseks septembris linastub kaua tehtud ja oodatud esimene eesti täispikk joonisfilm “Leiutajateküla Lotte” (rež Janno Põldma, Heiki Ernits), mille võib prognoosida Eesti aasta suurimaks kodumaiseks, kui mitte üldse suurimaks, kassahitiks. Kümne protsendini jõudmisel peaksid kaasa aitama veel kevadel linastuvad mängufilmid “Kõrini!” (rež Peeter Simm) ja “Kuldrannake/Tallinna kilud” (tööpealkiri, rež Jüri Sillart). Sügisel jõuab kinno Eesti osalusel ja siin filmitud ning palju kulme kergitanud Soome esimene kung-fu-film. Neile lisaks jõuab ekraanile veel kuni kaks mängufilmi (mille pealkirjad pole praegu veel teada) ja kümmekond anima- ja paarkümmend dokfilmi.\nKui 2005. aasta numbreid vaadates tekkinud üllatus oli lahtunud, näis hetkeks, et jalgu lohistades läbi üheksakümnendate ekselnud eesti film on sihipärases liikumises, kuigi tihti tahaks, et ta teeks seda pisut kepsakamalt.


Reisidiilid.ee nädala reisisoovitused: uskumatult soodsad lennupiletid Berliini, Londonisse ja Milanosse - Reisijuht\nReisidiilid.ee nädala reisisoovitused: uskumatult soodsad lennupiletid Berliini, Londonisse ja Milanosse\nReisidiilid.ee toob Reisijuhi lugejateni ülevaate nädala parimatest lennupiletite sooduspakkumistest! Käesoleval nädalal on võimalik soetada soodsad lennupiletid Saksamaale, Inglismaale, Itaaliasse, Hispaaniasse, Marokosse, Araabia Ühendemiraatidesse ja Kanadasse.\nBerliin, London ja Milano\nBerliin, London ja Milano alates 36 eurost! Lennufirma Easyjet pakub kampaania korras tavapärasest soodsamaid otselende Tallinnast Milanosse, Berliini ja Londonisse. Edasi-tagasi lennupiletid algavad 36 eurost!\nMallorca alates 110 eurost! Lennufirma Norwegian pakub novembris ja detsembris väga soodsaid edasi-tagasi otselende Helsingist Palma de Mallorcale. Hinnad algavad 110 eurost! Lendude ajad ühtivad hästi Tallinn-Helsingi laevagraafikuga.\nAgadir alates 124 eurost! Lennufirma Ryanairi lende kombineerides, saab sügisel ja talvel lennata Maroko Atlandi ookeaniäärsesse kuurortlinna Agadiri alates 124 eurost!\nFuerteventura, Lanzarote ja Tenerife\nReisidiilid.ee nädala superpakkumised: Faro 84€, Dubai 156€, Abu Dhabi 304€! 20.10.2017\nFuerteventura, Lanzarote ja Tenerife alates 133 eurost! Ryanair pakub soodsaid lennupileteid talvepuhkuseks Kanaaridele. Edasi-tagasi lennud algusega Riiast alates 133 eurost!\nDubai alates 175 eurost! Norwegian pakub väga soodsaid otselende Helsingist Dubaisse. Saadavust jagub oktoobri lõpust märtsini. Edasi-tagasi hinnad algavad vaid 175 eurost!\nToronto alates 363 eurost! Lennufirma Icelandair pakub hea hinnaga lennupileteid Kanada suurlinna Torontosse. Lennupiletid alguse ja lõpuga Helsingist alates 363 eurost!


RAAMATUBLOGI: Sarimõrvari õõvastav mõttemaailm - tappes muutud jumalaga võrdseks\nMartinson ja sõbrad 8. aprill 2016\nMaryse Riviere, „Petta surma“, tõlkinud Kaja Riesen, Eesti Raamat, 222 lk.\nEestimaale tilgub üha enam prantsuse krimikirjandust. Kirjastus Eesti Raamat noppis üles tundmatu autori teose, mis sai Prantsusmaa politsei korraldatud 2015. aasta romaanivõistlusel esikoha.\nAutor on tõesti tundmatu – õitsvas keskeas prantslanna, kes töötas veerand sajandit lennufirmas Air France ja elas kümnendi Iirimaal. Et tema nimi, õigemini tundmatus, ei mängiks rolli, saatis ta võistlustulle anonüümse käsikirja. Ja pani sellega kümnesse.\nMaryse Riviere üritas tungida sarimõrvari hingeellu, näidata politseinike tööd nii reaalselt, kui võimalik ning kirjeldada Iirimaa allilma kogu selles eheduses.\nNiisiis jääb politsei eest põgenev sarimõrvar – tüüp, kel sisemusest voogav takistamatu jõud sunnib aeg ajalt kustutama mõne eluküünla – maa-alustes käikudes varingu alla. Politseinikud õhkavad kergendatult, lõppseis 1:0 nende kasuks. Kui nii, siis jäänuks raamat mõne lehekülje paksuseks.\nÜhesõnaga, Morlaix, too mõrtsuk, pääseb ning siirdub Iirimaale ja üritab püsida varjus. Mis mõistagi ei õnnestu, sest kihk tappa tuleb ikka ja jälle kallale.\nMorlaix süüvis mediteerimisse, mida ta hästi oskas, mõtiskledes oma tegude üle, peas kummitamas kirjandusest pärit kujuteldavad olendid. Mis loevad talle auavaldused ja raha? Või seks? Tarvitseb vaid kummarduda, et võite kokku korjata. Tappes ei otsinud ta erootilist naudingut, vaid täielikku domineerimise tunnet, mis tegi ta jumalaga võrdseks. Ainult keelatud riitus tõi ekstaatilist rahuldust, toites illusiooni, et ta elab intensiivsemalt. Kiiresti mööduv tunne, ent seda võis ikka ja jälle korrata.\nSarimõrvarid, nii väidavad asjatundjad, on harva kesise mõistusega persoonid. Nii ka Morlaix, kõrgel haritud ja suure lugemusega, kes adus, et tema mõtteviisi kirjeldab kõige paremini Bernard Shaw aforism: „Küünik on inimene, kes teab kõige hinda, kuid mitte millegi väärtust.“\nEga tegelikult saagi teada, mida mõtleb ja tunneb too, kes tapab tapmise pärast, aga Riviere vähemalt üritab mõrvari peas ja hinges toimuvat kirjeldada. Et miks ei suuda vaim end talitseda ja liigub iga järgneva kuriteoga enese vääramatu lõpu suunas.\nAga muidu on krimka, mis krimka – üks põgeneb, teised ajavad taga.


Penuja, Mulgi vald – Mario Karro\nPenuja, Mulgi vald\nRENOVEERITUD MAAKODU MULGIMAAL!\nMaakodu mõiste on lai kui reisiselli silmaring. Mõni näeb oma unistuste muinasjutus ürdiaeda ja maasikavagusid, mõni läbi suure akna paistvat veesilma, mõni tegusat kätepaari ootavat kivivaret ning mõni laante vahel ootavat maitsekalt renoveeritud häärberit. Kõnealuses paigas on natukene kõike.\nLäti piiri ääres Penuja külas asuv Karjala talu on põline Mulgimaa talukoht, milles on tunda ajaloo hõngu ning aegadega kuhjunud väge. Kuigi paik on vana, ei pea uus omanik kogu oma energiat selle korrastamisse suunama hakkama. Elamine on maitseka silma ja kuldsete käte abil juba uue peremehe rõõmuks õdusaks muudetud ning ootab pikisilmi, et oma sooja ja hooliva auraga kellelegi palju õnnelikke hetki pakkuda.\nPole mingi saladus, et Mulgimaal elanud talupojad olid omal ajal Eesti rikkaimad. Näiteks see kinnistu oli kunagi Penuja mõisa koosseisus, mis kuulus Peeter Vidriks`ile. Peeter Vidriks oli rikas mulk. Ta ostis Eestis esimese talupojana endale mõisa (Penuja). Igati muljetavaldav on Karjala talu pärand.\nRenoveeritud majas on moodne mugavus üheks sulandatud vanade palkide ja telliste rustikaalse iluga. Mõnusas puiduhõnguses saunas saab naha märjaks kaasaegse elektrikerisega. Kuid kui sul on ihalus elus tulega tervisepatarei järele, võid põlistele Eestlastele kohaselt massiivsetest palkidest eraldi spaa hoovile püsti panna.\nSamuti on võimalik suveõhtute nautimiseks maja külge lai terrass kokku koputada või õuel asuv tiik tagasihoidlikumaks järveks õgvendada. Ja kui ikka kisub näppe mulda pistma, siis kõik oma hoidised saad sa ladustada korralikku maakeldrisse.\nTõsi on nii see, et üks pilt ütleb rohkem kui tuhat sõna ja et oma silm on kuningas. Kui sulle seda kuulutust vaadates tundus, et Karjala talus rullub lahti just selline muinasjutt, milles sa osaline tahaksid olla, siis võta ühendust ja anna endale võimalus. Sa oled selle auga välja teeninud.\nKinnistu suurus: 14266 m²\nKatastri tunnus: 48001:001:0287\nElektrivarustus: 20A, 3 faasi\nVesi: survevesi majas sees oma rakkekaevust\nKanalisatsioon: septik + imbväljak\nKinnistul asub: renoveeritud elamu, kelder, kaev, tiik.\nElamu on remonditud. Soojustatud on laed, põrandad, seinad. Vahetatud on välisvooder ja katus. Uus pliit. Uued aknad ja uksed.\nElamu: üp 86 m², avatud köögiga elutuba, söögituba, magamistuba, veranda, saun, WC.\nKelder asub majast eraldi. Maja all keldrit ei ole.\nVeevarustus on 1,5 m läbimõõduga rakkekaevust. Kaev on puhastatud ja vesi on hea.\nJuurdepääs kinnistule väga hea, avalikus kasutuses olevalt teelt.\nAbja-Paluoja 9 km\nKarksi-Nuia 20 km\nViljandi 42 km\nValmiera 60 km\nTartu 115 km\nTallinn 200 km\nGoogle mapsi asukoha link:\nAadressKinnistu suurus: 14 266 m2ÜldpindÜldpind: 86 m2ToadTubade arv: 3HindHind: 65 000 €\nHind: 45 000€\nUku 5-1, Viljandi\nAbja-Paluoja, Mulgi vald\nHind: 149 500 €\nÜldpind: 177,9 m²


Kodu: Kuidas Ma Saan Hüpoteekmakset Teha? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Ma Saan Hüpoteekmakset Teha?\nIga igakuine hüpoteegi makse sisaldab osa intressidest. Juulis tasutud intressid on alates juunist võlgnetavad intressid. Seda nimetatakse võlgade intressi maksmiseks. Tavaliselt californias, kui hüpoteek sulgub, tuleb ettemaksuga seotud intressid tasuda. See on intress, mis hõlmab ajavahemikku sulgemisest kuni...\nJätke maja maksmine välja... või kaks\nIga igakuine hüpoteegi makse sisaldab osa intressidest. Juulis tasutud intressid on alates juunist võlgnetavad intressid. Seda nimetatakse võlgade intressi maksmiseks. Tavaliselt Californias, kui hüpoteek sulgub, tuleb ettemaksuga seotud intressid tasuda. See on intress, mis katab ajavahemiku alates sulgemise kuupäevast järgmise kuu esimesele päevale. Kuna intressi makstakse alati esimesele hüpoteeklaenudele viivises, saab refinantseerida ühe makse vahele jätmisega, kuid võib tegelikkuses luua olukorra, kus saate kahe kuu maksete vahele jätta ja mitte kannatada.\nPlaani oma hüpoteegi sulgemise kuupäeva oma laenu algatajaga. Ideaalis peab uus laen olema esimese kuu ja kuu 15. kuupäeva vahel sulgematu. Enamik hüpoteeklepinguid nõuavad hilinenud maksmist, kui makse on laekunud pärast 15. kuupäeva. California esmaste elukoha refinantseerimine nõuab kolmepäevast õigust hüvitusperioodile. Kui laen suletakse esmaspäeval, on laenuvõtjad teisipäeval, kolmapäeval ja neljapäeval oma mõtteid muutnud. Reedel on laenufondid ja neid ei saa tühistada. Kui laen suletakse teisel päeval kui esmaspäev, laupäev loeb üheks kolmest päevast, kuid pühapäev ei ole.\nTöötage oma laenuandjaga, et esitada võimalikult täielik fail. Mida kauem seda protsessi võtab, seda võib kaua aega võtta. Laenu algataja jaoks pöörduge vähemalt kaks korda nädalas, et tagada õigeaegne vastus laenuandja taotlustele. See aitab kiirendada laenuprotsessi.\nHoidke hüpoteegi maksmist kusagil ohutu. Ärge kulutage salvestatud hüpoteegi maksmist, kuni uus laen sulgeb ja raha läheb. Laenufondide korral tasub vana laen täielikult. Kui laen suletakse 9. septembril ja 14. päeval kontrollitud raha laenajale toimub sellel päeval. HUD-1 arveldusdokumendil, millel on kõik lõplikud kulud, kuvatakse 16 päeva ettemakstud intressid. See maksab intressi alates selle kuu esimesest päevast, mil see suleti. Järgmine makse ei peaks maksma enne 1. novembrit, kuna refinantseerimine kogub intressi septembris ja oktoobris ning intressi ei maksta enne novembrit. Kui otsustate makse septembris teha, jätke oktoober üks makse tagasi.\nEsimene hüpoteeklaen refinantseerimiseks\nEnne laenuandja valimist võtke alati mitu pakkumist. Pidage läbirääkimisi nii määra kui ka tasude üle; enamikul laenudel on ruumi läbirääkimisteks. California on nii palju laenuandjaid, et on raske leida konkureerivaid hinnapakkumisi.\nVõrrelge oma säästud laenu saamiseks kuludega. Arvutage see kuudeks, võttes praeguse makse ja lahutades uue makse. Sulgemiskulusid jagage maksete erinevuse abil, et arvutada, mitu kuud kulub tegelikule säästule. Mida väiksem on see number, seda parem on refinantseerimine.\nMaksu Mahaarvamine Vara Rentimiseks Vähem Kui Hüpoteek