Statistika – Vikipeedia\n(Ümber suunatud leheküljelt Statistik)\nStatistika ehk arvustikuteadus on teadus, mis käsitleb andmete kogumist, töötlemist ja analüüsi. Statistika on teadus massnähtuste kvantitatiivse uurimise meetoditest. Statistikat kasutatakse paljudes teistes teadustes, samuti riigi- ja ärijuhtimises otsuste langetamiseks.\nStatistikat saab jagada rakendus- ja matemaatiliseks statistikaks. Rakendusstatistika tegeleb andmete kogumise ja kirjeldamisega (kirjeldav statistika), samuti andmete modelleerimisega (reaalsete andmete põhjal). Matemaatiline statistika uurib statistika teoreetilisi aluseid, ta uurib statistiliste andmete põhjal järelduste tegemise meetodeid. Matemaatilise statistika üheks aluseks on tõenäosusteooria.\nStatistika all mõistetakse sageli ka andmete uurimise tulemust (näiteks keskväärtuse, standardhälbe, mediaani, ülemise ja alumise kvartiili loendit).\n1 Statistika ülevaade\nStatistika ülevaade[muuda | muuda lähteteksti]\nStatistika rakendamine algab vaatluste või katsete tegemisega. Mõõta võib näiteks kristalle mingis kivimis või isegi teatud perioodi jooksul mingis tehases valmistatud tooteid. Samuti võib üht asja korduvalt mõõta fikseeritud ajavahemike järel.\nÜldiselt on uuritava kogumi (üldkogumi) kõigi esindajate mõõtmine keerukas, näiteks liigse kulukuse tõttu. Seetõttu uuritakse sageli väiksemat osa üldkogumist, mida nimetatakse valimiks. Valimi andmeid saab kasutada mitmel viisil. Kõige lihtsam on valimi andmeid kirjeldada, näiteks leida keskväärtus ja standardhälve. Samas võib valimist teha järeldusi üldkogumi kohta, kasutades hüpoteeside kontrollimist (millega vastatakse mingile ei/jah-küsimusele), statistikute (arvuliste kirjeldajate) hindamist, korrelatsiooni leidmist, regressioon- ja dispersioonanalüüsi.\nMingi kahe tunnuse korrelatsiooni leidmine aitab sageli kõige lihtsamini jõuda jälile, kas need tunnused on omavahel seotud. Näiteks inimeste kaal ja pikkus on sageli tugevasti korreleeritud, pikematel inimestel kipub olema ka suurem kehakaal. Ent mõnikord võivad tugevas korrelatsioonis olla ka üksteisest sõltumatud tunnused, seetõttu ei tähenda korrelatsioon kohe sisulist seotust. Samuti ei tähenda korrelatsioon põhjuslikku seost.\nValimi põhjal üldkogumi kohta järelduste tegemiseks peab valim olema moodustatud korrektselt. Näiteks kui tahame hinnata mingi kooli õpilaste keskmist kasvu, siis me ei tohi valimiks võtta ühe klassi õpilasi. Korrektse valimi määramisega (ning erinevate määrangute põhjal leitud hinnangute korrigeerimisega) tegeleb valikuuringute teooria.\nMingit statistika meetodit võib rakendada vaid siis, kui uuritav kogum vastab selle meetodi matemaatilistele eeldustele. Statistika väärkasutamine võib luua vääri järeldusi ning seeläbi mõjutada näiteks riigi sotsiaalpoliitikat või uute ravimite efektiivsust. Üsna sage on ka (korrektselt rakendatud statistika) tulemuste väärtõlgendamine statistikakauge inimese poolt.\n↑ Ako Sauga (2020). Statistika õpik majanduseriala üliõpilastele. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli kirjastus. Lk 13. ISBN 978-9949-83-519-5.\nTsitaadid Vikitsitaatides: Statistika\nDie statistischen Forschungsmethoden 1921. Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Statistika&oldid=5892997"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:55, 7. mai 2021.


Suunakood 7763 / +437763 / 00437763 / 011437763, Austria\nSuunakood 7763 (+437763 / 00437763 / 011437763)\nSuunakood: 7763 (+43 7763)\nEesliide 7763 on Kopfing im Innkreis suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 7768061 ja suunakoodi 7763 jaoks tuleb valida number 7763 7768061. Kopfing im Innkreis asub Austria.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 7768061, suunakoodi 7763 (Kopfing im Innkreis) ja Riigi suunakood 0043 jaoks tuleb valida number 0043 7763 7768061. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 7763.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +43 (0043) ega suunakoodi 7763 (Kopfing im Innkreis).\nKui te ei asu Austria ja soovite helistada inimesele Kopfing im Innkreis, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Austria Riigi suunakood on +43 (0043), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Kopfing im Innkreis, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +43 7763. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 7768061, suunakoodi 7763 (Kopfing im Innkreis) ja Riigi suunakood 0043 jaoks tuleb valida number 0043 7763 7768061.


Eesti taimekasvatuse instituudi direktorina jätkab Mati Koppel – Külauudised\n“Põllumajandusteaduse roll tähtsustub koos maailmas kasvava nõudlusega toidu järele. Põllumajandustootmine muutub järjest teaduspõhisemaks, suureneb teadlaste ja ettevõtjate koostöö,” ütles põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder. “Ka Eesti taimekasvatuse instituut peab uuenema ja noorenema, selgeks tegema koostöö ja tööjaotuse Eesti Maaülikooliga.”\nETKI direktorina jätkava Mati Koppeli sõnul on asutuse suurim väljakutse taristu kaasajastamine ja teadlasjärelkasvu tagamine. “Arvestades põllumajanduse ees seisvaid väljakutseid on ETKI-l eelseisvail aastail väga oluline roll Eesti põllumajandustootjaile taimekasvatusliku teadustoe pakkumisel. Selleks tuleb jätkata majanduslike ja organisatoorsete muutustega,” rääkis Koppel.\nPostitatud 13/03/2014 13/03/2014 Autor Elina AllasRubriigid EestiSildid põllumajandus\nEelmine Eelmine postitus: Eesti metsa- ja puidutööstuse liidu juhatuse esimees Martin Arula: suurendame riiki tuleva ja vähendame riigist lahkuva raha hulka\nJärgmised Järgmine postitus: Tartus avab uksed esimene puuetega laste hoiukodu