Kommentaarid: Kellest võiks saada president?\nKellest võiks saada president? (160)\njk 1. veebruar 2016 14:19\nmarta sandra oleks hea homoriigi president.\nVEB jt hiigelkuriteod 75 a riigisaladuseks 25. jaanuar 2016 00:50\nAinult kaks nõuet:\n1) ei tohi olla kõige vähemalgi seotud VEB-Kallase ega tema taskuparteidega;\n2) peavad olema ette näidata suured riiklikud teened, s.t mitte järjekordne mugavus- ehk projektpresident (kuningas Kallase suuvooder).\nSiinne kommenteerija presidendiks! 24. jaanuar 2016 13:56\nPresident valida siinsete madalalaubaliste kommenteerijate seast - nad peavad ennast targemaks presidendist, peaministrist, ministritest, valitsusest, enamusest eestlastest..... Kuidas küll nii TARGAD inimesed ei ole senini meie riiki juhtinud...? Miks keegi pole neid tähele pannud, peale joodikute viinapoe juures (nemad sõimavad ka kõiki ja on ise kõige targemad!)....? Saaksime kohe Eesti riigi õitsema, pudrumäed ja piimajõed, igalühel raha kartulikottide kaupa.....jne.\nJuku 23. jaanuar 2016 16:45\nValige mind,tean juba palju kaks korda kuus on ja lollus kuubis on tarkus.Kui Kiir sai lõpuks peaaegu mõisavalitsejaks ja meie sportlased,lauljad,näitlejad,naljamehed,muidumehed akadeemikute asemel eestlasi riigikokku esindama oma olematu haridusega,miks mitte ka mina!Eesti riigis ju kõik võimalik,,võtad poest tühja kõhuga vaikselt põue saiapätsi ja platele,virutad vaikselt riigi tagant miljoneid ja ikka puhas poiss!No nagu Toome seltsimees vanasti ,papp vaikselt põue ja kommentaariks,et teeme nagu ärimehed !Nüüd ikka veel suur härra edasi,või rellu,sai mingi noomituse vist kohtus,aga varad kõik alles ja Põltsamaa linna aukodanik edasi,kuigi mingit sidet linnaga rohkem pole kui tolleaegse linnapea heina soosing!OÄÜÄK!\nValija 23. jaanuar 2016 13:37\nNagu kommentaaridest näha, on sobivate presidentide skaala väga lai - alates sitaviskajast kuni Barak Obamani.... Olenevalt vaimsest tasemest, on arusaamine õigest presidendist ka erinev... Sitaviskajad soovivad presidendiks sitaviskajat, sõimajad soovivad sõimajat, joodikud soovivad joodikut, lambad soovivad lammast, hullud soovivad hullu......jne. Kui massihüsteeriaga üles ässitada vaimselt alaarenenud inimesed, siis nad valiksidki selle, kes neile ette söödetakse - olgu see sitavares või hullumaja patsient.... Õnneks lambakari ei saa valida!\nmees 24. jaanuar 2016 18:04\nsina tarkpea , varsti nikuvad teid moslemid\nMerkl 23. jaanuar 2016 11:40\nPresidendi mõte meie riigis puudub, Kui juba vaja, siis ainult Helmed sobivad sinna, Refformid hakkavadad kohe vargile. Siis tehakse autotrolla 2 ja kõik jälle JOKK, Raha leitakse pagulastele miljoneid aga oma inimestele ei leita paarkümmend eurot, Keskajal oleks sellised reeturid ja vargad võlla tõmmatud.\nfür Estland... 23. jaanuar 2016 11:36\nArvan , et ka see Mariina pole teab mis hea presidendi kandidaat ,ütleks liiga palju soovitud välisministeeriumi tavaametniku jaoks (venelaste ,kelleks on ka Mariina ,vanasõna ütleb "Iz Knjazi V Grjazi !") on sedaq siiski palju tahetud.isegi reformikommunistide ponnistustel.\nPraegu on tõesti olukord,kus polegi eriti kandidaate (väärikaid ja et rahvas omaks võtaks) ,kõik on nagu juba ära olmud, Meri oli haritlane (ja läbi isa imeliku KGB taustaga) ,kuid tüüpiline Kuku-Muku kliendist naise peksja olme joodik rännumees-asjaarmastajast filmija . Omal ajal oli tal roll ,mille välja kandis.\nArnold Fjodorovitsh (suur naislüpsajate ja üksikemadest kraanajuhtide lemmik) oli aga nüüd tagantjärele lugedes suur kompartei seestpoolt õõnestaja ja sisemuses peaaegu ,et metsavend-kuid seda jah peaaegu...! Veeti ära ühe presidentuuri ajaga.\nNätsu näriv Tomas Hendrik oli aga hästi algava välispoliitilise karjääri ning presidentuuri lõpuosa rahva jaoks "ärapööramisega" ikka täielik fopaa. See Kilimanjaro Narrifestival ,mis toimus ta kaasadega (ühel allergiline jalgevahe sügelus) ,teisega mingi "eesti rahvale näkku sülitamine"- kas kõik see "kirbutsirkus poleks õige " alles peale presidentuuri lõppu esitkleda.\nJa milleks nüüd mingi kiirustatud "halli peaga käheda haukumisega vana kaukaasia lambakoera meenutavat kandidaati eestlastele peale suruda"???\nEnnem juba siois tõesti reformikad võiksid läbi suruda "meile tuttavat vahva rätsepat" ja osavalt raha "ära kaotavat" mnemoturtniiri tarkka ja ENSV Ametiühingu esimeest,kes vaatamata punasele minevikule meenutab Adolf Hitlerit. Ikkagi oleks tark juut, esinduslik nomenlatuuri onu ja osalt rahva stabiilsuse ja rahulolu garant.\nKui aga räöäkida seoses presidentuuri "tähtsusest ja olemasolust" eesti poliitilises maastikus ,siis võiks ju tõüesti "vastava kandidaadi puudumisel" tekitada "vaheaastad",miks mitte üheks presidentuuri ajaks pakkuda see "lavastuslik esinduslik amet" mingile haritlasele , kunstiinimesele või intelligentsi esindajale??? Ütlete ,et nad on eluvõõrad ,oskamatud inimesed tavaelus ,võibolla ,kuid neil omn ju meeskond (presidendi nõunikud ja kantselei jms. töötajad) ning kui juba valida ja pakkuda selline AMET sellisele (maailmas) tuntud inimesele ,siis miks mitte ARVO PÄRDILE ???\nHead suhted (eriti Saksamaaga) , venemaa haritlased usuringkonnad ja ka ülejäänu maailm aksepteeriks sellist "multikulturaalset haritlast -muusikalist elava klassikuna suurkuju" ?!\nKIndlasti oleks see parem mingi "parem enne väsind koera Paukat meenutavaid nomenklatuurpoliitikuid ,keda ei tea ülejäänu maailma ei poliitiline establishment ega üleilmne äri ja intelligentide koorekiht" - Arvo Pärti teab juba isegi Brasiilia getode ja Palestiina põgenike laagri elanikkondki , miks siis meilk õi võiks olla selline kosmopoliitiline üleilmne "suurkuju humanist" presidendiks , olid ju Nehru, Gandhi, ema Tereza , Nelson Mandela ja isegi Vacllav Havel ?\nTEHKE ÄRA , eesti rahvas arvan pole vastu!\nCaligula valge hobune 23. jaanuar 2016 11:57\nTänapäeva eesti poliitikutel ja erakondadel on vaja seda kohta vaid "oma partei seda kohta vääriva isiku-poliitiku" poliitiliselt maastikult kõrvaldamiseks või siis selleks ,et selle presidendiga "omade seast" saaks tulevikus oma partei kasuks manipuleerida.\nSander 23. jaanuar 2016 10:32\nKas meie tibatillukesel riigil ongi mingit presidenti vaja? Samas, riigi suurus vast polegi primaarne, kuid mõeldes neile kolmele, annab päris presidendi mõõdu välja vaid Rüütel. Meri oli küll haritlane, kuid suht ülbevõitu, no viimase puhul-NO KOMMENT!!!\n23. jaanuar 2016 02:56\nLy Lipasaar(lily). Väga aus inimene.\nMeil 22. jaanuar 2016 20:51\nPole riiki ollagi,mis presidenti meile vaja on? Me oleme ju vaene ja inimests tühi RIIK.\nto: Meil, 20:51 22. jaanuar 2016 21:56\nSulle, jobule, pole vist riiki ka vaja...? Joo oma odekolonn ära ja ole õnnelik!\nto: Meil, 20:51 23. jaanuar 2016 05:52\nsinusugusel d..ebiilil peaks olema neid mitu, kui üks ära tüütab......\nto-le 13.05 22. jaanuar 2016 20:46\nkommile,kas jämejalast lasid jalga,et mõhkugi ei taipa.Loo oma jututuba ja mulise mis kole aga kommidest hoia eemale-pidalitõbine\n20.46 22. jaanuar 2016 21:23\nMarutaudis oravate koht ei ole ka tervete seas,need peaks Stenboci kedris jääkambris karantiinis olema.Kobi minema katku levitaja.\n20.46jämejalale 22. jaanuar 2016 21:32\nEi sealt neid hulle välja lasta, istub peldikus , situb ja trükib, kaks ühes korraga.\n23. jaanuar 2016 02:08\nKas sina ka, Tiit? Klähvi ja trüki edasi.\nParim 22. jaanuar 2016 20:41\nvalik oleks see institutsioon üldse ära kaotada. Kui nii resoluutset otsust ei toetata, siis peaks presidendiks saama inimene, kes pole olnud seotud ühegi pätistunud erakonna juhatusega , olema haritud ja mitte seotud suure rahaga. Suurepäraseks kandidaadikas oleks Mart Raukas.\n22. jaanuar 2016 20:10\nKäputäis rahvast siin riigis ja kogu aeg jääb vähemaks- pole siia vaja presidenti ja riigikogu 51 liiget oleks paras.\n22. jaanuar 2016 20:34\nto: 20:10 22. jaanuar 2016 20:43\nSina, konn, näed oma mätta otsast ainult mõne meetri kaugusele.... Jää OMA liistude juurde - see küsimus ei ole SINU mõistuse jaoks...! Äkki pole sinusugust ka meile vaja....?\npärnakale / 18:38 22. jaanuar 2016 19:58\nEestis ei ole presidendi otsevalimisi, sellepärast on siinsed jahumised kaunis mõttetud. President valitakse ju tunduvalt kitsamas ringis kui rahvas ja parteide kokkuleppel, ja selline, kes sobib kõigile. See võib olla kaunis, kuid võib olla ka kole, sest ei pruugi olla avalikkuses vaieldamatu ja riigile kõige kasulikum. Noh ja see Jõerüüt. Sinu jutu järgi olevast ta "oma arvamusega julge, sõnaosav ja asjalik inimene, kes ei käituks kunagi kellegi suuvoodrina. Arvatavasti ei häbeneks ta ka eestimaalasi." Võtame rahulikult. Asi pole Jõerüüdis, vaid kui palju asja tunneme. Kes viitsib lähemalt vaadata, kes mitte. Kas sa tema kirjutisI oled lugenud? Seal on kavaldamine teiste seisukohtadega, mitte oma arvamus. Sõnaosav? Tihtipeale on tegemist just sellega, et keerutamise peale ei selgugi, mis on mis. Ei käituks suuvoodrina? Ta on olnud partorgina tollase võimu suuvooder, kes aitas kirjanikke kiusata, käis isegi kaebamas (on lugeda raamatuis, artiklites), edasi on kordunud sama. Ei häbene eestimaalasi? Kas eestlasi või eestimaalasi, st eestivenelasi? Jõerüüdiga seostuvad tema välismaal töötamise ajast halvustavad arvamused eestlaste kohta, alles nüüd, kui algas kampaania, on ilmunud arvamus, et eestlased on nii sõbralikud, kui teised ei olegi... Kuidas võtta seda, et seisukohti vahetatakse (partorgist katoliiklaseks)? Kuidas võtta seda, et kui kimpu jäädakse, siis lastakse kiiresti jalga (parteist ära, ministrikohalt ära jne). Või kuidas seda, et ta lahkumiste seletused on keerutavad, tegelikke asjaolusid varjavad? Tüüpiline karjerist.Tundub, et Eestis on samamoodi kui USA-s, et kes rohkem meedias vilgub ja sobivalt välja näeb, see sobibki. Või kes mingis seltskonnas rohkem liigub. Siiski peaks asi olema teisiti. Vaja oleks ausaid, mitttepahatahtlikke ja põhjalikke analüüse, mitte varrukast jänese tõmbamist. Lõpuks on küsimus ju selles, kas tahetakse firmamärgiga siledat ülikonda või presidenti.\npärnakas 22. jaanuar 2016 18:38\nMõne aja eest pakkus keegi Jaak Jõerüüt´i ja nõustun tema valikuga, kuna J.Jõerüüt on oma arvamusega julge, sõnaosav ja asjalik inimene, kes ei käituks kunagi kellegi suuvoodrina. Arvatavasti ei häbeneks ta ka eestimaalasi.\nAbc 22. jaanuar 2016 18:03\nAinuke tõeline Eesti Vabariigi patrioot on Helme ja ei keegi teine. Si....tt keeb nendest tibla meelsetest ja Brüsseli si..ta õgiatest kes hetkel valitsuse juures uuda kombel meie Väikest Eestit parseldavad ja solgivad.\nto: Abc, 18:03 22. jaanuar 2016 20:47\nSinul, ekrelasel, juba oma kommentaar ääreni sitta täis. Kühveldage koos oma Helmega karjalaudas sitta nii palju kui soovite ja jääge oma LIISTUDE juurde!\n20.47 delfidebiilik 22. jaanuar 2016 21:30\nKarju,karju kõvemini, seda rohkem EKRE-t valitakse .Käsi,poo ja lase omasuguseid kärnas rotte,omal sitt silmini.\nto: 21:30 22. jaanuar 2016 22:20\nEkrelasi valivad ainult vaimselt haiged inimesed....\nto:22.20 23. jaanuar 2016 11:44\nReformi, IRLi ja sotse valivad ainult vaimselt haiged inimesed. Ka haridust ei ole neil reeglina üle 6 klassi. Seda näen igapäev. Väga paljud tuttavad, kes on kõrharidusega (arstid, politoloog) on nõus, et EKRE on hetkel parim valik. Reffid hävitavad eeesti, sest nemad hoolivad vaid endast,\n22.20 23. jaanuar 2016 16:32\nEndast räägid jälle,pole sul aju ega vaimu,füüsis karjub millegijärele, ütle mis see olema peaks??? Ega ometi need "pikad vändad " Kölnist.Piirid on ju lahti,tõmba sinna piider.\nILMUB välja TULNUKAS! 22. jaanuar 2016 18:01\nMang ennustas, et tuleb välja keegi TUNDMATU presidendi kandidaat. Seega pole välistatud, et tuleb mingi TULNUKAS oma ukhe lendava taldrikuga..... Eesti saaks maailma KÕIGE VÕIMSAMAKS riigiks nii sõjalises kui majanduslikus mõttes ja EDESTAKS teisi riike oma arengus MITME TUHANDE aasta võrra.....\n23. jaanuar 2016 02:11\nnii 22. jaanuar 2016 17:56\nMart Helme! Ainuke kandidaat kes Eestist ja eestlastest tõeliselt hoolib!\nto: nii, 17:56 22. jaanuar 2016 18:13\nLollakas ekrelane! Unustasid TABLETID võtmata...?\nto: nii, 17:56 22. jaanuar 2016 20:55\nKas Helme ISE topib siin kogu aeg ennast kandidaadiks...? Enne tasuks ennast ikka peeglist vaadata ja mõelda, mis teadmisi, oskusi, haridust, keeli, rahvusvahelist tuntust...jne presidendilt NÕUTAKSE ja kas need mingil jobul Helmel olemas on....?\nEga presidendi amet ei ole laudas sitaviskajate BRIGADIRI valik....!\n22. jaanuar 2016 21:36\nELAGU HELME,TUHATKORDA ELAGU! loll orav kardab sind nagu tuld.Annagi närakatele tuld.\nto: 21:36 22. jaanuar 2016 22:57\nKas sul ka roheline HULLU lint rinnas....? EKRE on ju KE kuulekas kutsikas...\n23. jaanuar 2016 02:14\nToomas oskab sitta vsata.\n22.57 23. jaanuar 2016 16:42\nRotiräbalad piiksuvad veel viimseid päevi siin,pannakse rauad üles, siis on katkul lõpp peal.Kanna tööpunalipu ordenit ja mine poe Taavile tagumikku ilma seebita.Alles sina kandsid kollast pasakat Simmi auks.\niff 22. jaanuar 2016 17:41\nOleks mitu head kandidaati. Kuid Savisaare presidendiks saamine oleks riigile hukatuslik, sest see tundub olevat samasugune iseseisvuse mahamängija nagu Ukrainas Janukovõts.\nleo 22. jaanuar 2016 16:57\nUmbes kaks tuhat aastat tagasi tegi Rooma keiser Caligula oma järeltulijaks keisritroonil ahvi. Seda küll lühikeseks ajaks ja eesmärgiga lömitava Senati üle irvitada. Ahv aga ei kõlvanud,sest ta ei soovinud kedagi maha lüüa ja peatselt kadus ta kuhugile ära. Muide, varsti löödi maha ka Caligula\nmuuuuuuuuu 22. jaanuar 2016 16:39\nsuvaline lehm laudast sobib küll seisab mälub heina kedagi ei kuule kedagi ei nää\nmarks 22. jaanuar 2016 16:23\nMida siin targutada, ükski kodanik vüljaspoolt riigikogu ei saa valida. Mida aga pimedas nurgas kokku lepitakse , teab valitud seltskond. Mõtetu arutelu.\nTaibud 22. jaanuar 2016 16:22\nMina soovitaks Ruufuse valida see hetkel kõige parem kanditaat.\nTaibud 22. jaanuar 2016 16:19\nMina soovitaksin Ruufuse valida hetkel kõige parem valik.\nto: Taibud, 16:19 22. jaanuar 2016 17:39\nKas Ruufus on see viinapoe juures joodik, kes kogu aeg sõimab nagu ekrelane....?\nkärnas orava kisa17.39 22. jaanuar 2016 21:44\nSiis oled ju sina see viinapoetagune, teised ei sõima siin keegi peale sinu.Marutaud hakkab ajudele küll enne surma, see paneb lõugama ja tatistama,kuidas veel.Kas lõpp on väga lähedal juba??\neestlanna 22. jaanuar 2016 16:10\nMarina Kaljurand sobib suurepäraselt. Presidendi kohale tuleb valia inimene, keda maailm juba tunneb ja teab, kellel on sidemed poliitikavallas. Mees metsast, temal ei ole seda. Kes on liiga kaua poliitikas end leotanud mugaval äraolekul ei kõlba üldse ja see inimene peab olema väga tark. Haritud, oskama mitmeid võõrkeeli. Siin on palju mõelda, üks andidaat, kellel väljapeetus ja intelligentsus ning kogemsued on Hannes Hanso, kõrgharitud, ilusa hääletämbriga, mõjus, soliidne ja paljusid võõrkeeli oskav mees.\n22. jaanuar 2016 15:34\nPole vaja presidenti, ega maksumaksja rahal parasiteerivat üle 50-liikmelist kantseleid.\nMitte Keegi 22. jaanuar 2016 15:30\nSobib kõige paremini.\nVANAEMA MAALT 22. jaanuar 2016 14:53\nMeie paneme jee kedagi kuhugi,nemad panevad ikka vanakuradi vanaema paika. Kui ei oska röövlipandestki lahti saada,,ei saa kedagi valida ka.\nto: VANAEMA..., 14:53 22. jaanuar 2016 17:52\nSina valiksid samasuguse lolli vanainimese nagu oled ISE.... Mida selline "presidendina" tegema hakkaks...? Kas ka maal kooserdama ja laudas sõnnikut rookima...? Jää ikka oma "liistude" juurde ja ära lõugu lõksuta....!\n17.52 22. jaanuar 2016 21:51\nMida sa piider kräunud nagu siga aiavahel.Sinu liist on kahepooluse vahe, sinna jäägi.Ära oma pruuni nägu siin ilmuta kunagi.\ncoll 22. jaanuar 2016 14:52\nEvelin Ilves võiks olla president. Minuarvates oleks mõistlik valik.\nJenojeeva 23. jaanuar 2016 02:19\nIkka Jeva, mõtlesid?\nTublisid ja asjalikke mehi Eestis jätkub,peaasi, 22. jaanuar 2016 14:49\net ei oleks ei KOLLABORANT ega RAHAORI.\nkerro 22. jaanuar 2016 14:44\nigatahes 22. jaanuar 2016 14:33\nkaljuranna ja nestori taolised tuulelipud ei sobi teps mitte.\nolgem täpsed 22. jaanuar 2016 14:53\nmitte vaid lihtsad tuulelipud, vaid oma riigi mahamüüjad, sisuliselt riigireeturid\nmiks te valite 22. jaanuar 2016 14:22\nMeie järgmine president on ju USA president - meid valitseb USA, milleks siis valida veel mingi topelt narr, kes justkui mängiks "presidendi rolli". Malja teete või ... sama on Riigikoguga ... Nemad ei otsusta midagi ... USA-s pannakse jutud paika ja siin tehakse vaid ettekanne-näitemäng.\n22. jaanuar 2016 14:13\nMilleks riigile rahapõletamismasinat vaja on??Kas me tõestiei suuda ilma sõrmevibutuse ja sõimuta elada?Ei vaja kloune ega haaremit liignaistega siia väikesesse riiki,keda surmani ülalpidada.\nJuhulugeja 22. jaanuar 2016 13:55\nPole ammu siia sattunud, nüüd juhtusin vaatama. Issand Jumal, kui vähe huumorimeelt kommentaaridest vastu vaatab! Aga kommenteeritav lugu ise on päris vaimukas, üle ootuste.\nMiki-Hiir 22. jaanuar 2016 13:55\nEestile ei olegi vaja sellist institutsiooni nagu president! Niikuinii on see auaste ära lörtsitud!\nNeee 22. jaanuar 2016 13:52\n23. jaanuar 2016 02:25\nNestori vaimuüllitis on 1999.a-ne pensioniseadus.\nNeee 22. jaanuar 2016 13:51\nAinult Barak OBAMA! 22. jaanuar 2016 13:41\nMÕJUVÕIMSA Eesti presidendiks peab olema ainult Barak Obama! Ta saab USA-s varsti presidendi ametist vabaks ja sobiks väga hästi Eesti presidendiks!\nMinu kass 22. jaanuar 2016 13:35\nsobiks ka, ainult toiduga pirtsutab ja kaua ei ela, seega pole pärast vaja üleval pidada.\nLoodan 22. jaanuar 2016 13:33\net Putin siis saaks lollidest õhu puhtaks\npandagu presid. ennustaja edgar, 22. jaanuar 2016 13:30\nsee näeb 100 aastat ette ära meie tuleviku ja oskab vastavalt tegutseda, naispresid. kõlbaks pauksoni mutt või nastja.\nKES IGANES 22. jaanuar 2016 13:20\nA PEAASI ET MITTE REFORMIERAKONDLANE VÖI NENDE PRSELAKKUJA\nto: 13:20 22. jaanuar 2016 13:42\nAINULT REFORMIERAKONDLANE SOBIBKI!\npresidendiks 22. jaanuar 2016 13:05\noma riigist hoolivat inimest,kes ei lase ennast mõjutada ja oskaks ka peaministri riigi heaks tööle panna-\nto: 13:05 22. jaanuar 2016 17:41\nTa peab panema ka SINU korralikult tööle!\nto-le 22. jaanuar 2016 20:38\nja õpetaks sindki tööd tegema kätega mitte pudrumulguga-idikas\nOtsusekindlat eesti meest vaja 22. jaanuar 2016 12:54\nJätkem literaadid ja literaatorid jms kultuuritegelased küll kõrvale. Neid on eri aegadel olnud, ja kogemused on ju valulised, sest tumedad taustad on mõjutanud, kui kokku võtta. Ei maksa neist kedagi idealiseerida. Aeg on karm. Otsusekindat meest vaja, kes ei keeruta, vaid tunneb asja ja on kindel.\neuru 22. jaanuar 2016 12:34\nÜlo Vooglaid oleks väga hea valik!!!\nviljandlane 22. jaanuar 2016 12:31\nMa ei tea,kes saab,kuid tean,kes kindlasti ei saa ja selleks on Savisaar!\nREHVIROTT AMMUGI MITTE 22. jaanuar 2016 13:21\nHääl Kremlist 22. jaanuar 2016 12:22\nMeie toetame Edgarit, nii rahaliselt kui vaimselt\npresidendiks Anne Erm 22. jaanuar 2016 12:14\nKa presidendi abikaasa Vormsi Enn oleks okei\nKaja 22. jaanuar 2016 12:13\nMeil ei ole vaja presidenti, aitaks targast ja rahvast hoolivast peaministrist. Riik vaene ja president on üleiigne kuluartkkel valitsemisajal ja pärast ametiaega.\nT.Mets 22. jaanuar 2016 12:13\nSiin on kommijad hädas tulevaste presidentidega, keda võtta või keda jätta. Sama palavlikuliselt on sobiva mehe valimisega ametis Kentmanni tänava tegelased, nende valik on juba tehtud. Seega alandlik palve uue presidendi otsijatele, ei maksa olematu probleemi pärst pead v aevata\n24. jaanuar 2016 18:44\nSee on küll õige, et kogu see presidendivalimiste asi võib tavalisele kodanikule paista küüniline, sest riigikogus (valijakogus) valitakse pragmaatiliste kriteeriumide järgi, ei lähtu erakonnad ega nende selja taga seisvad jõud aadetest, vaid vajadustest. On kuratlik olukord, kui kõigele muule (rahvuslike huvide konflikt riigi sees ja vastavad erinevad arusaamad, Euroopa Liidu taust, Põhjamaad taust jm) lisaks on kaks suurriiki huvitatud oma mõjusfääri säilitamisest me riigis. Või lepivad jälle kokku nagu ükskord varem? Siis oleks umbes nii, et peab sobima mõlemale poolele. Ja täitma kõigi erakondade käske? Aga rahvas küll ilmselt ei taha katoliiklaseks hakanud ja endale varasemale vastandliku tausta loonud endist partorgi (vastandliku variandi kirjeldamine, ehkki selline variant oleks ka võimalik, läheks keeruliseks) vms varianti.\nkes-kes 22. jaanuar 2016 12:12\nv.k/ 12:55 sama sullegi 22. jaanuar 2016 14:20\nReformi virtsapütt 12.55, temal on isegi trellidetaha ja ahjuajamine selge.Kuidagi peab sellest Eesti rahvast ju lahti saama.\nlilli 22. jaanuar 2016 11:54\nmeile ainus sobiv presid. oleks a n s i p.\nto: lilli, 11:54 22. jaanuar 2016 12:56\nSiim Kallas või Andrus Ansip.\nSÖÖ SI--A 22. jaanuar 2016 13:22\nto: 13:22 22. jaanuar 2016 18:05\nSeda sööd ainult SINA koos teiste kesikute ja ekrelastega.... HEAD ISU!\nTeadja 22. jaanuar 2016 11:34\nVaatasin õuntelt - Savisaar saab - loodusseaduste vastu ei saa\nKas Venemaa 22. jaanuar 2016 13:30\npresidendiks või, Eesti õigussüsteemist sidus ta ju ennast lahti ja soovitas Venemaale läheneda.\nKorner 22. jaanuar 2016 11:34\nKas jutt on jalgpalliliidust, tundavad kõik hästi sobivat.\no,o 22. jaanuar 2016 11:27\nmingit ila pole vaja ajada,,,sest eestlastel ei lasta otse presidenti valida,,,järelikult eestlastel ei olegi presidenti,,,on vaid refmafia president.\njärgmine erakonna president võib olla kes iganes, aga mitte eesti rahva president.\nlisaks 22. jaanuar 2016 11:40\nJah, enne kui rahvas ei saa ise valida, pole mõtet ka rahvale igasugu kandidaate serveerida. See on kui näljase mõnitamine toiduga, et istuge lauda ja vaadake, mis road meil siin kõik on, aga süüa te neid muidugi ei saa.\nkandidaatidest sildam on muidugi eriline "ahvatlus" -- tasu praeguselt ja et kantseleis toimuv ikka veel pikaks ajaks salastatuks jääks.\nAga kui rahvas saaks valida, siis Marika Valk meeldiks paljudele.\nMehmet Muna 22. jaanuar 2016 11:24\nMaritta 22. jaanuar 2016 11:20\nImelik, et Aivar Pohlak siia ritta on sattunud, lugege ikka internetist kaa tema tegude kohta.\nHUUMORIKOOL 22. jaanuar 2016 11:07\nKehaosad , kes valisid endale pealikku (soome huumor)\nSilmad soovisid saada pealikuks, sest nad nägid ja hoiatasid inimest.\nPea soovis pealikuks, kuna ta mõtles mõtteid.\nJalad soovisid saada pealikuks, sest nad viisid edasi inimest sinna kuhu tahtis.\nKa teised kehaosad soovisid saada pealikuks.\nLõpuks soovis pealikus saada perse.\nKõik teised kehaosad naersid selle peale.\nPerse aga solvus ja lõpetas funktsioneerimise.\nKõigil hakkas halb ja lõpuks läbi häda otsustati,\net las siis pealegi perse hakkab pealikuks.\nPerse hakkaski pealikuks ja tootis oma paska edasi.\nMida me sellest jutlusest õpime meie?\nEt sa ei pea olema tark geenius, et hakata teiste juhiks ja pealikuks.\nOn vaja ka kedagi mitte kõige targemat, kes paska toodaks.\ncoroner 22. jaanuar 2016 11:05\nMetsa! Anu Saagim presidentiks!\nto: coroner, 11:05 22. jaanuar 2016 22:27\nKui lambakari, RAHVAS, valiks presidenti, siis saakski presidendiks mõni Saagimi taoline inimene või sitaloopija.... Aga MIDA ta presidendina tegema hakkaks...? Ja kogu maailm ka naeraks.....\nvot nii 22. jaanuar 2016 10:46\nPraegune president on näidanud selle ameti mõttetust ja äärmist kulukust!!!\nESTbanaania 22. jaanuar 2016 10:45\nKellest võiks saada president? Vastus : absoluutselt igaühest. Küsimus on ainult selles kas EV vajab üldse sellist parasiiti. Kui seda parasiiti on EV hädasti vaja siis peaks olema ka aus valik—üldrahvalik loterii ja peavõiduks soe koht.\nHeh 22. jaanuar 2016 10:44\nKui ühtegi normaalset tüüpi ei leita, ma võin hakata. Pole mingit Ärma talu ega midagi vaja üleval ka pidada, mul on ainult 3-toaline korter. Ma võin isegi naise enne maha jätta, ongi näägutama hakanud liiga palju, siis pole esileedi jaoks ka pappi vaja raisata. Ja seda ma võin lubada, et valitsus saab igas kõnes mu käest vastu päid ja jalgu, kui normaalselt käituma ei hakka. Hullemal juhul ma võin ka otseselt mõnele suuremale sigatsejale seal vastu hambaid anda. Sellist presidenti kui mina ei ole enne olnud ja ei tule ka hiljem, selles võite kindlad olla. :D\n22. jaanuar 2016 10:44\nEi ole vaja presidenti piisab peaministrist!\nEelmine president on näidanud selle ameti mõttetust ja äärmist kulukust!!!!\nUrmas 22. jaanuar 2016 10:42\nEdgar Savisaar - number 1 !!!\n22. jaanuar 2016 10:41\nnu ivan orav võiks saada,muidugi aunstele võiks ka pakkuda,nu kindlasti kommu sildamile ,nu tuleb seda arutada\npontius 22. jaanuar 2016 10:40\nharri tiido, jüri luik, jõks, aga mitte iialgi juudi vargad !\n????????? 22. jaanuar 2016 11:10\nJüri Luik on 100% juut.\n23. jaanuar 2016 02:41\ntiido istus vähemalt 10 aastat baarides(tema vend mujal), ehk on temast tõesti abi.\nJaan 22. jaanuar 2016 10:40\nSõõrumaal juhtimine käpas - päris asjalik oleks vist.\nFilles d'Europe 22. jaanuar 2016 10:32\nMinu jaoks on ainumõeldav näha presidendina Einar Laignat. Einar Laigna on juht, mida väike, arglik ja pugejalik Eesti praegu vajab. Väikesel rahval on vaja erakordselt võimekat ja tarka presidenti ning seda näen mina ainult temas. Aga kardan, et me pole rahvana nii targaks juhiks veel valmis.\naga 22. jaanuar 2016 10:27\nSiin viskavad nalja, kui aga tõsiselt võtta sobiks Allar Levandi. Temal pole kapis luukeresid ja üdini aus ja soliidne perekond.\nappi, appi 22. jaanuar 2016 13:15\ntema edev proua paneb siis küll viimase riigis tuksi, sellist eputrilladest perekonda annab ikka otsida\n10.27 22. jaanuar 2016 14:27\nJa autod põlesid ka eile ära, hakkakas kohe uute soetamisega pihta.Edevale prouale kuldkalakeselt igapäev ise soovid, tule taevas appi.\naga, 22. jaanuar 2016 21:18\n...rahakotte oli autos palju\nSavisaar olla lubanud ka 22. jaanuar 2016 10:26\nkandideerida. Mina omalt poolt toetan !\nno 22. jaanuar 2016 10:12\nmina pakun Reikopi, mõnusa terava ütlemisega\nPresidendiks saab 22. jaanuar 2016 11:48\nSportlane või diktor,\n23. jaanuar 2016 02:51\nMina pakun presidendiks härra Hulot, kuna härra Hulot oskab puhata.\nainukene tõsiselt 22. jaanuar 2016 10:05\nvõetav kandidaat on Hannes Võrno.\nEesti vajab inimest, kes tunneb eestlast. Meil on vaja ühiselt need rasked ajad üle elada.\nJah! 23. jaanuar 2016 02:49\nSiis saab nalja ka huumorivaesele eesti rahvale.\nMaskott 22. jaanuar 2016 09:53\nPakun, et kõiki rahuldaks Lote.\nTalle ei oleks ka vaja 60 päist palgalist õukonda, nagu praegu.\nhm 22. jaanuar 2016 16:29\nfänn 22. jaanuar 2016 09:51\nNo mis kandidaadid need nüüd on?? Pohlak peaks oma välimust kardinaalselt muutma,metslase välimusega Brüsselisse küll ei lasta,ehmatab teised ära!! Kui vaadata TV uudiseid, siis tõesti pole näha pisutki Pohlaku välimusega poliitikuid,ikka normaalse välimusega MEHED!!\nHurraa ! 22. jaanuar 2016 09:48\nAnu Saagim presidendiks.....kuulge nüüd , miks ka mitte !\nJaan 22. jaanuar 2016 10:36\nMaire Aurastet ei taha või?\n10.36 22. jaanuar 2016 14:32\nJaa, hurraaa, Kaunaste presidendiks, tal raha ja mõistust na vähevõitu, las möllab.\nteate 22. jaanuar 2016 09:46\nsoovitan oma naabrimeest,mis seal salata,terve elu joonud ja laaberdanud ,elu ilus,hea südamega...\nURMAS VAINO presidendiks 22. jaanuar 2016 09:39\nta on kuulus ja tark, sest igas võimalikus kohas ta esineb söögi alla ja söögi peale. Pole erilist reklaamikampaaniat enam maksumaksja traha eest teha.\n( ERR säästupoliitika tulemus ) .\nTõnu Mandel 22. jaanuar 2016 09:36\nPeavoolumeedia propageerib Multikultinovat!\nTõnu Mandel 22. jaanuar 2016 09:32\nPeavoolumeedia üritab pähe määrida Multikultinovat!\nLoomulikult 22. jaanuar 2016 09:28\nKGB agent Kristjan ehk teise nimega Toomas Sildam. USA agent lõpetab, Venemaa oma tuleb asemele.\npaluks seekord korralikku inimest 22. jaanuar 2016 09:22\nKindel EI läheb liiderilikele naistevahetajatele ja karistamatutele riigi raha varastajatele !\njälle mingi mittemidagitegemise töö... noo varstada vassida ja kantida vist saab 22. jaanuar 2016 09:20\njummala ees, ei kallas ega ojuland,, jubedad kullaotsijad ja aususest ei tea nad midagi.. aga veel hullem on Pohlak.. Minugi pärast Võrno.\nAndrus (andrus2000@gmail.com) 22. jaanuar 2016 09:17\nKuna EV presidendi amet on nagunii stagnatsiionerakonna ning ärma toomase poolt p... keeratud siis pakuks presidendiks arnold oksmaad või stripar markot.\nMuigega 22. jaanuar 2016 09:16\nMidagi ei juhtu kui presidendiks oleks ka tädi Maali Kapakohilast. Läheb majandus allamäge? Vevalt, see elab oma elu.\nheinz 22. jaanuar 2016 09:01\npakun et Evelyn Kerro , oskab asju "selgelt" ette näha\nvanaema 22. jaanuar 2016 10:07\nKirjuta siis vähemalt õigesti ta nimi: Marilyn Kerro.\nTuleks odavam 22. jaanuar 2016 08:49\nEestile oleks vaja kuningat, siis oleks ainult üks perekond üleval pidada.\non jah 22. jaanuar 2016 08:48\nEi pea ülal pidama ei Ärmat ega vanu presidendi naisi!\nÕHINAPÕHINE 22. jaanuar 2016 08:43\nAINULT ARTUR TALVIK VÕI HANNES VÕRNO-need on ausad mehed ! Pole vaja selliseid sõnaseadjaid: sildam jt. Eesti ükski naine ei vea selle ametiga välja. Unustage oviirid ja kallased.\nto: 08:43 22. jaanuar 2016 13:44\nTalvik EI SOBI! Tal on hirmus suur OBESE pea õlgade vahel.\n13.44 22. jaanuar 2016 14:41\nKas mahutab liiga palju vajalikku infot oravate kohta, pähkliajud sobiks sulle paremini,omasugune rotipea irvhammastega? Aitab nendest juba,riigil pole kuhugi kukkuda enam.\nto: 14:41 22. jaanuar 2016 18:09\nKOLE on vaadata nii suurt pead inimesel! Selline on ainult hobusel! Ilmselt on ka hobuse aru nende suurte luude vahel.....\n18.09 totu 23. jaanuar 2016 16:57\nOO, siis on ju väga targa isendiga tegu,hobune elupõline inimese abiline ja haigele oravale pealeastudes vigiseb kes??Sul vaesel pole pead ega luid kumbagi,oled üks essu hunnik kraavipervel.\npakun herman simmi 22. jaanuar 2016 08:27\ntubli politseinik oli\ntiit 22. jaanuar 2016 08:18\narnold oksmaa või viinahauaperemees.\ntahaks 22. jaanuar 2016 08:11\nka natukest aega president olla\nMõttetuim president eestile on olnud 22. jaanuar 2016 08:02\nIlvesest tuleb kiita ja ainult kiita. 22. jaanuar 2016 10:25\nÜkski partei ei suuda nimetada talle vähegi väärilist kandidaati... Meie rahva ja riigi vaenlased nutavad üksnes tema nime kuuldes..\nants 22. jaanuar 2016 15:25\npigem on küsimuse püstitus täiesti vale-milleks üldse paarile estile presidenti....trashi sellised ilaajajad\nto: ants, 15:25 22. jaanuar 2016 17:45\nMiks sinusugust jobu üldse Eestile vaja...?\nJumala eest 22. jaanuar 2016 08:01\ngfgf 22. jaanuar 2016 07:55\nmättetu riigiraha raiskav amet\non jah. 22. jaanuar 2016 08:44\npeame ju ärmat terve elu ülal pidama ja vanu presidentide naisi...\nto: 08:44 22. jaanuar 2016 17:43\nJah, SIND paneme neid üleval pidama!


Tonymoly | Professionaalse kosmeetika veebipood. Ilutooted näole, juustele, kehale. Ilusalong Tallinnas - CHERI.EE\n> KAUBAMÄRGID > Tonymoly\nTonyMoly nimetus – see on kombinatsioon kahest sõnast: Tony(inglise) – stiilne, peen jaMoly(jaapani) – pakendis. Liidame sõnad kokku ja saame „Karpi pakitud stiil“. Brändi juhtlauseks on „revolutsioon naha heaks“! Firma püüab pakkuda oma klientidele revolutsioonilisi kosmeetilisi uudistooteid, mis rahuldaksid ka kõige rangemad ja nõudlikumad maitsed. Selleks on TonyMoly loonud enam kui 1500 kosmeetikatoodet, mis hoolitsevad iga ostja absoluutselt iga vajaduse eest.


Krooniline tsüstiit | Uroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - saaremahe.ee - Kui tsüstiidi peavalu\nPeavalu haigete neerudega\nSeal on rohkem värskeid ürte, köögivilju ja puuvilju ; hommiku-, lõuna- ja õhtusöögiks ning mitte lahja, kartuli ja vorsti sisse. Sageli mõjutab neeruhaigus nahka - kõige tõsisemate organite haigustega kaasneb nahareaktsioon, sügelus või lisandite esinemine uriinis näiteks mädane eritis või veri. Vastasel juhul on täpset diagnoosi võimatu kindlaks teha.\nGlomerulonefriit areneb 10 kuni 20 aasta jooksul ja võib muutuda krooniliseks haiguseks. Neeruarteri stenoos See tekib siis, kui neeruarterite läbimõõt kitseneb, enamasti ateroskleroosi või suhkruhaiguse tõttu. Peamised sümptomid: püsiv peavalu, kõrge vererõhk, tinnitus, unetus.\nNeck pain ingl. Ülevaade Kael on lülisamba kõige liikuvam osa, mis ühendab pead kerega. Kaela lihased aitavad pead liigutada. Traumade korral on kael lülisamba kõige kergemini haavatav koht. Kaelavalu esineb väga sageli ning enamasti ei ole seotud tõsiste haigustega.\nSamuti kogeb patsient alaseljavalu, sagedast väsimust, mõnikord on uriinis verd. Neeruarterite stenoos põhjustab hormonaalset tasakaalutust, mille tõttu kannatab kogu keha.\nSee haigus mõjutab naisi sünnieelses ja sünnitusjärgses perioodis. See areneb elundi nihke tagajärjel. Sellisel juhul on alandatud elundil nõrk verevool, mille tagajärjel moodustub uriini stagnatsioon.\nHaigust saab ära tunda, kui uriinis on seljavalu, kõrge vererõhk ja veri. Lisaks sellele on patsient mures unetuse ja pearingluse pärast. Kuidas diagnoosida? Kui inimesel on peavalu ja nimmepiirkond, tuleb läbida keha täielik diagnoos. Vastasel juhul on täpset diagnoosi kui tsüstiidi peavalu kindlaks teha. Alustuseks määratakse patsiendile üldine vere- ja uriinianalüüs, seejärel CT ja ultraheli.\nLisaks tehakse biopsia, see aitab lõplikult kindlaks teha uuringu tulemused. Samuti saab patsient nõu spetsialistidelt - uroloogilt või nefroloogilt. Ravimeetodid Ravi hõlmab mitte ainult ravimite võtmist, vaid ka muutusi igapäevases rutiinis. Ravimite hulgas määravad arstid välja antibiootikumid, diureetikumid ja kui tsüstiidi peavalu ravimid, mis aitavad säilitada neerufunktsiooni. Arst määrab patsiendi jaoks kehalise aktiivsuse lubatud määra, sõltuvalt keha seisundist.\nLisaks nõuab ravi järgimist dieeti, mis minimeerib soola ja suurendab vedeliku tarbimist. Neeruhaiguste peavalude ennetamine Neeruhaiguste riski saate vähendada, järgides mõnda reeglit.\nEsiteks puudutab see toitumist. Kui inimesel on janu, ei tohiks te juua kohvi, alkohoolseid ega gaseeritud jooke - need panevad sellele elundile palju stressi.\nParem asendada need tavalise veega. Punast liha ja piimatooteid on soovitatav vältida.\nLisaks õige toitumise järgimisele peate jälgima kehakaalu ja vererõhku, vabanema halbadest harjumustest ja istuvast eluviisist. Miks neerud valutavad? Neeruhaigus Neeruhaiguste kõige levinumad põhjused on elundi enda või läheduses asuvate kudede haigused.\nValu põhjustab püelonefriit, mis on bakteriaalne infektsioon. Nakkusliku kahjustuse protsessis tekivad tõmbe iseloomu ebameeldivad aistingud. Sel juhul võib valu lokaliseerida nii neeru piirkonnas paremal või vasakul küljel kui ka alaseljas. Haiguse diagnoosimiseks piisab uriinianalüüsi tegemisest ja ultraheliuuringust ultraheli. Nefrolitiaas põhjustab ka neerude valu. Sel juhul võib haigus olla mõnda aega asümptomaatiline ja ebamugavustunne avaldub ainult tugeva stressi ja liigse füüsilise koormuse perioodidel.\nNefrolitiaasi põhjustavad elundis moodustunud kivid.\nMuud levinud haigused hõlmavad glomerulonefriiti autoimmuunse keha vastusest tulenev põletikneerupuudulikkust neerufunktsiooni kahjustusvähki, nefroptoosi ja hüdronefroosi.\nKõiki neid haigusi saab spetsialist diagnoosida alles pärast sobivate testide läbiviimist. Need seisundid nõuavad viivitamatut ravi. Valu manifestatsioon Tavaliselt on neerude valud olemuselt valutavad. Ebameeldivaid aistinguid süvendab palpatsioon küljel või alakõhus. Haigustega võivad kaasneda sellised sümptomid nagu põletustunne urineerimisel, palavik, külmavärinad, oksendamine või iiveldus, samuti sagedane urineerimine ja uriinipeetus. Muud ilmsed nähud on isutus, kehakaalu langus, aneemia, vererõhu tõus.\nSageli mõjutab neeruhaigus nahka - kõige tõsisemate organite haigustega kaasneb nahareaktsioon, sügelus või lisandite esinemine uriinis näiteks mädane eritis või veri.\nVäärib märkimist, et sageli võivad patsiendid parema neeru valu segi ajada maksa- ja sapijuhade valuga, kuna elundid asuvad üksteisele üsna lähedal.\nNeeruhaiguse sümptomite ilmnemisel peate järgima kindlat dieeti ja kasutama arsti määratud ravimeid. On vaja välistada soolaste, praetud, suitsutatud ja vürtsikute toitude tarbimine.\nRavi jaoks on ette nähtud ravimid, mis võivad leevendada põletikku, hävitada infektsiooni või lahustada kive. Sobivat ravi valitakse sõltuvalt haiguse alguse põhjustest.\nPeavalu võib "öelda" meningiidi, ajuvähi, südame- ja neeruhaiguste, aneemia, neuroosi, depressiooni kohta ; Pea valutab ; võib-olla kui tsüstiidi peavalu see migreen Kevadel valutab pea sagedamini. Keha on pärast talve kurnatud ja soojuse saabumisega lisandub traditsiooniliselt töö. Kui valu on tüütu, hakkame sageli muretsema: kas see on migreen või, mis veelgi hullem, ajukasvaja? Kuidas peavalu eristada, ja mis kõige tähtsam ; kuidas neid vältida, ütleb arst. Miks pea valutab?\nPeavalu võib olla meningiidi, turse, südame- või neeruhaiguste, aneemia, hüpoglükeemia, neurooside, asteeniliste seisundite, depressiooni, mitmesuguste ainete, sealhulgas ravimite kuritarvitamise või nendest pikaajalise kasutamise korral äkilise loobumise sümptom.\nAju ise pole valu suhtes tundlik. Muudel juhtudel on peavalu seotud peanaha või kaela lihaspingetega.\nMuretsemiseks on põhjust siis, kui valu tekkis äkki ja enne seda polnud inimesel kunagi peavalu olnud.? Selline valu võib olla viirusliku või mädase meningiidi või entsefaliidi sümptom. Terav äkiline valu võib tekkida ka veresoonkonnahaiguste korral ; hemorraagilised insuldid, subaraknoidsed hemorraagia, hüpertensioon. Ajukasvaja paneb ennast peavalu tundma?\nKoljuõõne mahulised koljusisesed protsessid kasvajad, abstsessid, hematoomid kaasnevad valu. Alguses muretseb see valu alles pärast und, hiljem ja öösel, millega kaasneb bradükardia, iiveldus, oksendamine, intensiivne, mõnikord ; talumatu. Mida terav valu näopiirkonnas "ütleb" Kõige sagedamini ; kolmiknärvi neuralgia kolmiknärvi neuralgia kohta.\nSeda patoloogiat tuleb eristada ENT-organite põletikulistest haigustest ; eesmine sinusiit, sinusiit, ethmoidiit ja dentoalveolaarse süsteemi patoloogiad. Viimasel juhul räägivad nad odontogeensest neuralgiast. Juhtub, et valu ilmnemisel puudub orgaaniline alus, ja pea ; lõheneb Valu võib esineda funktsionaalsete häiretega ; neuroosid, hüsteeria.\nPearinglus ja neeruhaigus\nPatsient kurdab, et tema pea valutab pidevalt ja kogu tasapinnal korgi kujulvaluvaigisti ei aita. Sellistel juhtudel on vaja koguda anamnees sageli nr ; koos psühhiaatrigaküsida, kuidas käitub patsient pereringis, tööl, konfliktiolukordades, psühho-traumaatilistes olukordades, ületöötamisega.\nAlkoholi tarbimine võib mõjutada, kui tsüstiidi peavalu ahendab veresooni. Siis lihtsalt pole muud väljapääsu, ainult tugevast joomisest loobumine võib võimaliku insuldi ära hoida. Peavalu kaasneb alati hüpertensiivse haigusega ; See on keskealiste ja vanemate inimeste probleem.\nSurve tõuseb ; pea hakkab haiget tegema. Valu on lokaliseeritud kukla- või ajalises piirkonnas, see on kompressiivse iseloomuga. Kui vererõhk langeb ulatuslikult, võib tekkida hüpertensiivne entsefalopaatia.\nIlma diureetikumide, antihüpertensiivsete ravimite, analgeetikumideta pole probleemi võimalik lahendada. Ravimeid tuleb võtta pidevalt, vererõhku tuleks mõõta iga päev ; hommikul ja õhtul. Juhtub, et patsiendil on vererõhu alandamiseks ette nähtud kaks ravimit. See valu ; eriti ohtlik.\nMida võtta valu kui urineerimine


Mõisted - Tööelu.ee\nAvaleht / Kasulikku / Töökeskkonna töövahend / Mõisted\nTöövahendi erinevate teemade läbitöötamisel võib tulla ette mõisteid, mida küll töövahendi teistes osades on selgitatud, kuid mida töötajad pole läbinud. Sellistes olukordades aitab grupitöö juhti mõistete selgitamisel järgnevalt toodud olulisemate mõistete ülevaade.\nIsikukaitsevahend – kandja seljas, peas, jalas või käes kantav vahend, mis on konstrueeritud ja valmistatud kandja kaitsmiseks tema elu ja tervist ohustavate väliste tegurite eest.\nOht – olukord, kus võib toimuda õnnetus või tekkida kahju.\nOhutegur – töökeskkonnas esinev tegur, mis võib ohustada töötaja või töökeskkonnas viibiva isiku elu või tervist.\nOhutuskultuur – viis, kuidas ohutust organisatsioonis tajutakse, väärtustatakse. See peegeldab pühendumist ohutusele organisatsiooni kõigil tasanditel. Ohutuskultuur võib olla positiivne või negatiivne.\nRisk – ohuolukorra tekkimise või õnnetuse toimumise tõenäosus.\nTöökeskkonna riskianalüüs – analüüs, mille käigus selgitatakse välja ja hinnatakse töökeskkonna ohutegureid, mis võivad töötajate tervist ohustada.\nTöökeskkonnanõukogu – vähemalt neljaliikmeline organisatsioonisisene institutsioon, kus lahendatakse töötervishoiu ja tööohutusega seotud küsimusi.\nTöökeskkonnaspetsialist – töökeskkonna alal pädev töötaja, keda tööandja on volitanud täitma töötervishoiu ja tööohutuse alaseid ülesandeid organisatsioonis.\nTöökeskkonnavolinik – töötajate poolt valitud isik, kes esindab töötajate arvamust töötervishoiu- ja tööohutusealastel läbirääkimistel tööandjaga.\nTööohutus – töökorraldusabinõude ja tehnikavahendite süsteem sellise töökeskkonna saavutamiseks, mis võimaldab teha töötajal tööd oma tervist ohtu seadmata.\nTöötervishoid – erinevad tegevused, mis aitavad hoida töökeskkonnas töötaja tervist. Töötervishoiuna mõistetakse töötaja tervisekahjustuse vältimiseks töökorraldus- ja meditsiiniabinõude rakendamist, töö kohandamist töötaja võimetele ning töötaja füüsilise, vaimse ja sotsiaalse heaolu edendamist.\nUsaldusisik – töötaja, kes on valitud töötajate üldkoosoleku või ametiühingu liikmete poolt esindamaks töötajate huve.\nÜhiskaitsevahend – tehniline vahend, mis kaitseb ohu eest samaaegselt mitut selles töölõigus olevat töötajat.\nKülastusi 7087, sellel kuul 7087


„Hamlet” laupäeval, 14. mail kell 13.20 ETV2-s | Loe seda, mida Sa filmis ei näinud\nklassika, Tony Richardson, William Shakespeare\n„Hamlet” laupäeval, 14. mail kell 13.20 ETV2-s\nIn raamatukava on 11/05/2016 at 13:26\nShakespeare’i aastal ei saa jätta „Hamletit” soovitamata, ehkki kaunil maipäeval vaevalt keegi teleri ette istub – aga selleks ongi ju välja mõeldud mitmesugused järelvaatamis- ja salvestusvõimalused.\n„Hamleti” versioone imdb.com’i lehel ei jõua kokku lugedagi, neid on tehtud nii suurele kui tele-ekraanile. Seekord näidatakse meile 1969. a Tony Richardsoni käe all valminud tööd.\nTeenekas teatri- ja filmilavastaja Tony Richardson (1928-1991) kuulub möödunud sajandi briti filmi uue laine põlvkonda, keda tuntakse noorte ja vihaste meestena. Teatrilavastajana karjääri alustanud Richardson sai kuulsaks filmidega “Vaata raevus tagasi” (1959) ja “Pikamaajooksja üksildus” (1962), mis sarnaselt prantsuse uue laine filmidega käsitlesid üksikindiviidi mässu sumbunud ühiskonna vastu. Suurima tunnustuse pälvis Richardson filmiga “Tom Jones” (1963), mis sai nii parima filmi kui ka režissööri Oscari. 1969. aastal valminud “Hamlet” põhineb Richardsoni enda poolt lavastatud näidendil Londoni Roundhouse’i Teatris. Filmis taani printsi kehastanud Nicol Williamsoni on sageli koos Richard Burtoniga peetud kõigi aegade parimaks Hamleti kehastajaks kinoekraanil, teose ühe tähelepanuväärsema rollisoorituse teeb kindlasti ka Anthony Hopkins, kes 31-aastasena mängib Claudiust.\n« Before “Bernarda Alba maja” reedel, 13. mail kell 21.35 ETV2-s. 11/05/2016\nAfter„Enne kui ärkan“ Cinamonis 16/05/2016 »


Kommentaarid: „Troonide mängu” staar Kit Harington: millal näeme Marveli filmides kangelast, keda mängib gei? | Õhtuleht\n„Troonide mängu” staar Kit Harington: millal näeme Marveli filmides kangelast, keda mängib gei?\nOhtuleht.ee, 12. september 2018, 16:24\nno / 22:09, 12. sept 2018\nloodame, et mitte niipea...\n/ 18:26, 12. sept 2018\n"gayman", "captain lesbo", "buttman"..? :)\noh jah / 16:43, 12. sept 2018\nMul pole homode kapist väljatulemise ega homode vastu midagi, aga mind häirib see, et seda presenteeritakse kui uut normaalsust. Ei, see ei ole normaalne. Nagu ei ole ka normaalne poolkurt või väga halva nägemisega inimene - neil on ju ilmselgelt mingi väike hälve normaalsusest ja nad peavad normaalseks toimimiseks kasutama abivahendeid. Ma ei ole muide kunagi kuulnud, et mõni tugevate prillidega tüüp käiks ringi ja üürgaks: Olen poolpime ja uhke selle üle!!! :D\nTeine asi, miks homode promomine (on vaks vahet homode teadvustamisel ja nende elustiili promomisel) mulle närvidele käib, on ilmselge armusaamise kättejõudmine, et kui me kristlike väärtusi ja tõekspidamisi uuesti au sisse ei tõsta, siis me lihtsalt kaotame moslemitele oma selle ülimultikultuurse ja õudtolerantse ühiskonna ja ongi kogu muusika.\n14. nov 2018 10:00\nSõber küsib vene uusrikkalt:\n"Kas on tõsi, et sul oli koer, kes suutis kõik vargad kinni püüda?"\n"Tõsi," vastab uusrikas.\n"Aga kus ta praegu on?"\n"Tuli maha müüa."\n"Ta hakkas mind püüdma."


Reaktor :: Jutt: Palat\nKõps-kõps-kõps. Mare uute kingade kontsaklõbin kajas rütmiliselt üle terve haiglakoridori. Musta-valgeruuduline põrand oli hoolega puhtaks küüritud, aga siin-seal vedeles läikimahõõrutud pinnal jäledaid süljelärakaid. Mare ees kõndiv üllatavalt nägus ja piinlikult puhast valget arstikitlit kandev nooremapoolne mees pööras pead ning lausus vabandaval omamehelikul sosinal: „Ivanovil on jälle tuurid peal!“ Mare noogutas mõistvalt ja naeratas samas lohutavalt tädikesele, kes seina ääres ratastooli külge kinni oli seotud ning huilgas: „Pomogii, deevuška baabušku, pomogi, rodnaja babulju svajuu.“ Tema kõrval istus samuti ratastoolis kiilaspäine punetava ninaga vanamees, ilmselt Ivanov, kes valimatult igasse suunda sülgas, üritades samal ajal pahklike kätega oma õlgadelt hiiglaslikke siputuspükse meenutavaid asjandusi üleval hoidvaid paelapuntraid puruks katkuda. Üks pael katkes naksatusega. Mare pööras kiiresti pead ning tema pilk kohtus koridori seina ääres seisva vanatädiga, kes kohe käed dramaatiliselt näo ette lõi ja kiirel sammul minema tõttas, aeg-ajalt kahtlustaval ilmel üle õla piiludes.\nHoolimata tugevast puhastusvahendite aroomist levis koridoris ikkagi spetsiifiline vanainimeste lõhn, mis Marel iga kord südame pahaks ajas. Ta surus hambad kokku ning tippis valvenaeratus huulil arstikitlit kandvale mehele kiiresti järele. Neist kiirustas mööda valveõde, kes vanamehega valjul häälel kurjustama hakkas.\nMees avas koridori lõpus asetseva ukse, nad sammusid läbi kitsa vahekoridori ja jõudsid peagi voodihaigete osakonda. Palatis oli aken ja kaks voodit. Kummaski voodis lamas liikumatu vanamemm, suu külge ühendatud voolik ja käe küljes kanüül, millest viis peenike läbipaistev voolik päitsis asuvasse läbipaistvasse plastkotti. Voodi külje peal rippus kollane uriinikott... Mare püüdis seda mitte tähele panna. Kohe varsti on ta siit jälle väljas ja istub tagasi oma mugavasse autosse, et see jube koht selja taha jätta, kabinetivaikuses kokkuvõtted valmis kirjutada ja haiglas nähtu, kui täiesti ebavajalik teave, taas unustada.\nMees viipas parempoolsele voodile: „See proua ongi meil Salme Rebane. Jätan teid nüüd temaga omavahele. Kui soovite lahkuda, helistage kinnise bloki uksekella ja öelge sanitarile - ta teeb teile ukse lahti ja saadab välja.“ Arst tegi noorele naisele kavala muigega silma: „Meeldivat ja sisukat vestlust!“\nMare turtsatas pepsilt. Hooldekodu noor ja ainuke meesarst oli kõigi naisalluvatega toimetulemiseks valinud varjamatult flirtiva käitumisviisi ning eeldas ilmselgelt, et ka kõik ülejäänud haiglas viibivad naised teda sama hardunult imetlevad ja austavad. Tõsi, peaarsti nähes lõid ka kõige vanema koristajamammi silmad malbelt sirama, kuid Mare arvates oli tema, kui ilmselgelt ajusid omav külaline väljastpoolt, väärt vähemasti normaalset kõneviisi ja neutraalselt lugupidavat kohtlemist.\nMees astus uksest välja ja sulges selle vaikselt enese järel.\nMare astus voodipäitsi juurde. Naine voodis lamas rahulikult, hallid lühikesed juuksed padjal kuidagi kaitsetult turris ja laiali, nagu suure linnupoja peas olevas udusuled. Naise silmad olid suletud, rind tõusis ja vajus tasakesi hingamise taktis ning läbipaistev voolik suu ees tõmbus samas rütmis vaheldumisi uduseks ja selgeks. Naise kortsuline ja muhklik käsi toetus voodiraamile ning sõrmed liikusid omasoodu vaikselt, nagu mängiks ta mingit tasast rütmi.\n„Tere päevast! Mina oled advokaat Mare Meri. Olen määratud Teie esindajaks eestkoste seadmise menetluses. Tulin siia, et selgitada Teile teie õigusi ja eestkoste seadmise protseduuri...“\nNaine lamas häirimatult edasi.\nMare vaatas teda, ning puudutas korraks naise kätt. Sõrmed peatusid korraks ning jätkasid siis trummeldamist. Ilmselt samast kohast, kus kuuldamatu meloodia edasi läks. Naise näoilme jäi liikumatuks. Mare ohkas. Ta heitis pilgu teise voodi poole ja astus siis akna juurde. Elu on ikka karm, mõtles ta. Ühel hetkel saab sinust midagi juurviljataolist, mida hoitakse elus, toidetakse ja kasitakse. Kellelegi ei lähe tegelikult korda see, et sa elad. Pigem oodatakse kannatamatult, millal see õudus ometigi lõpeb. Samas ei lubata sul surra ka enne, kui tuleb see tabamatu ja juhitamatu miski, surm, mida inimese käsi meie õigusruumis kuidagi suunata ei tohi. Kuigi, põhimõtteliselt saab suunata. Stopp. Siit edasi ei tohtinud mõelda, sest edasi algab kriminaalõiguse valdkond. Tema, Mare, tegeleb hetkel üksnes tsiviilõiguse, täpsemalt öeldes eestkoste seadmise vajaduse küsimusega. Toimikus oli kirjas, et naine on peale insulti liikumis- ja kõnevõimetu, ei suuda iseseisvalt süüa ja vajab hingamisaparaadi abi. Sugulased kraaklesid veel avanemata pärandi pärast, veeretades samal ajal vastutust ja kohustust haige vanainimese eest hoolitseda, nagu rasket taaka ühe lapselapse käest teise kätte...\nMare tundis, et tema olemasolu selles uinuva mõistuse palatis on täiesti liigne.\nTa proovis veelkord: „Proua Salme, kas te kuulete mind? Kui kuulete, palun liigutage korraks sõrmi või avage silmad!“ Ei midagi. Ja mis pidigi muutuma. Naine lamas siin juba teist kuud ning ei reageerinud selle aja jooksul mitte ühelegi külastajale. Mare ei uskunud imedesse. Samuti kahtles ta meditsiini kõikvõimsuses. Salme Rebase seisund ei parane ilmselt enam kunagi. Kui, siis niipalju, et toru asemel suudab ta oma igapäevast körti lusikast süüa ja vett tittedele mõeldud tilaga tassist või kõrrest juua. Endisest kõrgharitud ja elava loomuga vanadaamist oli alles ahervare. Tühi, hingetu maja, mille akendest ei paista enam valgust, sest kõik elanikud on lahkunud...\nMare tundis, kuidas nende mõtete peale valuaisting ennast tema otsmiku all liigutas ja hõõrus käega laupa. Kõrvarõngas takerdus korraks pintsakukäisesse ja sikutas sealt niidi välja. Oeh! See veel puudus... Ta harutas niidi kiiresti kõrvarõnga ümbert lahti.\nAitab! On reede õhtu ja see oli ühtlasi täna mu viimane klient, mõtles ta endamisi, ukse poole sammudes.\n„Lase, jah, jalga, tüdruk!“ kostus ta pea sees otsekui vanainimese hääl. Mare muigas. Tõepoolest, on viimane aeg koju minna, ma hakkan muidu juba omaenda pea sees segaste vanainimeste hääli kuulma.“ Ta vaatas veelkord rahulikult voodis lamavaid vanakesi ja astus vaikselt palatist välja.\nNüüd on jäänud üksnes läbida igakordne kinnisest osakonnast väljumise Kolgata tee, mis viib koomapalatitest edasi läbi suletud uste ja koridoride treppidest alla välisukseni ja tere tulemast tagasi normaalsusesse. Mare vaatas enese peegeldust suletud koridoriukse klaasil ja naeratas sealjuures tahtmatult. See uus hall kostüüm on tõepoolest kena! Ta lõi pea selga, nii et hõbedast suured rippuvad kõrvarõngad tantsiskledes ukseklaasile vallatud päikesejänkud valla päästsid ning vajutas ukse kõrval olevat kellanuppu.\nSanitari morn nägu piilus ukse vahelt. „Juba valmis?“ avaldas ta imestust.\n„Pole põhjust venitada, nagu teil siin igapäevaselt kombeks on!“ Mare hääl oli seda öeldes korraga kuidagi veidralt peenike ja krägisev. Sanitari suu vajus jahmunult lahti.\nMare lõi ehmatusest peo endale suu peale. „Ma mõtlesin, ee, et-et, minu vanemad kolleegid on vahel oma jutuajamistega veidi pikaldasemad,“ püüdis ta olukorda kiiresti parandada...\nMare mõtted galopeerisid üha võimsamaks paisuva peavaluga võidu. Mis see nüüd oli? Kust see lause tuli? Ma isegi hetkeks ei mõelnud sanitarile niimoodi nähvata? Need hooldekodudes käimised mõjuvad mulle tõepoolest halvasti. Vanematel kolleegidel on tuline õigus - peaksin vist selle hulludele riigi õigusabi osutamise enne ära lõpetama, kui ise siia sattun!\n„Ei sa satu!“\n„Vabandage, mida te just ütlesite?“ küsis Mare sanitarilt.\n„'imiskit“ ühmatas naine üleõla vastuseks.\nMare kuulis naeru. Vanainimese naeru. Ta vaatas ümberringi. Koridoris olid needsamad vanakesed, kes ennegi. Ivanov oli nüüd ka teisest paelast jagu saanud, suured sipupüksid vedelesid keerdus ümber ta jalgade otsapidi põrandal ning vanamees üritas nüüd sülitamise saatel oma mähkmeid jalast ära tirida. Vene mammike karjus endiselt valjuhäälselt iga möödakäijat enesele appi, ning kahtustav vanatädi kõõritas oma palatiukse vahelt. Keegi neist ei naernud. Mare vangutas uskumatult pead ning kiirendas sammu.\nVälisuks langes tema selja taga kinni. Mare hingas mõnuga kevadist õhku, kissitas päikese käes silmi ja jalutas siis aeglaselt autoni. Ta istus rooli, avas kindalaeka, võttis sellest oma lemmikparfüümi „Chanel Chance“ ning piserdas seda enese kohale üles. See oli tema puhastumisrituaal. Iga kord, kui ta lõpetas hooldekodude külastamise, püüdis ta nende asutuste spetsiifilist vanainimeste, ravimite ja haiglatoidu eemaletõukavat lehka eneselt kaotada. Veel päevi hiljem võis juhuslik lõhn talle hooldekodusid meenutada ning neidsamu jubedusevärinaid tekitada. Mare ei suutnud enesele täpselt selgeks teha, mis teda nendes käikudes kõige enam muserdas. Ta tundis mingit kummalist missioonitunnet, mis teda lisaks oma igapäevaste edukate ärimeeste nõustamisele-esindamisele sundis teda nende õnnetute vanainimeste ja muude vaimust vaeste õiguste eest seisma. Samas tekitas iga hooldekodu külastus temas endiselt õõva ja masendust, sest ta ei suutnud vaadata inimhingede ahastavat hämarasolekut, millesse kunagi nii tegusad inimesed vastu oma tahtmist lootusetult ja väljapääsmatult takerdunud olid. „Ausõna, loomade varjupaik on vaimust vaevatute hooldekodu kõrval pigem lõbustusasutus,“ mõtles ta.\n„Abitus on see sõna, mida sa otsid!“\nAbitus. Jah. Täpselt. Siis Mare võpatas ja vaatas kerges paanikas olles tahavaatepeeglisse. See oli seesama vaikne, krägisev, natuke pilklik vanainimesehääl, aga kõnelejat ennast polnud kusagil. See oli tema auto, tema enda pisike bemar ja siin sees ei olnud kohe päris kindlasti mitte ühtegi vanainimest.\nTa kohendas peeglit, nii et sai enesele otsa vaadata, kontrollimaks, kas temaga on kõik ikka tõepoolest korras.\n„Kuule, päris hästi sobib!“\n„Passib mullegi. Elu sees poleks arvanud, et mulle meeldib kellegagi samas kleidis käia!“ See oli teise vana naise hääl. Mare hõõrus kätega silmi ja meelekohti.\n„Sutike närvilisevõitu ainult, nagu sina, Salme!“\n„Ära aja pada, Maria. Sa ei tunnegi mind õieti!“\n„Stopp!“ Mare põrnitses jahmunult peeglit. Ta oli just karjunud. Peegli peale. Või iseenda peale. Või auto peale.\nHääled kõhistasid vanainimeselikult naerda.\n„Maria, aga ta ju kuuleb meid!“\n„Stopp!! Pidage! Kes te olete? Kus te olete? Mis loll nali see on?“\n„Minu meelest on see hea nali,“ ütles Salme hääl. „Seda muidugi juhul, kui seda tõepoolest naljaks pidada. Mina olen loomulikult Salme Rebane, keda preili advokaat eestkoste asjas külastama tuli.“\n„Ja mina olen Maria Melikova, Salme palatikaaslane. Meeldiv tutvuda.“\n„Mis loll nali see on?“ küsis Mare nüüd juba täiesti valjul ja vihasel häälel. „Lõpetage ära! Kes iganes mu autoraadiot on näppinud või mingi muu totruse teinud. Aeg on see haige nali lõpetada! Kuulete!“\nMidagi ei juhtunud. Ta võttis võtmed süütelukust välja, avas ukse ja astus autost välja ning kõndis ümber auto.\n„Kas kõik on korras?“ Mare võpatas ja vaatas hääle suunas selja taha. Peaarst naeratas talle läilalt vastu.\n„No kas pole ikka ponks poiss!“ teatas Salme hääl. „Oleks ma vähe noorem, siis võiks temaga isegi kurameerida,“ itsitas Maria oma vastu.\n„Olge vait!“ karjatas Mare.\nPeaarst vaatas talle haavunult otsa. „Ega ma ainult küsisin, selgest viisakusest. Vabandust, preili advokaat! Nägemiseni.“ Nende sõnade saatel kiirustas mees oma auto suunas minema.\nMare adus täie selgusega, et mehele järele jooksmine ja vabandamine oleks praeguses olukorras veelgi tobedam kui äsjane hääle tõstmine. Ta istus autosse ja käivitas mootori ning keeras automaki heli põhja. Rammstein „Wilder wein“. Auto tagaaken vibreeris aeglasel sõidul nähtavalt.\nHääled tema peas kriiskasid üksteisest üle: „Hull peast! See lõikab ju lihast ja luust läbi“ „Aga mulle meenutab mu kadunud Vassilit, kui see purjus peaga koju sammus ja täiest kõrist „Katjuušat“ laulda üürgas.“\nMare oigas. Rammstein korrastab mõtteid. Alati. Need pole minu mõtted. Need on need neetud tädikesed sealt koomapalatist. Minu peas. Mismoodi? See pole ju lihtsalt võimalik!\nTa põrnitses end uuesti peeglist. Täiesti tavaline, ei midagi erilist. Isegi silmavaade on sama, ei mingit hullumeelset läiget ega laienenud pupille. Isegi meik ei ole päeva jooksul laiali läinud, üksnes läigib natuke. Üle töötanud. Ma olen raudselt üle töötanud! Kohe sõidan koju, vaatan järgmise nädala asjad üle, lõpetan täna öösel kõik mis vaja ja põrutan esmaspäeval puhkusereisile. Viimase hetke pakkumisega kusagile soojale maale, merekohina ja kuldsetele liivade manu. Iisraeli, Kreetale, Kanaaridele. Kuhu iganes!“ Ta tajus, kuidas mõnus erutus eelseisvast lühipuhkusest mõtetesse voolab ning tundis ennast otsekohe paremini. Mare kohendas peegli õigesse asendisse ja keeras kitsukeselt külavaheteelt maanteele.\nSeejärel kuulis ta selgesti, kuidas vanainimeste hääled tema peas juubeldasid samuti: „Mõtle, Maria, saame veel vanuigi kaugel maal käia.“ „Ma kunagi käisin Krimmis, seitsmekümne kuuendal ja siis vist seitsmekümne kaheksandal, ei ikka seitsmekümne üheksandal. Koos kadunud Vassiliga ikka...“\nMare üritas teele keskenduda. Vanamoorid tema peas heietasid üha edasi. Kuidas üks Krimmis peaaegu oma meest pettis ja kuidas teine suviti Viimsis muudkui peenraid haris ning ühel eriti kuumal suveõhtul oma mehe naabrinaisega rannaserval loksuvast paadist sugu tegemast tabas.\nMare itsitas tahtmatult. Kujutlus ontlikust proua Salmest, kes kalamehekummikutes keset hämarat suveööd pillirootihnikus ringi hiilib, et oma litsakat meest teolt tabada oli piisavalt naljakas... Nagu osa mingist vanast raadiokuuldemängust, mida ta lapsepõlves põnevusega kuulanud oli.\n„Siin pole naerda midagi!“ solvus Salme.\nMaria itsitas mõnuga: „Minu meelest on ikka küll!“\n„Aga see on ju tõepoolest koomiline!“ Mare oli seda jällegi kuuldavalt öelnud.\n„Sa kujutasid seda valesti ette!“ teatas Salme pepsilt.\n„See-eest palju elavamalt,“ kõkutas Maria.\n„Oot. Te NÄETE mida ma mõtlen?“\n„Loomulikult, kulla laps. Muidu me ju ei naeraks, eksole.“\nSalme üksnes turtsatas.\n„Aga kuidas?“ Mare hõõrus parema käega otsaesist.\n„Me ei tea. Mis vahet seal on, kuidas,“ ohkas Maria rahulolevalt. „Sa, tüdruk, ära päri nii palju. Jääd ruttu vanaks. Usu, vaat seda sa küll ei taha! Nii hea on jälle sellest neetud palatist välja saada ja elada. Sõida parem!“\nSalme üksnes nohises. Kuuldavalt. Mare vaatas igaks juhuks tahavaatepeeglist salongi. Auto oli endiselt tühi.\nMare vangutas pead. „Kuulge tädikesed,“ ütles ta seejärel. „Lepime õige ühe asja kokku.“\n„Mida?“ Salme hääl kõlas kahtlustavalt.\n„Ma olen nõus teie olemasolu minu peas välja kannatama! Ühel tingimusel. Te ei sega mitte kuidagi ja mitte kunagi vahele, kui ma teiste inimestega räägin. Eksole.“\n„Ja mis siis saab, kui me ei ole nõus?“\n„Siis lähen ma otseteed psühhiaatri juurde ja palun end ületöötamise tõttu haiglasse jälgimisele võtta ning üksikpalatisse paigutada.“\nMare oleks tahtnud seda öeldes kaugeimas mõttesopis sõrmed risti panna ja paluda, et tema bluff tõe pähe läbi läheb. Tal jäi üle ainult loota, et tädikesed kõiki tema peas olevaid mõttesoppe korraga hallata ei suuda. Läbirääkimiste esimene põhimõte: kui teed olulise pakkumise, ole sealjuures veenev, ja kaalu iga öeldavat sõna tõsiselt.\nSalme ohkas. Maria pomises midagi väga vaikselt. Vist palvet. Mare ei teadnud ühtegi. Ainuke pühalik tõotus, mida tema teadis, pärines pioneeriajast ja kõlas „Alati valmis!“. See see igatahes ei olnud. Maria lõpetas pomina.\n„Olgu!“ Tädikesed laususid seda peaaegu ühest suust.\n„Aga kui me hästi käitume, kas me siis reisile ka läheme?“ Läbematu uudishimu oli Mariale ilmselt terve elu omane olnud.\nMare muigas: „Vaatame. Võib-olla. Ma pean kõigepealt oma lähinädala töökalendrit kontrollima.“\nHelen vaatas talle suurte silmadega pooltühja veiniklaasi tagant otsa. „Sa lähed nagu PUHKUSELE? Praegu kohe?“\nMare noogutas: „Korraldasin täna hilisõhtuni tööl oma asju ümber. Ülehomme hommikul olen Tallinna lennujaamas ja lendan Tenerifele. Eelolev nädal on mul ainukesena istungivaba. Oluliste kohtumiste ajad suutsin ümber mängida ning nagunii pean telefoni ja läpaka kaasa võtma. Tööinimeste üldiseks õnneks on olemas Skype ning osa puhkusest tuleb, nagu tavaliselt, ikka tööle ohverdada. Aga, asi on seda väärt! Ma olen end haigelt üle töötanud.“ Seda öeldes kuulis ta peas jällegi tädikeste kõkutamist ja omavahelist erutatud sosinat. Mare üritas seda mitte tähele panna. Helen vaatas teda kahtleval ning Mare oleks võinud vanduda, et pisut kadedalgi ilmel ja vahetas korraga jututeemat.\n„Kuule, kas sa laenaksid mulle homseks neid oma kõrvarõngaid?“\n„Mul on homme kohtamine ühe laheda arstiga.“\n„Ära ütle, et psühhiaatriga!“ oigas Mare meelekohti hõõrudes ja päevast stseeni piinlikkusega meenutades.\n„Ma täna nägin ühte, kes terve oma personaliga permanentselt flirtis! Võib öelda, et mul on mõneks ajaks absoluutselt kõigist meespsühhiaatritest üks teatav kaevamiseks mõeldud instrument permanentselt vaatevälja takistamas!“\nHelen itsitas. Mutid kõkutasid.\n„Mis sul, lilleke, juhtus siis?“ Heleni hääl oli võltsi kaastunnet pilgeni täis.\nMare viskas käega: „Ah, ära uuri elu!“ Ta tundis et ei ole mitte mingil juhul valmis isegi oma parimale sõbrannale juhtunu kohta täit tõde rääkima. Tõtt öelda ei teadnud ta seda veel isegi. Loodetavasti on Tenerifel piisavalt aega juhtunu üle järele mõelda.\n„Tahtis su uuringuteks sisse jätta!? Ma ei imestaks!“ naeris Helen laginal.\nSalme suisa vigises naeru käes ja Maria kõkutas hüsteeriliselt.\n„Peaaegu!“ Mare lõkerdas sedakorda kaasa.\n„Okei, asja juurde tagasi tulles, kas saab või ei saa?“ Helen itsitas ikka veel.\n„Mida, mida... Su psühhiaatrit!... Kõrvarõngaid, noh.“\n„Aa. Okei, saad ikka, kui ära ei kaota.“\nMare võttis kõrvarõngad kõrvast ja ulatas Helenile.\n„Kust Sa üldse said need, nii hullult lahedad ja pilkupüüdvad on!“\n„Maarja reisilt tõi. Vist Mehhiko indiaanlaste käsitöö. Seal kutsutakse seda kujundit oli vist soul trap – hingepüüdja.“\nMare vakatas järsult. Soul trap. Virrvarr tema peas võttis välgukiirusel kindla kuju. Vaikuse kuju. Nüüd põrnitses ta juba võidurõõmsa põnevusega pahaaimamatu Heleni nägu.\nHelen sobitas parasjagu peegli ees teist kõrvarõngast kõrva. Seejärel pööras ta pead ja raputas seda. Kõrvarõngad tantsisklesid. Mare suisa kangestus ootusärevusest. Ja siis, Helen tardus, tema ilus suu vajus pärani. Kael naksatas pöördel kuuldavalt, kui Helen järsult üle õla tagasi vaatama rapsas.\nMare purskas hüsteeriliselt ja kontrollimatult naerma. Naer ja vabanemistunne pulbitsesid tema seest välja, nagu paisu tagant äkki valla pääsenud jõgi. Ta lõkerdas nii, et pidi põrandale istuma, endal silmist pisarad voolamas.\n„Ehk sa lõpetaksid ükskord selle hirnumise ja rumalad naljad!“ Heleni näole oli tardunud segane ja viril grimass ning tema hääletoon oli jäine.\nMare oigas suurest naerust.\n„Helen, palun saa tuttavaks, see on minu klient Salme Rebane ja tema palatikaaslane Maria.. ee ..“\n„Melikova.“ Heleni suu sulgus seda öeldes peenikeseks kriipsuks.\nMare püüdis ennast kiiresti koguda, ning asja tõsisemalt selgitada: „Helen, püüa, palun, aru saada. See ei ole mingi loll nali sinu kulul. Ma sain ise ka just hetk tagasi asjast sotti. Need tädikesed olid alates tänasest hooldushaigla külastamisest kuni praeguseni minu peas sõnelemas ja jutustamas. Usu, ma tean, kuidas te ennast tunnete!“ Mare hakkas uuesti naerma ning tahtmatud pisarad voolasid üle ta näo. Rõõmust, et ta on normaalne, ja kergendustundest, et kõik tema mõtted on jälle tema enda päralt.\nHeleni näoilme peegeldas endiselt täielikku arusaamatust.\n„Vaata, ma ütlesin sulle just hetk tagasi kõrvarõngaid andes, et see kujund on indiaanlastel soul trap. Hingelõks. Ma käisin täna jälle ühes koomapalatis. Need tädikesed lamasid seal liikumatult ja apaatselt aparaatide all. Kui ma sealt haiglast ära tulin, siis nad olid korraga mu peas. Sa ei usu, kuidas ma tegelikult alguses ära ehmatasin. Esimese hetkega mõtlesin, et keegi teeb mu automakiga mingit eriti haiget nalja, seejärel karjusin tolle flirdihullu peaarsti peale, nii et see solvumisest peaaegu lõhki läks!“\n„Ma ei saa mitte kuraditki aru!“ Heleni hääl oli ikka veel kibestunud ja pahameelest tulvil.\nMare tõmbas mõlema käega läbi juuste. „Oota, ma proovin seda lugu uuesti ja paremini sõnastada! Ma alles ise ka hakkan taipama ja ilmselt ei suuda oma mõtteid selgelt välja öelda.“\nTa mõtles viivu. Helen silmitses teda kahtlustavalt ning naaldus äraootaval ilmel peeglilaua nurgale.\n„Vaata, asi on ilmselgelt nendes kõrvarõngastes.“\nHeleni ootamatu tegutsemiskiirus jahmatas teda. Sõbranna kargas hetkega diivanilt püsti, rebis rõngad kõrvast ning virutas otsejoones põrandavaibale.\nMare tõusis, võttis väriseva Heleni käest kinni ja ütles vaikselt: „Ma ei tea kuidas, aga nad on nendes rõngastes ja selle peas, kes neid kõrvas kannab. Küsimus on, mida sellega nüüd edasi teha.“\nHelen sosistas vaevukuuldavalt: „ ... siis sellepärast tahtsidki sa puhkusele sõita....“\n„Hakkan taipama.“ Üle Heleni mõtlikult kipras lauba käis korraga kaval virvendus: „Aga räägi nüüd ära, mis täpselt selle peaarstiga juhtus?“\nMare rääkis, ise kergendustundest lendu tõusmas, et saab piinlikult veidrat ja naljakat lugu sõbrannaga ikkagi jagada, ilma et teda hulluks peetaks.\nHelen lõkerdas seekord temaga kaasa. „Kuule, ma pidin ise ka peaaegu et ehmatusest püksi tegema, kui seda vanainimesehäält esimest korda oma kõrvus kuulsin. Kõlas peaaegu samamoodi nagu mu vanaema.“\nMare muigas. Helen vakatas ja tõmbus seejärel tõsiseks: „Aga, mida sa nüüd nende kõrvarõngaste ja mutikestega edasi teed, Mare? Nad ei saa ometi sinu pähe igaveseks jääda?“\n„Pigem küll ehtekarpi!“\nTüdrukud turtsusid uuesti naerda.\n„Ma ei tea. Vaatame kõigepealt netist? Kui ei tea, tuleb guugeldada. Google is your friend.“\nHelen vaatas talle uskumatusega otsa. „Sa tahad Mariat ja Salmet googeldada?“\n„Pigem oleks otsingusõna soul trap või soul catcher,“ lausus Mare mõtlikult.\n„Et nagu mingid preestrid, küünlad, viiruk, palved, piibel ja pühitsetud vesi?“ sõbranna silmad olid uskumatusest pärani. „Sa nagu tõsiselt usud ka seda värki?“\n„Ma ei tea, mida uskuda, aga fakt on see, et ma ei saa ometi neid mutikesi elu lõpuni oma ehtekarbis pidada.“\n„Kelle elu lõpuni?“ oli Helen seekord konkreetne.\n„Sa ei arva ometi, et nad mu kõrvarõngastesse sattudes otsad andsid?“ kohkus nüüd Mare mõttekäigust, mis talle enne pähegi polnud tulnud.\n„Mina sinu asemel seda ei välistaks.“\nMare tundis, kuidas seni naljakana näinud lugu korraga täiesti uue dimensiooni omandas ning ta tajus kuidas kõik tema hommikul hoolikalt soengusse seatud juuksekarvad end nüüd otsekui äkilises külmahoos turri ajavad. „Kuule, mina ei julge neid kõrvarõngaid sealt põrandalt enam puutuda!“\n„Mis me siis teeme nüüd?“\n„Tule ööseks minu juurde, mõtleme hommikul midagi välja.“\nMare küünitas telefoni järele ja tellis takso. Tüdrukud krabasid kaasa Mare dokumendimapi ja läptopi ning pagesid toast ummisjalu. Kõrvarõngad jäid vaibale vedelema.\nHommikul natuke peale kella kaheksat helistas Mare hooldekodus valvetelefonile ning küsis kergelt väriseval häälel oma kliendi tervise järele. Talle vastas hääle järgi otsustades seesama eilne hooldekodu sanitar: „Salme Rebase seisund on muutusteta. Lamab. Tema palatikaaslane? Tema lamab ka.“ Telefonitorust oli peaaegu kuulda, kuidas naine õlgu kehitab ja mõttes enesele otsaette koputab. „Aitäh, ma lihtsalt hakkasin mõtlema, et ega temaga äkki midagi ei juhtunud, “ üritas Mare olukorda kuidagi leebemalt selgitada, „aga, ma siis saadan ettekande kohtule kenasti ära.“ Sanitar mühatas midagi arusaamatut ja lõpetas kõne.\n„Noh?“ päris erutusest hingetu Helen läbematult.\n„Läänerindel muutusteta,“ üritas Mare naljatada.\n„Kuule, helista Maarjale! Küsi kust ja kellelt ta need kõrvarõngad ostis?“\n„Ja seletan talle nagu mida? Et mul on nüüd kaks hullu hoodekodu tädikest seal hingelõksus?!“\nHelen hakkas itsitama. „Ütle talle, et minu sõbrad lähevad Mehhikosse ja ma tahan endale ka just selliseid!“\nTelefoni kinni vajutanud, raputas Mare kahetsustundega pead. „Maarja ei mäleta isegi, millised need mulle toodud rõngad täpselt olid. Ta tõi paljudele eri kohtadest ehteid kaasa. Vabandab ja ütleb, et Mehhikost saab pea igalt külaturult vapustavaid ehteid.“\n„Ma ei tea.“ Marele tuli korraga uuesti pähe sealt juba õhtul korra läbi vilksatanud idee. „Aga, kuule, Eestis on ju terve hulk mingeid nõidu, tervendajaid, selgeltnägijad pendlimehi ja keda kõike veel.“\nHelen jõllitas teda suuril silmil. „Sa tahad vabatahtlikult ja tööväliselt veel mingite püstihullude juurde minna. Äkki aitaks neistki, keda me tööajal näeme ja tädikestest, kes kõrvarõngastes kõlguvad?“\n„Kust sa tead et selgeltnägijad hullud on?“\nHelen rehmas käega. „Ma kunagi ammu käisin ühe selgeltnägija juures. Anna andeks, aga selle tädi kõrval on enamus hooldekodude asukaid ikka täiesti normaalsed ja mõistlikud inimesed.“\nMarele meenus üks ammune tüdrukuteõhtu suvises Pärnus. „Keegi tüdrukutest rääkis mulle kunagi Kirna energiamõisast. Et see olla igavesti võimas ja energeetiline koht mis inimesi tervendab, vaimu vabastab ja mida kõike veel.“\n„Milleks? Viime parem Salme ja Maria hilissügisesele mõisapiknikule!“\nSelsamal hetkel jõudis tõeline arusaamine Mareni. See uskumatu ja naljakana näiv lugu on tegelikult kõige tõsisem eetiline dilemma, mida ma üldse kunagi olen pidanud lahendama. Salme ja Maria on praegu tõepoolest elus ja vähemasti osa nendest elutseb tema kõrvarõngastes. Aga mis juhtub siis, kui nad sealt tõepoolest vabastada õnnestub? Kas nad surevad? Ja kes olen sellisel juhul mina või Helen, et otsustada hetke üle, millal ükskõik kes surema peaks. Samas, olukorra niisama jätmine tundub mulle veelgi enam ebaõige.\nMare hõõrus meelekohti, kus tuikas hoiatavalt lähenev peavalu, millest kaikus kajana läbi lubadus viia tädikesed puhkusereisile. Nad on ju ... faktiliselt juba surijad ja neile antud lubadus on sama hea kui ... Mare nägi kogu loos ainult üht mõeldavat lahenduskäiku.\n„Helen, ma arvan, et õigem on kui ma lähen praegu koju ja mõtlen kogu selle asja üle järele.“\nHelen noogutas nõusolevalt. „Kahju ainult, et ma ei saa sinuga täna sinna Kirnasse piknikule kaasa tulla!“\n„Kõike head ka ei saa. Sina lähed täna oma psühhiaatriga kohtama!“\n„Okei. Helista mulle, ja räägi, kuidas läks, eks ole! Ma lähen nüüd koju ja ütlen kõigepealt Salmele ja Mariale tere hommikust ning seejärel lippan tööle. Enne ärasõitu tuleb üks pikem tööpäev!“\n„Tervita prouasid minu poolt!“\nMare noppis kõrvarõngad ettevaatlikult vaibalt üles ja pistis kõrva. „Tere hommikust!“\n„Tüdrukud, kuhu te nii äkki kadusite?“ see oli Maria murelik ja hoolitsev hääl.\n„Ehmatasime teid ikka päris põhjalikult...“ Salme oli endiselt pisut pilklik, kuid ka tema hääletoonis oli kaastundlikke noote.\n„Kuulge, ma pean teiega tõsiselt rääkima!“\n„Laps, sina ära muretse nii palju meie pärast!“ Salme hääl oli liigutatud. „Sa püüa aru saada, et juba ainuüksi sellest palatist väljasaamine oli meie jaoks lihtsalt suurepärane võimalus veel kord natukenegi elada! Mis sellest, et ainult sinu peas. Ei ole just lihtne taluda päevast päeva mingit hoolt vajavaks omalaadseks mööblitükiks olemist ja pidada nähtamatut vestlust samas seisus oleva palatikaaslasega.“\n„Aga kuidas te siis omavahel suhelda saite?“\n„Ma ei tea täpselt,“ sosistas Maria vaevukuuldavalt. „See on nagu hõljuksid aeg-ajalt voodi kohal ja kuuleksid kedagi oma peas.“\n„Vahel ei kuule midagi ja oled oma kehas nii tihedalt-tihedalt kammitsetud,“ Salme hääl oli katkendlik ja rabe. „Tahaksid silmi avada, aga ei suuda, nagu mingis lõputus painajalikus unenäos. Abitus, äärmine abitus...“\n„Mare, lapsuke, see, et Sina meie palatisse juhtusid ja imekombel meid välja tõid on võrratu!“ Maria häälde oli kätketud selge rõõm. Kahjutundega katkestas Mare selle helge hetke teda seesmiselt põletava küsimusega: „Jah, aga mis ma teiega nüüd edasi peale hakkan? Te olete mõtted minu peas, aga see pole ainult minu, vaid ka teie elu? Ma ei saa teid lõpmatuseni oma peas kanda, aga mismoodi teid endasse tagasi viia saaks?“\n„Mare, palun, ainult mitte seda! Ärme isegi hetkeks arutame tagasiminekut ühena võimalusest. Ma olen kuni eilse päevani lakkamatult kahetsenud, et ma insulti ei surnud!“ Salme sõnadest kajas läbi kaljukindel ja selge veendumus. „Kui sa tahad meist vabaneda, otsime selleks kasvõi koos mingi võimaluse. Tagasi mina enam ei lähe. See on hullem kui surm.“\nPuhastustuli. Mõte vilksatas läbi Mare pea. Kas võib olla, et seda hämarasolekut saab võrrelda religioosse kogemusega, millega piibel inimesi hirmutas. Marele meenus lapsepõlveseik, mil vanaema üritas talle rääkida põrgust ja puhastustulest, ning tema lapselikult imestas: „Aga vanaema, miks sa ometi nii hirmsaid asju usud, ise juba vana inimene?“ Kuidas saaksin mina olla see suunav või otsustav jõud, mis ütleb, et nüüd on kõik, hakkame astuma? Ma ei suuda seda.\n„Mare, Sina ei otsustagi selle üle. Sina ei võtnud meid palatist tahtlikult kaasa! Järelikult sa ei vastuta,“ Maria proovis olukorda talle omaselt leebemal moel lahendada.\n„Ja mida ma edasi teen? Jätan teid oma ehtekarpi ja kannan eriti pidulikel puhkudel või siis kui end üksikuna tunnen?“\nSalme turtsatas: „Mulle meeldib, tüdruk, et sa oma naljasoont pole kaotanud! Üks variant on hetkel mitte midagi teha. Meenutan, et me pidime puhkusele sõitma. Eeskujuliku käitumise eest koomapalatis ja Sinu peas!“\nMare muigas. Salme must huumorimeel sarnanes tema enese omale. „Olgu! Lähme pakkima. Aga, kui ma tohiksin paluda, siis proovime teha nii, et ma inimestele kohatult ei nähva ja teiega avalikult ei vaidle!“\n„Me ju juba ükskord lubasime!“ tõotasid hääled tema peas ühekorraga.\n„Ma hakkaksin nüüd pakkima ja siis lähen tööle. Kas oleks palju palutud, kui ma saaksin seda üksi teha?“\n„Oota!“ Maria läbematus oli päevselge: „Kas me ei näe ega saagi valida, mida me saame lõunas puhkusereisil seljas kanda?“\nMare hakkas naerma: „Olgu, läksime siis pakkima! Aga kui teie nõuanded rõivastumise alal on samasugused nagu mu usklik vanaema oleks andnud, panen teid pikema jututa karpi peitu!“\nSalme koolitüdrukulik itsitamine ja Maria pulbitsev uudishimu tema kuklas olid selgelt tajutavad.\nMare istus ookeani ääres, mustal laavaliival, varbad veepiiril ja kuulas kuidas lained rannale pahisesid ja kiviklibu kõbinal tagasi tõmbusid. Kõrvarõngad tema kõrvas tilisesid vaikselt tuules. Maria ja Salme olid samuti vait ning nautisid ilmselgelt samuti ääretu ookeani lakkamatut müha.\nKunagi tulid seadused jumalatelt ja neid sõnastasid valitsejad. Kaasajal tuleb jumalikku päritolu õigus ilmale vaevatud ametnike ülekoormatud kirjutuslaudadel ja kubiseb kantseliidist ning tema rakendamise vankrit tarib terve õiguskaitse- ja kohtusüsteem. Õigusemõistmise teekond võib kesta aastaid. Aga õiguse mõistmise? Ma ei mõista ikkagi midagi. Eutanaasia on keelatud. See on kuritegu. Kliendi probleemid ei tohi saada advokaadi isiklikeks probleemideks, ka see on ebaeetiline. Need on seadused. Aga Maria ja Salme on õnnelikud ja kirjutamata seadus ehk tava ütleb, et surija tahe on samuti seadus... Mida ma ometi nendega oma elus ühiselt edasi teen?\n„Laps, kõik mõtted, mis elu jooksul läbi pea rändavad, on elu mõtted. Sinu elu mõtted. Lepi sellega, vali neist parimad ja meeldivamad välja ning tee teoks. Ela rõõmuga!“ See oli Salme.\n„Sa oled meile selle nädala jooksul nii palju ilusat ja toredat andnud!“ lisas Maria.\n„Jah, sellise reisi peale võib küll rahus surra,“ arvas Salme. Maria ei öelnud rohkem midagi.\nMare astus oma reisi eelviimase päeva pärastlõunal Tenerife tohutusuure katoliku kiriku hämarusse. Salme ja Maria tema peas väljendasid sedakorda omavahel sügava rahuoluga muljeid vanuigi keset koomapalatit saabunud ootamatu ja võrratu puhkusereisiga. Mare oli tegelikult nende pidevast kohalolust oma mõtetes kohutavalt väsinud. Kõrvarõngad tema kõrvas tantsisklesid tema tasaste, pühapaigas viibimisest hillitsetud sammude taktis. Katedraali altarikaunistuste kuldne sära ja kivikiriku sammaste vahel valitsev pühalikult salapärane hämarus mässisid ta endasse. Mare kõndis aeglasel tempol ja hardunud ilmel läbi kiriku pealöövi, astus altari ette, põlvitas ning langetas otsekui palves pea. Ta tõstis käed kõrvade äärde, haakis kõrvarõngad tasakesi kõrvade küljest ning poetas need vaikselt altari ette. Nüüd olete te kõrgemates kätes. Seejärel tõstis ta pea, tõusis ja kõndis kuulmatul sammul ukseni ning astus päikesevalgusse.\nCandelaria peaväljak tema ees oli värviliste lipukestega ehitud. Guantšide pealikud väljakut ääristavate kivide otsas seisid väärikalt ja suursuguselt. Mare tundis sisimas säärast kergendustunnet, mis otsekui tuvi ta valutavast peast tiibade plaginal lendu tõusis ja guantšipealiku käes olevale odale maandus. Kusagilt tuli võrratut kohvilõhna. Kohv. Latte! Vahutav ja soe, parajalt magus ja kaneelimaitseline. Mare vaatas otsivalt ringi. Väljakuserv tema vastas oli üks pikk välikohvikute rivi. Ta kõpsis kergel sammul sinnapoole, võttis esimese laua taga istet ning tellis enesele ühe latte. Mare rüüpas kergete sõõmudega kohvi ning vaatas, kuidas ookean päikeses sillerdab ja lainetab. Iga hetke ja kohvisõõmuga kogunes temasse vabadusetunne, särav ja ülevoolavat rõõmus. Ta lõpetas kohvijoomise, jättis kelnerile korraliku jootraha ning tippis lennukal sammul üle väljaku, et trepist üles oma rendiauto juurde jalutada.\n„Senjora!“ Hüüd kostis nii kõvasti ja tungivalt, et Mare pööras pead. Noor preestrikuues mees seisis katedraali uksel ja viipas. Temale. Mare oigas mõttes. Valvenaeratus huulil üritas ta edasi minna. Mees tõttas kiirel sammul, must preestrikuub tuules lehvimas, talle järele.\n„Pagan!“ kirus Mare mõttes. Oli mul vaja seda neetud kohvi juua. Oleks võinud kohe minema sõita.\nMees jõudis talle järele ning hakkas talle midagi kiirelt hispaania keeles seletama.\n„Sorry, I dont speak Spanish,“ üritas Mare end kiiresti välja vabandada ja auto juurde edasi tõtata.\n„Vabandage!“ vastas preester juba sulaselges inglise keeles. „Ma märkasin, et Teie kaunid kõrvarõngad olid altari ees maas. Ilmselt kaotasite palvete lugemise ajal kogemata need imekaunid ehted. Tõin need Teile tagasi. Meie kirik ei vaja selliseid ohvreid noortelt kaunitelt daamidelt!“ Preester muigas ning lisas: “Daami ehted näitavad tema saatust!“ Ta avas peo ning surus Marele pihku hõbedast kõrvarõngad, millest tüdruk oli natuke aega tagasi enese arvates igaveseks vabanenud ja tõttas tagasi katedraali.\nStaatust! Preestri inglise keel jättis ilmselt soovida. Mare oli kõnevõimetu. Ta põrnitses ainiti peopesal olevaid kõrvarõngaid. Väga aeglaselt tõstis ta käe ning pani ühe rõnga kõrva. Vaikus. Ta pani teise rõnga kõrva. Ikka vaikus.\n„Salme? Maria?“ sosistas Mare vaevukuuldavalt. Vaikus. Nad olid läinud. Pühitsetud altar oli hoolimata Mare skepsisest nad siiski vastu võtnud. Mare võttis kõrvarõngad väga ettevaatlikult kõrvast. Ta kõndis mööda rannaäärt suure musta koopasuu poole. Jõudnud koopa lähedale, vaatas Mare ümberringi ning veendunud, et kedagi läheduses ei ole, heitis kõrvarõngad kõigest jõust ookeani murdlainetusse.\nLennureis tagasi oli tõeline puhkus. Mitte ühtegi segajat. Mare nautis oma üksinduse igat hetke nagu ei kunagi varem. Kolm päeva peale naasmist sai ta kohtult napi e-maili. „Palume Teie seisukohta eestkostja määramise menetluse lõpetamise osas, seoses pr. Salme Rebase surmaga. Surmatõend lisatud.“ Mare avas korraks värisema löönud sõrmedega kirja manuses olnud faili. Surmakuupäev ühtis katedraalis käidud kuupäevaga. Mare tõstis korraks käe telefoni kohale, kuid lasi selle taas alla langeda. Pole mõtet hooldekodusse helistada. Ma tean, et Salme lahkus koos Mariaga. Õnneks on kõrvarõngad samuti igaveseks läinud ja lebavad Atlandi põhjas. Ta lasi käe alla langeda. Küünarnukk tabas töölaual lebavat karbikest nii õnnetult, et see kummuli põrandale lendas. See oli sama ehtekarp, mille Maarja oli talle koos kõrvarõngastega Mehhikost toonud ning vedeles töölaual ilmselt alates sellest hetkest, kui Mare endale kõrvarõngad pahaaimatult esimest korda külge riputas.\nTüdruk kummardus, et tarbetuks muutunud karpi prügikasti visata. Tagurpidi kukkunud kaas kukkus sõrmede vahelt põrandale ning samal hetkel libisesid karbist kilksatuse saatel parketile ka kaks hirmtuttavat hõbedast kõrvarõngast. „Daami saatust, mitte staatust!“ kumises Mare kõrvus.\nTeos Baasis: Palat


Algab paberivaba kaubaveo testimine | Bioneer\nAlgab paberivaba kaubaveo testimine\nAlgas Eestist Poolani digitaalse kaubatee testimine, mille käigus proovivad Maksu- ja Tolliamet ning Politsei- ja Piirivalveamet läbi reaalajas kaubaveo info kasutamise, et tulevikus vähendada logistikasektori paberimajandust ja tühitööd. Veose kontrollimiseks ei pea enam sõidukit peatama, vaid piisab veoki ja haagisenumbri süsteemi sisestamisest.\nFoto: Rekad Kaunase lähistel. Janek Jõgisaar, Bioneer.ee\nDIGINNO-Proto projektijuht Inna Nosachi sõnul on veoselehe digitaliseerimisest kasu nii ettevõtetele kui ka järelevalveasutustele.\n„Ettevõtja saab tulevikus enda töös olla tõhusam tänu sellele, et veoteave tuleb registreerida vaid ühekordselt ning seejärel on võimalik seda jagada elektrooniliselt vajalike asutustega naaberriikides või oma äripartneritega. Ühtlasi tekib ka PPA-l ja EMTA-l võimalus teostada enda protseduure kiirelt, mugavalt ja distantsilt,“ selgitas Nosach.\nTäna alanud testimises saavad partnerid praktikas veenduda, kuidas ühes riigis väljastatud e-veoseleht on teise riigi infosüsteemides nähtav. Veokit peaks füüsiliselt kinni pidama ainult juhul, kui esinevad mingid nähtavad puudused, dokumendid ei ole digitaalselt kontrolliks kättesaadavad või peegeldavad need mingeid riske.\nEesti Rahvusvaheliste Autovedajate Assotsiatsiooni TIR osakonna juht Lauri Lusti toob välja, et ka pandeemialaine näitas, kui vajalik on piiride ülene veodokumentide digitaliseerimine.\n„Kui seni nägime veodokumentide digitaliseerimise eelisena peamiselt paljudest kuludest vabanemist, siis tänases olukorras on vaja kogu veoahel muuta ka kontaktivabaks,“ lisas Lusti.\n„Tulevikus saaksime vältida inimeste vahelisi kontakte ja põhjendamatuid seisakuid ka näiteks piiridel, kui muuta kogu kauba- ja veodokumentatsiooni distantsilt jälgitavaks ja kontrollitavaks nii kauba käitlejate kui kontrollorganite jaoks. Veose saatelehe digitaalseks muutmine on vaid esimene samm selles suunas,“ lausus Lusti.\nSiiani on olnud veoettevõtjatel võimalik vedusid reaalajas jälgida ja kauba veotemperatuuri kontrolli teostada. Nüüd testitakse kohustuslikku rahvusvahelise veodokumendi CRM'i elektroonses kauba väljastuses ning vastuvõtu protsessis ja sellega on soov vähendada paberdokumentide bürokraatiat.\nEestist on testimisse avalikust sektorist kaasatud Maksu- ja Tolliamet ning Politsei- ja Piirivalveamet. Erasektorist aitavad pilootprojektiga logistikaettevõtted Via 3L ning Ospentos ja tehnoloogialahendusi pakuvad MobiCarnet, Qstep ja Digilogistika Keskus (Logixdigi).\nTestimine on osa MKMi eestvedamisel käivitatud DIGINNO-Proto pilootprojektist, mille eesmärgiks on luua elektrooniliste kaubaveodokumentide (eCMR) prototüüp, mida oleks võimalik kasutada tulevikus ka üle Euroopa ühtses digitaalses siseturus\nDIGINNO-Proto ühendab partnereid nii avalikust kui erasektoris Eestis, Lätis, Leedus ja Poolas ning seda rahastab Põhjamaade Ministrite Nõukogu. Prototüübi arendamise lepinguline partner on Leedu ettevõte FITEK EDI. Projekti tulemus saab olema vabatarkvarana kättesaadav kõikidele huvilistele.


Helsingis oma väljakut tutvustav Otepää Golfikeskus on põhjanaabritele juba üsna tuttav - Ajakiri Golf\nHelsingis oma väljakut tutvustav Otepää Golfikeskus on põhjanaabritele juba üsna tuttav\nReedel Helsingis alanud GoExpo vabaajamessi golfimessil on kohal ka Otepää Golfikeskus ning selle tegevjuht Kristi Laur räägib, et sel aastal pakuvad nad senisest paremaid pakette, mis on mõeldud pikemaajalistele puhkajatele ning seejuures rõhutakse piirkonna suurepärasele loodusele, mida igalt poolt enam ei leia.\nSoomlased aga teavad juba Otepääd, nende huvi kasvab ja just enne messi sai tegevjuht meili ühelt soomlaselt, kes teatas, et ei saa messile tulla, aga tahab pakkumist saada. “Ta küsis, et kas oled mulle jätnud selle jube hea pakkumise viieks päevaks hotelliööga. See on inimene, kes on meie juures pidanud oma 50. juubelit ja käib meil pidevalt võistlemas, kuigi ka Soomes on head golfiväljakud,” rääkis Kristi Laur.\nOtepää Golfikeskus teeb tihedat koostööd majutusasutustega, sest paketid on tegevjuhi sõnul golfimaailmas juba sedavõrd saadaval, et kui ise selles kaasa ei tee, võetakse paketid mujalt, ning golfikeskuse puhul on koostöö saanud juba endastmõistetavaks. Helsingis aga on Kristil kaasas golfihuvilised pojad, kes messil ringi tormates toovad ema laua alla võidetud nänni.\nMida aga pakub Otepää Golfikeskus konkreetselt? Hotelli Lydiaga koostöös pakutakse paketti kahele, kus aprillis, mais, septembris oktoobris ja novembris maksavad 1 öö ja 2 green feed 205, 1 öö ja 4 green feed 295, 2 ööd ja 2 green feed 305 ning 2 ööd ja 4 green feed 395 eurot. Juunis, juulis ja augustis on hinnad 1 öö ja 2 green feed 213, 1 öö ja 4 green feed 303, 2 ööd ja 2 green feed 304 ning 2 ööd ja 4 green feed 368 eurot. Hinnas on hommikusöök, spaa lounge ja fitness klubi.\nDorpati hotelliga koostöös on pakkumisel samuti pakett kahele. Aprillis, mais, septembris, oktoobris ja novembris on 1 öö ja 2 green feed 165, 1 öö ja 4 green feed 255, 2 ööd ja 2 green feed 231 ning 2 ööd ja 4 green feed 321 eurot. Juunis, juulis ja augustis maksavad 1 öö ja 2 green feed 170, 1 öö ja 4 green feed 260, 2 ööd ja 2 green feed 246 ning 2 ööd ja 4 green feed 284 eurot. Hinnas on hommikusöök ja parkimine.


Kuidas lihtne valik võib teie elu paremaks muuta - Blog\nAvalehtkariéru a vedeníKuidas lihtne valik võib teie elu paremaks muuta\n(Pildi krediit: SmartBriefi illustratsioon)\nFBI vastuluureagendina oli minu tööks Vene spioonide tuvastamine ja värbamine USA valitsuse heaks tööle. Nad ei teadnudki, et kõige võimsam kingitus, mille Venemaa valitsus mulle ja mu kolleegidele andis, oli mürgine süsteem, mis on täis korruptsiooni, kannatusi ja stagnatsiooni. Soov enda saatus üle võtta oli ja jääb kõige kindlamaks viisiks spiooni tähelepanu pälvimiseks ja nad FBI haardesse ajamiseks.\nUSA ja liitlaste luureteenistused annavad välismaa spioonidele võimaluse oma elu muuta. See võimaldab läbistada inimese õrna kõhualune, kellel on kõrini toetada süsteemi, mis ei esinda tema väärtusi ega eesmärke.\nNende tunnete kogemiseks ei pea olema võõras spioon. Meie kõige elementaarsem instinkt on soov enda saatus üle võtta – see seletab, miks potil käimine muutub lihtsamaks, kui liigume mähkmetelt väikelaste juurde. See selgitab ka seda, miks hakkame vananedes oma elult rohkem küsima ja igatseme mõista, mida tegelikult tähendab enda saatuse ülevõtmine.\nMingil hetkel me ei rahuldu enam ebamääraste vastustega, mis muutuvad keskpärasuse pilvedeks.\nInimesed püüavad leida rahulolu ja eneseteostust, kuid tulevad sageli tühjaks, kui nad pole teinud lihtsaid ja häid valikuid selle kohta, milliseks nad tahavad saada. Vanus ja tarkus ei rända ju paarikaupa; mõnikord ilmneb vanus iseenesest.\n(Takistuste korral kursil püsimiseks võib vaja minna tugevat meelt. Kas olete vaimselt sitke? Võtke see tõenditepõhine, tasuta Vaimse sitkuse hindamine.)\nVenemaa presidendi Vladimir Putini hirmutamise, repressioonide ja ahnuse kasutamine tugineb pimedale lojaalsusele; see annab tagasilöögi, sest pole teinud muud, kui pakkunud julgetele inimestele stiimuleid tema vastu tegutsemiseks. See on küps maailm neile, kes värbavad Vene spioone, sest paljud on piisavalt julged, et laevale hüpata.\nSama kehtib ka meie ettevõtte ja eraelus. Te ei saa aru, kui julge võite olla, kuni teete lihtsa valiku oma elu paremaks muutmiseks.\n1. Valige oma moraalne raamistik\nMeie moraalne raamistik juhib meid sekundi murdosa otsuste tegemisel. See juhib meie tegevust stressi ajal nii, et reageeriksime viisil, mis on kooskõlas sellega, kes me üksikisikutena oleme.\nMis mõtet on püüda olla parem inimene, kui stressi tekitava olukorraga silmitsi seistes lööme negatiivselt ja ebaproduktiivselt?\nMoraalse tee järgimine eeldab, et teeme ausalt kokkuvõtte, mis on sobiv ja mis mitte. Ja inimesed, kui arvate, et asi on alati teie enda pärast, siis edu, kui väljaheide pöörlevate teradega kokku puutub, sest teie vaikimisi reaktsioon toimub teiste arvelt. Kui teil pole südametunnistust, ei tunne te ka süüd. Samuti leiate end üksi, kui see on elus kõige olulisem.\nMoraalne raamistik määrab meie eetika, mis on hea ja vale standardid, mis suunavad inimesi selle kohta, mida nad peaksid ühiskonnas tegema.\nMeil on ka oma isiklik eetika, mida tuleb regulaarselt kontrollida, et tagada nende mõistlikkus ja põhjendatus. Kui neid ei kontrollita, võivad need muutuda millekski, mis jätab meid lahti, kui elu meid kursilt kõrvale viib – lahutus, töökaotus, lähedase surm või isiklik tragöödia. Selle asemel, et reageerida viisil, mis võtab moraalse kõrgeima pinna, kaldume halastamatusesse, austuse puudumisesse teiste vastu ja isekusse.\nKuidas see enda kasuks tööle panna: Moraalne raamistik hoiab tervet pinget kaastunde ja julguse vahel. Tehke lihtne valik, mis võib teie elu paremaks muuta, küsides: “Mida minu moraalne raamistik lubab mul selles olukorras teha?”\n2. Vali head väärtused\nEi piisa sellest, kui ma ütlen: “Jääge oma väärtustele.” Lõppude lõpuks jäi Adolf Hitler miljoneid inimesi mõrvas oma väärtushinnangute juurde. Tema väärtused olid haiged ja rikutud. Niisiis, ei, ei piisa sellest, kui öelda “jää oma väärtustele”, kui need on isekad ja hävitavad. Elus edu saavutamine pole kaugeltki nii oluline kui see, kuidas me edu defineerime.\nHead väärtused on see, kuidas me mõõdame tähendusrikast elu, mida võib kirjeldada kui edukat. Hea on subjektiivne mõiste, kuid kui teeme lihtsa valiku elada heade väärtuste järgi, hakkame määratlema, milline on parem inimene ja kuidas me saame selleks saada.\nPaljud meist ütlevad, et tahame häid väärtusi, kuid ei tee nende järgi elamiseks rasket tööd. See muutub probleemiks, sest meie väärtused on meie identiteedi põhikomponent. Meid määratleb see, mida me otsustame oma elus oluliseks muuta. Kui teil on jama väärtuste pärast, näeb teie elu välja ja tundub jama.\nÜks viis mõista, kuidas meie isiklikud väärtused arenevad, on vaadata tagasi oma noorematele aastatele ja teha kindlaks, mis meie elust puudus. Kuna ma elasin Wyomingis kauges karjafarmis, ei olnud mul kunagi võimalust reisida kuhugi väljaspool osariiki. Paljude jaoks on reisimine hobi või meelelahutus. Kuid lapsepõlves tekkinud tühjusest tekkis igatsus reisida, millest on saanud minu jaoks isiklik väärtus.\nLapsena ümbritsesid mind tugeva mõtlemisega inimesed, kes panid mind nende tahte järgi painduma. Mul oli väga vähe võimalusi enda prioriteete välja töötada või maailma mõtestada oma vaatenurga järgi. Sellest tühimusest tekkis vajadus olla oma inimene ja luua oma identiteet.\nNendest tühjustest tekkisid väärtused, mis on mind täiskasvanuna keskendunud.\nKuidas see enda kasuks tööle panna: Saad teha lihtsa valiku ja muuta oma elu paremaks, kui sa ei väärtusta asju, mis võivad kahjustada teisi või iseennast. Halvad väärtused on need, mida te ei saa kontrollida, nagu raha, aktsiaturg, ilm, teie geneetiline ülesehitus jne. Head väärtused on need, mida me saame kontrollida; vastasel juhul juhivad meie väärtused meid.\nAlustuseks loetlege 15 väärtust, mida tunnete enda jaoks tööl olulistena. Järgmiste päevade jaoks vähendage loendit viieni. Võib-olla soovite mingil hetkel väärtust lisada ja see on OK, kuid jätke see kindlasti maha.\nKui olete kindlaks teinud oma peamised tööväärtused, on lihtsam mõista, kuidas või kuhu saate oma töökeskkonda sobituda või mitte. Tehke sama ka teiste oma eluvaldkondade jaoks.\n3. Valige õiged eesmärgid\nTeie väärtused juhivad teie arusaamu, otsuseid, tegevusi ja tundeid. Teie tõelised väärtused on teie jaoks spetsiifilised, sama ainulaadsed kui teie võrkkesta muster. Liiga sageli lepime end ümbritsevate inimeste, nagu lapsevanemate, õpetajate, poliitikute ja aktivistide väärtustega.\nNendel inimestel või nende väärtustel pole midagi viga, välja arvatud see, et nad pole meie omad. Me hakkame elama “peaks” ja “peaks” maailmas, sest teised (inimesed, keda me imetleme!) teevad neid asju. Selle asemel peame avastama väärtused, mis toidavad meie sisemist olemust.\nMe kõik peaksime püüdlema kõrgete väärtuste poole, nagu ausus, kaastunne, ausus ja tänulikkus, kui nimetada vaid mõnda. Saame jagada neid väärtusi partnerite, armastajate, sõprade ja perega. Kuid igaühel meist on veel üks väärtuste kogum, mis on meile ainulaadne.\nNäiteks ei kasvatatud liiga palju Wyomingi metsikus looduses, kus suvepuhkus ja reisimine tegid nalja, sest veiseid on vaja hooldada, piirdeid parandada ning heinapõlde niita ja pallida. Minu ainulaadsed väärtused ei ole samad, mis teised, ega peagi olema. Olen ainus, kes saab vaadata oma südamesse ja mõistusesse, et avastada, mis on minu jaoks tõeliselt oluline.\nSaate lugeda kõiki eneseabiraamatuid, mida soovite, ja osaleda kõigil motiveerivatel seminaridel, mida saate endale lubada, kuid lõpuks on teie tööks eneseteadlikkuse meistriklass, et saaksite teada, mis teid köidab. Keegi teine ei tee seda sinu eest.\nVeel üks näide: oma esimesel töökohal pärast kolledžit töötasin uhkes kaubamajas. Pärast seda hakkasin väärtustama seda, kuidas riided ja välimus võivad minule reageerimises tohutult mõjutada. Nii et jah, ma mõistan, kuidas see, kuidas ma teiste vastu kokku puutun, tekitab austust ja see on minu jaoks väärtus.\nOlen sündinud ja kasvanud karjafarmis. Hindasin loomade hooldamist ja toitmist. Nii et jah, loomade päästmine on minu jaoks täna väärtus.\nKuidas see enda kasuks tööle panna: Kui olete oma väärtused välja selgitanud, on järgmine samm oma elu paremaks muutmiseks viia oma eesmärgid nendega vastavusse. Inimesed, kes elavad erakordset elu, ei ela mitte ainult oma väärtuste järgi, vaid seavad ka eesmärke, mis tagavad nende väärtuste järgimise.\nMinu väärtused juhivad mu eesmärke tänaseni. Teen kõvasti tööd, et vormis püsida ja kanda riideid, mis väljendavad minu isikupära, ning käin vabatahtlikuna kord nädalas hobuste päästmisel. Need on isiklikud väärtused, mis on mulle ainulaadsed ja on muutnud mu elu paremaks.\nMillised on teie kõrged väärtused, mida saate kontrollida?\nMis on teie jaoks ainulaadsed väärtused?\nLaRae Quy oli 24 aastat FBI sala- ja vastuluureagent. Ta paljastas välismaa spioonid ja värbas nad USA valitsusse tööle. FBI agendina arendas ta vaimset sitkust riski, ebakindluse ja pettuse keskkonnas ellujäämiseks. Hankige Quy uus raamat “Tugeva meele saladused (teine väljaanne): kuidas luua sisemist jõudu, et ületada elu takistused” sama hästi kui “Vaimne sitkus naisjuhtidele: 52 näpunäidet oma suurimate tugevuste äratundmiseks ja kasutamiseks. Jälgi teda Twitter, Facebook, Instagram ja LinkedIn.\nEelmine postitusNimetagem seda säilitamise ülevaateks\nMiks võiks 7S-mudel aidata teie organisatsioonil ühtlustada?\nMiks naised tööl ei uhkusta? Kuidas harjutada enesereklaami\nPidage paremini läbirääkimisi: kuidas oma juhtimisoskusi suurendada


soodne - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nNädalas 15 eurot toidule: ega see mingi elu ei ole! 10\nKüsitlus: soodne lennupilet on parem kui seks\nAmeerika Ühendriikides tehtud uuringust selgus, et soodsate lennupiletitega reisimine võib olla äärmiselt rahuldav ning paljud peavad seda tunnet ka paremaks kui seks.\nKodu sisustamisel ei tohi üritada kõige pealt kokku hoida\nOma kodu sisustamisel on mitmeid kohti, kus saab kokku hoida ja odavamalt läbi ajada, kuid vähemasti ühe eseme soetamisel järeleandmisi teha ei tohiks.\nTee ise: viimase hetke jõulukingitus, mis valmib vähese ajaga\nSul ei ole veel kallimale või isale jõulukingitust? See soodne ja kiirelt valmiv kingitus aitab sind hädast välja.\nÜks eriti odav ja kiirelt valmiv jõulukingitus\nJõulukingitused ei pea tingimata olema kallid. Mõni soodne ja ise tehtud kingitus võib kingisaajale palju rohkem rõõmu teha, kui näiteks kallis ja poest ostetud.\nVene Sberbank tahab hakata Shanghai börsil kulda müüma\nVenemaa pank Sberbank tahab registreerida Shanghai kullabörsil tütarfirma Sberbank CIB ja hakata müüma aastas umbes 100 tonni kulda.\nUskumatu! 100 eurot korteri eest ja mitte keegi ei taha osta! 3\nPraegust kinnisvarabuumi vaadates kõlab lausa uskumatult, et Tõrvas müüakse 100 euro eest kortereid ja mitte keegi ei soovi osta. Kuidas nii odavad kodud üldse müüki sattusid? Vaata videot ja saa teada!\nWC-paberi hange võttis tulised pöörded 2\nTavapärane majapidamispaberi- ja seebihange Tallinnas on võtnud tulised pöörded, mida saadavad konkurentide tülli pööramine, võltsimiskahtlus ja rahandusministeeriumi järelevalve.\nNeed on maailma kõige kallimad ja kõige odavamad riigid\nElamiskuludele keskenduv veebileht Numbeo viis läbi uuringu, et kindlaks teha, millised riigid on kõige kallimad ja millised kõige odavamad.\nVideo: mees ehitab 45 000 euroga suurepärase maja\nKahtled, kas ühetoalise korteri hinnaga saab endale kauni kodu ehitada? Selgub, et saab küll.