Üliõpilaste ja kõrgkoolide töötajate õpirände projekt | Erasmus+\nSelle meetmega toetatakse üliõpilaste füüsilist ja põimitud õpirännet olenemata erialast ja õppetsüklist (lühike õppetsükkel, bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõpe). Üliõpilased saavad välismaal õppida partnerkõrgkoolis või läbida praktika ettevõttes, uurimisinstituudis, laboris, organisatsioonis või muus asjakohases töökeskkonnas. Samuti saavad üliõpilased kombineerida välismaal läbitud õppeperioode praktikaga; see võimaldab veelgi tõhustada õpiväljundeid ja soodustab valdkonnaüleste oskuste arengut. Ehkki üliõpilasi julgustatakse osalema eeskätt pikaajalises füüsilises õpirändes, tunnistatakse selle meetme puhul vajadust pakkuda kestuse mõttes paindlikumaid füüsilise õpirände võimalusi, et kõigil üliõpilastel oleks programmile juurdepääs, olenemata nende taustast, asjaoludest ja erialast.\nSamuti innustatakse selle meetmega kõrgkoolide õppejõude ja haldustöötajaid võtma osa täienduskoolitusest välismaal ning julgustatakse ettevõtete töötajaid õpetama ja koolitama üliõpilasi või töötajaid kõrgkoolides. See tegevus võib hõlmata nii õpetamist kui ka koolitusperioode (nt töövarjutamine, vaatlusperioodid, koolituskursused).\nPeale selle toetatakse selle meetmega põimitud intensiivprogramme, mis võimaldavad kõrgkoolidel koostöös välja töötada põimitud õpirände õppekavasid ning tegevusi nii üliõpilastele kui ka akadeemilistele ja haldustöötajatele.\nSelle meetme eesmärk on aidata kaasa Euroopa haridusruumi loomisele ning tugevdada kõrghariduse ja teadusuuringute valdkonna vastastikust seost, et soodustada üliõpilaste kriitilise mõtlemise oskust, olenemata erialast ja õppeastmest (k.a bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõpe). Samuti püütakse sellega edendada tööalast konkurentsivõimet, sotsiaalset kaasatust, kodanikuosalust, innovatsiooni ja keskkonnasäästlikkust nii Euroopas kui ka mujal, pakkudes kõikidele üliõpilastele võimalust õppida oma õpingute raames välismaal või osaleda välismaal praktikas, et\ntutvustada üliõpilastele erinevaid seisukohti, teadmisi, õpetamis- ja uurimismeetodeid ning töötavasid nende erialal;\narendada valdkonnaüleseid oskusi, nagu suhtlus- ja keeleoskus, probleemide lahendamise oskus, kultuuridevahelised ja uurimisoskused;\narendada tulevikku suunatud oskusi, näiteks digioskused, mis võimaldavad neil toime tulla probleemidega nii praegu kui ka edaspidi;\nsoodustada isiklikku arengut, näiteks arendada võimet kohaneda uute olukordadega ja suurendada enesekindlust.\nSamuti on eesmärk pakkuda töötajatele – sealhulgas ettevõtete töötajatele – võimalust osana kutsealasest arengust õpetada või osaleda koolitusel välismaal, et\njagada oma oskusteavet;\nomandada kogemusi uutes õpetamiskeskkondades;\nomandada uusi innovatiivseid pedagoogilisi ja õppekava koostamisega seotud oskusi ning digioskusi;\nsuhelda kolleegidega välismaal, et kavandada ühistegevust programmi eesmärkide saavutamiseks;\nvahetada häid tavasid ja soodustada kõrgkoolide koostööd;\nvalmistada üliõpilasi paremini ette tööturul osalemiseks, kaasates kursustesse ettevõtete töötajaid.\nPeale selle püütakse soodustada riikide- ja erialadevaheliste õppekavade koostamist ning ka innovatiivsete õpi- ja õpetamismeetodite väljatöötamist, sealhulgas veebipõhine koostöö, uurimispõhine õpe ja konkreetsetele ühiskondlikele ülesannetele suunatud probleemipõhised lähenemisviisid.\nKuidas kasutada erasmuse programmi õpirände võimalusi?\nKõik taotlevad organisatsioonid, sealhulgas õpirändekonsortsiumid, peavad olema asutatud programmiriigis ja osalevatele kõrgkoolidele peab olema omistatud Erasmuse kõrgharidusharta, enne kui nad esitavad vastavale programmi „Erasmus+“ riiklikule büroole õpirändeprojekti taotluse. Kirjutades alla Erasmuse kõrgharidushartale, kohustuvad kõrgkoolid pakkuma õpirändeprojektides osalejatele kogu vajalikku tuge, sh keelelist ettevalmistust. Nende toetamiseks pakutakse programmiriikide ja võimaluse korral programmi- ja partnerriikide vahelise õpirändetegevuse puhul veebipõhist keeletuge. Euroopa Komisjon pakub neid teenuseid rahastamiskõlblikele osalejatele selleks, et nad saaksid parandada võõrkeeleoskust enne ja/või pärast õpirändele suundumist.\nKooskõlas uue programmi prioriteetidega on täiendatud harta põhimõtteid. Muu hulgas hõlmab harta kohustust tagada, et ühes programmiriigis välismaal veedetud õppeperioodide kõrgharidustaseme õpiväljundeid tunnustatakse automaatselt ja täielikult teistes riikides, kas õppelepingus kokkulepitu ja õpitulemuste väljavõtte alusel või vastavalt välismaal läbitud moodulite õpiväljunditele (nagu on kirjeldatud kursusekataloogis) kooskõlas Euroopa ainepunktisüsteemiga. Samuti hõlmab harta kohustust rakendada õpirändeprojektide elluviimisel kestlikke tavasid ja õpirände digitaalset haldamist kooskõlas Euroopa üliõpilaspileti algatuse normidega.\nOsalev kõrgkool peab valima tulevased osalejad ja andma toetusi õiglasel, läbipaistval, sidusal ja dokumenteeritud viisil kooskõlas riikliku bürooga sõlmitud toetuslepingus sätestatuga. Selliseid õiglasi ja läbipaistvaid menetlusi tuleb rakendada kõigis õpirände etappides ning osalejate teabenõuetele/kaebustele vastamisel.\nErasmuse kõrgharidushartat täiendavad harta suunised, millest kõrgkoolid saavad juhinduda harta põhimõtete rakendamisel ning millega tuleks sel eesmärgil hoolikalt tutvuda. Kõrgkoolid peavad hartast ja seda toetavatest suunistest nõuetekohaselt kinni pidama kõigi selliste meetmete elluviimisel, mille korral on kõnealune akrediteering nõutav.\nEhkki partnerriikide kõrgkoolid Erasmuse kõrgharidushartale alla kirjutada ei saa, peavad nad järgima harta põhimõtteid. Seepärast tuleb teave õpirändeprojektides osalejatele pakutava keeletoe, õpiväljundite tunnustamise ja muu vajaliku toe kohta selgelt välja tuua kõrgkoolidevahelises lepingus.\nTaotlev organisatsioon esitab taotluse õpirändeprojekti toetuse saamiseks, allkirjastab toetuslepingu ning juhib toetuslepingu täitmist ja vastavat aruandlust. See hõlmab võimalust taotleda rahastamist põimitud intensiivprogrammide korraldamiseks, otsida partnereid kõnealuse programmi elluviimiseks ja teavitada tulemustest.\nÕpirändeprojektis on organisatsioonidel järgmised rollid ja ülesanded.\nSaatev organisatsioon vastutab üliõpilaste/töötajate väljavalimise ja nende välismaale saatmise eest. See hõlmab ka õpirändeperioodi toetuste maksmist (programmiriikides), ettevalmistusi, seiret ja automaatset tunnustamist.\nVastuvõtva organisatsiooni ülesanne on võtta välismaalt saabuvad üliõpilased/töötajad vastu ja pakkuda neile õppe-/praktika- või koolitusprogrammi või saada osa nende õpetamistegevusest.\nVahendav organisatsioon on organisatsioon, mis tegutseb programmiriigis tööturul või hariduse, koolituse ja noorte valdkonnas. See organisatsioon võib olla õpirändekonsortsiumi liige, kuid ei ole saatev organisatsioon. Kõnealuse organisatsiooni roll võib olla jagada ja hõlbustada saatvate kõrgkoolide haldusmenetlusi ning aidata seoses pakutavate praktikavõimalustega sobitada õpilaste profiile paremini ettevõtjate vajadustega ja valmistada osalejaid ühiselt ette.\nSaatev ja vastuvõttev organisatsioon koos üliõpilaste/töötajatega peavad kokku leppima üliõpilaste tegevuses (sõlmima õppelepingu) või töötajate tegevuses (sõlmima õpirändelepingu) enne õpirändeperioodi algust. Nendes lepingutes määratakse kindlaks välismaal veedetava õppeperioodi oodatavad õpiväljundid ja täpsustatakse iga lepinguosalise ametliku tunnustamise nõudeid. Toetuslepingus sätestatakse õigused ja kohustused. Kui tegevuses lepivad kokku kaks kõrgkooli (üliõpilaste õpiränne õppimise eesmärgil, sh põimitud õpiränne, ja töötajate õpiränne õpetamise eesmärgil), tuleb enne vahetuste algust sõlmida leping saatva ja vastuvõtva asutuse vahel.\nProgrammi „Erasmus+“ programmi- ja partnerriikide vaheline õpiränne\nProgrammi- ja partnerriikide vahelisel õpirändel on kaks eesmärki. Esiteks pakub see üliõpilastele ja töötajatele rohkem võimalusi omandada rahvusvahelisi kogemusi, samuti tulevikku suunatud valdkondade oskusi ja muid asjakohaseid oskusi kõikjal maailmas. Teiseks võimaldab see programmiriikide kõrgkoolidel luua pikaajalisi ja jätkusuutlikke rahvusvahelisi koostöösuhteid partnerkõrgkoolidega partnerriikidest.\nProgrammiriikides asuvate kõrgkoolide üliõpilaste ja töötajate saatmiseks partnerriikidesse (1.–14. piirkond) on võimalik kasutada kuni 20 % igale kõrghariduse õpirändeprojektile eraldatud rahalistest vahenditest. Nende võimaluste eesmärk on innustada programmiriikide organisatsioone välja töötama väljapoole suunatud õpirände tegevusi mitme partnerriigiga ning nende geograafiline ulatus peaks olema võimalikult suur.\nKaasamine ja mitmekesisus kõrgharidusalases õpirändes\nSelleks et teha juurdepääs üliõpilaste ja töötajate õpirändele võimalikult hõlpsaks, peavad kõrgkoolid kooskõlas Erasmuse kõrgharidusharta põhimõtetega tagama võrdse ja õiglase juurdepääsu ning võimalused praegustele ja võimalikele osalejatele, olenemata nende taustast. See tähendab, et kaasata tuleb vähemate võimalustega osalejaid, näiteks füüsilise haiguse, vaimse tervise häire ja muude terviseprobleemidega inimesed, lapsevanematest üliõpilased, töötavad või tippsportlasest üliõpilased ning kõigi õpirändeprojektides alaesindatud erialade üliõpilased. Selle põhimõtte järgimiseks on oluline kehtestada sellised sisemised valikumenetlused, milles võetakse arvesse võrdseid võimalusi ja kaasatust ning hinnatakse taotlejate saavutusi ja motiveeritust terviklikul viisil. Peale selle innustatakse kõrgkoole töötama välja integreeritud õpirände võimalusi, näiteks lõimides need õppekavadesse, et soodustada kõikide erialade üliõpilaste osalust. Sellega seoses võib kasu olla põimitud õpirände võimalustest, mis võivad mõnele üksikisikule või üliõpilaste rühmale sobida paremini. Seda silmas pidades on kaasamise ja mitmekesisuse seisukohast kasulik, kui kõrgkoolis on olemas kaasamisküsimustega tegelev ametnik, kes võib näiteks aidata suurendada teadlikkust, töötada välja teabevahetus- ja teavitusstrateegiaid, tagada asjaomaste kolleegidega koostöös piisava toe õpirändeperioodi kestel ning aidata hõlbustada kaasamise ja mitmekesisuse valdkonna oskusteabega asjaomaste töötajate koostööd asutuses.\nKeskkonnasäästlikkus ja keskkonnahoidlikud tavad kõrgharidusalases õpirändes\nKooskõlas Erasmuse kõrgharidusharta põhimõtetega peavad kõrgkoolid edendama kõikides programmiga seotud tegevustes keskkonnasõbralikke tavasid. See tähendab õpirände jaoks säästvate transpordivahendite kasutamise edendamist, aktiivsete meetmete võtmist selleks, et korraldada programmi „Erasmus+“ raames toimuva õpirändega seotud üritusi, konverentse ja kohtumisi keskkonnasõbralikumal viisil, ning paberkandjapõhiste haldusprotsesside asendamist digitaalsete protsessidega (kooskõlas Euroopa üliõpilaspileti algatuse normidega). Samuti peaksid kõrgkoolid suurendama kõigi osalejate teadlikkust mitmesugustest meetmetest, mida nad saavad välismaal viibides võtta oma CO2 jalajälje ja keskkonnajalajälje vähendamiseks seoses õpirändega, ning jälgima üliõpilaste ja töötajate õpirände keskkonnasäästlikkuse suurendamiseks tehtavaid edusamme.\nDigipööre ning digiõpe ja -oskused kõrgharidusalases õpirändes\nKooskõlas Erasmuse kõrgharidusharta põhimõtetega peaksid kõrgkoolid üliõpilaste õpirände haldamiseks kasutusele võtma digitaalsed lahendused, järgides Euroopa üliõpilaspileti algatuse tehnilisi norme. See tähendab, et programmis osalevad kõrgkoolid peavad ühendama oma süsteemi paberivaba Erasmuse programmi võrku, et vahetada õpirändega seotud andmeid ning hallata veebipõhiseid õppelepinguid ja digitaalseid kõrgkoolidevahelisi lepinguid, kui vastavad funktsioonid programmiriikidevahelise ning programmiriikidest partnerriikidesse suunduva õpirände eri tegevuste puhul kasutusele võetakse. Õpirände digitaalse haldamise kasutuselevõtuks saavad kõrgkoolid kasutada oma korraldustoetuse vahendeid. Asutused peaksid edendama põimitud õpirännet ehk füüsilise ja virtuaalse komponendi ühitamist asutuses, et pakkuda paindlikumaid õpirände võimalusi, täiendada õpiväljundeid ning suurendada füüsilise õpirände mõju. Põimitud õpirände puhul peavad kõrgkoolid tagama tegevuse kvaliteedi ning põimitud õpirändes, sealhulgas selle virtuaalses osas osalemise ametliku tunnustamise. Samuti peaksid asutused suurendama üliõpilaste ja töötajate teadlikkust programmi raames pakutavatest võimalustest omandada ja arendada asjaomaseid digioskusi kõigil erialadel, sealhulgas digiteemalise praktika kaudu, mis võimaldab üliõpilastel ja äsjalõpetanutel arendada või omandada digioskusi. Digioskuste koolituskursustest võib kasu olla ka õpetajatele ja haldustöötajatele, võimaldades neil omandada asjakohaseid digioskusi, et kasutada digitaaltehnoloogiat kursustel ja haldustegevuses.\nTegevuse kirjeldus ja konkreetsed kriteeriumid\nÜliõpilaste õpiränne võib toimuda ükskõik mis programmiriigist teise programmiriiki või partnerriiki, olenemata erialast ja õppetsüklist (lühike õppetsükkel / bakalaureuse-/magistri-/doktoriõpe). Selleks et tagada kvaliteetsed õpirändega seotud tegevused, millel oleks üliõpilastele võimalikult suur mõju, peab tegevus vastama üliõpilase kraadiõppe ja isikliku arengu vajadustele.\nÜliõpilased võivad osaleda alljärgnevas tegevuses.\nÕppeperiood välismaal partnerkõrgkoolis. Välismaal veedetav õppeperiood peab moodustama osa üliõpilase kraadiõppeprogrammist ükskõik mis õppetsüklis. Õppeperiood välismaal võib hõlmata ka praktikaperioodi. Selline kombineerimine tagab välismaal omandatud akadeemilise ja erialase kogemuse koostoime.\nPraktika (õppepraktika) välismaal mõnes ettevõttes, uurimisinstituudis, laboris, organisatsioonis või muus asjakohases töökeskkonnas. Välismaal läbitavat praktikat toetatakse nii õpingute ajal (olenemata õppetsüklist) kui ka vahetult pärast õpingute lõpetamist. See hõlmab ka õpetajapraktikat õpetajaks õppijatele ning üliõpilaste ja doktorantide uurimispraktikat ükskõik mis asjaomases uurimisasutuses. Selleks et suurendada koostoimet programmiga „Euroopa horisont“, võib kõnealune õpiränne toimuda ka programmist „Euroopa horisont“ rahastatavate teadusprojektide raames, järgides täielikult ELi vahenditest topeltrahastamise vältimise põhimõtet. Kui vähegi võimalik, peaks praktika olema üliõpilase õppeprogrammi lahutamatu osa.\nSelleks et paremini täita doktorantide mitmesuguseid õpi- ja koolitusvajadusi ning tagada võrdsed võimalused, saavad doktorandid ja hiljuti doktorikraadi omandanud isikud osaleda lühi- või pikaajalises füüsilises õpirändes või praktikas välismaal. Füüsilisele õpirändele on soovitatav lisada virtuaalne osa.\nVälismaal läbitav õppeperiood või praktika (sh doktorantide õpiränne) võib olenemata kestusest igal juhul toimuda põimitud õpirände vormis. Põimitud õpiränne hõlmab füüsilist õpirännet, millele lisatakse virtuaalne osa, et soodustada koostööpõhist vastastikust veebiõpet ja rühmatööd. Näiteks saavad õppijad eri riikidest ja erialadelt virtuaalse õpirände kaudu osaleda veebikursustel või teha rühmades ja individuaalselt ülesandeid, mida omakorda tunnustatakse osana nende õpingutest.\nPõimitud õpirändes saavad üliõpilased osaleda ka põimitud intensiivprogrammi kaudu.\nNeed üliõpilased (lühike õppetsükkel / bakalaureuse-/magistriõpe), kellel ei ole võimalik osaleda pikaajalises füüsilises õpirändes või praktikas, näiteks seoses oma erialaga või seetõttu, et neil on vähem võimalusi osalemiseks, saavad samuti valida kohustuslikku virtuaalset osa hõlmava lühiajalise füüsilise õpirände.\nTöötajate õpiränne võib toimuda ükskõik mis programmiriigist teise programmiriiki või partnerriiki. Selleks et tagada kvaliteetsed õpirändega seotud tegevused, millel oleks võimalikult suur mõju, peab tegevus olema seotud töötajate kutsealase arenguga ning vastama nende õpi- ja isikliku arengu vajadustele.\nTöötajad võivad osaleda alljärgnevas tegevuses.\nÕpetamisperiood välismaal partnerkõrgkoolis. Õpetamisperioodi jooksul saavad kõrgkoolide õppejõud või ettevõtete töötajad võimaluse õpetada partnerkõrgkoolis välismaal. Õpetamisega seotud töötajate õpirännet on võimalik rakendada iga eriala puhul.\nKoolitusperiood välismaal partnerkõrgkoolis, ettevõttes või muus asjakohases töökeskkonnas. Koolitusperiood välismaal võimaldab kõrgkoolide töötajatel osaleda seal koolitustegevuses, mis on seotud nende igapäevatööga kõrgkoolis. Tegevus toimub koolitusürituste või töövarju vormis.\nVälismaal veedetava õpirändeperioodi vältel võib õpetamis- ja koolitustegevusi põimida. Välismaal veedetav õpetamis- või koolitusperiood võib toimuda põimitud õpirände kujul.\nKõrgharidusalase õpirändeprojekti puhul peavad programmist „Erasmus+“ toetuse saamiseks olema täidetud alljärgnevad ametlikud kriteeriumid. Rahastamiskõlblikkuse üldkriteeriumid on seotud projektidele esitatavate üldnõuetega; järgmistes jaotistes loetletud erikriteeriumid on aga seotud konkreetsete tegevuste elluviimist käsitlevate nõuetega.\nKõrgkoolid võivad ellu viia üht või mitut järgmistest tegevustest:\nüliõpilaste õpiränne õppimise eesmärgil;\nüliõpilaste õpiränne praktika eesmärgil;\ntöötajate õpiränne õpetamise eesmärgil;\ntöötajate õpiränne koolituse eesmärgil;\nNeed õpirändetegevused võivad toimuda programmiriikide vahel või programmiriigist ükskõik mis partnerriiki (1.–14. piirkond) maailmas.\nToetust võivad taotleda järgmiste akrediteeringutega organisatsioonid.\nTaotlus eraldiseisva kõrgkoolina: programmiriigi kõrgkoolid, kellele on omistatud Erasmuse kõrgharidusharta.\nTaotlus õpirändekonsortsiumina: programmiriigis asutatud organisatsioonid, kes koordineerivad kõrgharidusvaldkonna õpirändekonsortsiumide Erasmuse akrediteeringuga konsortsiumi. Organisatsioonid, kellel ei ole kehtivat konsortsiumi akrediteeringut, saavad seda akrediteeringut taotleda sama projektikonkursi raames õpirändeprojekti toetust taotleva õpirändekonsortsiumi nimel või mõnel varasemal projektikonkursil osalenud õpirändekonsortsiumi nimel. Kõikidel osalevatel programmiriikide kõrgkoolidel peab olema Erasmuse kõrgharidusharta. Organisatsiooni õpirändeprojekt on rahastamiskõlblik üksnes juhul, kui tema konsortsiumi akrediteeringu taotlus rahuldatakse.\nÜliõpilased ja kõrgharidustöötajad ei saa taotleda toetust otse; õpirändega seotud tegevuses ja põimitud intensiivprogrammides osalejate valikukriteeriumid määrab kindlaks kõrgkool, kus osalejad õpivad või töötavad.\nOsalevate organisatsioonide arv\nTaotlusvormil saab märkida ühe organisatsiooni (taotleja). See on kas programmiriigis asutatud individuaalne kõrgkool või õpirändekonsortsiumi koordinaator.\nÕpirändeprojekti elluviimisel peavad kaasa lööma vähemalt kaks eri programmiriikide organisatsiooni (vähemalt üks saatev organisatsioon ja vähemalt üks vastuvõttev organisatsioon).\nPõimitud intensiivprogrammid: lisaks taotlejale peavad põimitud intensiivprogrammi korraldamisel osalema vähemalt kaks kõrgkooli kahest teisest programmiriigist.\nSelle riigi riiklikule büroole, kus taotlev organisatsioon on asutatud.\nTaotlejad peavad oma toetustaotluse esitama hiljemalt 11. mail kell 12.00.00 (keskpäev Brüsseli aja järgi) projektide puhul, mida hakatakse ellu viima sama aasta 1. septembril.\nÜksikasjalik teave taotluse esitamise kohta on esitatud käesoleva juhendi C osas.\nMuud nõutavad kriteeriumid\nKõrgkool võib riikliku büroo kaudu toetust taotleda kahel viisil:\notse eraldiseisva kõrgkoolina;\nKõrgkool võib esitada igas valikuvoorus vaid ühe taotluse õpirändeprojekti kohta kas eraldi ja/või konsortsiumi koordineeriva kõrgkoolina. Kõrgkool võib siiski kuuluda mitmesse samal ajal toetust taotlevasse õpirändekonsortsiumi või koordineerida nende tegevust.\nMõlemat varianti (individuaalne taotlus ja konsortsiumi taotlus) võib kasutada ühel ajal. Kui samal õppeaastal kasutatakse mõlemat rahastuse taotlemise varianti, vastutab kõrgkool siiski osaleja topeltrahastamise vältimise eest.\nÕpirändeprojektis tuleks rakendada Euroopa üliõpilaspileti algatust, et hõlbustada õpirändetsükli veebipõhist haldamist, ning muid keskkonnasõbralikkust ja kaasamist edendavaid lähenemisviise kooskõlas Erasmuse kõrgharidusharta ja selle suunistega.\nRahastamiskõlblikkuse erikriteeriumid üliõpilaste õpirände korral\nRahastamiskõlblikud osalevad organisatsioonid\nÜliõpilaste õpiränne õppimise eesmärgil\nKõik osalevad (nii saatvad kui ka vastuvõtvad) programmiriigi organisatsioonid peavad olema kõrgkoolid, millele on omistatud Erasmuse kõrgharidusharta. Kõik vastuvõtvad partnerriigi organisatsioonid peavad olema pädevate asutuste tunnustatud kõrgkoolid, kes on enne õpirändetegevust allkirjastanud kõrgkoolidevahelised lepingud partneritega programmiriigist.\nÜliõpilaste õpiränne praktika eesmärgil\nSaatev organisatsioon peab olema programmiriigi kõrgkool, millele on omistatud Erasmuse kõrgharidusharta.\nKui tegemist on üliõpilaste õpirändega praktika eesmärgil, võib vastuvõttev organisatsioon olla:\nükskõik milline tööturul või hariduse, koolituse, noorte või teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tegutsev programmi- või partnerriigi avaliku või erasektori organisatsioon, näiteks:\navaliku või erasektori ettevõte või väike-, keskmise suurusega või suurettevõte (sh sotsiaalne ettevõte);\nkohaliku, piirkonna või riigi tasandi avalik-õiguslik asutus;\nsaatva programmiriigi saatkond või konsulaat;\nsotsiaalpartner või muu tööhõivesektori esindaja, sealhulgas kaubanduskoda, erialaliit, ametiühing;\nkool/instituut/hariduskeskus (ükskõik mis tasandil, alates koolieelsest haridusest kuni keskhariduseni, k.a kutse- ja täiskasvanuharidus);\nmittetulundusühendus, ühendus, vabaühendus;\nkarjääri- ja kutsenõustamis- ning teabeteenuseid pakkuv asutus;\nprogrammiriigi kõrgkool, millele on omistatud Erasmuse kõrgharidusharta, või partnerriigis asuv pädevate asutuste tunnustatud kõrgkool, kes on enne õpirändetegevust allkirjastanud kõrgkoolidevahelised lepingud partneritega programmiriigist.\nÜliõpilaste õpiränne õppimise eesmärgil: 2 (või üks semester või trimester) kuni 12 kuud. See võib hõlmata täiendavat praktikaperioodi, kui see on ette nähtud, ning tegevused võivad olla korraldatud eri viisidel, olenevalt asjaoludest: üksteise järel või samal ajal. Kombineerimisel tuleb kinni pidada õpirände rahastamiseeskirjadest ja miinimumkestusest.\nÜliõpilaste õpiränne praktika eesmärgil: 2–12 kuud.\nKõik üliõpilased, eelkõige need, kellel ei ole võimalik osaleda pikaajalises füüsilises õpirändes õppimise või praktika eesmärgil, saavad põimida lühemat aega kestva füüsilise õpirände virtuaalse osaga. Peale selle saavad üliõpilased osaleda põimitud intensiivprogrammides. Nendel juhtudel peab füüsiline õpiränne kestma 5–30 päeva ning see tuleb ühitada kohustusliku virtuaalse osaga, mis võimaldab koostööpõhist vastastikust veebiõpet ja rühmatööd. Õppimise eesmärgil toimuva põimitud õpirände eest peab üliõpilane saama vähemalt 3 EAP.\nDoktorantide õpiränne õpinguteks ja praktikaks: 5–30 päeva või 2–12 kuud (õpiränne võib hõlmata täiendavat praktikaperioodi, kui see on ette nähtud).\nRahastamiskõlbliku tegevuse kogukestus õppetsükli kohta\nSama üliõpilane võib osaleda õpirändeperioodides, mille puhul füüsilise õpirände kestus on kokku maksimaalselt 12 kuud iga õppetsükli kohta, olenemata õpirändega seotud tegevuste arvust ja liigist:\nesimese õppetsükli (bakalaureuseõpe või muu samaväärne õpe), sealhulgas lühikese õppetsükli jooksul (EQFi 5. ja 6. tase);\nteise õppetsükli (magistriõpe või muu samaväärne õpe – EQFi 7. tase) jooksul ning\nkolmanda õppetsükli jooksul doktorandina (doktoriõpe või EQFi 8. tase).\nÄsjalõpetanute praktika kestus moodustab osa selle tsükli 12-kuulisest maksimumperioodist, mille jooksul nad praktikakohta taotlevad.\nTegevuse elluviimise koht (kohad)\nÜliõpilaste füüsiline õpiränne peab toimuma programmi- või partnerriigis, mis ei ole saatva organisatsiooni riik ega üliõpilase elukohariik õpingute ajal.\nKõrgkoolide üliõpilased, kes on immatrikuleeritud õppekavale, mis viib tunnustatud kraadi või muu tunnustatud kolmanda taseme kvalifikatsiooni omandamiseni (kuni ja kaasa arvatud doktoriõpe). Doktorantide õpirände korral peab osaleja kvalifikatsioon vastama EQFi 8. tasemele.\nÄsjalõpetanud võivad osaleda õpirändes praktika eesmärgil. Toetust saav organisatsioon võib loobuda praktikavõimaluste pakkumisest äsjalõpetanutele. Äsjalõpetanud isikud peab välja valima vastav kõrgkool nende viimasel õpinguaastal ning nad peavad läbima ja lõpetama oma praktika välismaal ühe aasta jooksul pärast kõrgkooli lõpetamist.\nÜliõpilaste õpiränne võib olla seotud ükskõik mis erialaga. Üliõpilaste õpirände puhul võib õppeperiood olla põimitud lühiajalise (vähem kui 2 kuud) praktikaga, kusjuures seda käsitatakse tervikliku õppeperioodina. Üliõpilane ning saatev ja vastuvõttev organisatsioon peavad allkirjastama õppelepingu.\nVälismaal veedetav õppeperiood peab moodustama osa üliõpilase kraadiõppeprogrammist. Kui vähegi võimalik, peaks praktika olema üliõpilase õppeprogrammi lahutamatu osa.\nOsalemist kõrgkoolis toimuvatel kursustel ei saa lugeda praktikaks.\nÜliõpilaste põimitud õpirände puhul võivad tegevused hõlmata osalemist põimõppe vormis pakutavatel kursustel ükskõik mis partnerkõrgkoolis, veebikoolitust ja veebis tehtavaid ülesandeid või osalemist põimitud intensiivprogrammides.\nRahastamiskõlblikkuse erikriteeriumid töötajate õpirände korral\nTöötajate õpiränne õpetamise eesmärgil\nSaatev organisatsioon peab olema:\nprogrammiriigi kõrgkool, millele on omistatud Erasmuse kõrgharidusharta, või\nkõrgkooli õpetama kutsutud töötajate korral: ükskõik milline tööturul või hariduse, koolituse, noorte või teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tegutsev programmiriigi avaliku või erasektori organisatsioon (millele ei ole omistatud Erasmuse kõrgharidushartat). Selline organisatsioon võib olla näiteks:\nkarjääri- ja kutsenõustamis- ning teabeteenuseid pakkuv asutus.\nVastuvõttev organisatsioon peab olema programmiriigi kõrgkool, millele on omistatud Erasmuse kõrgharidusharta, või partnerriigis asuv pädevate asutuste tunnustatud kõrgkool, kes on enne õpirändega seotud tegevust allkirjastanud kõrgkoolidevahelise lepingu partneriga programmiriigist. Ettevõtetest kutsutud töötajate puhul peab vastuvõttev organisatsioon olema programmiriigis asuv kõrgkool.\nTöötajate õpiränne koolituse eesmärgil\nVastuvõttev organisatsioon peab olema:\nprogrammiriigi kõrgkool, millele on omistatud Erasmuse kõrgharidusharta, või partnerriigis asuv pädevate asutuste tunnustatud kõrgkool, kes on enne õpirändetegevust allkirjastanud kõrgkoolidevahelised lepingud partneritega programmiriigist, või\nükskõik milline tööturul või hariduse, koolituse, noorte või teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tegutsev programmi- või partnerriigi avaliku või erasektori organisatsioon.\nTöötajate õpiränne õpetamise ja koolituse eesmärgil:\n2 päeva kuni 2 kuud (ei sisalda reisimisele kuluvat aega). Programmiriikidest partnerriikidesse suunduva õpirände korral peab kestus olema 5 päeva kuni 2 kuud. Mõlemal juhul peavad miinimumpäevad olema järjestikused.\nEttevõtetest kutsutud töötajate puhul on minimaalne kestus 1 päev.\nÕpetamistegevust peab igal juhul olema vähemalt 8 tundi nädalas (või mis tahes lühema perioodi jooksul). Kui õpiränne kestab kauem kui nädal, peab pooliku nädala minimaalne õpetamistundide arv olema proportsionaalne nädala kestusega. Kehtib järgmine erand:\nõpetamistundide minimaalse arvu nõuet ei kohaldata ettevõtetest kutsutud töötajate puhul;\nkui õpetamistegevus on ühe välismaal veedetud perioodi jooksul ühendatud koolitustegevusega, lühendatakse nädala (või lühema perioodi) minimaalset õpetamistundide arvu 4 tunnini.\nTöötajate füüsiline õpiränne peab toimuma programmi- või partnerriigis, mis ei ole ei saatva organisatsiooni riik ega töötaja elukohariik.\nTöötajate õpiränne õpetamise eesmärgil:\nprogrammiriigi kõrgkoolide töötajad;\nprogrammiriigi ükskõik mis ettevõtte, tööturul või hariduse, koolituse, noorte või teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas tegutseva avaliku või erasektori organisatsiooni (millele ei ole omistatud Erasmuse kõrgharidushartat) töötajad (sh tööl käivad doktorandid), kes on kutsutud programmiriigi kõrgkooli õpetama.\nTöötajate õpiränne koolituse eesmärgil: programmiriigi kõrgkoolide töötajad.\nTöötajate õpiränne võib koosneda õpetamisperioodist, mis on põimitud koolitusperioodiga; seda arvestatakse tervikliku õpetamisperioodina. Õpiränne õpetamise või koolituse eesmärgil võib toimuda samas riigis enam kui ühes vastuvõtvas organisatsioonis, kusjuures seda käsitatakse ühe õpetamis- või koolitusperioodina, mille suhtes kohaldatakse miinimumkestuse nõuet.\nÕpetamisega seotud õpiränne võib olla seotud ükskõik mis erialaga.\nÕpetamisega seotud õpiränne võib hõlmata koolituse korraldamist partnerkõrgkooli arendamiseks.\nTöötaja ning saatev ja vastuvõttev organisatsioon peavad allkirjastama õpirändelepingu.\nTegemist on lühiajaliste intensiivprogrammidega, milles kasutatakse innovatiivseid õpi- ja õpetamismeetodeid, sealhulgas veebipõhist koostööd. Programmid võivad hõlmata probleemipõhist õpet, mille puhul riikide- ja erialadevahelised rühmad teevad koostööd konkreetsete probleemide lahendamiseks, näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärkidega seotud probleemid või piirkondades, linnades või ettevõtetes kindlaks tehtud ühiskondlikud väljakutsed. Võrreldes osalevates kõrgkoolides pakutavate olemasolevate kursuste või koolitustegevustega peab programmil olema lisaväärtus ning tegemist võib olla mitmeaastase programmiga. Põimitud intensiivprogrammide eesmärk on jõuda kõigi üliõpilasteni, olenemata nende taustast, erialast ja õppetsüklist, võimaldades füüsilise ja virtuaalse õpirände ühendamise teel uusi paindlikumaid õpirände võimalusi.\nKõrgkoolidel on võimalus koostöös korraldada üliõpilastele ja töötajatele suunatud lühiajalisi põimitud intensiivprogramme, mis hõlmavad õpet, õpetamist ja koolitust. Nende põimitud intensiivprogrammide ajal viibivad üliõpilaste või töötajate rühmad lühikest aega välismaal ning peavad lisaks sellele läbima kohustusliku virtuaalse osa, mis võimaldab koostööpõhist vastastikust veebiõpet ja rühmatööd. Virtuaalne osa peab võimaldama õppijatel teha veebis rühmades ja samaaegselt konkreetseid põimitud intensiivprogrammi lõimitud ülesandeid, mida arvestatakse üldiste õpiväljundite puhul.\nPeale selle võivad põimitud intensiivprogrammid olla avatud partnerlusväliste kõrgkoolide üliõpilastele ja töötajatele. Põimitud intensiivprogrammid aitavad suurendada suutlikkust innovatiivsete õpetamis- ja õpitavade väljakujundamiseks ja rakendamiseks osalevates kõrgkoolides.\nRahastamiskõlblikkuse erikriteeriumid põimitud intensiivprogrammide puhul\nPõimitud intensiivprogrammi peab olema välja töötanud ja seda peab ellu viima vähemalt kolm kõrgkooli (millele on omistatud Erasmuse kõrgharidusharta) vähemalt kolmest programmiriigist. Peale selle võivad osaleda teised programmiriigis asuvad kõrgkoolid või organisatsioonid. Partnerriikide kõrgkoolid võivad osaleda ja saata osalejaid omal kulul. Partnerriikide osalejaid ei võeta miinimumnõuetele vastavuse seisukohast arvesse.\nKoordineeriv organisatsioon peab olema kõrgkool, millele on omistatud Erasmuse kõrgharidusharta. See kõrgkool on kas taotlev kõrgkool või taotleva õpirändekonsortsiumi liige.\nOrganisatsioon, kes saadab / võtab vastu üliõpilasi ja töötajaid osalema põimitud intensiivprogrammides, peab olema programmiriigi kõrgkool, millele on omistatud Erasmuse kõrgharidusharta. Programmi elluviimisel osalevate õppejõudude ja koolitajate puhul võib see olla ükskõik mis organisatsioon programmiriigis (vt rahastamiskõlblikud osalejad).\nFüüsiline õpiränne võib programmi kestusest moodustada 5–30 päeva. Virtuaalse osa kestuse puhul ei ole kriteeriume kehtestatud, ent virtuaalne ja füüsiline õpiränne koos peavad üliõpilastele andma vähemalt 3 EAP.\nFüüsiline õpiränne võib toimuda vastuvõtvas kõrgkoolis või mis tahes muus vastuvõtva kõrgkooli riigis asuvas kohas.\nkõrgkoolide üliõpilased, kes on immatrikuleeritud õppekavale, mis viib tunnustatud kraadi või muu tunnustatud kolmanda taseme kvalifikatsiooni omandamiseni (kuni ja kaasa arvatud doktoriõpe).\nTöötajad: programmiriigi kõrgkoolide töötajad.\nProgrammi elluviimisel osalevad õppejõud ja koolitajad:\nÜliõpilastele ja töötajatele suunatud põimitud intensiivprogrammid peavad hõlmama lühiajalist füüsilist õpirännet välismaal koos kohustusliku virtuaalse osaga, mis võimaldab koostööpõhist vastastikust veebiõpet ja rühmatööd. Virtuaalne osa peab võimaldama õppijatel teha veebis rühmades ja samaaegselt konkreetseid põimitud intensiivprogrammi lõimitud ülesandeid, mida arvestatakse üldiste õpiväljundite puhul.\nPõimitud intensiivprogrammide eest peavad üliõpilased saama vähemalt 3 EAP.\nSelleks et põimitud intensiivprogramm oleks rahastamiskõlblik, peab selles osalema vähemalt 15 inimest (v.a kursust läbi viivad õppejõud/koolitajad).\nFüüsilises õpirändes osalejatele pakub individuaalset toetust ja vajaduse korral reisimisega seotud toetust saatev organisatsioon (ja vastuvõttev kõrgkool, kui tegemist on ettevõtetest kutsutud töötajatega).\nKuna kvalitatiivset hindamist ei toimu (kvaliteeti hinnati Erasmuse kõrgharidusharta taotlusvoorus või õpirändekonsortsiumi akrediteerimisel), puuduvad hindamiskriteeriumid.\nRahastatakse kõiki rahastamiskõlblikke toetustaotlusi (pärast seda, kui taotlused on läbinud rahastamiskõlblikkuse kontrolli).\nAntava toetuse maksimumsumma sõltub mitmest tegurist:\ntaotletavate õpirändetegevuste arv;\ntaotleja varasem tulemuslikkus seoses õpirändetegevuste arvu, tegevuste elluviimise kvaliteedi ja usaldusväärse finantsjuhtimisega, juhul kui taotleja on saanud varasematel aastatel sarnast toetust;\npõimitud intensiivprogrammide arv taotluses;\nõpirändetegevusele eraldatud riiklik kogueelarve.\nKõrgharidusvaldkonna õpirändekonsortsiumide erasmuse akrediteering\nProgrammiriigi organisatsioonil, kes taotleb programmist „Erasmus+“ toetust õpirändekonsortsiumi nimel, peab olema kehtiv kõrgharidusvaldkonna konsortsiumi akrediteering. Selle akrediteeringu annab sama riiklik büroo, kes hindab kõrgharidusvaldkonna õpirändeprojekti rahastamise taotlust. Akrediteerimistaotluse ja õpirändeprojektide toetustaotluse võib esitada sama projektikonkursi raames. Õpirändeprojektidega seotud toetust antakse siiski vaid nendele kõrgkoolidele ja organisatsioonidele, kes läbivad edukalt akrediteerimisprotsessi. Konsortsiumi akrediteeringu saamiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused.\nKõrgharidusvaldkonna õpirändekonsortsium võib koosneda järgmistest osalevatest organisatsioonidest:\nkõrgkoolid, kellel on kehtiv Erasmuse kõrgharidusharta;\nükskõik milline tööturul või hariduse, koolituse ja noorte valdkonnas tegutsev avaliku või erasektori organisatsioon.\nKõik osalevad organisatsioonid peavad olema asutatud samas programmiriigis.\nIga rahastamiskõlblik osalev organisatsioon võib tegutseda koordinaatorina ja esitada taotluse kõikide konsortsiumi kaasatud organisatsioonide nimel.\nÕpirändekonsortsiumi peab kuuluma vähemalt kolm rahastamiskõlblikku osalevat organisatsiooni, kellest kaks peavad olema saatvad kõrgkoolid.\nKonsortsiumi akrediteeringu taotlemisel tuleb ära märkida kõik õpirändekonsortsiumi liikmesorganisatsioonid.\nKonsortsiumi akrediteeringu kehtivus\nTaotlejad peavad esitama oma akrediteerimistaotluse hiljemalt 11. mail kell 12.00.00 (keskpäev Brüsseli aja järgi) projektide puhul, mida hakatakse ellu viima sama aasta või järgnevate aastate 1. septembril.\nAkrediteerimistaotlust hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel.\nProjektiettepaneku asjakohasus, võttes arvesse:\nkonsortsiumis osalevate organisatsioonide ja individuaalsete osalejate vajadusi ning eesmärke.\nProjektiettepaneku sobivus selleks, et\nvõimaldada osalejatel saavutada kvaliteetseid õpiväljundeid;\ntugevdada konsortsiumis osalevate organisatsioonide suutlikkust ja rahvusvahelist haaret;\npakkuda ELi tasandil lisaväärtust tulemuste kaudu, mida kõrgkoolid ei suudaks saavutada eraldi tegutsedes.\nKonsortsiumi koosseisu ja koostöökorralduse kvaliteet\nkas konsortsiumis on saavutatud sobiv kooslus saatvatest kõrgkoolidest ja vajaduse korral muid sotsiaal-majanduslikke sektoreid esindavatest osalevatest organisatsioonidest, kellel on sellised omadused, kogemused ja oskusteave, mis on vajalikud selleks, et saavutada edukalt tulemused projekti kõikide aspektide puhul;\nkonsortsiumi koordinaatori varasemad kogemused seoses konsortsiumi või sarnast liiki projekti juhtimisega;\nrollide, vastutuse ja ülesannete/ressursside selge jaotus ning see, mil määral väljendab see kõikide osalevate organisatsioonide pühendumist ja aktiivset osalust;\nmil määral on ülesanded/ressursid koondatud ja jagatud;\nvastutusalade selgus lepingu ja finantsjuhtimisega seotud küsimuste puhul;\nmil määral kaasab konsortsium meetmesse uusi tulijaid ja vähemate kogemustega organisatsioone.\nKonsortsiumi tegevuse ülesehituse ja elluviimise kvaliteet\nÕpirändeprojekti kõikide etappide (ettevalmistused, õpirändetegevuse elluviimine ja järelmeetmed) selgus, täielikkus ja kvaliteet;\npraktiliste korralduste ning juhtimis- ja toetamismeetodite (nt vastuvõtvate organisatsioonide leidmine, osalejate kokkuviimine, teavitamine, keeletugi ja kultuuridevahelise suhtlusega seotud tugi, seire) kvaliteet;\nosalevate organisatsioonide vahelise ja teiste asjaomaste sidusrühmadega toimuva koostöö, koordineerimise ning teabevahetuse kvaliteet;\nkui see on asjakohane, õpirändetegevuses osalejate väljavalimise ja vähemate võimalustega isikute õpirändetegevuses osalemise edendamisega seotud meetmete sobivus.\nMõju ja tulemuste levitamine\nKonsortsiumi juhitavate tegevuste tulemuste hindamiseks võetavate meetmete kvaliteet.\nmuudele kui projektis otseselt osalevatele organisatsioonidele ja isikutele institutsioonilisel, kohalikul, piirkondlikul, riigi ja/või rahvusvahelisel tasandil.\nNende meetmete asjakohasus ja kvaliteet, mille eesmärk on levitada konsortsiumi juhitavate tegevuste tulemusi osalevate organisatsioonide ja partnerite seas ning laiemalt.\nAkrediteerimist kaalutakse üksnes selliste ettepanekute korral, mis koguvad kokku vähemalt 60 punkti. Veelgi enam, need peavad koguma vähemalt poole maksimaalsest punktisummast iga toetuse määramise kriteeriumi kohta.\nA) Kõikide kõrgharidusvaldkonna õpirändega seotud tegevuste suhtes kohaldatavad rahastamiseeskirjad\nRahastamiskõlblikud kulud ja kohaldatavad reeglid\nKulud, mis on otseselt seotud õpirändetegevuse elluviimisega (v.a osalejate elamis- ja reisikulud)\nRahastamismehhanism: hüvitamine ühikuhindade alusel.\nEraldamisel kohaldatav reegel: aluseks võetakse õpirändetegevuses osalejate arv.\nKuni 100. osalejani 400 eurot osaleja kohta ja alates 101. osalejast 230 eurot iga täiendava osaleja kohta\nKulud, mis on seotud õpirändetegevuste korraldamisega vähemate võimalustega osalejatele, kes vajavad tegelike kulude alusel eraldatavat täiendavat toetust.\nEraldamisel kohaldatav reegel: aluseks võetakse nende vähemate võimalustega osalejate arv, kes saavad kaasamistoetuse kategooria alusel lisatoetust vastavalt tegelikele kuludele.\n100 eurot osaleja kohta\nLisakulud, mis on otseselt seotud vähemate võimalustega osalejatega ja mida ei ole võimalik katta vähemate võimalustega osalejatele antava individuaalse toetuse lisasummast. Eelkõige on need kulud ette nähtud selleks, et tagada täiendav rahaline toetus füüsilise haiguse, vaimse tervise häire või muude terviseprobleemidega isikutele, et nad saaksid osaleda õpirändes ja ettevalmistavatel kohtumistel, ning saatvatele isikutele (sh reisi- ja elamiskulude katmiseks, kui see on põhjendatud ja tingimusel, et neid ei kaeta vastavate osalejate puhul reisitoetuse või individuaalse toetuse eelarvekategooriate alusel).\nRahastamismehhanism: tegelikud kulud.\nEraldamisel kohaldatav reegel: taotleja peab taotlust põhjendama ja riiklik büroo peab selle heaks kiitma.\n100 % rahastamiskõlblikest kuludest\nKulud, mis on seotud finantstagatise andmisega, kui riiklik büroo seda nõuab.\nOsalejate suured reisikulud.\nFinantstagatisega seotud kulud: 80 % rahastamiskõlblikest kuludest.\nSuured reisikulud: 80 % rahastamiskõlblikest reisikuludest.\nKorraldustoetus toetusesaajale (kõrgkoolid või konsortsiumid)\nKorraldustoetusega aidatakse katta kõik need kulud, mis tekivad kõrgkoolidel seoses nii kõrgkooli saabuvate kui ka sealt lähetatavate üliõpilaste ja töötajate õpirännet toetavate tegevustega, et järgida programmiriikides Erasmuse kõrgharidushartat ja partnerriikide kõrgkoolide puhul kõrgkoolidevahelistes lepingutes kajastuvaid Erasmuse kõrgharidusharta põhimõtteid. Kulusid võivad kaasa tuua näiteks:\nkorralduslikud kokkulepped partnerkõrgkoolidega, sealhulgas kohtumised potentsiaalsete partneritega, et leppida kokku kõrgkoolidevaheliste lepingute tingimustes õpirändes osalejate väljavalimiseks, ettevalmistamiseks, vastuvõtmiseks ja lõimimiseks, ning hoida neid lepinguid ajakohasena;\nrahvusvaheliste üliõpilaste varustamine ajakohastatud kursusekataloogidega;\nüliõpilaste ja töötajate teavitamine ja abistamine;\nüliõpilaste ja töötajate väljavalimine;\nõppelepingute ettevalmistamine, et tagada üliõpilaste hariduskäigu komponentide täielik tunnustamine; töötajate õpirändelepingute ettevalmistamine ja tunnustamine;\nnii kõrgkooli saabuvate kui ka sealt lähetatavate üliõpilaste ja töötajate keeleline ja kultuuridevahelise suhtlusega seotud ettevalmistus, mis täiendab programmi „Erasmus+“ veebipõhist keeletuge;\nkõrgkooli saabuvate õpirändes osalejate lõimumise hõlbustamine;\nõpirändes osalejate tõhusa mentorluse ja nõustamise korra sisseseadmine;\nerikorraldused, et tagada üliõpilastele vastuvõtvates ettevõtetes/organisatsioonides pakutavate praktikavõimaluste kvaliteet;\nhariduskäigu komponentide ja nendega seotud ainepunktide tunnustamine, õpitulemuste väljavõtete ja akadeemiliste õiendite väljastamine;\nõpirändes osalejate taaslõimumise toetamine ning osalejate omandatud uute pädevuste ärakasutamine kõrgkooli ja kaasüliõpilaste hüvanguks;\nEuroopa üliõpilaspileti algatuse rakendamine (õpirände digitaalne haldamine);\nkeskkonnasõbralike õpirändeviiside edendamine ja haldusmenetluste keskkonnasäästlikumaks muutmine;\nvähemate võimalustega isikute osaluse edendamine ja haldamine;\nkodanikuosaluse võimaluste kindlakstegemine ja edendamine ning sellises tegevuses osalemise jälgimine;\npõimitud ja/või rahvusvahelise õpirände edendamine ja haldamine.\nKõrgkoolid kohustuvad järgima kõiki kõrgharidusharta põhimõtteid, et tagada kvaliteetne õpiränne, sealhulgas: tagama väljaminevate õpirändes osalejate hea ettevalmistuse välismaal toimuvaks tegevuseks, sealhulgas põimitud õpirändeks, korraldades tegevust vajaliku keeleoskuse ja kultuuridevahelise pädevuse omandamiseks, ning pakkuma sissetulevatele õpirändes osalejatele asjakohast keelelist tuge. Selleks võib kasutada kõrgkooli olemasolevaid keeleõppevõimalusi. Nendel kõrgkoolidel, kes suudavad tagada üliõpilaste ja töötajate kvaliteetse õpirände, sealhulgas keeletoe, väiksemate kuludega (või kes rahastavad seda muudest allikatest kui ELi eelarve), on võimalus kanda osa korraldustoetusest üle täiendavate õpirändetegevuste rahastamiseks. Sellise paindlikkuse tase täpsustatakse toetuslepingus.\nLepingust tulenevalt on toetusesaajad igal juhul kohustatud osutama kvaliteetseid teenuseid. Nende tegevust jälgivad ja kontrollivad riiklikud bürood, kes võtavad arvesse ka üliõpilaste ja töötajate esitatud aruandeid, millele riiklikel büroodel ja komisjonil on vahetu juurdepääs.\nKorraldustoetuse summa arvutamisel võetakse aluseks kõikide toetatavate kõrgkoolist lähetatavate õpirändes osalejate (k.a osalejad, kellele ei maksta kogu õpirändeperioodi jaoks toetust programmi „Erasmus+“ ELi vahenditest – vt allpool) ja ettevõtetest kõrgkooli (st toetust saav või õpirändekonsortsiumi liikmest kõrgkool) õpetama saabuvate töötajate arv. Õpirändes osalejad, kellele ei maksta kogu õpirändeperioodi jaoks toetust programmi „Erasmus+“ ELi vahenditest, lähevad arvesse kui toetatavad õpirändes osalejad, sest nad saavad kasu õpiränderaamistikust ja korraldustegevusest. Seepärast makstakse korraldustoetust ka nende osalejate puhul.\nÕpirändekonsortsiumi puhul võib selle toetuse jagada kõikide asjaomasest riigist pärit liikmete vahel vastavalt eeskirjadele, milles liikmed on eelnevalt kokku leppinud.\nÕpirändes osalejad, kellele ei maksta toetust programmi „Erasmus+“ eli vahenditest\nÜliõpilased ja töötajad, kellele ei maksta toetust programmi „Erasmus+“ ELi vahenditest, on need õpirändes osalejad, kes ei saa reisi- ja elamiskulude katmiseks ELi toetust programmist „Erasmus+“, kuid kes muus osas vastavad kõikidele üliõpilaste ja töötajate õpirändega seotud kriteeriumidele ning saavad osa kõikidest programmi „Erasmus+“ üliõpilaseks või töötajaks olemise hüvedest. Nad võivad saada oma õpirändega seotud kulude katmiseks toetust muust ELi fondist (ESF jne) kui programm „Erasmus+“ või piirkondlikku, riiklikku või muud liiki toetust. Nende õpirändes osalejate arvu, kellele ei maksta kogu õpirändeperioodi jaoks toetust programmi „Erasmus+“ ELi vahenditest, arvestatakse statistikas, mille põhjal arvutatakse välja tulemuslikkuse näitaja, mida omakorda kasutatakse ELi eelarvevahendite jaotamisel riikide vahel.\nVähemate võimalustega isik on potentsiaalne osaleja, kellel ei ole isiklike asjaolude, füüsilise haiguse, vaimse tervise häire või muude terviseprobleemide tõttu võimalik projektis/õpirändetegevuses osaleda ilma täiendava rahalise või muud liiki toetuseta. Kõrgkoolid, kes on välja valinud vähemate võimalustega üliõpilased ja/või töötajad, saavad esitada riiklikule büroole lisatoetuse taotluse, et katta kõnealuste isikute õpirändetegevuses osalemisega kaasnevad täiendavad kulud. Vähemate võimalustega osalejate puhul, eeskätt füüsilise haiguse, vaimse tervise häire või muude terviseprobleemidega isikud, võib toetus seepärast olla suurem kui allpool esitatud individuaalse toetuse maksimumsummad. Juhised selle kohta, kuidas vähemate võimalustega üliõpilased ja töötajad saavad sellist lisatoetust taotleda ja põhjendada, esitab kõrgkool oma veebisaidil.\nVähemate võimalustega üliõpilastele ja töötajatele ette nähtud täiendavad rahalised vahendid võivad olla pärit ka muudest kohaliku, piirkondliku ja/või riigi tasandi allikatest.\nVähemate võimalustega üliõpilasi ja töötajaid saatvatel isikutel on õigus saada toetust olenevalt tegelikest kuludest.\nErasmuse kõrgharidushartale alla kirjutades kohustub iga kõrgkool tagama osalejatele võrdse juurdepääsu ja võrdsed võimalused olenemata nende taustast. Seepärast saavad vähemate võimalustega üliõpilased ja töötajad kasutada tugiteenuseid, mida vastuvõttev kõrgkool pakub oma kohalikele üliõpilastele ja töötajatele.\nErakorralised kulud suurte reisikulude katmiseks\nErakorralised kulud suurte reisikulude katmiseks on rahastamiskõlblikud üksnes nende õpirändes osalejate puhul, kes vastavad reisitoetuse saamise tingimustele.\nÕpirändeprojektide toetuse saajad võivad taotleda osalejate suurte reisikulude katmiseks rahalist toetust erakorraliste kulude rubriigi alusel (80 % rahastamiskõlblikest kogukuludest). See on lubatud eeldusel, et toetusesaajad põhjendavad, miks rahastamine eeskirjade alusel (vastavalt ühikuhindadele sihtkoha kauguse vahemiku kohta) ei kata osalejate reisikuludest vähemalt 70 %. Määramise korral asendab suurte reisikulude korral erakorraliste kulude katmine reisitoetust.\nÜliõpilased ja töötajad võivad saada programmi „Erasmus+“ raames antava ELi toetuse kõrval või ELi toetuse asemel (puudutab neid õpirändes osalejaid, kellele ei maksta toetust ELi vahenditest) piirkondlikku, riiklikku või mis tahes muud liiki toetust, mida haldab mõni muu organisatsioon kui riiklik büroo (nt ministeerium või piirkondlik omavalitsus). Programmi „Erasmus+“ raames antava ELi toetuse asemel võib osaleja saada muid vahendeid ELi eelarvest (ESF jne). Sellise muudest rahastamisallikatest kui ELi eelarvest antava toetuse puhul ei kehti käesolevas dokumendis kindlaks määratud miinimum- ja maksimumsummad.\nB) Toetus üliõpilaste õpirände jaoks\nIndividuaalne toetus füüsilise õpirände korral\nÜliõpilased võivad saada individuaalset toetust, mis aitab katta välismaal läbitava õppe- või praktikaperioodiga seotud täiendavad reisi- ja elamiskulud.\nProgrammiriikidevahelise ning 5. ja 14. piirkonna partnerriikidesse suunduva õpirände korral määravad need igakuised summad kindlaks riiklikud bürood kokkuleppel riikide ametiasutuste ja/või kõrgkoolidega allpool kirjeldatud viisil objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide põhjal. Täpsed summad avaldatakse riiklike büroode ja kõrgkoolide veebisaitidel.\nProgrammiriigid ning 5. ja 14. piirkonna partnerriigid on jagatud järgmisse kolme rühma.\nIirimaa, Island, Liechtenstein, Luksemburg, Norra, Rootsi, Soome, Taani.\n14. piirkonna partnerriigid.\nBelgia, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Malta, Madalmaad, Austria, Portugal.\n5. piirkonna partnerriigid.\nBulgaaria, Eesti, Horvaatia, Leedu, Läti, Poola, Põhja-Makedoonia Vabariik, Rumeenia, Serbia, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik, Türgi, Ungari.\nÜliõpilastele programmi „Erasmus+“ raames antav individuaalne toetus oleneb lähte- ja sihtriigist:\nsuundumine sarnase elukallidusega riiki: üliõpilased saavad ELi keskmise taseme toetust;\nsuundumine kõrgema elukallidusega riiki: üliõpilased saavad ELi kõrgema taseme toetust;\nsuundumine madalama elukallidusega riiki: üliõpilased saavad ELi madalama taseme toetust.\nRiiklikud bürood määravad kindlaks toetuse summad järgmistes vahemikes.\nELi keskmise taseme toetus: keskmist toetussummat – vahemikus 260–540 eurot kuus – kohaldatakse siis, kui õpirändetegevuseks suundutakse sarnase elukallidusega riiki: a) 1. rühma riikidest 1. rühma riikidesse, b) 2. rühma riikidest 2. rühma riikidesse ja c) 3. rühma riikidest 3. rühma riikidesse.\nELi kõrgema taseme toetus: vastab riikliku büroo kohaldatavale keskmise taseme toetuse summale, millele on lisatud vähemalt 50 eurot; jääb vahemikku 310–600 eurot kuus. Neid summasid kohaldatakse siis, kui õpirändetegevuseks suundutakse kõrgema elukallidusega riiki: a) 2. rühma riikidest 1. rühma riikidesse ning b) 3. rühma riikidest 1. ja 2. rühma riikidesse.\nELi madalama taseme toetus: vastab riikliku büroo kohaldatavale keskmise taseme toetuse summale, millest on maha arvatud vähemalt 50 eurot; jääb vahemikku 200–490 eurot kuus. Neid summasid kohaldatakse siis, kui õpirändetegevuseks suundutakse madalama elukallidusega riiki: a) 1. rühma riikidest 2. ja 3. rühma riikidesse ning b) 2. rühma riikidest 3. rühma riikidesse.\nOma riigis toetusesaajate suhtes kohaldatavate summade kindlaksmääramisel võtavad riiklikud bürood arvesse kaht erikriteeriumi:\nELi toetust täiendavate selliste muude rahaliste vahendite kättesaadavus ja summa, mis saadakse kohalikul, piirkondlikul või riigi tasandil eraõiguslike või avalik-õiguslike asutuste pakutava kaasrahastamise teel;\nvälismaal õppida või end koolitada soovivate üliõpilaste nõudluse üldine tase.\nRiiklikud bürood võivad programmiriikidevahelise ning 5. ja 14. piirkonna partnerriikidesse suunduva õpirände puhul pakkuda oma kõrgkoolidele paindlikkust, määrates riigi tasandil kindlaks toetuste vahemikud, mitte summad. See peaks olema põhjendatud – näiteks võiks seda võimaldada riikides, kus piirkondlikul või kõrgkooli tasandil on kättesaadav kaasrahastamine.\nVähemate võimalustega üliõpilased ja äsjalõpetanud – individuaalse toetuse lisasumma\nVähemate võimalustega üliõpilased ja äsjalõpetanud saavad lisaks programmi „Erasmus+“ raames antavale individuaalsele ELi toetusele lisasumma 250 eurot kuus. Kohaldatavad kriteeriumid määravad riigi tasandil kindlaks riiklikud bürood kokkuleppel riigi ametiasutustega.\nPraktikal olevad üliõpilased ja äsjalõpetanud – individuaalse toetuse lisasumma\nPraktikal olevad üliõpilased ja äsjalõpetanud saavad lisaks programmi „Erasmus+“ individuaalsele ELi toetusele täiendava lisasumma 150 eurot kuus. Praktikal osalevatel vähemate võimalustega üliõpilastel ja äsjalõpetanutel on õigus saada nii vähemate võimalustega üliõpilastele ja äsjalõpetanutele ette nähtud lisasumma kui ka praktika jaoks ette nähtud lisasumma.\nÄärepoolseimatest piirkondadest ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit üliõpilased ja äsjalõpetanud\nELi liikmesriikide äärepoolseimates piirkondades ning ELi liikmesriikide koosseisu kuuluvates ülemeremaades ja -territooriumidel asuvates kõrgkoolides õppivate või õppinud üliõpilaste ja äsjalõpetanute puhul kohaldatakse alljärgnevaid suuremaid individuaalse toetuse summasid, võttes arvesse piiranguid, mis tulenevad kaugusest teistest programmiriikidest, ning majandustaset.\nÄärepoolseimad piirkonnad ning ülemeremaad ja -territooriumid\nProgrammiriigid ning 5. ja 14. piirkonna partnerriigid\n700 eurot kuus\nVähemate võimalustega üliõpilastele ja äsjalõpetanutele ning praktika jaoks ette nähtud lisasummasid sel juhul ei määrata.\nProgrammiriikidest partnerriikidesse suunduvas (rahvusvahelises) õpirändes osalevad üliõpilased ja äsjalõpetanud\nIndividuaalse toetuse põhisumma on alljärgnev.\n1.–4. ning 6.–13. piirkonna partnerriigid\n5. ja 14. piirkonna partnerriigid\nNagu on kirjeldatud eespool jaotises „Toetus üliõpilaste õpirände jaoks“ („Individuaalne toetus füüsilise õpirände korral“)\nVähemate võimalustega üliõpilastele ja äsjalõpetanutele ette nähtud lisasumma sel juhul määratakse.\nPraktika jaoks ette nähtud lisasummat ei määrata juhul, kui õpirände raames suundutakse 1.–4. ning 6.–13. piirkonna partnerriiki.\nProgrammiriikide hulka kuuluvad äärepoolseimad piirkonnad ning ülemeremaad ja -territooriumid.\nLühiajalises füüsilises õpirändes (põimitud õpiränne ning doktorantide lühiajaline õpiränne) osalevad üliõpilased ja äsjalõpetanud\nIndividuaalse toetuse põhisummad on alljärgnevad.\nFüüsilise õpirände kestus\nSumma (ükskõik mis programmi- või partnerriigi puhul)\nKuni tegevuse elluviimise 14. päevani:\n70 eurot päevas\nTegevuse elluviimise 15.–30. päev:\n50 eurot päevas\nIndividuaalne toetus võib hõlmata ka üht reisimisele kuluvat päeva enne tegevuse elluviimist ja üht reisimisele kuluvat päeva pärast tegevuse elluviimist.\nVähemate võimalustega üliõpilased ja äsjalõpetanud – individuaalse toetuse lisasumma lühiajalise füüsilise õpirände korral\nVähemate võimalustega üliõpilased ja äsjalõpetanud saavad lisaks programmi „Erasmus+“ individuaalsele ELi toetusele lisasumma 100 eurot 5–14 päeva kestva füüsilise õpirände perioodi korral ning 150 eurot juhul, kui see periood kestab 15–30 päeva. Kohaldatavad kriteeriumid määravad riigi tasandil kindlaks riiklikud bürood kokkuleppel riigi ametiasutustega.\nPraktika jaoks ette nähtud lisasummat sel juhul ei määrata.\nÜliõpilased ja äsjalõpetanud, kes ei saa reisitoetust – individuaalse toetuse lisasumma keskkonnasäästliku reisimise korral\nÜliõpilased ja äsjalõpetanud, kes ei saa reisitoetust, saavad valida keskkonnasäästliku reisimise. Sel juhul makstakse neile individuaalse toetuse ühekordse lisasummana 50 eurot ning täiendavat individuaalset toetust kuni nelja päeva eest, et katta vajaduse korral edasi-tagasisõiduks kuluvate reisipäevade kulud.\nReisikulude katmiseks võivad alljärgnevates summades reisitoetust saada järgmised osalejad:\nELi liikmesriikide äärepoolseimates piirkondades, Küprosel, Islandil, Maltal ning ELi liikmesriikide koosseisu kuuluvates ülemeremaades ja -territooriumidel asuvates kõrgkoolides õppivad või õppinud üliõpilased ja äsjalõpetanud, kes suunduvad programmiriikidesse või 5. või 14. piirkonna partnerriikidesse;\nlühiajalises õpirändes osalevad vähemate võimalustega üliõpilased ja äsjalõpetanud ning\nüliõpilased ja äsjalõpetanud, kes suunduvad muudesse kui 5. või 14. piirkonna partnerriikidesse.\nTavapärase reisimise korral\nKeskkonnasäästliku reisimise korral\n8 000 km või enam\n1 500 eurot osaleja kohta\nÜliõpilased ja äsjalõpetanud, kes valivad keskkonnasäästliku reisimise, saavad täiendavat individuaalset toetust kuni 4 päeva eest, et katta vajaduse korral edasi-tagasisõiduks kuluvate reisipäevade kulud.\nProgrammiriikidest partnerriikidesse (v.a 5. ja 14. piirkonna partnerriigid) suunduva õpirände korral peavad vähemate võimalustega üliõpilased ja äsjalõpetanud saama reisitoetust. Kõigi teiste üliõpilaste ja äsjalõpetanute korral võivad toetusesaajad loobuda reisitoetuse pakkumisest seoses programmiriikidest partnerriikidesse (v.a 5. ja 14. piirkonna partnerriigid) suunduva õpirändega.\nC) Toetus töötajate õpirände jaoks\nTöötajad saavad ELi toetust, mis aitab katta välismaal viibimise ajal nende reisi- ja elamiskulud, vastavalt alljärgnevatele tingimustele.\nToetus, mis aitab katta osalejate kulud seoses reisimisega lähtekohast tegevuse elluviimise kohta ja tagasi.\nEraldamisel kohaldatav reegel: aluseks võetakse sihtkoha kaugus osaleja kohta. Taotleja peab märkima lähtekoha ja tegevuse toimumise koha vahemaa, kasutades Euroopa Komisjoni pakutavat vahemaa kalkulaatorit.\n1 500 eurot\nOsalejate otsesed elamiskulud meetme elluviimise ajal.\nEraldamisel kohaldatav reegel: aluseks võetakse viibimise kestus osaleja kohta (mis hõlmab vajaduse korral ka üht reisimisele kuluvat päeva enne tegevuse elluviimist ja üht reisimisele kuluvat päeva pärast tegevuse elluviimist).\nTöötajad, kes valivad keskkonnasäästliku reisimise, saavad täiendavat individuaalset toetust kuni nelja päeva eest, et katta vajaduse korral edasi-tagasisõiduks kuluvate reisipäevade kulud.\nKuni tegevuse elluviimise 14. päevani: tabeli A veerus A1.1 esitatud summa osaleja kohta (päevas)\ntegevuse elluviimise 15.–60. päeval: 70 % tabeli A veerus A1.1 esitatud summast osaleja kohta (päevas)\nTabel A. Individuaalne toetus (summa eurodes päevas)\nSummad sõltuvad vastuvõtvast riigist. Need summad määratakse kindlaks allpool esitatud tabelis märgitud miinimum- ja maksimumsummade piires. Oma riigis toetusesaajate suhtes kohaldatavate summade kindlaksmääramisel võtavad riiklikud bürood kokkuleppel riigi ametiasutustega arvesse kaht erikriteeriumi:\nvälismaal õpetada või end koolitada soovivate töötajate nõudluse üldine tase.\nKõikide sihtriikide suhtes tuleks kohaldada asjaomase vahemiku piires sama protsendimäära. Kõikide sihtriikide jaoks ei saa kindlaks määrata sama summat.\nMiinimumsumma – maksimumsumma (päevas)\nIirimaa, Island, Liechtenstein, Luksemburg, Norra, Rootsi, Soome, Taani\n14. piirkonna partnerriigid\nBelgia, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Malta, Madalmaad, Austria, Portugal\n5. piirkonna partnerriigid\nBulgaaria, Eesti, Horvaatia, Leedu, Läti, Poola, Põhja-Makedoonia Vabariik, Rumeenia, Serbia, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi Vabariik, Türgi, Ungari\nRiiklikud bürood võivad programmiriikidevahelise ning 5. ja 14. piirkonna partnerriikidesse suunduva õpirände puhul pakkuda oma kõrgkoolidele paindlikkust, määrates riigi tasandil kindlaks toetuste vahemikud, mitte summad. See peaks olema põhjendatud – näiteks võiks seda võimaldada riikides, kus piirkondlikul või kõrgkooli tasandil on kättesaadav kaasrahastamine. Täpsed summad avaldatakse riiklike büroode ja kõrgkoolide veebisaitidel.\nd) Kõrgkoolide ja õpirändekonsortsiumide kindlaksmääratav üliõpilastele ja töötajatele antava rahalise toetuse summa\nOma asutustes ELi määrade kindlaksmääramisel ja/või kohaldamisel peavad kõrgkoolid ja õpirändekonsortsiumid igal juhul kinni pidama järgmistest põhimõtetest ja kriteeriumidest.\nKui kõrgkoolid/konsortsiumid on toetuse määrad paika pannud, peavad need jääma samaks kogu õpirändeprojekti kestuse ajal. Ühe projekti raames ei ole võimalik toetusi vähendada ega suurendada.\nMäärad tuleb kindlaks määrata ja/või neid tuleb kohaldada objektiivselt ja läbipaistvalt, võttes igati arvesse eespool kirjeldatud põhimõtteid ning metoodikat (st arvestades õpirändevoo ja täiendavate eritoetustega).\nKõik üliõpilased, kes suunduvad sama liiki õpirändetegevuse (õpingud või praktika) raames sama rühma riikidesse, peavad saama sama suurt toetust (v.a äärepoolseimatest programmiriikidest ja piirkondadest ning ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärit või vähemate võimalustega üliõpilased ja äsjalõpetanud).\nE) Põimitud intensiivprogrammid\nKulud, mis on otseselt seotud põimitud intensiivprogrammide korraldamisega (v.a osalejate elamis- ja reisikulud).\nEraldamisel kohaldatav reegel: aluseks võetakse õpirändes osalejate arv, v.a programmi elluviimisel osalevad õpetajad/koolitajad.\nTaotluse korraldustoetuse saamiseks esitab põimitud intensiivprogrammi ühiselt korraldavate kõrgkoolide nimel koordineeriv kõrgkool.\n400 eurot osaleja kohta, vähemalt 15 osalejat, kõige enam 20 toetatavat osalejat.\nÜliõpilase praktika loetakse digioskuste praktikaks juhul, kui praktikant tegeleb selle käigus ühe või mitme alljärgneva tegevusega: digiturundus (nt sotsiaalmeediahaldus, veebianalüütika); graafiline, mehaaniline või arhitektuuriline digidisain; mobiilirakenduste, tarkvara või veebisaitide arendus, skriptide kirjutamine; IT-süsteemide installimine ja võrkude paigaldamine, hooldus ja haldus; küberturvalisuse tagamine; andmeanalüütika, andmekaeve ja andmete visualiseerimine; programmeerimine, robootika ja tehisintellekti rakenduste arendamine; üldine kasutajatugi, tellimuste täitmine, andmesisestus või kantseleitöö selle kategooria alla ei kuulu. ↑\nHiljuti doktorikraadi omandanud isikud võivad praktikal osaleda samadel tingimustel nagu teised äsjalõpetanud isikud (12 kuu jooksul alates lõpetamisest). Nende riikide puhul, kus äsjalõpetanud peavad astuma kohustuslikku sõjaväe- või tsiviilteenistusse, pikendatakse rahastamiskõlblikkuse perioodi nimetatud teenistuse kestuse võrra. ↑\nÜliõpilaste praktikaga seotud õpirände korral ei ole vastuvõtvate organisatsioonidena rahastamiskõlblikud järgmised organisatsioonid: ELi institutsioonid ja muud ELi asutused, sealhulgas spetsialiseeritud asutused (nende täielik nimekiri on kättesaadav aadressil https://europa.eu/european-union/about-eu/institutions-bodies_et); ELi programme haldavad organisatsioonid, näiteks programmi „Erasmus+“ riiklikud bürood (selleks et vältida võimalikku huvide konflikti ja/või topeltrahastamist). ↑\nVarasem kogemus programmi „Erasmus+“ raames ja/või programmi Erasmus Mundus stipendiumisaajana moodustab osa õppetsükli puhul arvestatavast 12 kuust. ↑\nÜhe õppetsükliga õppeprogrammide puhul (nt meditsiini erialal) saavad üliõpilased õpirändes osaleda kuni 24 kuud. ↑\nEmakõrgkoolist sõltuva ja sama Erasmuse kõrgharidushartaga hõlmatud filiaali korral loetakse saatvaks riigiks riik, kus asub emakõrgkool. Seetõttu ei ole võimalik korraldada programmi „Erasmus+“ õpirännet sama Erasmuse kõrgharidushartaga hõlmatud emakõrgkooli ja selle filiaalide vahel. ↑\nNende riikide puhul, kus äsjalõpetanud peavad astuma kohustuslikku sõjaväe- või tsiviilteenistusse, pikendatakse rahastamiskõlblikkuse perioodi nimetatud teenistuse kestuse võrra. ↑\n5. ja 14. piirkonna partnerriigid on üksnes vastuvõtvad riigid. ↑\nAluseks võetakse sihtkoha kaugus osaleja kohta. Sihtkoha kauguse arvutamisel tuleb kasutada Euroopa Komisjoni pakutavat vahemaa arvutamise kalkulaatorit (http://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/tools/distance_et.htm). Edasi-tagasisõidu katmiseks vajaminev ELi toetus tuleb arvutada ühe suuna vahemaa põhjal. ↑\nNäiteks kui osaleja on pärit Madridist (Hispaania) ja tegevus toimub Roomas (Itaalia), arvutab taotleja vahemaa Madridist Rooma (1 365,28 km) ning valib seejärel vastava sihtkoha kauguse vahemiku (st 500–1 999 km). ↑\nErasmus+ -Ohjelman olennaiset piirteet


Näokreem punetavale nahale - Võlumaa\nNäokreem punetavale nahale\nNäokreem kuperoossele nahale, niisutab ja kaitseb liigse külma ning kuuma eest.\nTootekood: 7155320 Kategooria: Kreemid; seerumid Sildid: kuiv nahk, kuperoosa, Sothys confort liin, tundlik nahk\nIgapäevaseks hoolduseks loodud kreem kaitseb, niisutab ja silub õrnade kapillaaridega nahka. Vähendab punetust, pakub kaitset kuuma ja külma õhu eest. Sobib hästi ka kuivale ja tundlikule nahale.\nSothys Active cream – kreem rasusele näonahale\n738.00 € / l\nSothys Hydra-matt ehk niisutav-matistav fluid


Pikalt valitsuses keerelnud liinitasude eelnõu küpseb edasi õiguskomisjonis - Maaleht\nKui eramaad ikka selline kõrgepingeliin poolitab, siis on tema maakasutus suuresti piiratud. Siiani on võrguettevõtted kompensatsiooni maksnud väga pika hambaga.Foto: Arno Mikkor\nHomme lõppeb tähtaeg, et esitada muudatusettepanekuid asjaõigusseaduse rakendamise seaduse jt seaduste muutmise seadusele, mis sisuliselt puudutab tehnovõrgu talumistasu kohendamist sääraselt, et see maaomanikele liinide tõttu saamata jäävat tulu õiglasemalt kompenseeriks.\nJuba viimased paar-kolm aastat valitsusasutustes ringelnud ja mingil põhjusel ikka ja jälle pidurit saanud eelnõu läbis 10. aprillil Riigikogus lõpuks esimese lugemise, mil määrati muudatusettepanekute esitamise tähtajaks 4. mai 2017.\nEelnõuga soovitakse lahendada tehnovõrgu talumise tasu kõige aktuaalsed probleemid, nähes ette selged koefitsiendid talumistasu arvestamiseks ja enim koormatud maaomanikele senisest suurema talumistasu maksmise.\nEelnõu määrab tehnovõrkude talumistasuks 7,5% rajatise aluse maa maksustamishinnast ja fikseerib koefitsiendid maa kasutamise kitsenduse ulatuse määramiseks, millest sõltub lõplik tehnovõrgu talumistasu suurus.\nSeletuskirjas märgitakse, et tehnovõrkudeks on elektri-, gaasi-, elektroonilise side ja kaugkütte võrk ning ühisveevärk ja -kanalisatsioon.\nKui tegemist on maaga, mille sihtotstarbeline kasutamine on tehnovõrgu talumise kohustuse tõttu oluliselt kitsendatud, siis on kitsenduse sisuline ulatus 100%. Kui maa kasutamine on osaliselt võimalik, siis on kitsenduse sisuline ulatus 50%. Kui maa kasutamine ei ole oluliselt takistatud ja tehnovõrk on selle maa kasutamiseks vajalik, siis on kitsenduse sisuline ulatus 0%, mis tähendab, et sellise kitsenduse eest talumistasu ei maksta.\nMetsaomanik saab toetust looduskaitseliste piirangute eest (1) 06.04.2017\nUue eelnõu rakendumisel hakkavad maaomanikud saama õiglasemat talumistasu (1) 19.10.2016\nVõrgufirmad kurdavad, et tööd tuleb juurde\nElektrilevi ja AS Gaasivõrgud on juba teatanud, et ei soostu seaduseelnõu praegusel kujul vastuvõtmist, sest see tooks võrguettevõtetele kaasa halduskoormuse kasvu. Pigem soovitakse, et talumistasude arvutamiseks ja haldamiseks loodaks ühtne, kõikidele võrguettevõtetele sarnaselt kehtiv süsteem.\nElektrilevi ettepanek on luua maa-ametil koostöös võrguettevõtjatega maa-ameti kodulehele rakendus, nn “talumistasu arvutamise kalkulaator”, mis oleks kõigile kättesaadav ja kasutatav.\nSisuliselt võiks see võrguettevõtete nägemuse kohaselt toimida järgnevalt: maaomanik avab Maa-ameti kodulehel talumishüvitise arvutamise kalkulaatori, sisestab katastriüksuse numbri, valib võrguettevõtja, kelle tehnovõrgu talumise tasu ta soovib leida, sisestab kitsenduse sisulise koefitsiendi (1 või 0,5) ja rakendus näitab talumistasu suuruse. Siis on maaomanikul võimalus juba ise otsustada, kas ta soovib talumistasu taotluse võrguettevõtjale esitada või mitte.\nPraeguses eelnõus tuleks talumistasudelt maksta ka füüsilise isiku tulumaksu. AS Gaasivõrgud paneb ette, et kaalutaks võimalust seda mitte teha.\nKas avalikes huvides rajatud võrkude eest on õigus talumistasu saada?\nASi Adven Eesti juhatuse esimees Urmo Heinam teeb eelnõusse kolm parandusettepanekut.\nNimelt tasub tema meelest kehtestada ühtsed selged koefitsiendid, sh määratleda üheselt, kas elu-, äri- ja tootmismaadel paiknevate avalikes huvides rajatud tehnovõrkude eest on maaomanikul õigus saada talumistasu või mitte.. Praegu sätestab eelnõu Heinami hinnangul „eelduslikud koefitsiendid“.\nTeiseks soovitab ta siduda talumistasu suurus maa maksustamishinna asemel rakendatava maamaksuga.\n"Ainult sellisel juhul oleksid omavahel otseselt seotud maaomaniku kulude hüvitamine (maamaks) ning reaalne kulu ise, mis on antud regulatsiooni üheks põhieelduseks," märgib Heinam.\nKolmas ettepanek. "Võttes aluseks, et kõrgeim lubatud maamaksu määr Eestis on 2,5% maa maksustamishinnast ja planeeritav talumistasu 7,5%, on meie hinnangul talumistasu mõistlikuks määraks kuni kolmekordne kitsenduse ala maamaksu suurus," kirjutab Urmo Heinam. "Talumistasu eelnõu kohane määr on asjakohane üksnes tänaste maa maksustamishindade juures, pärast uue korralise maa hindamise läbiviimist tõuseb talumistasu sel juhul täiendavalt veel enam kui kolm korda."\nOmanikud: talumistasu määr olgu 10% maa väärtusest aastas\nEesti Talumiskohustusega Omanike Liidu juhatuse esimees Eivor Maiväli märgib oma Riigikogu õiguskomisjonile saadetud pöördumises, et eelnõus toodud koefitsentide arvutus pole päris korrektne ja pakub välja, et esmalt tuleks tehnovõrgud liigitada lähtuvalt nende poolt põhjustatud piirangutest. Lisaks leiab ta, et uus regulatsioon peaks olema paindlikum ja jätma võimalusi eranditeks.\nMaamaksu osa talumistasu koosseisus tuleb omanikule täiendavalt hüvitada, väljendab Maiväli liidu seisukohta. "Kasutuse piiratust ei saa aga hinnata konkreetse kaitsevööndi alla jääva maa sihtotstarbe järgi, kuna sihtotstarve ei näita alati kinnistu tegelikku kasutuspotentsiaali ja seaks osad kinnistuomanikud ebavõrdsesse olukorda," leiab Maiväli. "Kasutuse piiratust tuleb hinnata üldplaneeringute kontekstis ehk siis hinnata vastava kinnistu parimat võimalikku kaustust."\nSaamata jäänud tulu hüvitamise sõltuvus maa maksustamishinnast on liidule üldjoontes vastuvõetav.\n"Oleme põhimõtteliselt nõus maa maksustamishinnast lähtumisega, kui hakkab kehtima maade korralise hindamise perioodilise läbiviimise nõue, mis omakorda on teise seaduseelnõu menetlemise küsimus," märgib Eivor Maiväli. "Mis puudutab väljapakutud saamata jäänud tulu hüvitise määra, milleks eelnõu kohaselt on 5%, siis Talumiskohustusega Omanike Liidu seisukoht on, et tõenäoliselt peaks see määr olema suurem ning pigem jääma 7–10% juurde."\nKokkuvõtvalt tehakse ettepanek kehtestada saamata jäänud tulu hüvitise määraks 7,5% ning maamaksu hüvitise määraks 2,5%, ehk kokku talumistasu määraks 10% maa väärtusest aastas.


Isikliku sõiduauto kompensatsioon 335€/kuus maksuvabalt.\nIsikliku sõiduauto kompensatsioon ja reeglistik.\nIsikliku sõiduauto kompensatsioon on firmal õigus maksta 335 eurot juhatuse liikmele või töötajale isikliku sõiduauto kasutamise eest, kui sellega on tehtud tööks vajalikke sõite. NB! Sõidukompensatsioon kehtib ainult sõiduautode kohta.\nLühidalt mida teha, et isikliku sõiduauto kompensatsioon saada:\nTellige ECO GPS seade siit: www.carcops.ee/tellimine\nPaigaldage GPS seade ise – Video juhend siin või kasutage koostööpartnerid üle Eesti\nVormistage juhatuse otsus. Lae alla näidis siit: Juhatuse otsus\nGPS sõidupäevik täidab automaatselt era/töösõidud vastavalt kellaajale. Sõidupäeviku näidis.\nLäbitud kilomeetritele maksab firma Teile kuni 335 eurot kuus maksuvabalt autokompensatsiooni.\nIsikliku sõiduauto kompensatsiooni 5 tähtsamat punkti.\n1. Isikliku sõiduauto kompensatsiooni saamise eelduseks on elektrooniline sõidupäevik. Kõige lihtsam on tellida GPS seade, mis paigaldatakse autosse ja täidab GPS sõidupäeviku automaatselt Teie eest, nii et saate oma põhitööle keskenduda.\n2. Isikliku sõiduauto kompensatsiooni jaoks tuleb vormistada ka juhatuse otsus. Tuleb ära märkida isikuandmed, kes saab hüvitist. Isikliku sõiduauto kompensatsiooni suurus ja aeg mille jooksul plaanitakse autokompensatsiooni maksta.\n3. Isikliku sõiduauto kompensatsiooni saab maksta GPS sõidupäeviku alusel. Töösõidud märgitakse automaatselt GPS sõidupäevikusse 9:00 kuni 17:00. Väljaspool seda aega on tegu erasõitudega. Tööaega saab vajadusel muuta. Vaata videot kuidas GPS sõidupäevik toimib – YouTube\n4. Isikliku sõiduauto kompensatsiooni on võimalik maksta ainult siis, kui töösõitude kohta peetakse arvestust ehk GPS sõidupäevikut. Sõidupäeviku alusel saab hüvitada töösõite kuni 30 senti kilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 335 eurot ühes kalendrikuus tehtud sõitude eest.\n5. Kodust tööle üldjuhul töösõit ei ole aga alates juulist 2017 võib kompenseerida ka töö ja kodu vahelist sõitu, kui vahemaa on üle 50 kilomeetri.\nIsikliku auto kasutamise kompensatsiooni KKK\nMillise sõiduki eest saab autokompensatsiooni?\nIsikliku sõiduauto kompensatsiooni vajalikud dokumendid?\nHüvitise maksmiseks peab olema vormistatud tööandja kirjalik otsus. Maksuvaba hüvitist on võimalik maksta ainult siis, kui töösõitude kohta peetakse arvestust ehk GPS sõidupäevikut.\nMaksimaalne maksuvaba isikliku sõiduauto kompensatsioon?\nSõidupäeviku alusel saab hüvitada töösõite kuni 30 senti kilomeetri kohta, kuid mitte rohkem kui 335 eurot ühes kalendrikuus tehtud sõitude eest. See tähendab, et tööandja võib kehtestada ka madalama kilomeetri hinna, nt 20 senti, kuid maksuvabastuse tingimuse täitmiseks ei tohi ületada kumbagi piirmäära.\nHüvitise deklareerimine maksuametile\nVaata ka www.emta.ee ja www.pilvebyroo.ee\nKüsi kindlasti ka personaalset pakkumist oma sõiduautole telefonil 55 900 656, info@carcops.ee või kasuta 30 päevast TASUTA teenuse prooviperioodi ja näed kui mugavaks muutub sõidupäeviku pidamine.


Kõige olulisem asi, mis aitab saada unelmate kodu - Kinnisvara - Kodustiil\n22. juuni 2016, 17:54\nUusarendus Valgevase 9b\n«Kodu puhul on üks äärmiselt oluline asi, mis määrab kõike - kas mahume sinna oma asjadega ära, kas meil on seal hea olla ja elada - see planeering. Oluline on osta korter ehituse sellises faasis, kus selle planeeringusse on võimalik sekkuda ja kaasa rääkida,» toonitab sisearhitekt Aet Piel.\nKindlasti soovitab ta aga planeerimisel võtta appi spetsialisti. «Kui väheste kogemuste ja teadmistega inimene teeb ehitajale ettekirjutusi, võib ümbertegemine minna pärast väga keeruliseks ja kalliks,» hoiatab ta. «Korter tuleks kujundada funktsionaalseks just vastavalt oma vajadustele - näiteks millised peaks olema panipaigad, ruumi loogilisus, paigutus, kulgemine ja käiguteed. Minu jaoks on samuti oluline atraktiivsus - ka väike korter võib olla vägagi atraktiivne,» räägib ta.\nTundub, et enamik uue korteri ostjaid on seda soovitust unelmate kodu saamiseks kuulda võtnud - Liven Kinnisvara partner ja investorsuhete juht Andres Aavik rääkis konverentsil «Kuhu liigub Eesti kinnisvaraturg?», et kinnisvaraarenduses on järjest suurem rõhk eelmüügil. Tema sõnul nõuavad pangad olenevalt eluhoone projektist kuni 50 protsendi korterite eelmüüki.\n«Tänapäeval on kinnisvara uusarenduste puhul eelmüük ja sellega kaasnevad notariaalsed müügilepingud saamas igapäevaseks,» kinnitab ka LVM Kinnisvara juht Ingmar Saksing, kelle sõnul on põhjuseks just ostjate soov oma kodu kujundamisel kaasa rääkida.\n«Kui varasemalt ehitati maja valmis ja oodati kliente seda vaatama-ostma, siis täna tutvustatakse hoonet näidiskorterina ja/või virtuaalsete lahenduste abil, sõlmitakse korterite müügilepingud ning kui on selge, et ostjaid on piisavalt, ehitatakse maja valmis,» selgitab Saksing. «Varasemalt olid kinnisvara ostjad vähem valivad – oluline oli hind ja kiirus, millega vara osta saadi,» nendib ta.\nSaksingu sõnul on ka praegu jätkuvalt neid arendajaid, kes hakkavad ehitama ja seejärel tegelevad müügiga. «Eesti turul on täna erinevad lahendused, kuid prognoosin, et aasta või hiljemalt kahe jooksul saab eelmüük uusarenduste osas standardiks. Täna juba väga selgelt enamus tegeleb eelmüügiga ning see on kasvav trend.»\nPõhjamaades on eelmüük tavapärane\n«Korterite eelmüük on väga kindlate põhimõtete järgi ülesehitatud protsess. Põhjamaades on see igapäevane ja tavapärane tegevus. Eestis hakati eelmüügi teemat rakendama ennekõike selleks, et kõigi osapoolte huve arvestada ja riske maandada,» selgitab Saksing.\n«Korteri või maja eelmüügi puhul on nagu uue automudeliga, mis veel poes ei ole – näed demo, tellid ja siis saad kätte. Samas on neid, kellele meeldib teistmoodi, kes peavad saama ise enne käega katsuda ja proovida,» räägib ta. Protsess on seotud ka sellega, kas turg selle toote vastu võtab või mitte. Saksingu sõnul kestab eelmüügi periood kortermajade puhul reeglina ühe aasta, eramajade puhul pool aastat.\n«On ka projekte, mille eelmüük kestab 2-3 aastat - mida eksklusiivsem projekt, seda pikemalt eelmüük toimub. Ehitust alustatakse teatud eelmüügi protsendi täitumise puhul ja ostjat teavitatakse ehituse algamisest. Siis on tal piisavalt aega, et vajadusel oma olemasolevat korterit müüa,» räägib Saksing. «Oluline on teada, et ostja ja arendaja vahel sõlmitakse notariaalne müügileping. Lepingus on kirjas, millal ehitusega alustatakse, millal hoone valmis saab ja fikseeritakse kõik tingimused, õigused ja kohustused. Üldine tava on see, et 10% korteri hinnast tuleb tasuda lepingu sõlmimisel ja 90% siis, kui võtmed kätte saadakse.»\n«Eelmüügi puhul käib protsess nii, et ostja sõlmib müügilepingu ja maksab ära kokkulepitud summa, mis hoiustatakse notari kontol. Ostja kasuks seatakse eelmärge kinnistusraamatusse ja raha ootab seda hetke, millal projekt ehk ehitus algab. Ainus risk on see, kui projekt ei alga, siis saab ostja raha tagasi. Kui projekt algab, siis raha kantakse notari kontolt arendajale edasi,» selgitab Saksing tehingu juriidilist poolt.\nSaksingu sõnul on enne ehitust paremad hinnad kui ehituse ajal ja pärast, kui maja juba kerkinud. «Loomulikult sõltuvad need projektist ja ajastusest, kuid tavapärane on see, et enne ehituse algust on hind 10-20% soodsam ja aja kulgedes hind kasvab. See on kindlasti ka üks oluline põhjus, miks tasub eelmüügiprotsessis olevat korterit osta.»


Hurts esineb Kalevi Spordihallis! - party.ee\nL, 20.nov.2010 12:00\nViimasel aja suurima popmuusikasensatsiooni Hurts (UK) 25. jaanuari kontsert Rock Cafes on tänu niivõrd massiivsele publikuhuvile üle viidud Kalevi Spordihalli. Piiratud kogus lisapileteid on müügil Piletilevi müügipunktides ja Statoili teenindusjaamades üle Eesti.\nPiletid Rock Cafe kontserdile lõppesid juba eelmisel nädalal ja pärast läbirääkimisi artisti managemendiga otsustati show üle viia Kalevi Spordihalli, et kõik soovijad saaksid kontserdist osa. Rock Cafe programmijuht Gunnar Viese lausus, et tegemist võib olla pretsedendiga Eesti muusikatööstuses. "Lähiajaloost ei meenu, et Eestis oleks mõni kontsert tänu väga heale piletimüügile üle viidud suuremasse kohta,"\nlisas Viese. "On küll tehtud lisakontserte, aga sellist olukorda nagu nüüd ei meenugi."\nHurts on briti süntpopi duo Manchesterist kuhu kuuluvad helilooja ja laulja Theo Hutchcraft ning süntesaatorimängija ja kitarrist Adam Anderson. Ajakiri New Musical Express on neid juba jõudnud nimetada kui "Officially the. next. big. Thing".\n25aastane Adam ja 23aastane Theo alustasid duona Hurts peale eelmise bändi Daggers lagunemist 2008. aastal. Noorte bändide hääletusel BBC Sound of 2010 jäi Hurts küll neljandale kohale ent nende omaloodud video loole "Wonderful Life" kogus YouTube vahendusel 3 miljonit vaatamist.\nSuurema avalikkuse ette sattumises peab bänd tänama produtsenti Richard "Biff" Stannardit, kes nad Brightonisse stuudiosse kutsus. Juba 23. mail 2010 avaldati esimene ametlik singel "Better Than Love" ning 23. augustil 2010 teine singel "Wonderful Life". Stannard on varem tuntud kui Kylie Minogue produtsent ning Hurts albumil kuulebki loos "Devotion" kaasa laulmas Kyliet ennast.\nHurtsi debüütalbum "Happiness" ilmus 6. septembril 2010 RCA Recordsilt (Sony) ning sisaldab endas 11 lugu.\nKontserdi lisapiletid tulevad müügile Piletilevi müügipunktides ja Statoili teenindusjaamades üle Eesti 19. novembril kell 10:00. Kalevi Spordihalli kehtivad kõik eelnevalt müüdud piletid.


Pille Ivask • 20. juuli 2018\nPoola zlotid Foto: Reuters/Scanpix\nRekordmadal töötuse määr ning kasvavad palgad on pannud kosuma Poola jaemüügi, mis juunis kasvas aastases võrdluses 10,3%.\nSealjuures näitasid varasemad prognoosid, et tõus jääb 7,9% juurde. Poola riiklik statistikaamet teatas, et majandus on heas vormis ning tugevat tervist aitab eriti hästi hoida suurenenud sisetarbimine. Sealjuures on poolakad eriti usinad autode, mööbli ja elektroonika ostjad.\nPocztowy panga peaökonomist Monika Kurtek märkis raportis, et majanduse peamiseks stiimuliks on suurenenud jaemüük, mida veavad paremad majanduslikud tingimused, mis omakorda tulenevad sellest, et töötajate jaoks on olukord tööturul soodne. Juunis tõusis Poolas palk aastases võrdluses 7,5%.\nSociete Generale’i ökonomist Jaroslaw Jancecki tõdes, et teise kvartali tulemused näitavad nõudluse tõusu ning SKP väga head dünaamikat. Samas lisas ta, et nii suur tarbimise kasv võib hakata mõjutama inflatsiooni.\nPoola SKP peaks teises kvartalis tõusma enam kui 5%. Töötuse määr on riigis praegu 5,9%.


9 võimsat viisi oma armastuse väljendamiseks - Kasutaja Ajaveebid | Oktoober 2021\nArmastus on sama palju emotsioon kui väljendus. Kui teie südamesse on tuhat emotsiooni, mida tuleb väljendada, on armastus üks neist. Pealegi pole oluline ainult väljend. Oluline on see, kui hästi sa seda väljendad.\nTeie intensiivsus sõltub sellest, kuidas te seda teete. Nii et enne, kui avaldate kellelegi oma tõelisi tundeid, teadke, et selleks on mõned kindlad võimalused. Tea neid ja väljenda oma õigust.\nOle kõik kõrvad\nOlge tähelepanelik, sest mitte alati, kui teie kallid soovivad nõu. Mõnikord soovivad nad probleemi lahendamise ajal kedagi kuulata. Nii et veenduge, et jääte ringi ja kuulate, selle asemel, et proovida lahendust leida.\nKui olukord seda nõuab, laiendage oma tuge ja proovige muuta olukord nende jaoks paremaks. Kellegi kõrvalolimine teeb poole lahingust lihtsaks. Niisiis, näidake alati oma kallitele tuge, sest on kordi, kui nad teid vajavad.\nAja kingitus on suurim varandus. Peaksite muutma inimesed alati prioriteediks muude materialistlike eeliste ees. Olge inimestele kättesaadavad, kui nad teile helistavad. See investeering on suurim, mida saaksite oma kallitele pakkuda.\nKellegi tunnustamine hoiab teda ajendatuna. Kõik teevad elus mõned muudatused. Tehke oma osa kingitustega ja see takistab teie pingutusi üles näitamast, sest nemad üritavad ka teiega olla.\nMine tagasi põhitõdede juurde\nKui rääkida oma armastusest, on lilled, koogid mõned lemmikväljendid, mis ei lähe kunagi stiili alt välja. Kui teie kallim elab Delhis, siis tapke kaugus saates suussulavad koogid Delhis või muud armastuse märgid ja väljendage oma armastust.\nKõik pole täiuslikud. Võib juhtuda, et te ei jõua kellegagi kokkuleppele. Seal võiksid olla labidad. Proovige viha lahti lasta ja võtta omaks positiivsus. Ärge näidake inimesele oma pettumust.\nSõnad on väga võimsad. Veenduge, et väljendaksite oma armastust alati, lastes oma emotsioonidel sõnade kaudu välja tulla. Enda aeg-ajalt väljendamine aitab teil mitte ainult oma tõelise olemise jagamisel, vaid võimaldab ka teisel inimesel mõista oma kohta teie elus.\nÖelge palun ja aitäh\nNäita tänulikkust. See võib tunduda väga lihtne ja ametlik, kuid nende lihtsate sõnade kasutamine muudab teie elu tohutult. Need võimsad sõnad muudavad märkimisväärselt ja aitavad teil oma tänu paremini väljendada.\nÄrge kunagi proovige kellegi isiklikus ruumis domineerida. Kellegi eluga sekkumine ei ole viis, kuidas oma hoolt näidata. Saate seda teha, pakkudes neile ruumi ja aega asjade läbimõtlemiseks. Teil ei ole õigust teada kõiki inimese eluvaldkondi.\nNende viiside abil oma armastust näidata veenduge, et oleksite kindel, kuidas hoida armastust suhetes puutumatuna.\nkuidas tervendavad kristallid toimivad


EUROPA - Personalihaldus - Teie Euroopa\nTöötaja ja tööandja suhteid reguleerib Töölepingu seadus.\nTöötaja tööaja üldine norm on 8 tundi päevas ehk 40 tundi nädalas.\nÜldine puhkusenorm on 28 kalendripäeva aastas. Pikema puhkuse saavad teatud elukutse esindajad, näiteks pedagoogid, kaevurid.\nTöölepingu kohaselt kohustub töötaja töötama vastavalt talle antud juhistele. Tööandja kohustub töö eest töötasu maksma. Mõlemad kohustuvad järgima pooltevahelist kokkulepet, kollektiivset töölepingut ja seadusega ettenähtud või haldusaktis sätestatud töötingimusi.\nTöötaja ja tööandja vahel tekkinud individuaalse töövaidluse lahendamise korra ja tingimused sätestab Individuaalse töövaidluse lahendamise seadus.\nEestisse lähetatud töötaja töötingimused on reguleeritud Eestisse lähetatud töötajate töötingimuste seadusega. Lähetatud töötaja on isik, kes tavaliselt töötab välisriigis töölepingu alusel ja keda tööandja lähetab tööle kindlaksmääratud perioodiks.\nEttevõtted peavad järgima teatavaid sotsiaalvaldkonna miinimumnõudeid, eelkõige mittediskrimineerimise, soolise võrdõiguslikkuse ning töötervishoiu ja tööohutuse osas.\nÜhiskondlikud normid — Eesti\nTöösuhte alustamine ja lõpetamine\nTööleping sõlmitakse kirjalikult kahes eksemplaris, millest üks jääb töötajale ja teine tööandjale. Kui töö ei kesta üle kahe nädala, võib töölepingu sõlmida suuliselt.\nTööandjad on kohustatud töötasult igakuiselt ja isikustatult tasuma sotsiaalmaksu ja töötuskindlustusmakseid ning kinni pidama kohustusliku kogumispensioni makseid.\nFüüsilisest isikust ettevõtja tasub sotsiaalmaksu ettevõtluse tulult ning avansilisi makseid.\nTSD deklaratsiooni vorm koos lisadega\nMaksu- ja Tolliamet tagastab enammakstud tulumaksu residendist füüsilise isiku tuludeklaratsiooni (tähtaeg 31.märts) alusel. Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi residendid, kes said vähemalt 75% maksustatavast tulust Eestist, võivad esitada mahaarvamiste tegemiseks residendist füüsilise isiku tuludeklaratsiooni.\nTopeltmaksustamise vältimiseks on võimalik kohaldada riikidevahelisi lepinguid kohe väljamakse tegemisel, kui saaja residentsus Eestiga välislepingu sõlminud riigis on tõendatud. Võimalik enammakse tagastatakse avalduse alusel.\nEestis töötamiseks peab välismaalasel olema tööluba. Neid väljastab Politsei- ja Piirivalveamet.\nEuroopa Liidu kodanikul on õigus Eestis töötada alates riiki sisenemisest kolm kuud ning samuti, kui on vormistatud elamisõigus (tööluba ei vaja). Euroopa Liidu kodaniku perekonnaliige tohib Eestis töötada ainult juhul, kui talle on antud elamisõigus (tööluba ei vaja).\nTöötaja ja tööandja võivad pöörduda individuaalse töövaidluse lahendamiseks kas töövaidluskomisjoni või kohtusse.\nEURES, s.o Euroopa tööalase liikuvuse portaal, pakub tööandjatele ELis värbamisalast teavet ja abi. Portaal on abiks tööotsijatele, kuid ka ettevõtjatele ELis töötajate leidmisel. EURES annab teavet piiriülese rände kohta piirialadel ning aitab töötajaid ja tööandjaid võimalike probleemide lahendamisel.\nPortaali EURES kohta


Varsseller Giant Red S - Maarahvapood\nEsileht > KÖÖGIVILJASEEMNED > Maitsetaimed > Varsseller Giant Red S\nVarsseller Giant Red S\nTootekood: 4001523831306 Kategooriad: KÖÖGIVILJASEEMNED, Maitsetaimed\nMadala kalorsusega ja vitamiinirikas lehtköögivili. Lihakad lehed on punast värvi, mahlased ja väga heade maitseomadustega. Suhteliselt varajane. Lehti saab kasutatakse värskena või kuumutatult suppides ja salatites.\nKasvatamine: Seeme külvatakse kasvukohale mais, 40 cm vahedega. Soovitav panna mitu seemet ühte auku, hiljem harvendada. Suvejooksul taimed paar korda üles mullata. Võib väetada mineraal -või orgaaniliste väetistega. Koristada enne külmade tulekut.\nSaab säilitada lühiajaliselt kilesse pakitult keldris.