4 valusat küsimust olukorrast narkomaailmas - Terviseuudised\n11. veebruar 2018 07:00\nEesti on surmaga lõppevate narkootikumide üledooside poolest Euroopas esikohal.Foto: Scanpix/PantherMedia\nAlati võib küüniliselt mõelda, et kui pole narkomaani, pole probleemi. Ent vaid siis, kui suudame ühiskonnas narkomaane vaadata sõltuvushaigetena, kes vajavad ravi ja keda saab aidata, on ennetus- ja raviprogrammid tõeliselt efektiivsed ning inimelude kadu väiksem, kirjutab Tervise Arengu Instituudi juht Annika Veimer terviseinfo blogis.\nMis toimub tänavatel tegelikult?\nPolitsei tegi eelmise aasta lõpus head tööd ja võttis kinni suured diilerid, tekitades turule ajutiselt fenatnüüli defitsiidi. Kahjude vähendamise keskuste kaudu on TAI-l hea ülevaade reaalsest olukorrast tänaval, see info tuleb otse tarvitajatelt. Seetõttu võin väita, et siiski ei olnud ka defitsiidi ajal aine kunagi tänavatelt päriselt kadunud, kuigi seda oli raskem kätte saada ja hinnad tõusid.\nNn tarneraskuste tõttu hakkasid seni fentanüüli tarvitanud inimesed tarvitama kõike, mida turult leida võis – segati kokku nii opioide, stimulante kui ka hallutsinogeene. Tulemuseks oli kokteil, mille mõju all inimeste käitumine muutus ettearvamatumaks ning kohati ka agressiivsemaks.\nTurule tulid ka uued fentanüüli analoogid, nt karfentanüül, mille tarvitamisel on suurem risk üledoosiks. Üldiselt enamik narkootikumide süstijaid ei otsi teadlikult karfentanüüli, seda kardetakse. Samas müüakse karfentanüüli „tavalise“ fentanüüli pähe või segatakse selle hulka.\nMiks te neid lihtsalt ravile ei saada?\nSõltuvus narkootikumidest on keeruline ja mitmetahuline haigus, kus ei ole lihtsaid lahendusi. Vangi panemine või sundravile saatmine reeglina ei aita – sest probleemi algpõhjus jääb ju alles – muudetakse küll keskkonda, kuid mitte sissejuurdunud harjumust. Ravile peab inimene tahtma siiski ise minna ja kui tahe on olemas, siis motivatsiooni ja julguse leidmine on reeglina pikk ja käänuline tee. Kahjuks ei ole olemas võluvitsa, mis raiuks otsetee, ei oleks selleks ka näiteks Eesti 9000-le süstivale narkomaanile SMSi saatmine sõnumiga "mine sellele aadressile ja saad ravi" (rääkimata sellest, et sellise sõnumi massisaatmine oleks võimatu – kellelgi pole sellist andmebaasi).\nSiin tulevadki mängu kahjude vähendamise keskused, rahvakeeli süstlavahetuspunktid, mis kannavad oluliselt suuremat rolli kui kasutatud süstalde vahetamine puhaste vastu – väljatöö käigus lähevad keskuste töötajad nn hot spot-idesse, narkomaanide kogunemiskohtadesse, kus vahetavad süstlaid ja jagavad informatsiooni, ka ravivõimaluste kohta. Nii saavutatakse esimene kontakt ka nendega, kes mingil põhjusel keskusesse kohale ei tule.\nTihti on kahjude vähendamise keskus ainus koht, kus narkomaan kogeb inimlikku kohtlemist, kus teda ei mõisteta hukka ja tuntakse huvi, kuidas tal tegelikult läheb. Sealt tekkiv usalduslik suhe aitab inimest ravile suunata. Ja ravi ise kestab kuid või isegi aastaid. Ühesõnaga – lihtsaid standard lahendusi ei ole.\nLisaks on kahjude vähendamise keskustel veel üks oluline funktsioon – siin jagatakse ja õpetatakse kasutama üledoosi puhul elupäästvat ravimit naloksoon. Tõsi, möödunud suvel oli Eestis naloksooni tarneraskused, mistõttu vahetati ravim uue sama toimeainega ravimi Nexodal vastu\nKas pikaaegset narkootikumide tarvitajat on üldse mõtet aidata?\nJah, on. Eriti, kui vaadata sõltuvuse taga inimest. Olen rääkinud noormehega, kes hakkas juba kuueaastaselt varastama – toidu saamiseks. Kooli minnes tundis ta end eemale tõugatuna ning hakkas suitsetama ja alkoholi tarvitama. 12-aastaselt proovis ta esimest korda narkootikumi – ja see aitas täita puudu olevat tühimikku elus. Veel enne seda kui tema eakaaslased kooli lõpetama hakkasid, olid tal pea kõik kättesaadavad narkootikumid läbi proovitud ning ta jäi pidama kõige kangema – fentanüüli peale. Me ju tegelikult ei saa öelda, et see noor inimene/ laps valis omale sellise tee ise.\nSurmahirm viis ta lõpuks Viljandi haiglasse sõltuvusravi osakonda. Tänaseks on ta ilma narkootikumideta elanud viis aastat. Ta käib tööl, on ära maksnud kõik võlad, teinud endale pangakaardi ja elus esimest korda on tal seal ka raha. Just hiljuti ta abiellus. Ja ta ei ole erand. Selliseid inimesi, kes on ühel või teisel viisil narkootikumidest loobunud, on Eestis sadu. Nemad on tõestus, et see on võimalik – jah, enamasti abiga ja see võtab aega – kuid ikkagi võimalik.\nMiks riik "midagi ei tee"?\nKas riik, sh Tervise Arengu Instituut, oleks saanud fentanüüli defitsiiti paremini ära kasutada? Jah, muidugi, alati saab paremini. Kuid narkomaania ennetus ja ravi on valdkond, kus ei ole kiireid üle-öö pakutavaid lahendusi, edu saab tulla pikaajalise ja järjepideva tööga. Eesti narkopoliitika saab olla edukas vaid juhul, kui sinna panustavad kõik asjasse puutuvad partnerid nii riiklikult, mittetulundusühingute kui ka erasektori kaudu.\nOlukord on tegelikult juba tunduvalt paranenud. Plaanime jooksvalt avada uusi kahjude vähendamise keskusi ja juba avatud teevad head tööd. Igal aastal kasutab keskusi enam kui 5000 inimest, vahetatakse üle kahe miljoni süstla. Sellel aastal avame keskused Lasnamäel ja Sillamäel.\nSuve hakul hakkavad Tallinnas ja Ida-Virumaal ringi sõitma mobiilsed süstlavahetusbussid, mis on lisaks statsionaarsetele keskustele ja väljatööle. Tulevikus on plaan pakkuda bussides lisaks süstlavahetusele ja nõustamisele ka näiteks HIVi testimist, naloksooni kasutamise õpetust, metadoon asendusravi jm.\n2018. aastal viime läbi esimesed koolitused kahjude vähendamise ja sõltuvusravi teemadel apteekritele ning seejärel piloteerime erinevaid kahjude vähendamise teenuseid ka apteekides.\nEsmakordselt Eestis luuakse sel aastal nõustamisteenus narkootikumide tarvitajatele, kellel ei ole veel tekkinud tõsiseid probleeme. Peagi alustame koostöös Põhja prefektuuriga pilootprojekti pikaaegsetele narkootikumide tarvitajatele.\nKa ravivõimalused on pidevalt laienenud. Eelmise aasta arve lüüakse veel kokku, kuid 2016. aastal sai Eestis narkootikumide sõltuvuse ravi 1419 täiskasvanut ja 152 alaealist. Jätkame ravivõimaluste laiendamist ka tänavu, kuid tempole seab omad piirid vajadus ette valmistada professionaalseid teenusepakkujaid.\nLihtsam ja kiirem abi on metadoonil põhinev asendusravi – see on praegu kättedaadav 7 kohas üle Eesti ja järjekord on vaid ühes ravipunktis Tallinnas (Tallinnas on 3 metadooni asendusravi kohta). Mujal saab soovi korral ravile kohe. 2016. aastal sai metadooni asendusravi 1248 patsienti.\nSamuti tegeleb riik ennetusega. Ennetusprogrammidesse, nagu VEPA, Imelised aastad ja Kiusamisvastane kool on kaasatud sadu koole-lasteaedu ja lapsevanemaid.\n09. February 2018, 15:51\nUimastite tarvitamine muudab inimesed mõnes mõttes sarnaseks ja see võimaldab kergemini aru saada,..\nNarkomaaniaravil viibijate arv on vähenenud\nNarkomaaniaravil viibijate arv u 30% väiksem kui aastal 2008, näitab Tervise Arengu Instituudi esmaspäeval avaldatud statistika.\nNarkomaaniaravil viibijate arv u 30% väiksem kui aastal 2008, näitab Tervise Arengu Instituudi..


Tervendaja Merle Mägi: ole iseendale teejuhiks\n18.10.2019. Autor: Ivika Laanet-Nuut\nMuhus Nautse külas elav tervendaja Merle Mägi on naine, kes tõlgendab unenägusid ja valdab vaimseid temaatikaid tervisest.\nOletame, et keegi umbluutädi valetab oma "tervendajavõimete" reklaamimiseks enesele vähi külge ja siis vatrab imelisest tervenemisest. Kas mõnel terviseandmetele juurdepääsu omaval tohtril on õigus vale avalikult ümber lükata?\nKüsimus on hüpoteetiline ja ei ole seotud käesolevas artiklis reklaamitava isikuga.\nMetsas nägid sellist või? Tegele iseendaga parem.\nKa ülekaalu tekkimise põhjuseks on allasurutud negatiivsed tunded. Polstrikiht kehal on justnagu päästerõngas, kuhu paigutuvad jääkained, millega keha ei suuda toime tulla – elutähtsatest organitest eemale. Kui sa puhastad oma keha, kaob ka rasvakihi funktsioon. Kes ei oska oma füüsist või emotsioone puhastada, võiks teha suurpuhastuse oma mõtetele.(Kreet Rosin-Pindmaa)\nInimesed,ärge olge ometi nii rumalad, et usute igasuguseid tervendajaid ja nõidu. Annate oma vähese raha nendele petistele ja abi asemel saate lõppkokkuvõttes hoopis kahju ja häda oma tervisele. Nii vaimsele kui füüsilisele. Kasutage oma mõistust, kuidas te ometi aru ei saa, et see on lihtsalt petiste komme teie käest raha kätte saada. Kui nad nii vägevad on, siis kas teate, mitu kadunud inimest nad on näiteks üles leidnud? Teevad oma tsikiprikid kisa ja oiete saatel ära ja siis teatavad, et oioi, aga me ei tohi öelda, mis juhtus ja kus need kadunud on.\nkes lähevad, nende palged on pärast saarte hääle fotorubliigis teistele naerda.\nja ongi terve kari kerget saaki piltide peal saarte hääles, vaatke vaid. inimesed, mis teil viga on, no rääkige nüüd, mis abi teile sealt anti?\nMaks uueneb iga viie kuu tagant. Maksarakkude uuenemisele aitab kaasa vereringe. Isegi palju alkoholi tarbivate inimeste maks taastub küllaltki kiiresti, kui alkoholist loobutakse. Maksarakkude eluiga on umbes 150 päeva.\nMaksatsirroosi haigestumine tähendab aga seda, et maksarakud on nii kahjustunud, et need ei taastu küllaldaselt.\nAju on inimesega ühevanune ja selle organi rakud on meil juba sündides.\nSündides on meil olemas kõik vajalikud ajurakud ehk umbes 100 miljardit ajurakku. Ajurakud hävinevad näiteks peavigastuste tõttu. Ajus on siiski kaks piirkonda, mille rakud uuenevad. Need on lõhnapiirkond ja uue õppimisega tegelev ala.\nInimese süda uueneb 20 aastaga.\nKuni viimase ajani ei olnud kindlaid andmeid südamerakkude uuenemise kohta. New Yorgi meditsiiniülikoolis tehtud uuring näitas, et südamerakud võivad eluea jooksul uueneda 3 -4 korda. Seda kõike noorendavate tüvirakkude abil.\nKopsud uuenevad 2 -3 nädala tagant.\nKopsudes on ka erilisi rakke, mille uuenemiskiirus on erinev. Osa kopsude rakkudest uueneb aastaga.\nSilmad on inimesega ühevanused.\nSilmad on ühed vähesed organid, mis üldjoontes ei uuene. Vaid silmamuna kõige pealmine kiht on võimeline uusi rakke looma. Kui see kergelt kannatada saab, toimub taastumine juba ööpäevaga.\nVananedes kaob nägemisteravus ja selle tõttu tekib vajadus prillide järele.\nNaha vanuse on 2-4 nädalat.\nNaha kõige pealmine kiht, marrasnahk ehk epiderm uueneb 2 – 4 nädalaga. Naha pealmine ülesanne on kaitsta organismi väljast tuleva saaste ja vigastuste eest. Vananedes rakkude taastootmine aeglustab, nahk kaotab kollageeni vähesuse tõttu elastsuse ja tekivad kortsud.\nInimese luude vanus on umbes kümme aastat.\nOsteoporoosi ehk luuhõrenemise asjatundja Peter Selby selgitas, et inimkehas on pidevalt erinevas vanuses luid, kuna uuenemine toimub erinevatel aegadel. Keskeas luurakkude kasv hakkab aeglustuma ning luustik õhenema.\nSoolestiku rakud uuenevad iga 2 – 3 päeva tagant.\nKiire uuenemine on vajalik, kuna soolestik on pidevalt igasuguste ainete rünnakute all. Üheks tugevaimaks on maos leiduv maohape. Sooled kaitsevad end limakihiga, kuigi ka see ei kaitse neid happe eest kauem kui viis päeva. Selleks ajaks on sooled tavaliselt saanud uued rakud ja limakihi.\nKüünte vanus on 6 – 10 kuud.\nVarbaküüned uuenevad kümne kuuga, sõrmeküüned kuue kuuga. Seda põhjustab sõrmede parem verevarustus. Meeste ja noorte küüned kasvavaid kõige kiiremini. Teadlaste sõnul uuenevad kõige aeglasemalt väikeste sõrmede küüned.\nJuuksed uuenevad 3 -6 aastaga.\nJuuste vanuse määrab nende pikkus, kuid üldjoontes kasvavad need üks sentimeeter kuus. Naistel võib juuksekarv peas püsida kuni kuus aastat ja meestel kuni kolm aastat. Kulmukarvad ja ripsmed uuenevad 6 – 8 nädalaga.\nBullšhit see jutt!\nSamas, kuigi enamik inimesi ütleb, et nad tahavad terveks saada, olen mõnikord avastanud kliendi teadvuse ja alateadvuse vahel konflikti - inimene pelgab kaotada tähelepanu ja hoolitsust, mida ta haigena lähedastelt saab. (Kreet Rosin)


Maasikate kasvatamine kodus aastaringselt - Aed - 2021\nKoduse kasvatamise jaoks vali hooldusel tagasihoidlik või ebaühtlane maasikate sorti. Kvaliteetsete hooldustega sortide renoveerimine on võimeline kandma vilju aastaringselt, paari nädala jooksul.\nMaasika toitmine toimub iga kahe nädala järel. Eriti kõrge on taimede vajadus õitsemise ja vilja lõppemise ajal kasulike ainete järele. Söötmiseks valitakse orgaanilised väetised (lindude sõnnikud, räpasooled, humates) või spetsiaalsed mineraalkompleksid.\nVaadake videot: Risto Ränk ja Maasikad - Kitarriga mees (Oktoober 2021).\nCopyright 2021 \_ Online ajakiri taimede kohta \_ Maasikad kodus


Veel üks levinumaid ja lihtsaid viise, kuidas vältida vahi all kannatamatut vahistamist või hooldusõigust, on loobuda ja toetada Revocable Living Trust.\nTagasilükatud elutruumi loomine\nRevocable Living Trust luuakse usalduslepingu kirjapanekuga ja see hõlmab kolme peamist mängijat: Trustmaker, mida nimetatakse ka Grantoriks, Settloriks või Trustoriks, Halduriks ja Toetusesaajaks.\nTüüpilises olukorras, kui loobub tühistatava elutalituse lepingust, on kolm mängijat (Trustmaker, Trustee ja Saaja) ühes ja samas inimene.\nKui tagasivõtmatu elutalituse leping on allkirjastatud, jätkab usaldusettevõtja kogu oma vara usaldusväärsuse rahastamist ning usalduse määramist vanaduspensionide, elukindlustuse ja annuiteedi saajaks . Haldur (kes, nagu eespool mainitud, on ka Trustmaker) haldab, investeerib ja kasutab usaldusväärtust abisaaja kasuks (kes, nagu eespool mainitud, on ka Trustmaker).\nKuidas Revocable Living Trust vältib eestkostet või konservatooriumi\nKuna Trustmakeril ei ole oma isikliku nime omanduses ühtegi vara, kui vara on rahastatud tagasitõmbuva elukindlustuse nimega, siis on see usaldusisik oma omandisse saaja kasuks - kui usaldusettevõtja muutub vaimseks töövõimetuks , siis ei pea usaldusfondide suhtes kohaldama kohtus juhendatavat eestkostet või konservatooriumi.\nMiks? Kuna usaldusel põhinevas lepingus nimetatud puuetega inimeste usaldusisik omab õiguslikku õigust astuda Trustmaker'i kingadesse ja võtta üle kontrolli panga- ja investeerimiskontode ning ärihuvide üle, ilma et oleks vaja kohtus kontrollitud eestkoste või konservatooriumi.\nÜks ettevaatlik sõna: Revocable Living Trust saab kontrollida ainult neid varasid, mida see on rahastatud.\nSee tekitab probleemi elukindlustuse, pensionikontode ja annuiteedide osas. Mis juhtub, kui usaldusettevõtja omab elukindlustuslepingut või annuiteeti või on mõnel varakontol seotud vara? Selles olukorras on kaks võimalust: (1) Muuda elukindlustuse omanikku või mitte-kvalifitseeritud annuiteet Revocable Living Trust'ile (pidage meeles, et seda ei saa teha vanaduskontodega või kvalifitseeritud annuiteediga, kuna nende omanike vahetus varakategooriad käivitavad nende kohese tulumaksu); või (2) märkige kontohaldurilt üldine volikiri ja / või konkreetne volikiri. Esimesel juhul, kuna mõned riigid pakuvad võlausaldajatele kaitset elukindlustuse või annuiteedi eest, mis kuuluvad üksikisikutele ja mitte Revocable Living Trust, tuleks vältida omandiõiguse muutmist. Viimasel juhul, kui kasutatakse üldist volitust, peab see sisaldama elukindlustuslepingute, annuiteetide ja vanaduspõhiste kontodega tegelemise eripära.


Kuidas täidetakse “Tuntud seerianumbrite” registrit Hooldusteeninduse moodulis? - Excellent Business Solutions Eesti AS\nAvaleht> Moodulid> Hooldusteenindus> Registrid> Tuntud seerianumbrid> Kuidas täidetakse “Tuntud seerianumbrite” registrit Hooldusteeninduse moodulis?\nKuidas täidetakse “Tuntud seerianumbrite” registrit Hooldusteeninduse moodulis?Uuendatud 26. mai 2022\nRegistris Tuntud seerianumbrid on eraldi kaart iga firma poolt müüdud ja/või parandatud seerianumbriga Artikli kohta. Siin talletatakse ka informatsioon iga müüdud seerianumbriga Artikli garantiiaja kohta. Seadmed on seotud kindla kliendiga (Kontaktiga).\nTuntud seerianumbrite registrisse kaardi sisestamiseks on 3 alljärgnevat moodust:\nSeerianumbriga artikli müümisel lisatakse see artikkel automaatselt Tuntud seerianumbrite registrisse uue kaardina. Seda tehakse müügiarve kinnitamisel ja arve kaardil peab olema märgitud „Uuenda ladu“ valik.\nAntud variandi kasutamiseks peab olema tehtud Logistika mooduli seadistuses Laoseadistused valik „Uuenda tuntud seerianumbrite registrit“.\nKui ettevõttes on kasutusel protsess Tellimus > Lähetus > Arve, siis sel juhul automaatselt Tuntud seerianumbri ehk seadme kaarti arve kinnitamisel ei koostata.\nKaarte saad sisestada otse “Tuntud seerianumbrid” registrisse, valides registris Koosta menüüst > Uus tuntud seerianumber.\nTuntud seerianumbrite registrisse saad andmeid importida failist, näiteks Excelis ettevalmistatud nimekiri.\nRegistri avamiseks vali Hooldusteeninduse/Müügiteeninduse moodulis register “Tuntud seerianumbrid”. Avaneb sirvi aken, milles näed juba sisestatud kaarte.\nArtikkel – Seadme artikli koodi väli, Ctrl-Enter valikuga saab valida artiklikoodi Artiklite registrist.\nSeerianr. – Seadme seerianumbri väli. Väljale tuleb sisestada seadme seerianumber ehk seadme unikaalne tunnus. Iga Artiklikoodi ja Seerianumbri kombinatsiooni kohta saad antud registrisse sisestada vaid ühe kaardi.\nNimetus – Artikli nimetuse väli. Kui Artikkel väljale valitakse artiklikood Artiklite registrist, siis täitub nimetuse väljal automaatselt Artikli nimetus. Väljale saad sisestada Artikli nimetuse ka käsitsi või muuta olemasolevat nimetust.\nKlient – Kliendikoodi väli, Ctrl+Enter valikuga avaneb Kontaktide register. Väljale tuleb määrata kliendikood, kellele seade kuulub.\nNimi – Kliendi nime väli. Väli täitub automaatselt, kui väljale Klient on kliendikood valitud.\nMüüdud – seadme müügi kuupäeva väli. Ctrl-Enter valikuga avaneb kalender ja saab määrata müügikuupäeva või sisestada müügikuupäeva käsitsi. Kui on tegemist Arvest automaatselt koostatud Tuntud seerianumbri kaardiga, siis täitub väli kaardi koostamisel automaatselt ja müügi kuupäev on Arve kuupäev.\nGarantii lõpp – garantiiaja lõppemise kuupäeva väli. Kui on tegemist Arvest automaatselt koostatud Tuntud seerianumbri kaardiga, arvutatakse antud kuupäev Arve kuupäeva ja müüdud seadme artiklikaardi Retsepti vahelehele määratud Garantiikuude arvu alusel.\nKui kasutad antud seerianumbrit Teenindustellimusel, mille kuupäev on varasem Garantii lõpu kuupäevast, on Teenindustellimuse kaardil artiklitüübiks automaatselt Garantii, sama artikli oleku tüüp kandub edasi Töölehe kaartidele ning garantiitüüpi kuuluvad artiklit Töölehtedel ei kuulu arveldamisele. Garantii lõppu näeb ka aruandest Tuntud seerianumbrite aruanne.\nMüügihind – Seadme müügihind, informatiivne väli. Kui on tegemist Arvest automaatselt koostatud Tuntud seerianumbri kaardiga, sisestub ühikuhind Arvelt (arve valuutas). Kui ettevõte ei ole seadet müünud või kui müügihinda ei teata, siis võib väli tühjaks jääda.\nOstuhind – Seadme ostuhind, informatiivne väli. Kui on tegemist Arvest automaatselt koostatud Tuntud seerianumbri kaardiga, sisestub väljale ostuhind Arvelt.\nTarnija – Tarnija koodi väli, Ctrl-Enter valikuga avaneb Kontaktide register.\nPeaartikli seerianr. – Tuntud seerianumbri väli, Ctrl-Enter valikuga avaneb register Tuntud seerianumbrid. Kui avatud seadme kaart ehk Tuntud seerianumbri kaart on osa suuremast seadmest, siis saab väljale sisestada Seadme seerianumbri, mille osa antud seadme kaart on.\nViimane GSX päring – Informatiivne kuupäeva väli. Tegemist on Standard ERP paketis kasutatava väljaga, GSX on Apple loodud keskkond.\nAastahooldus teostatud – kuupäeva väli, Ctrl+Enter valikuga avaneb Kalendri aken. Tegemist on informatiivse väljaga, kuhu kasutaja saab sisestada kuupäeva, millal on aastahooldus või mõni muu hooldus teostatud. Väljal määratud kuupäeva on võimalik vaadata aruandest Tuntud seerianumbrite aruanne.\nJärgmine hooldus – kuupäeva väli, Ctrl+Enter valikuga avaneb Kalendri aken. Tegemist on informatiivse väljaga, kuhu kasutaja saab sisestada kuupäeva, millal tuleks seadmele teostada järgmine hooldus. Väljal määratud kuupäeva on võimalik vaadata aruandest Tuntud seerianumbrite aruanne.\nLisainfo – kommentaari väljad, tegemist on informatiivsete väljadega ja lisainfo ridadele sisestatud info automaatselt edasi teistele kaartidele ei kandu.\nVaruosad vaheleht on informatiivne ning maatriksisse valitud artiklid ja artiklite kogused on nähtavad aruandest Tuntud seerianumbrite info, kui on aruande määramisaknas on tehtud valik: Varuosad.\nKoosta menüü valikud:\nKoosta uus – avaneb uus Tuntud seerianumbri ehk seadme kaart.\nKoopia – koostatakse olemasolevast Tuntud seerianumbri kaardist koopiana uus Tuntud seerianumbri kaart. Kaart on vaikimisi salvestamata olekus.\nTööülesanne – Tuntud seerianumbri ehk seadme kaardilt on võimalik koostada Tegevuse kaarte, millel on automaatselt Tegevuse tüüp= Tööülesanne.\nOperatsioonide menüü valikud:\nSeerianumbri ajalugu – funktsiooni käivitamisel avaneb aruanne „Tuntud seerianumbri ajalugu“, aruandes on kuvatud kõik konkreetse seadmega seotud info – seadme omanik ehk klient, müügi kp, garantii lõpu kp, seotud lepingud, tegevuse kaardid, teenindustellimuse kaardid, töölehed ja töölehtedel kasutatud artiklid jne.\nAva link veebibrauseris – Kui väljal Pilt või Juhend on täidetud veebilehe URL, siis avaneb veebibrauser sõltuvalt sellest, kus lahtris parasjagu hiirekursor asub.\nDetailide otsing – on seotud GSX päringutega ja on Standard ERP paketis kasutatav funktsioon (GSX on Apple loodud keskkond – Global Service Exchange).


Tallinna veebruarikuu klassijuhatajad on Siiri Vilgats ja Ingrid Reiljan > Tallinn\nTallinna veebruarikuu klassijuhatajad on Siiri Vilgats ja Ingrid Reiljan\nVeebruarikuu klassijuhataja valimiseks esitati kokku 45 tunnustusettepanekut. Vahvate ettevõtmiste kõrval toodi enim välja süsteemsus, inspiratsioon, partnerlus, üksteisest lugupidamine, vastutustundlikkus ning positiivsus.\nSiiri Vilgats, Tallinna Kuristiku Gümnaasium\nKiidusõnu Siiri Vilgatsi kohta on jagada palju. Lastel ja lapsevanematel on Siiriga väga head suhted. Näiteks juhtus ühel õpilasel kelguõnnetus, mille tagajärjel tuli tal pikalt nii haiglas kui seejärel ka kodus viibida. Klassijuhataja Siiri oli kogu selle aja õpilasele ning perele toeks- iga päev ühenduses. Toetus oli perele äärmiselt oluline. Klassijuhataja korraldas klassiga lapsele videokõnesid, kus terve klass sai head paranemist soovida ning talle sünnipäevalaulu laulda. Terve selle aja teadis pere, et last oodatakse ja igatsetakse väga kooli tagasi. Tegemist on väga suure südamega õpetajaga. Ta arvestab lapse vajadusi ja olukorda ning on ka klassis ümberkorraldusi teinud, et kõik tunneksid ennast hästi. Klassijuhataja Siiri on alati kättesaadav, juhendab ning toetab distantsilt. Vanemate sõnul jääb kiidusõnu talle väheks ning neil on väga hea meel, et just Siiri on nende laste klassijuhataja on. Ka lapsed ise räägivad õpetajast ainult head: Siiri on väga hooliv ja toetav klassijuhataja, ta on kättesaadav nii oma õpilastele kui ka õpilaste vanematele, ta ei jäta ühtegi probleemi lahendamata. Õpilastega on ta väga kannatlik ja sõbralik, märkav ja abivalmis, soe ning südamlik. Siiri on vastutustundlik, avatud ja väga lahke õpetaja. Ta märkab õpilaste tugevusi, soove ja vajadusi ning lapsed armastavad teda!\nIngrid Reiljan, Tallinna Nõmme Põhikool\n6a klassijuhataja Ingrid Reiljanile on oluline iga õpilase areng. Kassijuhatajana oskab ta jagada häid nõuandeid ning leiab alati aega, et oma klassi õpilastega rääkida. Klassile planeerib ta mitmekülgset tegevusi, nii teatrikülastusi kui meeskonnamänge, et õpilased õpiksid üksteisega arvestama ja teineteisest lugu pidama. Samuti on õpetaja Ingridi jaoks oluline väärikas käitumine, seda õpetab ta ka oma õpilastele. Ingridi klassis õpib haridusliku erivajadusega õpilane, keda ei jäeta kunagi tahaplaanile, vaid kaastakse alati klassi tegevustesse. Kuna Ingrid on Nõmme Spordiklubi kergejõustiku treener, siis tema käe all on sirgunud mitmed Eesti meistrid. Ingrid Reiljan on klassijuhataja, kes oskab oma eeskujuga innustada õpilasi elama teadlikult ning tervislikult, liikuma värskes õhus, tegelema erinevate spordialadega-matkamisega, orienteerumisega, uisutamisega, suusatamisega, slaalomiga, kergejõustikuga. „Iga ilmaga saab õues liikuda!“ see on õpetaja sõnum oma õpilastele. Ta pani oskuslikult Nõmme metsas orienteeruma kogu koolipere nii mobiiltelefoni äpi kui ka maastikukaardi abiga. Samuti on TV 10 olümpiastardi sarjas osalemine tema eestvedamisel olnud õpilaste hulgas populaarne. Heategevuslikul teatejooksul osaleb Nõmme Põhikool samuti suure koosseisuga, sest õpetaja on innustanud õpilasi selles osalema. Ingridi hobiks on kasvatada ja õpetada teraapiakoeri, kes õpilastele väga meeldivad ning praegusel pingelisel ajal on tublid stressimaandajad.\nTunnustusettepaneku esitajaks Tallinna Nõmme Põhikooli juhtkond ja 6.a klassi õpilased.\nDiana Mölder, Haabersti Vene Gümnaasium\nEveli Veske, Jakob Westholmi Gümnaasium\nEha Selg, Kadrioru Saksa Gümnaasium\nReeli Kaselaid, Kalamaja Põhikool\nIlona Jakovlev, Karjamaa Põhikool\nAnna Tavstõgina, Lasnamäe Gümnaasium\nIrina Davõdova, Lasnamäe Põhikool\nJulia Mumma, Lasnamäe Vene Gümnaasium\nKaili Kuldsaar, Merivälja Kool\nDagne Press, Pelgulinna Gümnaasium\nTiina Jõe, Pirita Majandusgümnaasium\nJuta Ehasalu, Ristiku Põhikool\nKristel Kubber, Tallinna 32. Keskkool\nNatalja Voskolovitš, Tallinna 53. Keskkool\nLilli Arumäe, Tallinna Arte Gümnaasium\nLiina Urb, Tallinna Heleni Kool\nKaia Norberg, Tallinna Inglise Kolledž\nHelle Kiviselg, Tallinna Järveotsa Gümnaasium\nInna Kauts, Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium\nRivo Määr, Tallinna Kivimäe Põhikool\nRuth Lauer, Tallinna Kristiine Gümnaasium\nHeidi Ader, Tallinna Kunstigümnaasium\nSandra Heidov, Tallinna Laagna Gümnaasium\nJana Asperk, Tallinna Lilleküla Gümnaasium\nLada Kudrjašova, Tallinna Mahtra Põhikool\nMaia Masing, Tallinna Mustamäe Gümnaasium\nIrina Belokurova, Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasium\nMargarita Mažeiko, Tallinna Mustamäe Reaalgümnaasium\nIrina Grihhina, Tallinna Mustjõe Gümnaasium\nKersti Sepper, Tallinna Nõmme Gümnaasium\nLiina Juurikas, Tallinna Pääsküla Kool\nAlla Afanassjeva, Tallinna Rahumäe Põhikool\nKülli Veerme, Tallinna Saksa Gümnaasium\nLea Kütt, Tallinna Südalinna Kool\nHelen Linnok, Tallinna Tehnikagümnaasium\nEge Kuusk, Tallinna Tondi Kool\nJelena LoskutovaTallinna Tõnismäe Reaalkool\nAina PormanTallinna Õismäe Gümnaasium\nJelena Loos, Tallinna Õismäe Vene Lütseum\nTriin Timm, Tallinna Ühisgümnaasium


4 PARIMAT VIISI OMA PAPAGOI TREENIMISEKS - LINNUD - 2022\nKas teie papagoi näeb igav iga kord, kui paned talle graanulid oma tassi? Kas ta saab kurva pilgu ta silmis vahetult enne, kui ta sind hammustab? Kas ta ründab teie naabreid iga kord, kui nad külla tulevad? Nad saavad nii. Võib-olla on kõik, mida ta vajab, väike harjutus.\nSiin Brasiilias näen peaaegu iga päev oma aias papagoide karju. Elu pole nende jaoks kerge. Nad peavad lendama puult puule, leides igal hommikul midagi söödavat ja vältides kiskjaid kogu päeva. Kord aastas peavad nad rajama hea pesa ja leidma beebidele lisatoite.\nKui teie papagoile selline treening anda oleks, oleks tore. Lendamine on ilmselgelt teie papagoile ideaalne harjutus, kuid sellega on palju probleeme. Teisel päeval lendas mu papagoi naabri maja peale ja kuna ta kartis alla tulla, veetsin ma umbes pool tundi, enne kui sain ta maha meelitada.\nMillised on mõned alternatiivid lendamisele?\nTiib-peksmine Peaaegu sama hea kui rinnalihaseid treenides lennata.\nMängi Sõltuvalt mängu tüübist võib see sobida kogu keha jaoks.\nRonimine on üks parimaid viise, kuidas oma papagoi treenida. Kui teil pole kuskil ohutut oma papagoi välja viia, annab lemmikloomapoe redel talle natuke harjutust ja ta kasutab seda päeva jooksul ikka ja jälle. Kui paned sõrme oma linnu rinna kõrvale, ronib ta üles. Võite ta kuskile mujale maha panna ja siis korrata seda uuesti, et veenduda, kas tal on selleks hetkeks piisavalt treenitud.\nNäpunäited papagoi väljapoole ronimiseks\nIdeaalne ronimine on muidugi puu otsas. Minu papagoi eelistab konkreetset banaanipuu, millel jääb vaade hanetiigile, võib-olla sellepärast, et see on lehed ja ta suudab lehti nii hõlpsalt tükeldada; kuigi tal on palju valida, jõuab ta tavaliselt ühte banaanipuu. (Kui kavatsete oma papagoi puu otsas treenida, veenduge, et jõuaksite tippu! Mõned linnud ronivad üles ja siis ei taha enam alla tulla. Minu papagoile meeldib ronida redelitaoliste kookoslehtedega ja kõrgele tõustes ei meeldi talle alla tulla.)\nSamuti veenduge, et jääte linnu juurde, kui ta on väljas. Läksin millegi pärast oma majja ja kaotasin paar aastat tagasi ühe papagoi hulkuvale kassile. Minu Pitbull jälgib nüüd mu papagoid, kui ma olen majas ja hoolitseb selle eest, et meie õuel ei jalutaks kassid ega hulkuvad koerad. Tema ja papagoi on suured sõbrad, kuid muidugi ei saa teie lindude ümber usaldada paljusid koeri.\n2. Tiibade peksmine\nSelle harjutuse läbiviimiseks on palju võimalusi. Üks hea meetod on lihtsalt lubada, et teie lind teie käel ahvendab ja seejärel seda üles-alla või ringi ringi liigutada. Hoidke seda tehes kindlasti jalgadest kinni, sest mõnikord muutub ta nii põnevil tiibu lehvitades, et kukub teie käest ära.\nKahe inimese meetod\nMu papagoi ei meeldi kellelegi peale minu, kuid mõned linnud kinnituvad maja mitme inimese külge. Seda tüüpi papagoid saab üks inimene õhku visata ja teine inimene neile helistada, seistes vaid mõne jala kaugusel. Ta lendab üle ja ahven.\nLooduses lendab enamik papagoisid vaid lühikeseks ajaks enne peatumist, et sööta või jooki saada. Isegi kui teie lind on heas vormis, andke talle puhata enne, kui ta teeb teise tiibu löömise.\nTeie papagoi on intelligentne ja teie ülesanne on leiutada uusi mänge ja hoida teda ergutatuna. Mõnedele lindudele meeldib jalgpalli (või jalgpalli) mängida ja nad istuvad põrandal, edastades väikese palli edasi-tagasi. Minu lind armastab peitust. Teised hindavad sildimängu ja mõnele meeldib isegi muusikaga suhelda. Iga papagoi on indiviid.\nOle loominguline! Lemmikloomapoodides müüakse palju mänguasju, mis sobivad suurepäraselt teie linnule.\nHommikuti, kui pole liiga tuuline, meeldib mu papagoile minuga kaasa minna, kui viin oma koerad randa jalutama. Ta muidugi ei kõnni, vaid sõidab mu õlgadele, kust on parim vaade. Ta liigub õlgadest õlgadeni, kontrollides rannas aeg-ajalt jalutajat ning kui tuul kosub, kisub ta enda kaitseks minu särki.\nProovige matkamiseks kaasaskantavat puuri\nKui teie papagoi on teie leibkonnas endiselt uus või kui muretsete põluvate koerte või valjude autode pärast, mis papagoi hirmutavad, uurige mõnda puuri, mis on papagoidele nende omanikega matkamiseks saadaval.\nSee on teie papagoi jaoks üks parimaid liikumisvorme, kuna see pakub vaimset stimulatsiooni ja hoiab teda kursis oma keskkonnaga.\nTreeni iga päev\nTe peaksite juba leidma linnu veterinaararsti, kes teie papagoi eest hoolitseks. Enne treeningprogrammi alustamist veenduge, et tal oleks hea füüsiline eksam; vere töö, fekaalieksam ja testid, mida teie loomaarst soovitab, on hea koht alustamiseks.\nKui teie papagoi on agressiivne, võite leida, et tema loodusliku energia väljalaskevõimalus muudab ta paremaks perekonna osaks. Kuna metsikutel papagoidel on oma igapäevases rutiinis nii palju tegevusi, muutuvad linnud, kellega trenni ei tehta, igavaks ja käitub valesti.\nAlustage aeglaselt, kuid treenige oma papagoid iga päev. Ta tänab teid selle eest.\nSilte: Taloomad kui lemmikloomad Inimkeha Koerad\nMalta Shih Tzu (Malshi): parim koer kunagi!\nCopyright 2022 https://animalartists.net 4 parimat viisi oma papagoi treenimiseks


Osalusoptsioon kui täiendav motivaator töötajatele\nUudised • 16. märts 2021\nMitmed tööandjad on oma võtmetöötajate ja juhtorgani liikmete paremaks motiveerimiseks ja pikemajaliseks sidumiseks tööandjaga andnud välja üksikuid osalusoptsioone või pakkunud optsiooniprogramme.\nSagedasti kasutatakse töötajatele pakutavaid optsioone IT-sektoris, kus tööandjate vaheline konkurents kõige targemate ja andekamate töötajate värbamisel üha suureneb, aga ka erinevates idufirmades, kus ühingul esialgu puuduvad piisavad finantsvõimalused maksta konkurentsivõimelist töötasu ja seetõttu motiveeritakse töötajaid neile ühingus osaluse andmisega.\nLisaks IT-sektori ettevõtetele ja iduettevõtetele soovitame osalusoptsioone ka nii öelda tavalistele äriühingutele. Seda eriti praegusel COVID-st tingitud keerulisel ja ebakindlal ajal, mil on oluline hoida väärtuslikke töötajaid ja juhte, kuid hetke võimalused parimat tasu maksta on kehvad. Tulevikus enda tööandjas osaluse omandamine mõjub igale töötajale lisastiimulina, et pingutada ühingu kasumi suurendamise nimel. Osaluse pakkumine suurendab töötaja rahulolu enda töökoha suhtes, annab töötajale uusi rahalisi motivaatoreid ning suurendab usaldussuhet äriühingu ja töötaja vahel. Reeglina inimesi kannustab uhkus omandiõiguse olemasolu üle, mis eelduslikult motiveerib ka rohkem tööd tegema ja äriühingu arengusse panustama.\nSelleks, et osalusoptsioonid töötajatele atraktiivseks teha, peavad ettevõtjal olema põhjalikult läbimõeldud optsioonitingimused. Kui optsioonitingimused vastavad täpselt tulumaksuseaduse § 48 lõikes 53 sätestatule, ei loeta osalusoptsiooni erisoodustuseks. Just võimalus säästa erisoodustuselt masktavatelt maksudelt teebki osalusoptsioonist atraktiivse vahendi ettevõtte võtmetöötajate täiendavaks motiveerimiseks.\nOsalusoptsioon on tööandjaga sõlmitud tuletisleping, mis annab töötajale õiguse (mitte kohustuse) osta optsiooni väljaandjalt alusvara lepingus kindlaksmääratud täitmishinnaga ja lepingus fikseeritud tähtajal.\nSelleks, et antav osalusoptsioon vastaks tulumaksuseaduse § 48 lõike 5 tingimustele, peab olema:\noptsiooni alusvaraks osalus (aktsia/osa) tööandjas või tööandjaga samasse kontserni kuuluvas äriühingus,\nkindlaks määratud alusvaraks olevate aktsiate arv või osa nimiväärtus,\nkindlaks määratud optsiooni täitmise (realiseerimise) hetk ehk kuupäev, millal töötaja kasutab optsioonist tulenevat osaluse omandamise õigust ja saab optsiooni vastu alusvara,\ntõendatud optsiooni andmise hetk ehk osalusoptsiooni lepingu sõlmimise kuupäev või tööandja osalusprogrammi tingimustes kokkuleppimise kuupäev.\nViimase tingimuse täitmise tõendamiseks peab optsioonileping olema kas digitaalselt allkirjastatud või notariaalselt kinnitatud. Ülejäänud juhtudel on tööandja kohustatud esitama sõlmitud optsioonilepingu Maksu- ja Tolliametile viie tööpäeva jooksul selle sõlmimisest arvates. See on vajalik optsioonilepingute tagantjärele kuupäevadega sõlmimise vältimiseks.\nOptsiooni andmise hetke fikseerimine on sedavõrd oluline põhjusel, et erisoodustuseks ei loeta osaluse omandamist üksnes juhul, kui osalus omandatakse 3 aasta möödumisel osalusoptsiooni andmisest arvates. Seega optsioonis kokku leppimise ja osaluse omandamise kasutamise õiguse realiseerimise vahele peab jääma vähemalt 3 aastat.\nMida erisoodustuseks mitteloetava osalusoptsiooni andmisel silmas pidada?\nOptsiooni andja peab olema tööandjaks olev äriühing (kas täiendavalt emiteeritavate osade/aktsiate või siis ühingule endale kuuluvate oma osade/aktsiate arvel). Optsiooni andjaks ei saa olla äriühingu juba olemasolev osanik või aktsionär temale kuuluva osaluse arvel.\nSarnaselt töötajale võib osalusoptsiooni anda ka käsunduslepingu alusel tegutsevale juhatuse liikmele – tulumaksuseadus võrdsustab töötajaga juhtimis- või kontrolliorgani liikme, aga ka füüsilise isiku, kes müüb tööandjale kaupu pikema aja jooksul kui 6 kuud ning töövõtu-, käsundus-või muu võlaõigusliku lepingu alusel töötava või teenust osutava füüsilise isiku.\nOsalusoptsiooni võõrandamine enne selle täitmist loetakse erisoodustuseks. Töötajal on kohustus tööandjat teavitada optsiooni võõrandamisest. Tööandjal tekib maksukohustus tehtud erisoodustuselt.\nKui optsiooni alusel saada olev osalus hüvitatakse rahas, kas enne optsiooni realiseerimise päeva või pärast seda, on tegemist töötajale tehtud erisoodustusega ning maksta tuleb kõik erisoodustuselt maksmisele kuuluvad maksud.\nOptsiooni alusvara muutmise korral arvestatakse 3-aastast tähtaega esialgse optsiooni andmisest arvates üksnes juhul, kui alusvara muutub:\nkontserni ümberkorraldamise või ühingu ühinemise või jagunemise või ümberkujundamise tõttu;\nkogu osaluse võõrandamise tõttu (tööandja uus omanik asendab alusvara);\nfondiemissiooni tulemusena. Kuna fondiemissioon viiakse läbi omakapitali arvel täiendavaid sissemakseid tegemata, siis on sisuliselt tegemist omakapitali ümberkorraldamisega kui raamatupidamisliku toiminguga.\nMilliste tingimuste sätestamisele võiks optsioonilepingus mõelda?\nLepingus võiks kehtestada optsiooni realiseerimise eeltingimused, mille täitmiseta ei teki töötajal optsiooni realiseerimise õigust ning lisatingimused äriühingu enda riskide maandamiseks.\nLisaks võib sätestada tingimuse, et konkreetse eesmärgi saavutamise korral on töötajal õigus realiseerida kindlaks määratud arv osasid või aktsiaid ning järgmise, kõrgema eesmärgi saavutamise korral lisaks eelnevalt kindlaks määratule veel lisaks teatud arv osasid või aktsiaid. Kui aga töötaja saavutab mõlemad eesmärgid, on tal võimalus omandada boonusena lisaks eeltoodule teatud suurusega osalus tehtud hea töö eest.\nSamal ajal on lepingus on soovitatav kokku leppida juhud, millal töötaja ei ole õigustatud realiseerima optsiooni (juhud, kus töötaja on nn bad leaver).\nTöötajatele paindlikkuse võimaldamiseks võib kasutada klauslit selle kohta, et töötajal on lubatud optsioon realiseerida enne 3-aastase ooteperioodi möödumist, kuid seda võiks teha tingimusel, et optsiooni saaja tasub äriühingule kogu kulu (sh maksud ja kulud, mis on tehtud maksukohustuse suuruse kindlaksmääramiseks), mida äriühing peab sellisel juhul tasuma.\nMillises vormis tuleb optsioonileping sõlmida?\nOptsioonileping on oma sisult osaluse võõrandamise kohustustehing. Vastavalt eelmise suvel kehtinud äriseadustiku redaktsioonile pidi väärtpaberite registris registreerimata osadega osaühingute puhul osa võõrandamise kohustustehing olema notariaalselt tõestatud vormis. Nüüd piisab ka registreerimata osadega osaühingu puhul sarnaselt registreeritud osadega ja aktsiatega ühingutele optsioonilepingu sõlmimisest lihtkirjalikus vormis.\nSeejuures peab aga silmas pidama eelnevalt öeldut – omakäeliselt allkirjastatud leping tuleb esitada Maksu- ja Tolliametile viie tööpäeva jooksul lepingu sõlmimisest alates. Selliselt ei ole lepingu sõlmimise hetke võimalik tagasiulatuvalt muuta.


Stroomi ranna raisatud potentsiaal - undefined - Eesti Päevaleht\nArvamus 13. juuli 2016\nStroomi ranna raisatud potentsiaal\nKülastajate seas populaarset randa ilmestavad tavalised asfaltteed, odav rannamööbel, ajutised putkad ja saamatu rannahoone.\nPaarikümnekraadine ilm meelitab randa esimesed päevitajad Foto: Madis Kallas\nKindlasti pole ma ainus, kes uskus, et peale nõukogude sõjaväe lahkumist saab Tallinnast mõne aastaga uhke merelinn. Merepiir küll avanes, aga 25 aastaga on muutunud vähe. Piritale mõeldes on olnud pigem taandareng, sealt kadus vabaduse tulekuga Tallinna kõige emotsionaalsema vaatega söögikoht – Pirita restoran. Rannaäärne maa on muutunud kemplemis-kauplemisobjektiks ja areneb visalt.\n« Avalehele 94 Kommentaari


Mamei (eksootiline puuvili)\nUmbes suure maguskartuli suurused. Kreemjas pehme viljaliha on lõheroosa, maitselt magus. Tekstuurilt meenutab veidi avokaadot. Mamey'd võib süüa niisama, samuti sobib see hästi puuviljasalatitesse ja -kokteilidesse (smoothie sisse - proovi nt koos piima ja vanilliekstraktitilga või meega). Küpset mameid hoia külmkapis. Enne söömist eemalda koor ja läikiv must seeme/seemned. Sisaldab A ja C vitamiine. (Klõpsa juuresoleval fotol, siis näed ka puuviljakaupmeest). Fotod: September 2005, Tepostlan, Mehhiko\nEelmine: annoona e. kerimoia (eksootiline puuvili)\nJärgmine: Kaktusvili (eksootiline puuvili)


Selleks korraks on krunt („Aga krunt – see on terve maailm!“) jagatud ja uus valitsus oma ametivande andnud. Pöördeliste sündmuste ajal (iseasi, kui vasakule see pööre tegelikult oligi) lennutati meedias kõrvaltvaatajatele puru silma ajamise eesmärgil hulgaliselt süüdistuste liivapomme ja murti vastastikku niisama piike (õnneks jäädi siiski tsiviliseeritult sõnavehkluse juurde ja neimahimust kuumaks köetud käega juhitud relvad ei kriimustanudki kedagi). Harilik poliitiline maadlus, mis muud.\nTõsi, János Boka, „Pál-tänava poiste“ krundikaitsjate ninamehe noomitusest, et kahekesi ühe vastu ei minda – kuigi kambakesi madistada on lubatud –, lõpuni kinni pidada ei suudetud, aga mis sa ikka teed: poisid jäävad ju poisteks, eks ole. Ferenc Molnári peagi saja kümne aastast noorteromaani meenutas meie äsjane valitsusevahetus päris palju: oli vastasseisu, reetmist, luureretki ja lipuvarastamisi. Mida aga polnud … selleni jõuame.\nMeilgi läksid poisikeseliku sõjakisa saatel vastamisi krundi senised haldajad, isamaa au ja väärikuse eest seisjad ehk reformikad ning sissetungijad teiselt poolt jõge, punasärgid-keskerakondlased, kelle ridades rohkem kui üks Geréb Dezső – varem õilsate hulka kuulunud poolevahetaja, reetur (jah, teie, sotsid ja IRL!). Krundikaitsjad jutlustasid kõigile, kes kuulata tahtsid või kogemata kuuldeulatusse sattusid, et nüüd on lõpp käes ja tagasiteed enam pole, et see pole midagi vähemat kui märtrisurm, mida neilt oodatakse. Õnneks ei hakanud Taavi Rõivas äreval hetkel János Boka eeskujul end ise kaptenist kindraliks ülendama, aga ega ta suutnud ka oma poisse-tüdrukuid ühiseks rindeks koondada (Boka: „Kui keegi on tülis, leppigu kohe ära.“ – Poisid: „Selge, ära leppida!“), vaid andis uhkes üksinduses alla – riigikogu ees, umbusaldajatele trotsivalt silma vaadates (jäägu siis vähemalt žestki, kui pärandit pole).\nKrundiihalejate käilakuju Feri Átsi reinkarnatsioon Jüri Rattana jäi samal ajal poolikuks – uus peaminister küll, aga kas ka valitsusjuht? Pigem kostus lahinguväljal leitnantide Jevgeni Ossinovski ja Margus Tsahkna rusikatega vastu rinda tagumise kume kaja kui kapten Ratta sõjahüüd. Tõsi, ka Áts hoidus kiitlemisest ja uisapäisa tegutsemisest, eelistades vastasseisu lahendada aumeestena (jah, lubatud olgu vaid liivapommid, odadega vehklemine ja harilik maadlus, nõustub ta agaralt Bokaga). Nii keeldub Feri Áts ka talle reeturi Geréb Dezső kandikul ette kantud võimalusest krundivalvur sigarettide ja rahaga lihtsalt ära osta ja asi nii, võitlusesse astumata lahendada. Nagu ka … Ei, Ratas mitte: suurendame tulumaksuvaba miinimumi, tõstame õpetajate palga 120%ni Eesti keskmisest palgast, jätame ära majutusasutuste käibemaksu ning diislikütuse aktsiisi tõusu jne, saab iga krundivalvur / vabariigi kodanik koalitsioonileppest lugeda. Ja suitsudki ei lähe kallimaks, kuigi, jah, alkoholi ja kõrge suhkrusisaldusega jookide eest tuleb edaspidi rohkem maksta.\nJu Ratas teab, kust neile lubadustele eelarvest kate leitakse (või küsib oma leitnantidelt, nemad vahest ikka teavad), on paslik esimesel sajal rahupäeval uskuda. Nagu sedagi, et meie krundiga ei lähe nii, nagu „Pál-tänava poistes“, et ühel hetkel krunti enam polegi ja selle asemele ehitatakse suur maja – kes ehitab, ei ütle Molnárgi.\n„Homme … homme on kriis … Jah, homme,“ kordab endale mees poja haigevoodi kõrval. Just see korduvalt ujutatud poiss on seekordse valitsusvahetuse romaanis justkui puudu – aga mis oleks „Pál-tänava poisid“ Ernő Nemecsekita! Selle ainsa reameheta, kelle nimi liigagi tihti ja kergekäeliselt väikeste tähtedega musta raamatusse kirjutatakse , kuigi just tema on see, kes julgeb minna ööpimeduses varastatud lippu tagasi tooma, veendes nii ka vastasleeri juhti Feri Átsit oma vapruses. Pretendente jagub muidugi omajagu, neist esimesena on ilmselt käsi püsti julgelt umbusaldajate ette sammunud Rõival, aga sealsamas küünitab väljavalituks saamise poole ka vaid kaks ja pool kuud lähetuses olla saanud välisminister („Kaotajad murdsid valitsuse!“).\nAga ei, Nemecsek ei saa olla poliitik, kes nutab taga vaid tagasilööki oma karjääriteel. Ega ka poliitik, kes lubab krundivalvureile palju aga jaksab, teadmata, kas tal üldse raha on. Kes ta siis on?


Novembris algab taas NaNoWriMo ehk rahvusvaheline kirjutamiskuu : Õpetajate Leht\nNovembris algab taas NaNoWriMo ehk rahvusvaheline kirjutamiskuu\n12. okt. 2021 Eesti Noortekirjanduse Ühing - Kommenteeri artiklit\nKirjanikuks 30 päevaga ehk Mis on rahvusvaheline kirjutamiskuu?\n1. novembril algab juba üle 20 aasta kestnud rahvusvaheline romaanikirjutamiskuu (NaNoWriMo ‒ National Novel Writing Month), kus osalejad on võtnud vastu väljakutse kirjutada ühe kuu jooksul romaan. 30 päeva, 50 000 sõna ehk 1667 sõna päevas\nNaNoWriMo ei ole romaanivõistlus. Puuduvad nii žürii kui ka auhinnad. Võitja on osaleja, kes suudabki 30 päeva jooksul kirjutada 50 000 sõna ja on seeläbi astunud esimese sammu oma romaani avaldamise suunas. Väljakutse on mõeldud kõigile. Eelkõige on see üleskutse aga inimestele, kes on mõelnud, et nad tahaksid kirjutada, aga ei leia kunagi aega sellega tegelda või ei ole osanud alustada.\nOsalema on oodatud ka kirjutamishuvilised õpetajad ja õpilased. Kui klassis on õpilane, kes on andekas loovkirjutamises, siis võib NaNoWriMo olla tema jaoks just see õige hüppelaud kirjanikuellu. See on hea võimalus istuda ühe laua taga juba avaldatud kirjanikega ning saada ainulaadne kogemus. Enese proovilepanek on see ka juba avaldatud kirjanike jaoks. Tänu NaNoWriMole on avaldatud mitmeid tuntud romaane nii välismaal kui ka Eestis.\n2020. aastal võttis kirjutamisest osa pool miljonit inimest üle maailma. Eestis osaleb rahvusvahelisel romaanikirjutamiskuul iga aasta mõnikümmend inimest. Kõige aktiivsemad osalejad on Tartus ja Tallinnas. Varasematel aastatel on toimunud regulaarsed kokkusaamised, kus peale kooskirjutamise ka tutvuti ja motiveeriti üksteist. Praegu on kõik kohtumised virtuaalsed.\nSel aastal toimub suurem NaNoWriMo tutvustav veebiüritus Eesti Noortekirjanduse Ühingu kaudu ja Eesti Kultuurkapitali toetusel. Koolituse „Kirjanikuks 30 päevaga“ eesmärk on tutvustada Eesti kirjutamishuvilistele, kuidas on võimalik ühe kuuga kirjutada oma esimene romaan ning seeläbi astuda esimene samm kirjanikuks saamisel. Koolitust viib läbi kümneaastase kogemusega NaNoWriMol osaleja ja Lõuna-Eesti piirkonnaesindaja (municipal liaison) kirjanik Tuuli Tolmov ning see toimub 1. novembril.\nEesti Noortekirjanduse Ühing viib kirjutamiskuuga seoses läbi veel kaks koolitust. 15. novembril räägib Ene Sepp käsikirja toimetamisest ja 8. detsembril jagavad kogemusi isekirjastamise vallas Heli Künnapas, R. K. Topkin ja Koidu V. G Ferreira.\nNaNoWriMo ametlik koduleht asub https://nanowrimo.org, kus on võimalik teha endale kasutaja, et hoida tulevasel romaanil kätt pulsil ning suhelda oma piirkonnas ja üle maailma osalejatega. Lisainfot on võimalik küsida ka eestikeelsest Facebooki-grupist NaNo Eesti, mis on aktiivsem kui NaNoWriMo lehel olev Eesti grupp. Teavet koolituste toimumise kohta jagab Eesti Noortekirjanduse Ühingu Facebooki-leht.


„Jalakäija väärliiklemine võib maksta korraliku autosõitja elu“ — Sirp\n„Jalakäija väärliiklemine võib maksta korraliku autosõitja elu“\nJalakäija soovib teed ületada\nPealkirjas toodud isevärki lause võib leida 1940. aastal Päevalehes ilmunud artiklist „Kiirus, hooletus, hajameelsus, vastutustundetus“,1 kus lahatakse mootorsõidukijuhtide ja jalakäijate omavahelist vastutuse jagamist. Kes vastutab liigeldes ohutuse eest: kas jalakäija või autojuht? Artiklis kirjutatakse, et sõidukid on liikluses tunneteta tegurid, kuid inimestel on tunded, nad lähevad närvi ning liikluses käivad närviliste olukordadega kaasas õnnetused. Põhimõte, et kõik liiklejad vastutavad selle eest, et nende käitumine ei põhjustaks õnnetusi, on täiesti õige, kuid see, kuidas suhtutakse jalakäijate ja autojuhtide omavahelisse hierarhiasse, on tänapäeva seisukohast veidralt nihkes.\nÜks esimesi miilitsaid Tallinnas liiklust reguleerimas. 1940, foto autor N. M. Petrov.\nTolles 1940. aasta Päevalehe artiklis osutatakse asjaolule, et kuna mootorsõidukite arv kasvab aastas keskeltläbi tuhande võrra, siis kasvavad ka nõudmised teede korrashoiule. 1940. aastaks oli Eestis registreeritud ligi 10 000 mootorsõidukit ja see tähendab, et iga 123 elaniku kohta oli üks auto või mootorratas.2 (Kiire võrdlus tänapäevaga: 2020. aasta seisuga oli Eestis registreeritud 808 689 sõiduautot, mis tähendab, et iga teise elaniku kohta on üks auto.3 Praegune statistika ei võtta arvesse mootorrattaid, neid oli eelmise aasta lõpuks registreeritud 38 707.)4\nSamal aastal ilmub Päevalehes ka lühike artikkel pealkirjaga „Auto ja jalakäija“, kus manitsetakse jalgsi liiklejaid viisakusele.5 Loo sõnum on küll õige: viisakust pole kunagi liikluses üleliia, kuid autor jõuab selle järelduse juurde nii, et näitab autojuhte kui kannatajaid, kes peavad jalakäijad üle tee laskma, ning kui neid on palju, siis autojuhid kannatavad. Autor kirjutab: „Kuid autojuhil võib lõpuks lõppeda ka kannatus, kui jalakäijate-vooril ei tulegi otsa ja ikka leidub uusi inimesi, kes püüavad auto eest mööda hüpata. Ja nii pärast piinarikast asjatut ning ebaõiglast ootamist alustab ta tee murdmist läbi jalakäijate-aheliku, ehkki see on talle vastumeelt.“ Esiti tekkis artiklit lugedes kahtlus, ega see ei kuulu huumorinurka, sest tänapäeval on kummastav lugeda sellest, kuidas jalakäijate üle tee laskmine on autojuhile ebaõiglane ja tüütu kohustus.\nMure ülekäiguradade reguleerimisega on aga pikaajaline probleem, sest näiteks ka 1975. aastal ilmub uudis täiendatud liikluseeskirjast, mille kohaselt peab autojuht reguleerimata ülekäigurajal kas hoo maha võtma või peatuma, kui jalakäija soovib teed ületada.6 See artikkel on kirjutatud kuivemas stiilis ega sea kumbagi osapoolt kannataja rolli. Lõpus sedastab autor lakooniliselt, et liikluses ohutuse tagamine on nii sõidukijuhi kui ka jalakäija kohustus. Sõnum mõlema ühisest kohustusest tagada liikluses turvalisus on üks liiklusalaste artiklite enamlevinud rõhuasetustest. Tänapäeval asendavad toonaseid artikleid arvukad teavituskampaaniad, mille abil üritatakse suurendada inimeste teadlikkust mingist probleemist.\nKui jood, ära juhi\nLäbiv probleem liikluses on joobes autojuhid. See mure pole kuhugi kadunud – tasub vaid meenutada maanteeameti paari aasta tagust ulatuslikku kampaaniat „Kui jood, ära juhi“. 1958. aastal ajalehes Kaevur ilmunud uudise põhjal võib arvata, et olukord oli ka siis nigel: „Tihtipeale juhtub, et vastutavad isikud mitte ainult ei takista joobnud juhtidel teele sõitmist, vaid isegi joovad koos nendega.“7 Uudises tehakse juttu ühest sellisest intsidendist, kus tööajal jõid nii autojuht kui ka mehaanikainsener ning mõlemad said karistada, kui juht purjus peaga autorooli oli istunud. Esimene sai rahatrahvi ning autojuhil võeti neljaks kuuks juhiluba. See on huvitav olukord, sest mõlema osalise karistamine osutab sellele, et kõrvalseisja peaks takistama joobes juhti sõitmast, ning kui ta ei sekku, järgneb trahv. Ka siin on paralleel nüüdisajaga, näiteks korraldas maanteeamet aastatel 2014–2015 kampaania „Sõber ei lase purjus sõpra rooli“, millega tõstatati kohustuse ja vastutuse küsimus. Kuidas takistada purjus sõpra rooli istumast, ei pruugi olla lihtne, sest joobnu ohjeldamine võib juhi takistajale üle jõu käia. Loomulikult ei tähenda see, et ei peaks pingutama selle nimel, et igal võimalikul moel vähendada roolijoodikute põhjustatud õnnetuste arvu.\nPärast teavituskampaaniat esitas justiitsministeerium 2016. aastal eelnõu, mille järgi oleks ka joobes autojuhiga kaasasõitmine karistatav.8 Ajakirjanduses jäi tagasivaade tegemata – Nõukogude ajal oli selline trahvimise võimalus olemas, kuid kui palju oli sellest reaalselt abi? Kui teavituskampaaniad ei anna tulemust ja appi tuleb võtta trahvid, siis saadab see sõnumi, et olukord on sedavõrd käest ära, et tarvitusele tuleb võtta karistusmeetmed.\nAppi tuleb viktoriin\n1961. aastal ilmub optimismist pakatav artikkel „Kaotame liiklusõnnetused“, kus kirjutatakse nii probleemidest liikluses kui ka võimalikest lahendustest, mille hulka kuuluvad liiklusalane teavitustöö ja kontrollimeetmete rakendamine.9 Kui teavituskampaaniad on teada-tuntud vahend probleemidele tähelepanu juhtimiseks, siis ühe huvitava leiuna hakkasid alates 1950. aastatest silma liiklusteemalised viktoriinid. Otsisõna „liiklusviktoriin“ annab arhiivilehel dea.digar 107 vastet. Viktoriinid ilmusid näiteks väljaannetes Ühistöö, Võitlev Sõna, Raadioleht ja Säde, kuid kõik ei ole otseselt ajalehtede-ajakirjade endi viktoriinid, vaid kajastati näiteks ka koolides toimunud liiklusviktoriine. Eriti paistab silma Raadiolehe toimetus, kes korraldas mitmest voorust koosnevaid turniire, kus küsimuste hulka kuulusid nii lihtsamad valikvastustega küsimused kui ka liiklusskeemidega peamurdmisharjutused. Skeemidega küsimused puudutasid näiteks eesõigust ehk kes peab kellele teed andma.10 Üks kõige põnevamaid Raadiolehe viktoriine oli 1967. aastal, mil turniir kestis viis kuud, kokku oli osalejaid 3000 ning parimatest parimatega tehti ka väiksed intervjuud. Auhindade hulka kuulusid kaks käekella, fotoaparaat ja jahipüss. 1967. aastal pärjati loorberitega taksojuht, kes oli kümme aastat jutti osalenud Raadiolehe liiklusviktoriinides; autojuht, kes õppis mehaanikainseneriks; jurist, kel endal sõiduvahendit ei olnud ning üks naisosaleja, kes pidas Tartu aparaaditehases konstruktori ametit. Kui enamiku osalejate tagasisidest peegeldus rõõm uutest teadmistest ja avaramast liiklusalasest silmaringist, siis Vilma Virkmaa on vastanud küsimusele, kui palju ta vabal ajal liiklusprobleemide uurimisele aega pühendas, nii: „Olen paralleelselt Raadiolehe liiklusviktoriinis ja „Stopp-67“ võistlusel Tartu võistkonna koosseisus. Aega on see röövinud küllaltki palju. Ega muidu abikaasa ähvarda kodustest ülesannetest „lahtilaskmisega.““11 Nii palju siis 1960. aastate soorollidest ühes lauses koos. Seda vastust lugedes kangastus silme ees kaks maali näituselt „Memlingist Rubensini. Flandria kuldne ajastu“, kus on eksponeeritud kaks XVI sajandi soorolle illustreerivat Pieter Pieterszi maali: „Haspeldaja (soss-sepp)“ ja „Tangude kokkulugeja (ihnuskoi)“. Ühel maalil kujutatakse elust räsitud meest haspeldamas ning teisel tangusid kokku lugemas, et kontrollida, kas perenaisel on majapidamises kõik korras. Võib küll arvata, et hüpe XVI sajandist 1960. aastatesse oli võrdõiguslikkuse seisukohast hiiglasuur, kuid võib-olla olid kujutelmad ideaalsest peremehest ja perenaisest liiga visad püsima. Ajas on püsinud ka liiklusprobleemid, millega tegeletakse tänapäevani. Üllataval kombel ei käinud nõukogudeaegsest ajakirjandusest läbi jalgratturite teema, mis olid XX sajandi alguses aktuaalne nii teede kui ka liikluskorralduse seisukohalt. Kui vaadata praegust jalgrattateede seisu, siis midagi on vahepeal taas viltu läinud ja sellest annab aimu 1990. aastate ajakirjandus, mida käsitlen järgmises artiklis.\nLiiklus Pirita teel. 1954, foto autor Boris Murd.\n2 × Rahvusarhiiv\nRäpina Aiandustehnikumi õpilased Ago Soasepp, Ülo Seiler, Urmo Markus ja Jaak Aas amatöörautojuhi kursustel liiklust õppimas. 1960, foto autor G. Paas.\nArtikkel on autoril teine osa kolmeosalisest seeriast, kus käsitletakse tänava ja sellesse suhtumise muutust läbi aja. Esimene osa „Tänavaruum kui hoiakute võitlustander“ ilmus Sirbis 5. XI 2021.\n1 Kiirus, hooletus, hajameelsus, vastutustundetus. – Päewaleht 9. VI 1940.\n2 Kümme tuhat mootorsõidukit. – Päewaleht 9. VI 1940.\n3 Rita Raudjärv, Taasiseseisvunud Eestit iseloomustab autostumine ja mootorrataste suur levik. – Statistikaamet 2. VIII 2021.\n5 Auto ja jalakäija. – Päewaleht nr 104, 19. IV 1940.\n6 Juhi ja jalakäija vahekorrast. – Rapla maakonna ajaleht Ühistöö nr 98, 19. VIII 1975.\n7 Joomine põhjustab autoõnnetusi. – Eestimaa Kommunistliku Partei Kohtla-Järve Linnakomitee ja Kohtla-Järve Linna TSN häälekandja Kaevur nr 65, 5. V 1958.\n8 Andres Einmann, Joobes juhi autosse istunud kaasreisijat ootab tulevikus rahatrahv. – Postimees 21. VI 2016.\n9 Lepik, Kalju. Kaotame liiklusõnnetused. – Postimees 27. V 1961.\n10 Liiklusviktoriin 1969. – Raadioleht 14. VII 1969.\n11 Rohkem kui viis kuud kestnud liiklusviktoriin on lõppenud. Võitjad selgunud ja auhinnad ootavad üleandmist. – Raadioleht 18. XII 1967.


Ester Mägi 95!\nTäna saab 95-aastaseks võrratu helilooja ja Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori auliige proua Ester Mägi.\nEster Mägi muusika kuulub meie ja paljude teiste naiskooride kallisse kullafondi: “Vahtralt valgõ pilve pääle”, “Äiu-püiu”, “Üks hetk”, “Pietà”, aga ka “Ta tuli”, “Laulikutele”, “Ühele lapsele” jt, koos meeskooriga “Jõuluõhtul”. Naiskoori lauljad on ikka selle tagasihoidliku ent võimsa muusika autori tehtut väga imetlenud ja nautinud. Aastal 2005 andis TÜAN koos rahvusmeeskooriga välja Ester Mägi autoriplaadi “Laulupuu”.\nNagu on öelnud Tiia Järg: “[Ester Mägi looming] on ilma isamaalise pateetikata, kuid kõrge eetilise nivooga muusika. Seal on eestipärane naiselikkus, milles on hingeõrnust. Ester Mägi looming on eesti muusika suur rikkus.”\nSüdamlikud õnnesoovid meie armsale heliloojale!\nVideo: Ester Mägi “Pietà” TÜAN-i 2010. aasta kontsert-etendusest “Kallis kull’a mu sõsarõni”.\nEster Mägi traditsioone austav helikeel on uuenenud läbi poole sajandi, säilitades isikupärase alalhoidlikkuse. Valdavalt on tema teoste aluseks eesti rahvaviisil põhinev või sellele lähedane lakooniline motiivistik.\nEster Mägi varaseim, 1950. aastate looming kannab rahvusromantismi pitserit. 1960. aastatel kasvab tema teostes eesti rahvamuusika mõju ning koos sellega diatoonika ja variantse arenduse roll. 60. aastate lõpust alates rikastavad Mägi helikeelt üha enam modernistlikud väljendusvahendid: polütonaalsus ja laiendatud tonaalsus, koloristlik harmoonia ja aktiivne rütmika. 80. aastatest alates kasutab Mägi julgemini ka stilisatsiooni.\nTema loomingus on kesksel kohal kammermuusika ja koorilooming. Eesti sümfoonilises muusikas seisab väärikal kohal ka Mägi Sümfoonia, üks tema vähestest orkestriteostest.\nEster Mägi on Mart Saare õpilane, Moskva konservatooriumi aspirantuuris täiendas ta end professor Vissarion Šebalini juhendusel. 1954–1984 oli Mägi EMTA muusikateoreetiliste ainete õppejõud, aastast 1977 dotsent. 1999. aastal valiti ta akadeemia audoktoriks.\nIlmunud on neli autoriplaati:\nLP “Ester Mägi. Bukoolika”, Melodija 1988;\nCD “Ester Mägi. Ein musikalisches Porträt”, Antes Edition 1998;\nCD “Ester Mägi. Laulupuu”, Alba Records 2005;\nCD “Ester Mägi. Orchestral Music”, Toccata Classics 2007.\n(Allikas: Eesti Muusika Infokeskus)


Uus võistlus tulekul: Valgeranna võõrustab mai lõpus Leonardo Golf Village Cupi - Ajakiri Golf\nUus võistlus tulekul: Valgeranna võõrustab mai lõpus Leonardo Golf Village Cupi\nUudised 17.05.2018 3 Min lugemine\nValgeranna väljakutel võisteldakse 26. mail Leonardo Golf Village’i karikale – täiesti uus turniir saab teoks tänu peasponsor, Erel Group AS-le, mis tegeleb ühtlasi Leonardo Golf Village’i arendamisega.\nLeonardo Golf Village Villa A\n„Me asume nii-öelda golfikolmnurgas ja White Beach Golfi kõrval on meil elamurajoon, mille on kujundanud kuulus itaalia arhitekt Achille Michelizzi koos eesti arhitektidega,“ rääkis võitluse organiseerimise ideest Leonardo Golf Village’i esindaja Marten Soots, kes on ühtlasi sündmuse peakorraldaja. „Üritame ennast golfiteemaga kogu aeg aina rohkem siduda ja sel viisil ka oma arendusele kliente leida.“\n„Me asume nii-öelda golfikolmnurgas ja White Beach Golfi kõrval on meil elamurajoon.” – Marten Soots\nWhite Beach Golfi juhataja Vahur Tamm tõdes, et nimeliste golfivõistluste trend ongi ettevõtete seas tõusuteel, sest selline turundusnipp on tõhus kliendimagnet.\nFoto: Sigrid Absalon\n„Kinnisvaraarendus Leonardo Golf Village asub meie vahetus naabruses – oleme selle projekti eestvedajatega juba aastaid suhelnud ja koostööd teinud,“ tunnustas Tamm arendajaid. „Mulle ääretult meeldib nende kompleksne lähenemine ja põhjalikkus detailides – kõik projektid on peensusteni läbi mõeldud ja äärmiselt kvaliteetsed.“\nLeonardo Golf Village Apartments\n„Mulle ääretult meeldib nende kompleksne lähenemine ja põhjalikkus detailides.” – Vahur Tamm\nSootsi kinnitusel on elanikel võimalus golfiautoga otse golfiväljakule mängima minna. Mis Sootsi enda golfiharrastusse puutub, siis lubab mees endale igal aastal, et hakkab ka ise mängima, aga mahukad projektid ei jäta selleks sisuliselt kunagi aega.\n„Mänguvarustus on mul olemas, aga lihtsalt pole aega leidnud. Ütleme nii, et enne pean golfaritele valmis ehitama ilusaid suvekodusid, siis saan ka ise mahti mängima minna,“ ütles Soots lisades, et viimase nelja aasta arendustegevus on päädinud paljude villade müügiga ja nüüdseks on alustatud ka kortermaja ehitamist. „Eesmärk on pakkuda soodsa hinnaga A-klassi kortereid, mis oleks mugavaks suvekoduks nii Tallinna golfarile kui ka mujalt tulevale mängijale.“\n“enne pean golfaritele valmis ehitama ilusaid suvekodusid, siis saan ka ise mahti mängima minna.” – Marten Soots\nIsegi kui Sootsi enda draiverid ja putterid juhtumisi ka tänavu golfimurule ei pääse, toimub auhindade poolest vägagi väärikas Leonardo Golf Village Cup igal juhul. Nii naiste kui ka meeste arvestuses esikoha võitnud pälvivad lisaks erikujundusega karikatele ka Hedon Spa 500-eurosed kinkekaardid. Teise koha väärilised saavad 250-eurosed ja kolmandad kohad 150-eurosed kinkekaardid. Lisanduvad ka kolm 50-eurost loosiauhinda ja üllatusauhinnad.\nEtteruttavalt võib juba öelda, et Leonardo Golf Village Cupi on plaanis hakata korraldama igal aastal.


Vaade: statistiline numbrimaagia - Paberleht - Tasuline - Virumaa Teataja\nOkka käigus harjutatakse ka okastraadi paigaldamist\nNaabrite juures Lüganusel sai tulekahjus kannatada ajalooline veskihoone\nUlvi hooldekodu saab energiatõhusamaks novembri lõpus\nUuesti Rakvere vallavanemaks valitud Maido Nõlvak hakkab teenima 3300 eurot kuus\nEKRE-st lahkunud Kadrina valla häältemagnet volikogukohast ei loobu\nNoorte meeste vahel puhkes tüli\nRakvere haiglas tuleb plaanilise ravi taastamisega veel oodata\nRakvere kuulutati Euroopa spordilinnaks\nLääne-Virumaal tuvastati koerte katk\nTapa valla lusikapidu jääb koroona tõttu ära\nVinni vallavanemana jätkab Rauno Võrno\nUlmelised palganumbrid osutusid statistilisteks anomaaliateks\nPõhjakonn sai selleks korraks läbi\nKadrina huvikeskuses toimub noorte inspiratsioonipäev Meelelahutus\n19. november 2021, 0:00\nAivar Ojaperv. FOTO: Vladislav Musakko\nMatemaatika on tore teadus, sest seal puuduvad tõlgendused ja kõik on konkreetne. Vähemalt nii ma arvasin, kuni õpetaja hakkas õpetama hulkade korrutamist-jagamist ja imaginaararvudega tehete tegemist. Keskkoolis õppisin nimelt matemaatika süvaklassis ja sain hästi hakkama, aga see, kuidas tehteid sai teha arvudega, mida reaalselt olemas pole, mulle hästi pähe ei mahtunud.\nMa ei tea, kas statistikat võib pidada üheks matemaatika alamliigiks või mitte, ja pole eriti huvi ka tundnud. Arvud seal igatahes on ja nendega tehakse tehteid. Ning lõpptulemuseks on, et vastuseid võib olla mitu.\nMõni aeg tagasi jäid mulle silma Creditinfo edastatud kummalised palganumbrid. Nende põhjal on Lääne-Virus just kui ettevõtteid, kes maksavad enam kui 10 000-eurost kuupalka. Asja lähemal uurimisel osutus see teave pigem libauudiseks, pikemalt püüdsin asja lahti seletada tänase Virumaa Teataja ühes uudisloos.


Robootika töötoad ootavad lapsi ja noori - Tallinn\n22. oktoobrini toimuva Euroopa programmeerimisnädala raames saab osaleda keskraamatukogus robootika töötubades. Registreerimine laste@tln.lib.ee ja tel 683 0914.\nRobootika töötoad ootavad lapsi ja noori\nKännukuke raamatukogus toimuvad ekskursioonid innovatsioonilaboris, mis tutvustab 3D printerit, graafikalaudu ja kilelõikurit. 19. oktoobril kella 13-18 on seal robootikapäev, kus saab osaleda Edisoni robotite sumovõistlusel. Registreerimine kannukuke@tln.lib.ee ja tel 683 0951. 22. oktoobrini kella 10-20 saab eestikeelse kirjanduse osakonna laste- ja noorteteeninduses (Estonia pst 8) tutvuda programmeerimismängude ja programmidega. Registreerimine ei ole vajalik.


Ilm 16. juulil (2013-2019) - VARA-WEB (vara.ee)\nKus on pilt tehtud? Ootame vastuseks asula nime. #2597 - Avastades Eestimaad\nArtikleid loetud: 39 160 647 korda\nIlm 16. juulil (2013-2018)\nTeisipäev, 16.07.2019.a. | Loetud: 1065 korda\nMilline oli ilm 16. juulil aastatel 2013-2018.\nOli vähese pilvisusega sajuta ilm. Kohati tekkis udu. Puhus põhjakaare tuul 1-6 m/s. Õhutemperatuur oli 13...18 °C.\nOli vähese ja vahelduva pilvisusega ilm. Kohati sadas hoovihma, oli äikest, sadu oli peamiselt Kagu-Eestis. Puhus põhjakaare tuul 2-7 m/s, äikese ajal oli tuul puhanguline. Õhutemperatuur oli 22...29 °C.\nOli selge või vähese pilvisusega olulise sajuta ilm. Kohati oli udu. Puhus loode- ja läänetuul 2-8 m/s, põhjarannikul puhanguti 12 m/s. Õhutemperatuur oli 5...11 °C, rannikul kohati kuni 14 °C.\nOli vahelduva pilvisusega ilm. Kohati sadas hoovihma. Puhus põhja- ja loodetuul 3-9 m/s, põhjarannikul puhanguti 12 m/s. Õhutemperatuur oli 15...21 °C.\nPilvisus tihenes ja lõuna poolt algav vihmasadu laienes üle Eesti. Kohati oli sadu tugev ja oli äikest. Kirdetuul tugevnes hommikuks 7-12 m/s, rannikul puhanguti 15 m/s, saartel kirde- ja põhjatuul 12-17 m/s, puhanguti 20 m/s. Õhutemperatuur oli 11...17 °C.\nOli pilves selgimistega ilm. Ajuti sadas vihma, kohati oli sadu tugev ja oli äikest. Ennelõunal puhus tugev kirdetuul, mandril pöördus pärastlõunal kagusse ja lõunasse ning nõrgenes 5-10 m/s, saartel ja läänerannikul pöördus tuul loodesse 7-12 m/s, puhanguti 15 m/s. Õhutemperatuur oli 16...22 °C, idaosas kuni 25 °C.\nOli vahelduva pilvisusega olulise sajuta ilm. Kohati tekkis udu. Puhus muutliku suunaga tuul 1-7 m/s. Õhutemperatuur oli 6...11 °C, rannikul kohati 13 °C.\nOli vahelduva pilvisusega ilm. Kohati sadas hoovihma. Puhus muutliku suunaga tuul 2-7 m/s. Õhutemperatuur oli 16...21 °C.\nIlm oli kõikjal pilves, sadas hoovihma, õhtul sajuhood vähenesid. Puhus lõunakaare tuul 2-7 m/s, saartel kuni 12 m/s. Õhutemperatuur oli öösel 10...17 °C, päeval 19...25 °C.\nÖösel oli ilm selge, sademeid ei olnud. Päeval oli ilm pilves, sadas hoovihma. Puhus läänetuul 5-9 m/s, rannikul 10-18 m/s. Õhutemperatuur oli öösel 10...16 °C, päeval 17...25 °C.


Lasnamäe korteriühistutega arutatakse ventilatsiooniprobleeme ja nende lahendamise võimalusi > Tallinn\nLasnamäe korteriühistutega arutatakse ventilatsiooniprobleeme ja nende lahendamise võimalusi\nLasnamäe Linnaosa Valitsus kutsub korteriühistud üles mõtlema sellest, kuidas komplekselt lahendada korrusmajade ventilatsiooniprobleeme. Korteriühistute infoseminaril räägivad ventilatsiooniga seotud probleemide lahendamise võimalustest TTÜ professor ja KredExi spetsialist.\n„Viimaste andmete kohaselt on ventilatsiooni puudumine koroonaviiruse leviku peamine tegur, kuid juba esmase informatsiooni järgi oli selge, et halval ventilatsioonil on suur osa viiruse levikus. Sellepärast korraldame korteriühistutele mõeldud seminari, kus räägime korrusmajade ventilatsiooni täiustamise võimalustest,“ ütles Lasnamäe linnaosa vanem Vladimir Svet.\nLinnaosavalitsuses märgitakse, et majade ventilatsioonil on suur roll elamistingimuste kvaliteedis, mis omakorda mõjutab üldist elukvaliteeti. Hea ventilatsioon hoiab ära hallituse tekke ning aitab üle elada ekstremaalsed ilmaolud. Halva ventilatsiooniga majades on ka kõrgem oht haigestuda koroonaviirusesse. Kui suvel ei tekita trepikoja tuulutamine probleeme, siis külmal ajal on see tõeline väljakutse. Kui korteris on hästitoimiv ventilatsioon, võimaldab see tulemuslikult isoleerida haigestunut eraldi tuppa ning sellega leevendada teiste pereliikmete haigestumisriski.\n«Teadvustame, et ventilatsioon on paljude korteriühistute jaoks mureallikas, sest taoline remont suurendab oluliselt kogu renoveerimise hinda. Et majaelanikud hääletaksid korteriühistu juhatuse vastava ettepaneku poolt, peavad nad saama aru nende tööde vajalikkusest ning rahastamisskeemi ülesehitusest. Sellepärast räägime ventilatsiooniteema kõrval ka neist teemadest,“ lisas Svet.\nInfoseminaril esineb Eesti peamine ekspert ventilatsiooniprobleemide alal, Tallinna Tehnikaülikooli professor Jarek Kurnitski. KredExi esindaja räägib korteriühistute võimalustest saada elamu täieliku rekonstrueerimise renoveerimistoetust. Riikliku kaasrahastuse korral on ventilatsiooni remont kohustuslik tingimus. Eesti keeles toimub infoseminar teisipäeval, 25. mail kell 17.\nKorteriühistute esindajatel on võimalus esitada esinejatele küsimused Zoomi keskkonnas, kõik soovijad aga saavad jälgida seminari ülekannet Lasnamäe Linnaosa Valitsuse Facebooki lehel www.facebook.com/Lasnamae.


Slimming kampsunid - Seda vaatasid ka inimesed\nNaiste spordipüksid - Hansabay Eesti OÜ\nMõnusat laupäeva kõigile! Selline outfit oleks ideaalselt sobiv taolisel reisil kui suusad just all pole ja ma hakkasin järsku nii lumelauaga sõitmist igatsema. Kaasaegne soeng Arrojo lõi Marjorie juuksed, et oma kuju uuendada. Väga põnevil tänase õhtu pärast!\nVaadake, kuidas seda väärib triot, ja võtke endale enda jaoks Savvy stiilis näpunäiteid Kuva Galerii7 Fotod Ilus üheskoos Selleks, et tähistada 75 aastat, et anda teile parimaid ilu- ja moe-näpunäiteid, kohtlesid kolm usulist lugejat sama perekonnast - Kristina Brahney, Slimming kampsunid ema Marjorie Dietterich ja tema vanaema Marjorie Eckel - eriliseks päevaks.\nVaadake, kuidas seda väärib triot, ja võtke endale enda jaoks Savvy stiilis näpunäiteid Kuva Galerii7 Fotod Ilus üheskoos Selleks, et tähistada 75 aastat, et anda teile parimaid ilu- ja moe-näpunäiteid, kohtlesid kolm usulist lugejat sama perekonnast - Kristina Brahney, tema ema Marjorie Dietterich ja tema vanaema Marjorie Eckel - eriliseks päevaks. See trio väärib vähe rõõmu: perekond sai hiljuti Marjorie vanema abikaasa Charlesi kaotuse. Klõpsa läbi, et vaadata oma vapustavat makeoveri. Kristina Brahney, 34 Kolme venna ümber kasvades nägi Kristina ema ja vanaema naise sidumiseks.\nSee trio väärib vähe rõõmu: perekond sai hiljuti Marjorie vanema abikaasa Charlesi kaotuse. Klõpsa läbi, et vaadata oma vapustavat makeoveri.\nKristina Brahney, 34 Kolme venna ümber kasvades nägi Kristina ema ja vanaema naise sidumiseks. Ta tahab samu suhteid oma tütrega Rowaniga ja Hannahaga.\nRasva kadumise uni\nVärske värske lõikamine Kuulsuse stilist Nick Arrojo, NYC Arrojo stuudio omanik, andis Kristinale kaasaegse bobi, kasutades raseerijat lõigatud nurkade pehmendamiseks. Järgmisena mängis värvikunstnik Mariesa Ferraro Kristina loomulikke blondi toone sooja vanilje esiletõstudega ja selge, sära tõstva glasuuriga.\nHõõguv nahk Kristina Slimming kampsunid tasakaalustamiseks on meigikunstnik Sue Pike silutud kergelt toonitud niisutajaga.\nNahka ja uut juuste värvi täiendavad roosad prillid ja virsiku lipid. Marjorie Dietterich, 53 Kristina helistab Marjorie'le "The Line Leader" ja pole ime, et lisaks neljale lapsele on tal veel mitu perekondlikku ettevõtet nagu restoran ja veesõidukite rent oma kodu lähedal Cape May'is.\nAga ta ei ole kõik raske töö. See on suurepärane aeg. Põhiline must täiendab Marjorie kuju ja annab neutraalse tausta trükitud ülemisele küljele. Värskendatud juuksed Näo kujundamine, lõpetatud kihid täiendavad Marjorie omadusi ja annavad talle peeneks juuksed helitugevuse suurendamiseks.\nMarjorie juuksevärv on kergemate heledate toonidega rikkalikuks mandliks sügavam ja pruuniks muutunud paksemaks. Veatu välimusega nahk Et anda Marjorie'le, kes tavaliselt kannab vähe meik, on alahinnatud välimus, Pike kasutas pruuni silmapliiatsit ja roosa varju. Tema põskede õunte roosipunane mustus annab loomuliku värvi.\nMarjorie Eckel, 75 Kui Marjorie abikaasa, kes suri mais, sai haigeks, olid Kristina ja Marjorie tema kõrval, sattudes ta voodisse ja sealt söögikorda. Kaasaegne soeng Arrojo lõi Marjorie juuksed, et oma kuju uuendada. Colorist Nora Morlock toonitas oma kuldse blondi lukud peenele beežile, mis toob välja naha roosad toonid.\nVanusele sobiv meik Marjorie küpsel nahal kasutas Pike õhukest vundamendit ja kreemjas roosipunast punetust, mis ei rõhuta jooni. Shimmery pruun vari meelitab valgust, mängides siniseid silmi. Eriline tänu Kohli kauplustele, mis pakkusid igale naisele dollarit, ja New Yorgi Arrojo stuudio oma allahindluste ja värvi 7 paeva rasva kadu. Slimming kampsunid sügiseks.


Heiki Valner: vigastatud või hädas loomadele saab pigem abi vabatahtlikelt kui riigilt - Delfi Eesti\nHeiki Valner: vigastatud või hädas loomadele saab pigem abi vabatahtlikelt kui riigilt Iga linnupoeg ei vaja abi!\n14.juuni 2018 18:36\nHädas luigepere Tallinnas\nKaks päeva Järvevana tee ümbruses ukerdanud luigepere juhtum tõestab selgelt, et riik ei saa linnas hätta sattunud lindude abistamisega hakkama, leiab Eestimaa Loomakaitse Liidu juhatuse liige Heiki Valner.\nTiheda liiklusega autotee ja raudtee vahelisel alal hätta sattunud luigepere aitamiseks mitu ametkonda läbi helistanud ja enda sõnul abita jäänud naise pahameel on Heiki Valneri sõnul suuresti õigustatud, sest pole selge, kes lindudega tegelema peaks.\n“Üldlevinud müüt on see, et tuleks helistada keskonnainspektsiooni numbrile 1313, aga sealt ei saa tegelikult abi. See number on tegelikult keskkonnavastaste kuritegude vihjetelefon. Nüüd, kus ühiskond on arenenud, külvatakse nad üle ka loomakõnedega,” sõnas Valner.\n“Ühest riigipoolset abinumbrit pole olemas. Heal juhul antakse see informatsioon edasi päästjatele, kes oleks võtnud need luigepojad ja viinud nad Kadrioru tiigi peale või Russalka juures mereranda lahti lasknud. Kõik. Riik pole selliseid asju ette näinud ja need linnupojad oleks surnud. Kodanikele oleks jäänud illusioon, et vaata kui tore, Eesti riigi päästjad tulid ja päästsid ära. Tegelikult ei päästnud. Nad viisid nad silma alt ära kuskile surema,” maalis Valner musta pildi.\n“Riigil on ressurss kaitsealuste linnuliikide jaoks ja see on üsna kohmakas. Juhul, kui suuruluk on kesklinnas, saab riik väga hästi hakkama. Kui maanteel aetakse alla kits või põder, saadakse sellega ka hakkama. Linnuküsimuses ei saa riigilt abi,” tõdes Valner.\nPahatihti on ametiasutuste vastuseks, et see on looduslik valik. Paljuski ma olen sellega nõus,” märkis Valner.\n“Aga võib ka väita, et looduslik valik lõppes siis, kui hakkas teaduse ja tehnika revolutsioon, kui inimene hakkas igale poole sekkuma. Kui palju seda inimesest puutumata loodust üldse on? Kas traatidesse lennanud lind on looduslik valik, kas autolt löögi saanud loom on looduslik valik või on see siiski inimtekkeline põhjus?” küsis Valner retooriliselt.\nLoomakaitse liit eelistab abi andmisel inimtekkelisi põhjuseid ja kui elusolend on hädas, siis reageeritakse niipalju, kui võimekus lubab.\nLoomakaitse liidu juhatuse liige tõdes, et on kahju, et luigeperele abi otsinud inimene neile nii hilja helistas. “Pigem saab inimene abi vigastatud või hädas loomadega mittetulundusühingutelt kui riigilt,” leidis Valner.\nEesti ühiskond on arenenud sinnamaani, et me ei tolereeri ka lindude ja loomade piinu.\n“Poliitikud ja ametkondade esindajad ütlevad, et neil ei ole ressurssi, see ei ole esmatähtis ja nemad tegelevad inimestega. Eesti ühiskond on arenenud sinnamaani, et me ei tolereeri ka lindude ja loomade piinu. Poliitikud peavad sellest aru saama. Me räägime ressursi ümberjagamisest. Ühiskond areneb ja võib-olla viie aasta pärast inimesed enam ei lepi,” arvas Valner.\nOlenemata sellest, et Valner leiab, et keskkonnainfo numbrist 1313 pole kasu, märkis keskkonnainspektsiooni avalike suhete nõunik Leili Tuul, et kuigi inspektsioon ise loomade-lindude abistamise ega hukkunud loomade koristamisega ei tegele, aidatakse sellelt numbrilt õige ametkonna või organisatsioonini jõuda.\nNäiteks eilse luigepoegade juhtumi puhul teavitati keskkonnaametit kella 21 paiku. “Meie loomade rehabilitatsiooni spetsialistile öeldi, et sündmuskohale läheb mupo, kes viib luiged raudteelt luikedele sobivasse kohta, nt lähima veekogu äärde. Spetsialistil paluti olla telefonitsi kättesaadav, kui mupol peaks tekkima küsimusi või muresid luikede teisaldamisel,” ütles keskkonnaameti pressiesindaja Sille Ader.\nTa lisas, et loomade rehabilitatsiooni spetsialist oli telefonivalves valmis helistajaid-küsijaid nõustama ja abistama, kuidas luiged kõige ohutumalt loodusesse viia, ent mupolt ega kelleltki teiselt abipalveid ei laekunud.\nHiljem selgus, et mupo jõudis kohale aga liiga hilja ning loomakaitse liit oli juba linde ära toimetamas.\nAder märkis, et kuigi avalikkusel on ootus loomade kiirabi järele, siis riik seda teenust ei paku.\nLuigepojad, kelle üks vanem Järvevana tee läheduses hukkus ja teine hirmunult ära lendas, lähevad aga Raplamaale Sibelle Lee juurde, kes on aastaid oma talu hoovis linde-loomi aidanud. Ta toidab neid ja vabastab loodusesse. Selline saatus ootab ees ka loo peategelasi.\nLinnupojad enamasti abi ei vaja\nKui luigepojad viibisid tõepoolest ohtlikus olukorras ja loomakaitse liit pidas vajalikuks appi rutata, siis enamikel juhtudel pole inimese sekkumist tarvis. Veel enam — inimene võib tahtmatult elujõus linnupojad ära tappa.\n“Seoses linnupoegadega, keda on praegu kümneid tuhandeid, saab loomakaitse liit päevas 30-40 kõnet. Peamiselt vastan ma inimestele, et pange need linnupojad sinna, kus nad olid, sõidu- ja kõnnitee pealt ära ema ja isa kuuldeulatusse haljasala peale põõsastesse ja las nad olla. Kogu Eestimaa on praegu linnu- ja loomapoegadega kaetud. Looduses on laud kaetud — kõik söövad kõiki. See käibki niimoodi, kuigi seda on endale ebameeldiv tunnistada,” selgitas Valner.\nMa ei kujuta ette, mitu lindu on inimesed koju viinud. Siis nad helistavad ja küsivad nõu, kuidas neid toita, ja lõpuks on nad tigedad ja pahased, et linnud surid ära.\n“Praegune massipsühhoos iga linnu pärast… Ma ei kujuta ette, mitu lindu on inimesed koju viinud. Ja siis nad helistavad ja küsivad nõu, kuidas neid toita, ja lõpuks on nad tigedad ja pahased, et linnud surid ära. Jah, nad surevadki inimese käes ära isegi siis, kui asjatundlik inimene neid toidab. Ellujäämisprotsent on palju väiksem kui pärisvanemate puhul ja sellepärast ei tasugi sekkuda looduse asjadesse. 90 protsendil ma ütlen inimestele, et jätke see loom sinna, kus ta on,” rõhutas Valner.\nSiiski tuleb iga situatsiooni vaadata eraldi. “Teine olukord on Tallinnas Narva maantel, kus on puhas kivikõrb. Seal ma ütlesin, et jah, me võtame selle linnu ära, sest seal ta tõesti jääb auto alla. Tal ei ole kuskile minna, mis sest et vanemad olid seal.”\nTeised paanikapõhjustajad on jänesepojad. “Kõik on selgeltnägijad ja leiavad, et nad on hüljatud või vanemad on surnud, aga tegelikult käib asi nii, et jänesepojad jäetaksegi päevaks üksinda ja õhtul ilmub välja ema, kes võtab nad kaissu, soojendab nad üles ja annab süüa. Looduses käibki niimoodi ja siis inimesed viivad nad koju, annavad lehmapiima ja pärast on nad surnud ning siis kiruvad inimesed riiki. Riik ei ole siis süüdi, ise olid loll! Ära torgi, kui pole vaja.”\nKuhu pöörduda, kui märkad hukkunud või hädas looma?\nHätta sattunud või vigastatud loomadest saab teatada keskkonnainfo telefonile 1313, mida haldab häirekeskus (nagu ka hädaabitelefoni 112 ja Tallinna abitelefon), kes sõltuvalt olukorrast ja juhtumist edastab taolised teated kokkulepitud korra kohaselt vastavatele ametkondadele – päästeametile, keskkonnaametile, jahimeestele.\nKui metsloomad või linnud on elus ja terved, ent ebasobivas kohas, nt tiheasustusalal, raudteel vmt, siis tuleb nad viia esimesel võimalusel neile ohutusse ja sobivasse kohta looduses.\nLeili Tuule sõnul on loomade-lindude juhtumid väga erinevad ning tegutsemine sõltub konkreetsest olukorrast. "Näiteks kui suuruluk (põder, hirv, metskits, metssiga, karu, hunt, ilves) on sattunud tiheasustusalale ning temast tuleneb oht inimesele (inimese elule, tervisele, varale) või liiklusele, siis on tegu juba päästesündmusega ja reageerivad päästjad, kes püüavad uluki tagasi tema elukeskkonda aidata ning kaasavad vajadusel ka keskkonnaeksperdid."\nTeedel hukkunud või vigastatud suurulukite puhul võtab 1313 operaator ühendust kohalike jahiseltsidega, kes toimetavad surnud või vigastatud metslooma teelt ära.\nMaanteedel (riigiteedel) hukkunud või vigastatud väikeulukitest või muudest loomadest tuleb teatada maanteeinfokeskuse telefonile 1510, kust edastatakse info piirkonna teedevalitsusele.\nLinna või asula piires (kohalikul teel) sõiduki alla jäänud või muul viisil hukkunud loomadest tuleb teatada kohalikule omavalitsusele, mis tegeleb kohalike heakorraküsimustega.\nMÄRKSÕNAD linnupojad linnud\nFOTOD | Lugeja: inimesed on nii hoolimatud! Kuidas ma luigeperet päästa aitasin (144) 14.06.2018\nKuum suvi tiivulisi ei heiduta! Ornitoloog Tarvo Valker: lindude jaoks on soe suvi olnud pesitsemiseks hea aeg 06.08.2018\nFOTOD | Autos magama jäänud vanem mees niitis maha tänavavalgustusposti ja puidust elektriposti (17)\nOssinovski sotside lubadustest: maksuküsimused on suhteliselt läbiräägitavad Lisatud SDE valimisnimekiri! (140)\nKas EKRE toetajad ei usu enam Mart Helme peaministriks saamisesse? (361) 192\nOssinovski sotside üldkogul: Eesti peab olema kaotajateta ühiskond (25)\nLiitlaste lennukid harjutavad Eesti õhuruumis (14)\nSotsid lubavad raha igale poole: õpetajatele 2000 eurot palka, pension 700-le, lastele 100 eurot aastas kultuuriks (379) 1699\nPolegi nii paha! Ossinovski alkoholipoliitika sai rahvusvahelise auhinna (441) 1342\nEesti rekajuhi autosse sokutati Prantsusmaal illegaalid: "Mind hoiti kolm tundi käeraudus, samal ajal kui nemad lasti kohe vabaks" (263) 643\nFOTOD ja VIDEO | Pärnu jões viskas päästeamet jäävette suplema tuntud youtuberi ja Pärnu abilinnapea (16) 133


Me kaotasime oma kodus traadiga seadmete pildi. Me kõik oleme huvitatud, et sirvida maailma oma diivanil või voodil lõõgastudes ja vaadata oma lemmik youtube'i kanalit oma tahvelarvutis. Aga kas te olete kunagi mõelnud, et kõik saavad teie traadita võrku avada, kui see on avatud?\nIgaüks saab teie avatud WiFi-ga ühendust luua ja kui sissetungija on hea häkker, saavad nad arvutisse kõik teie isiklikud andmed, näiteks teie pangakonto andmed, teie isiklikud või perekondlikud fotod, teie ettevõtte andmed alla laadida. Noh, piir sõltub tema häkkimisvõimest.\nSee artikkel annab juhiseid ekraanipiltidega, et kaitsta teie traadita võrku sissetungijate eest. Need sammud aitavad teil hoida modemi parooli kaitstud krüpteerimisvõtmega.\nKui soovite lugeda juhtmeta modemi aktiveerimise juhiseid, minge sellele artiklile: aktiveerige traadita ühendus BSNL-i traadita modemi abil\nBSNL-i modem annab võimaluse modemile lisada mitu turvavalikut. Neid krüpteerimisvõimalusi või krüpteerimisviisi saab valida sõltuvalt teie konkreetsest vajadusest. Anname mõned näited erinevatest krüpteerimisviisidest. Palun vali enne turvatüübi valimist näiteid.\nKui teil on Apple'i seade, mida soovite ühendada oma WiFi modemiga, on Wifi-kaitstud juurdepääs2 teile sobiv. Id, mida olete Windowsi sülearvuti omanik või mis tahes traadita seade, mis töötab vanal tehnoloogial, on 64-bitine krüpteerimine teie jaoks ideaalne. Olete huvitatud uute seadmete kasutamisest ja kui olete hiljuti oma WiFi-seadmeid värskendanud või need on suhteliselt uued, töötab enamasti 64-bitine krüpteerimine teie jaoks või saate valida ka teisi turvavõimalusi.\nKui olete valinud 64-bitise krüpteerimise ja arvate, et see on teie jaoks parim, järgige neid samme. Valige võtme meetod otseklahvina. Sisestage võtmeväljale 10-kohaline klahv.\nVõite kasutada ka tähti ABCDEF koos numbritega (0-9). Nt: AB999CD999. Märkige üles oma kasutusklahv. Ärge unustage sisestatud võtit meeles pidada.\nSee võti, mida tuleb sisestada traadita ühenduse loomisel sülearvutis või WiFi seadmes. Klõpsake kinnitusel ja oodake, kuni lehe laadimine lõpeb.\nJärgmise sammuna võite minna modemi taaskäivitamise sektsiooni.\nWireless Protected Access2 turvasuvand\nKui valite Wireless Protected Access2 turvalisuse valiku, valige krüpteerimisprotokoll AES-CCMP protokollina ja autentimismeetod kui PSK (eeljagatud võti). WPA passi fraasiväljal saate valida oma parooli traadita ühenduse loomiseks. Ärge unustage sisestatud parooli meelde jätta. See parool, mida tuleb sisestada, kui loote traadita ühenduse sülearvutis / seadmes.\nKlõpsake kinnitusel ja oodake, kuni lehe laadimine lõpeb.\nPärast oma turvarežiimi konfigureerimist peate oma modemi uuesti käivitama, et kõik need muudatused toimida.\nLõpuks peate oma töö salvestamiseks ja lõpetamiseks modemi uuesti käivitama. Nüüd klõpsa administraatori menüüs. Ilmub teine menüü. Selles menüüs klõpsake Reboot.\nKlõpsake sellel ekraanil uuesti käivitamise nuppu.\nOodake mõnda aega, kuni modem taaskäivitub. Pärast taaskäivitamist kontrollige, et modemil oleks roheline roheline toide, DSL, Internet, WLAN ja kõik Etherneti tuled. Pärast seda tulede kontrollimist saate traadita seadme ühendamist seadmest otsides alustada.\nTeie sülearvutis / seadmes kuvatakse modemil antud võrgutunnus. Seejärel klõpsake nuppu Ühenda, see küsib klahvi Key / password. Sisestage ülal valitud klahv / parool ja klõpsake nuppu Ühenda. Seejärel ühendatakse seade automaatselt ja saate nautida interneti kiusatust.\n12 Parim kalorite kalkulaator Dieet ja jälgija rakendused iPhone'ile ja Androidile\n5 parimat iPhone'i rakendust YouTube'i muusika voogesituse jaoks


Teosele - leiti 435 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "teosele" leiti 435 faili\nteosele on Eespere kirjutanud klaverikontserdi (1978), kaks viiulikontserti (1983, 1988), flöödikontserdi (1995), "Concerto flato" flöödile ja kammerorkestrile (2003) ning vioolakontserdi (1997). Eespere muusika on enamasti rahulik, järskude murranguteta, toimuvat otsekui eemalt vaatlev. Muusikaline materjal on sageli napp ja teostes on palju korduste tehnikat.\n“Kevade” - Lugemiskontroll teosele\nLugemiskontroll teosele " Kevade" Üllar Kadai Hargla Põhikool Lugemiskontroll teosele "Kevade" · istu üksinda · pane lehele kirja küsimuse õige vastus (näiteks küsimus I. - vastus a.) · küsimusi on 15 · kui kõik on töö lõpetanud, saad teada õiged vastused ja hinde · ole siis tähelepanelik I. Tootsi koera nimi? ·a. Joosep · b. Pitsu ·c. Laika II. Mille kinkis To...\nRetsensioon Edzard Schaperi teosele „Maailmalõpp Hiiumaal“\naastal Posenis (praegune Poznan) sõjaväeametniku perekonda. Ta alustas muusikaõpinguid Hannoveri konservatooriumis, kuid olles pärit suurest perest, oli ta sunnitud loobuma oma ambitsioonidest ja tööle minema. Ta töötas mõnda aega teatris lavastaja assistendina, kuid vahetas selle õige pea meremeheameti vastu. 1932. aastal tuli Schaper Eestisse ja a...\nRetsensioon Simon Steen-Andreaseni teosele „Dark Dreams“\nRetsensioon Simon Steen-Andreaseni teosele ,,Dark Dreams" Mina külastasin 20. oktoobril Estonia kontserdisaalis nüüdismuusika festivali raames AFEKT toimuvat kontserti, kus mängis ERSO, kus esitati Austria päritolu kaasaegse helilooja ja multitalendi ühte tähtteost teost ,,Dark Dreams" mis on valminud Berliini Filharmoonikute ja Garn...\nStendhal "Punane ja must"\nMillised tegelased ja miks on selles teoses Napoleoni tüüpi? Teoses on Napoleoni tüüpi inimeseks Julien Sorel ise, kuna tal olid suured eesmärgid ja ta ei kohkunud nende ees tagasi. Samuti oli peategelane suur Napoleoni austaja. 12.Millised omadused peaksid olema karjääriinimesel? Teose põhjal peaks karjääriinimese omadusteks olema: s...\n,,Kadunud põlvkonna" traagika Saksa kirjaniku Erich Maria Remarque teos ,,Läänerindel muutuseta" kirjeldab sõja õudusi ning selles osalenud elukogenematute ja noorte 19-aastaste koolipoiste osalemist selles. Noorsugu läks võitlema koolipingist oma õpetaja algatusel vabatahtlikena, kuid koolis õpituga polnud seal midagi peale hakata. Kõik see, mis oli neile tundunud tähtis, tundus nüüd mõttetu. Remarque...\nLeo Kunnas - Surmale määratud sõduri mõtted\nLeo Kunnas Nimi: "Surmale määratud sõduri mõtted" · Kirjanik räägib kuidas ta on lootuse kaotanud ja ei oska enam millegisse uskuda. Ta arutab milline on jumal, miks on kõik selline nagu jumal loonud on. Kirjeldab oma surma kartust, ning kujutab ette milline on elu pärast surma, kas tuleb põrgu või paradiis, ning saab aru kuidas inimesed suurt pühendumist millegi vastu näitavad. ...\nKunstiteose analüüs Õlimaal ,,Pariisi tänav, vihmane päev" (,,Paris street, rainy day" või ,,Rue de Paris; temps de pluie" ja tuntud ka kui ,,La Place de l'Europe, temps de pluie") on maalitud prantsuse impressionistliku maalikunstiku Gustave Caillebotte poolt aastal 1877. I Kompositsiooni loovad elemendid Maali vaadates püüavad...\nMinevik ja tulevik lapse silmade kaudu Eestlastel ei ole läbi ajaloo olnud kerge elu, tänapäeva laste ja noorte jaoks on see ettekujutlematu, kuna kogu nende sünni ja viimaste konfliktide vahele on jäänud pikk ajajärk. Viivi Luige teos “Seitsmes rahukevad” joonistas kujutise raskustest, mis esinesid 1950ndatel aastatel eestlaste eludes. Kerkib esile küsimus, kas lapse silmade kaudu on võimalik vahet teha rasketel ja...\nOlukorda enam vljakannatamata otsustas Onegin Tatjana juurde selgust saama minna. Romantiliste hingedega lugejad ootasid kindlasti, et paarike teineteist peale pikki aastaid leiab ning nnelikult elupevade lpuni kokku jb. Naine otsustas aga hoopis oma truuduse ja rajatud kodu najal seisma jda. Jevgeni saatis ta hinges pesitsevast armastusest hoolimata minema. Puðkin otsustas ettearvamatu lpuga teosele punkti panna. Arvatavasti silitas romaan nii parimal viisil oma teprasuse ja usutavuse. ratas mingil mral lootust alal hoidma ka kige lootusetumates olukordades, kuid jda uskuma juhusesse, et miski praegusel hetkel kttesaamatu ja kauge aastakmnete prast teoks saab, on siiski liialt utoopiline ning samuti ahistav ja piirav. Srast mtet viks kaugeimas sdamesopis vaikselt heietada vaid juhul, kui see elamist-olemist segama ei kipu. Mingi k...\nKodumaalt lahkus peale 1830-1831 aastate ülestõusu mahasurumist. Oli sel ajal kontsertreisil(revolutsiooniline etüüd on tehtud selle eeskujul). Ei abiellunud kunagi. Hea pianist. Looming: esikohal klaverimuusika. Lemmikzanrid: prelüüd,nokturn, etüüd, ballaad, tantsurütmidega palad: mazurka, polonees, valss Peale lühiteo...


CV Keskus tööpakkumine Www.novosti.etv24.ee toimetajad ja päevatoimetajad\nWww.novosti.etv24.ee toimetajad ja päevatoimetajad\nTööpakkumise number 107673\nTööülesandeks on hankida, toimetada ja koostada uudiseid ning muid vajalikke informatsioonikirjeid internetikeskkonna www.novosti.etv24.ee. jaoks.\n· soovitavalt vastavat töökogemust vähemalt 1 aasta;\n· väga hea kirjalik ja suuline väljendusoskus vene keeles;\n· hea kirjalik ja suuline väljendusoskus eesti keeles ja ühes võõrkeeles;\n· arvuti kasutamise oskus ja kogemus ning\n· hea suhtlemis- ja koostööoskus.\nEesti suurimas ja usaldusväärseimas multimeediaasutuses töötamine pakub Sulle erinevaid arenguvõimalusi ja on oma loomingulise keskkonna tõttu üks huvitav koht töötamiseks. Sul on võimalus anda oma panus Eesti operatiivseima venekeelse uudisteportaali loomisel.\nKui oled huvitatud www.novosti.etv24.ee toimetaja või päevatoimetaja tööst, siis anna oma soovist meile teada kohe. Ootame huviliste CV-sid (koos palgasooviga) 20. maini aadressile cv(at)etv.ee. Kandideerida saab ka CV Keskuse keskkonna kaudu. Lisainfo aadressil natalja.kitam(at)etv.ee või telefonil 628 4074.\nEesti Televisioon käivitas 7.05.2007 internetikeskkonna www.novosti.etv24.ee.\nnovosti.etv24.ee on venekeelne audio- ja videomaterjali sisaldav internetilehekülg, kus saab lugeda värskeid uudiseid, vaadata venekeelseid Aktuaalse kaamera uudistesaateid, diskussioonisaateid ja otseülekandeid ning kuulata Raadio 4 uudiseid.\nwww.novosti.etv24.ee eesmärk on saada Eesti üheks operatiivseimaks venekeelseks uudisteportaaliks.


Tehnoloogiapõhiste ettevõtete kultuur ja ülikoolide ettevõtlus - innovatsioon ja ettevõtlus - Ettevõtlus\nUuendatud kirje on järgmine: Edendage tehnoloogiapõhiseid ettevõtteid (ETB-d)\nSelle ametikoha idee pakkus mulle Santiago de Compostela ülikooli endise rektori professor Senén Barro suursugune kõne arstide akadeemiasse vastuvõtmise puhul. Tema kogemus Emprendia võrgustiku juhtimisel muudab tema kriteeriumid lähtepunktiks nende teemade läbimõtlemisele. Jagan mõnda:\nEttevõtlus hõlmab igas eluvaldkonnas paljude kärnkonnade suudlemist enne printsi või printsessi ilmumist.\nHispaanias näib, et edu ei pea selgitusi andma, kuid ebaõnnestumisel pole vabandust.\nPaljud rektorid on seisnud silmitsi väljakutsega luua ülikoolides ettevõtluskultuur. Senéni tsitaat Uniemprende (USC), Uuendused (PROTSESSOR) Instituut Ideed (UPV) on näited katsetest kõrvaldada tabud, edendada hoiakute muutumist akadeemias ja genereerida potentsiaalsed ettevõtlusalgatused õpetajate ja õpilaste seas. Need on väga huvitavad algatused, mida peame jäljendama ja projitseerima.\nIgal juhul on ainus peegeldus, mille ma siin üles tõstaksin, väga lihtne: ÜLIKOOLID PEAKS OBSESS KOOS ETTEVÕTTE LOOMINE JA ETTEVÕTLUS. Kuna tegemisel on kuus miljonit töötut ja võimetus traditsioonilistes sektorites suhtelisi eeliseid tagasi saada, peaks meie riik oma majandusliku baasi uuesti määratlema, edendadesalustavaid teadmisi õpetajate ja õpilaste Meie majandusstruktuuri taastamisel on vaja suuremat sotsiaalset pühendumust. Kuna teil pole uusi tellise hiilguse väljavaateid, tasub uurida teadmiste potentsiaali.\nTehnoloogiapõhiste ettevõtete kultuur\nKui ma küsin ühes oma klassis, siis mitu teist võiks olla ettevõtjad? (isegi lisades "kui nad sind sunnivad") saan vaevalt 3% jaatavaid vastuseid. Ja me räägime majanduse ja ettevõtluse erialadele spetsialiseerunud üliõpilastest. Ja pealegi keskkonnas, kus noorte töötuse määr on praegu suurem kui 50% ja Hispaanias on ootused lähiaastatel huvitava töö leidmiseks üsna madalad.\nMõni nädal pärast oma õpilaste paremat tundmaõppimist tajun enamikus neist häid ideesid, algatusvõimet, huvi kõige vastu, mis on seotud ettevõtlusega, hoiakuid ja võimeid huvitavate äriprojektide edendamiseks ... Ma tunnen, et me kastreerime nende ettevõtlikku kutset pärast süsteem, mis pole eriti valmis ettevõtete loomist kaaluma. Ja seda peame kiiresti muutma.\nKas meie, õpetajad, näitame eeskuju? Kui palju edukaid tehnoloogiapõhiseid ettevõtteid on õpetajad viimastel aastatel loonud? Vähe, väga vähe. Väga ebapiisav. Võib-olla ei ole meie mentaliteet, hoiakud (ja sobivused) seda tüüpi väljakutsetele eriti soosivad ega vastuvõtlikud.\nMaastik, millega meie tudengid kokku puutuvad, on väärt ettevõtmist, et ülikoolis ettevõtluskultuuri luua. Seal on suurepärane baas teadmiste, koolituste, projektide, ideede, innovaatilise võimekuse jaoks ... KUID VÄIKE ETTEVÕTTE KULTUUR. Me tunneme üsna ettevõtlikku pärssimist.\nVõib-olla on palju vabandusi: rahastuse puudumine, meie ökosüsteemide nõrkus jne. Tähtis, kuid mitte edasiliikumiseks hädavajalik.\nVaja on süveneda kõigesse, mis aitab ülikoolide ettevõtluskultuuri luua. Ma jälgin imetlusega ja mitte vähese kadedusega, kuidas mõned Silicon Valleys edu saavutanud hispaanlased said oma esmaabi riskikapitalifondist, mis kuulub piirkonna ülikoolide professoritele. Oleme sellest veel kaugel. Kuid vahemaade vähendamiseks tuleb hakata kõndima.\nMilline on meie suhtumine (ja sobivus), kui viimase aasta tudeng küsib meilt, kas ta soovib asutada ettevõtet? Tõenäoliselt heidutame teid. Seega on meil palju miljoneid inimesi, kes otsivad tööd, ja vähesed, väga vähesed, kes soovivad neid luua ...\nTehnoloogiapõhiste ettevõtete kultuuri ja ülikoolide ettevõtlusega seotud küsimused\nVideo: konverents: 2007-2013 perioodi eurotoetusi kokkuvõttev lõpusündmus\nTehnoloogiapõhiste ettevõtete kultuur ja ülikoolide ettevõtlus...


Kuidas hinnata majahoidja Lepingud - Tips for you - Tipsed.Com\nmajahoidja äri nõuabvõime täpselt pakkumise äriline töökohti. Kuigi töötab ettevõtluskeskkond võib nõuda Kõva hindadega, siis te kaotate kasumit kui sa pakkumise liiga odavalt, ning see võib seada ohtu kogu oma tööd. Samas, kui sa pakkumise oma töökohta liiga kallis, siis ei pruugi võita piisavaltpakkumisi oma tegevust jätkata. Peatudes äri nõuab teil täpselt hinnata oma kulud ja kui sa õpid seda põhioskuste saab edukalt konkureerida.\nLisa kõik oma ühekordseks kasutamiseks objekte, mis koosnevadselliseid asju nagu lapiga kaltsud, kummikindad, harjased käsnad, Prügikotid, juuksevõrk või WC-pott värvi kapsleid. Pead lisama sellele kogu oma pakkumine, siis võite kaotada isegi nende tarvikud.\nArvuta oma tarbitavad kulud, jagades kogu kasutust saate igast mahutist puhastusaine.Näiteks, kui teil on pudel puhastusvahendit, mis maksab $ 7 16 untsi ja saad kolm tavadega pudelist välja, oma tarbitavad kulud võrdne 2,33 $, sest $ 7 jagatud kolme võrdub $ 2.33.\nLisa oma palgast oma pakkumine.Kui maksad ise $ 25 per tund tööd ja oma puhastamise tööd kestab kaks tundi, siis oleks vaja lisada $ 50 kuni pakkumise.\nLisa töötajale palka oma pakkumine.Näiteks, kui sul on viis töötajat ja maksad iga töötaja $ 10 tunnis, ja kui teie koguaeg võtab kaks tundi, siis oleks lisada $ 100 kuni oma pakkumine, et katta oma töötajate palku, sest 10 korda viis töötajat võrdub $ 50, ja$ 50 korrutatud kaks tundi võrdub $ 100.\nLisa oma tarbitavad kulud, ühekordselt kasutatavad kirje kulud töötajatele palkade ja isikliku palga.Need kombineeritud kulud moodustavad oma kasumiläve kokku, et tuleb laadida, veendumaks, et katta kõik oma kulud.\nArvuta eritasusid, et võtta arvesse erilisi puhastamine keskkondades nagu kehavedelikke, hallitusseened ega mädanenud toitu.Ohtlikud või raske puhastamise keskkonnas peaks kandma lisatasu, sest sellega kaasnevate ohtude ja / või spetsiaalsed puhastusvahendid vaja.\nArvuta läbisõit kulusid oma pakkumine kiirusega kahekordistada gaasi hind.Kahekordne gaasikuludest tagab sulle katta oma kulud läbisõit ja kulumine autos.


Disaini- ja Arhitektuurigaleriis näeb näitust liginullenergia teemal - Kõik\nDisaini- ja Arhitektuurigaleriis on tänasest avatud Eesti Arhitektide Liidu kuraatornäitus "Liginull", mis uurib, kuidas peaks arhitektuur reageerima ärevatele teadetele meie koduplaneedi ülekuumenemisest.\nMuuhulgas otsitakse vastust küsimusele, miks on eestlaste ökoloogiline jalajälg maailmas jätkuvalt üks suuremaid ja kuidas seda muuta? Näitus jääb avatuks kuni 2. veebruarini.\n"Näituse peamiseks ajendiks on 1. jaanuarist 2020 kehtima hakkavad hoonete liginullenergianõuded, mille eesmärgiks on vähendada oluliselt Eesti hoonete kasvuhoonegaasiheitmeid ja seeläbi anda omapoolne panus katastroofiliste kliimamuutuste ärahoidmisse," selgitas näituse üks kuraatoritest, arhitekt Mihkel Tüür. "Uute regulatsioonide mõõtkavaks on üks hoone ja ajaskaalaks 30-50 aastat. Kuraatornäitus võtab laiema vaatenurga, küsides, kas iga lähenemine, mis ei vaatle probleemi kogu planeedi mõõtkavas, holistlikult ja vähemalt 100-aastases perspektiivis, pole paratamatult läbikukkumisele määratud."\n"Olgugi et tegemist on arhitektuurinäitusega, ei ole selle huvikeskmes ainult ruum kui vorm. Näitust ette valmistades sai meile selgeks, et uued olud ei pruugi tulevaste hoonete vormi eriti mõjutada. Oluliselt enam muutuvad ilmselt hoiakud ja mõtteviisid, millega hooneid edaspidi kavandatakse. Sestap on näitus vormilise asemel ennekõike sisuline, fookusega ruumil kui sisul," selgitas kuraator Eik Hermann.\nMuuhulgas pakub näitus vastuseid küsimustele: mida tähendaks maailmale ja Eestile, kui kliima soojeneks 2100. aastaks kuni +4 °C? Kuidas on soojenemine seotud kasvuhoonegaasidega? Kui palju peaksid kasvuhoonegaaside heitmed vähenema, et tagada elamisväärne planeet ka tulevastele põlvedele? Kas näiteks 1 tonn CO2-ekvivalention palju või vähe, mitu kilomeetrit autosõitu see tähendab või mitu tonni tsementi sellega toota saab?\nNäitust toetab: Eesti Kultuurkapital.