pokker - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPühapäev, 25. juuni 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastpokkerInfoPokkeriks nimetatakse kaardimängu, mille eesmärk on võita pank tugevaima kombinatsiooniga "showdown"is või vastased mängust välja bluffides. Pokker on üks kõige levinumaid hasartmänge.Allikas: Wikipedia.org "Pokker"Seotud isikud Martin Müürsepp raigo aasmaa janar mägi Tanel Padar Sven Sester Aivar Riisalu Seotud kohad Eesti Bahama Austria Lõuna-Korea Swissotel Soomepokker - Viimased uudisedSakAutsaiderina lauda istunud viljandlane lõpetas neljanda kohagaKommentaatorite hinnangul viljandlane Gert Elmaste lihtsalt kannatas. Ta kannatas ära selle, et alustas Eesti pokkeri meistrivõistlustel finaallauas mängu väga väikese žetoonide hulgaga, ning tõusis lõpuks neljandale kohale.\n26.04.2017, Marko SuurmägiTehisintellekti uurija: mida on ühist WC-potil ja küborgpõrnikal ning miks inimesed joonistada ja arvutid näha ei oska?Neuroteadlane Andres Laan kirjutab oma uues, tehisintellekti avavas raamatus «Tehisintellekt. Loomadest ja masinatest», et inimesed on loomade ja leiutistega palju sarnasemad, kui arvata võiks.\n20.03.2017, Riin AljasTehisintellektile tõi pokkeris võidu strateegilisest mõtlemisest loobumineKaks viimase aja põrutavamat uudist masinõppe valdkonnast näitavad, et arvutiprogrammid suudavad mängudes inimesi võita ka ilma täieliku info valdamiseta.\n12.03.2017, Kaur MaranTriumf: tehisintellekt tegi esimest korda inimesele pokkeris päheVõit inimese üle pokkeris on tehisintellekti arengus oluline samm. Samas tekitab see küsimus ka veebipokkeri tuleviku kohta.\n31.01.2017, Riin AljasSakSuure-Jaanist pärit mees võitis pokkeriturniiril piraka summaSuure-Jaani pokkeriklubi esindav hobimängija Tarmo Sengbusch võitis pühapäeval maailma suurima iganädalase pokkeriturniiri ning ühes sellega enam kui 85 000 eurot.\n27.01.2017, Karl-Eduard SalumäeSakViljandi pokkerimeistriks tuli otepäälane Mirko RaidLaupäeval selgus Suure Venna pubis tänavune Viljandi pokkerimeister. Triobeti ja Tartu mõttemängude klubi korraldatud 55-eurose osalustasuga turniiri «No Limit Holdem» võitis Mirko Raid Otepäält.\n01.12.2016, SakalaEluElu24 online tasuta pokkeriturniiril OlyBet pokkeritoas osales 1103 mängijat! 1. novembril toimus meie portaali lugejatele koostöös OlyBet pokkeritoaga „Elu24 5000 € Freeroll“ ehk tasuta pokkeriturniir, millel osales lausa 1103 mängijat. 5000 eurose auhinnafondiga tasuta turniiril teenisid auhinna 70 parimat.\n05.11.2016, Elu24.eeEluElu24 esitleb! Saa osa tasuta viiepäevasest pokkerimöllust ja freerollist, mis väärt 5000 eurot! (1) Elu24 ja OlyBet annavad võimaluse kahekümnele õnnelikule saada osa Tallinnas 16.- 20. november toimuval Cash Game Festivalil.\n31.10.2016, Elu24.eeKihlvedu europarlamendis: Leedu saadik paneb Brexiti küsimuses mängu 1 miljon eurotLeedu europarlamendi saadik ja Austraalias pokkerimänguga multimiljonäriks saanud värvikas Antanas Guoga tuli täna välja julge ettepanekuga.\n20.06.2016, Politico/BNS/PMEluEesti pokkeriproff Markku Koplimaa võitis netiturniirilt rekordilised 416 000 dollarit! Pokkeriproff Markku Koplimaa tegi eile õhtul Eesti pokkeriajalugu, kui saavutas PokerStarsi kevadfestivali $10 000 sisseostuga põhiturniiril 5. koha ning teenis sellega 416 000 dollarit.\n25.05.2016, Elu24.ee meelelahutustoimkondKasiino on paljudele üsna tundmatu maa, kuhu minnes tuleb säilitada külm pea„Võib-olla käivad Eesti pensionärid kasiinos harva seetõttu, et see seotud ühiskonna üldise heaolu tasemega,” pakub Eesti Hasartmängude Korraldajate Liidu tegevdirektor Tõnis Rüütel. „Kui vaatame, mis toimub Soomes, siis seal on see väidetavalt lausa sotsiaalne probleem. Rääkimata Ameerikast. Keda on Las Vegas täis? Pensionäre!”\n13.11.2015, Karl-Eduard SalumäeVmEsimeseks Valgamaa pokkerimeistriks tuli Indrek StrandbergReedel, 2. oktoobril selgus Annimatsi kämpingus esimene Valgamaa pokkerimeister. No Limit Holdem turniiri, mis viidi läbi Triobeti ning Tartu mõttemängude klubi koostöös, võitis Indrek Strandberg.\n06.10.2015, Piret KaruSpEestlane teenis mainekal Šotimaa pokkeriturniiril 14 500 eurotEestlane Heins Kalde saavutas Unibet Open pokkeriturnee Glasgow etapil viienda koha ning teenis 14 500 eurot auhinnaraha. Turniiripileti võitis Kalde läbi Unibetis toimunud online-kvalifikatsiooni, pannes ise mängu vaid kaks eurot.\n10.06.2015, Madis KalvetVmPokkerimeistri tiitel jäi maakondaReede hilisõhtul selgus esimene Tõrva pokkerimeister. Turniirist võttis osa 30 mängusõpra.\n02.06.2015, Rein SäinasRepHakka pokkerimängijaks ja teeni paartuhat eurot kuus04.04.2015, Reporter.eeVmPokkeriturniir osutus väga menukaksMöödunud nädalal korraldas Tõrva linnavalitsus koostöös Triobeti pokkeritoa ning Tartu mõttemängude klubiga Tõrva Tule-Päevade käigus tasuta pokkeriturniiri. 13.08.2014, Piret KaruT24 Lugeja küsib: miks on välisriikidest saadud pokkerivõidud maksuvabad?\n27.03.2014, Tarbija24E24Eesti pokkeriäss teenis investoritele kopsaka võidu\n20.01.2014, E24SpValitsev Eesti pokkerimeister juhib Bahamal turniiri, mille esikohaauhind ligi 2 miljonit dollarit!\n12.01.2014, Madis KalvetT24Lugeja küsib: kas online pokkeriga tulu teenides peab makse maksma?\n05.01.2014, Tarbija24EluSenaator John McCain mängis Süüria küsimuse arutelu ajal pokkerit\n04.09.2013, Inna-Katrin HeinN24Galerii: TTÜ tantsutüdrukud tähistasid hooaja lõppu pokkerilahinguga\n21.05.2013, Naine24SpNorthug võitis pokkeris 350 000 krooni Norra suusataja Petter Northug on ka pokkeris kõva käsi, eile sai ta ühel turniiril seitsmenda koha ja teenis selle eest 350 000 krooni (umbes 46 000 eurot).\n14.05.2013, Risto MehineSakViljandi mehed tegid nutika mängulaua\n20.04.2013, Rannar RabaRepMTA avastas Tallinna kesklinnas tegutsenud mängupõrgu17.04.2013, Reporter.eeSpMüürsepp: Varrakut ootab ees suur tulevik\n03.04.2013, Mariel GregorSpMartin Müürsepp võrdles oma mängu pokkeriturniiril Kalev/Cramo hooajaga\n30.03.2013, Mariel GregorPPLindpere ja Müürsepp näitavad pokkerioskusi\n04.01.2013, PPPPLindpere ja Müürsepp näitavad Pärnus pokkerioskusi\n03.01.2013, Andris TammelaSpJalgpallur Joel Lindpere jõudis Praha pokkeriturniiril finaallauda\n14.12.2012, Kristjan Jaak KangurPMUuring: pea iga teine eestlane on raha peale mänginud\n11.12.2012, Madis FilippovPPChalice istub Pärnus pokkerilauda\n16.11.2012, Andris TammelaPPChalice istub Pärnus pokkerilauda\n16.11.2012, Andris TammelaSpPõnev duell Eesti meistritiitlile lõppes Heiki Laja võiduga\nReedel Paf Spade pokkeritoas toimunud 2012. aasta online-pokkeri Eesti meistrivõistluste (OPEM) kaheksanda turniiri Pot Limit Omaha 6-max mänguformaadis võitis 45 mängija konkurentsis Heiki «bunyons» Laja. 10.11.2012, Kaarel TällSpTuntud naismängijal ei õnnestunud netipokkeri Eesti meistrivõistlustel ajalugu teha Esmaspäeva õhtul jätkunud 2012. aasta online-pokkeri Eesti meistrivõistluste (OPEM) kolmandal turniiril jäi Piret «p1ret» Sokmann napilt ilma tiitlist, mis oleks temast teinud esimese naise, kes tulnud Eesti meistriks avatud turniiril. Paraku tuli tal aga pingelises esikohaheitluses Lauri «lont7» Laanvee paremust tunnistada.\n06.11.2012, Kaarel TällSpKurikuulus maletaja võitis Tallinnas toimunud pokkeriturniiri\n22.10.2012, Mariel GregorSpTallinnas algab uus turniirisari pokkeris\nPokkeriportaal PokerNews.ee ning Casino Grand Prix käivitavad üheskoos uue igakuise turniirisarja PokerNews Live, mille avalöök toimub Tallinnas, Sõpruse kino mängusaalis reedel, 19. oktoobril kell 19:00. 01.10.2012, Madis KalvetSpMichael Phelpsil on hasartmängusõltuvus?\n16.08.2012, Mariel GregorSpMüürsepa ja Tony G kihlveo kaotajat ootab aluspesus jooks üle peaväljaku\n14.08.2012, Kristjan Jaak KangurSpEesti parim pokkerimängija: viimase 120 000 käega olen kaotanud 32 000 dollarit\n13.08.2012, Rainis KarroPMPokkeri MM-il oli eestlastest edukaim tartlane Raigo Aasmaa\nTänavusel World Series of Poker (WSOP) ehk pokkeri maailmameistrivõistluste põhiturniiril jõudis neljast alustanud eestlasest ainsana teise päeva Olympic-Online’i profitiimi kuuluv Raigo Aasmaa, ent ka tema oli sunnitud pärast kümnetunnist mängu turniirilt lahkuma.\n16.07.2012, Marii KangurSpPokkeri MM lõppes eestlastele pettumusega\nTänavusel World Series of Poker (WSOP) ehk pokkeri maailmameistrivõistluste põhiturniiril jõudis neljast alustanud eestlasest ainsana teise päeva profitiimi kuuluv Raigo Aasmaa, ent ka tema oli sunnitud pärast kümnetunnist mängu turniirilt lahkuma.\n16.07.2012, Rainis KarroPMTartlane alustab täna mängu pokkeri maailmameistri tiitlile\nEesti üks edukamaid pokkerimängijaid Raigo Aasmaa alustab täna Las Vegases pokkeri maailmameistrivõistluste 10 000-dollarise sisseostuga põhiturniiri.\n09.07.2012, Marii KangurPokkeriprofessionaal võitis rekordilised 18,3 miljonit dollarit\nUSAs Las Vegases korraldatud pokkeriturniiril võideti läbi aegade suurim summa.\n05.07.2012, Inna-Katrin HeinSpAjaloolise pokkeriturniiri võitja teenis 14,7 miljonit eurot\nTäna varajastel hommikutundidel lõppes ajalooline pokkeriturniir «The Big One for One Drop», mille sisseost oli 1 000 000 dollarit (800 000 eurot). Turniiri võitis Iraanis sündinud ja Ameerikas üles kasvanud kuulus kõrgete panuste pokkerimängija Antonio Esfandiari. Võiduga teenis ta 18 346 673 dollarit (14,7 miljonit eurot), kirjutab pokkeriprod.com.\n04.07.2012, Madis KalvetRepPokkerimängija Raigo Aasmaa jahib ligi 10 miljoni dollari suurust auhinnaraha14.06.2012, Reporter.eePM+Tartlast ootab pokkeri tähtturniir\nEesti üks edukaimaid pokkerimängijaid, Tartust pärit Raigo Aasmaa sõidab täna Las Vegasesse, et võtta osa pokkerimaailma aasta tähtsündmusest World Series of Poker (WSOP), mida nimetatakse ka pokkeri maailmameistrivõistlusteks.\n14.06.2012, TPMSpLindpere ja Müürsepp võtavad pokkerilauas teineteiselt mõõtu\nLaupäeval Reval Park Hotel & Casinos toimuvale suurele pokkeriturniirile tulevad võistlema tuntud sportlased ja igapäevaelus suured sõbrad Joel Lindpere ning Martin Müürsepp.\n08.06.2012, Kristjan Jaak KangurBuda mungad jäid pokkeri mängimisega vahele\n11.05.2012, Inna-Katrin HeinPPPokkeriõhtut ehib maagiaprofessor\nSel laupäeval osaleb Pärnus Vana turu kõrval asuvas pokkeribaaris 2 Paari pokkeriõhtul Eesti mustkunstnik Charlekas ehk Karl Eelmaa, kes ise tituleerib end pidulikult maagiaprofessoriks.\n24.03.2012, PPRepEesti Loto soovib piiranguid veebimängudele12.03.2012, Reporter.eeSpPommiähvardus katkestas Tallinna pokkeriturniiri\nReede õhtul Tallinnas Park kasiinos toimunud pokkeriturniiri Olympic-Online Poker Series Live tuli öösel kell veerand kaks pommiähvarduse tõttu katkestada, kirjutab Õhtuleht.\n18.12.2011, Mariel GregorSpLigi sada tuhat eurot võitnud eestlane: erilisi emotsioone pole\nPrahas toimunud GSOP turniiril esikoha võitnud Eesti pokkerimängija Raigo Aasmaa võttis kopsaka auhinnaraha (80 000 eurot + 5000 dollariline pakett osalemnaks turniiril Dominikaani Vabariigis) vastu üsna külmalt.\n17.12.2011, Oliver LompRepRaigo Aasmaa võitis pokkeriturniiril 100 000 eurot!12.12.2011, Reporter.eeSpEesti pokkerimängija võitis Prahas 100 000 eurot\nEesti pokkerimängija Raigo Aasmaa saavutas Prahas toimunud GSOP turniiril esikoha, mille eest kasseeris 100 000 eurot.\nUsaldusväärsete allikate teatel sõlmiti siiski kokkulepe, millega Aasmaa sai auhinnarahaks 80 000 eurot ja 5000 dollari suuruse paketi osalemaks Dominikaani Vabariigis peetaval turniiril.\n12.12.2011, Oliver LompPPPsühhiaater peab pokkeri mängusõltuvust vähetõenäoliseks\nPärnu haigla psühhiaatriakliiniku juhataja Ants Puusilla hinnangul ei saa pokkerit liigitada tüüpiliste hasartmängude sekka, seetõttu on populaarse kaardimänguga mängusõltlaste sekka langemine vähetõenäoline.\n“Kõige olulisem vahe tüüpilise hasartmänguga on, et sul ei võeta juhuslikkuse printsiibiga raha ära, vaid tulemus sõltub sinu enda aju tegevusest ja mänguosavusest,” seletas Puusild. “Muidugi sõltub tulemus kaartidest, kuid sinust endastki sõltub midagi. Selles mõttes ta ei ole tüüpiline hasartmäng.”\n30.10.2011, Andris TammelaPPSadakond pärnakat võib teenida pokkeriga üle 2000 euro kuus\nEestis aktseptitud interneti pokkeritubades kohtab iga päev pea paarisadat tuhandet mängijat, kelle seast leiab väidetavalt vähemalt sadakond pärnakat, kes mänguga korralikku elatist teenivad.\n30.10.2011, Andris TammelaPPKuidas mängida pokkerit?\nPokkeristiile on kokku 37 ja neil on mõningaid erinevusi. Allpool on toodud enim levinud Texas Holdem pokkeri (mängitakse 52 kaardiga) lühiõpetus.\n30.10.2011, PPPPPokker on mäng, mille muutsid popiks raha, internet ja televisioon\nEesti turniiripokkeri föderatsiooni kodulehel nimetatakse kaardimängu pokker 21. sajandi spordiks, seda võib pidada kõige kiiremini arenevaks spordialaks, millel on maailmas üle 100 miljoni harrastaja.\n30.10.2011, Andris TammelaPPPsühhiaater peab pokkeri mängusõltuvust vähetõenäoliseks\n29.10.2011, Andris TammelaPPPokker on mäng, mille muutsid popiks raha, internet ja televisioon\n29.10.2011, Andris TammelaPPSadakond pärnakat võib teenida pokkeriga üle 2000 euro kuus\n29.10.2011, Andris TammelaPPKuidas mängida pokkerit?\n29.10.2011, PPSpPururikas pokkeristaar loobus riiete pesemisest, selle asemel ostab ta uued\nRootsi pokkeristaar Viktor Blom, kes internetis tuntud aliase Isildur1 all, laias lennukompanii SAS pardaajakirjas Scanorama, et riiete pesemisega ta end ei vaeva, vaid ostab määrdunud rõivaste asemele lihtsalt uued.\n30.09.2011, SpEesti pokkerimängija võitis 110 000 eurot\nTallinnas peetud PokerStars.com Euroopa Pokkeriturnee (EPT) kaheksanda hooaja avaetapi põhiturniiril võitis 282 mängija konkurentsis kolmanda koha ja 110 000 eurot auhinnaraha eestlane Raigo Aasmaa.\n07.08.2011, Oliver LompRepMaailma pokkeri koorekiht kogunes taaskord Tallinnasse03.08.2011, Reporter.eeRepTriobeti pokkeriturniiri võitja lendab Las Vegasesse võistlema20.06.2011, Reporter.eeSakTurniiripokker sirutab tiibu\nViimastel aastatel on Eestis üha populaarsemaks muutunud turniiripokker. Nüüd on selle kaardimänguga hakatud avalikult tegelema ka Viljandis.\n07.06.2011, Gert KiilerSakTurniiripokker sirutab tiibu\n06.06.2011, Gert KiilerSpPokkerinägu Jaanimaa teenis hobiga kaks korda rohkem kui käsipalliga\n«Kel vähegi viitsimist, teenib pokkeriga iga kuu Eesti keskmise palga välja,» räägib Eesti käsipallikoondislane Dener Jaanimaa, kelle tulus hobi tõi märtsis kaks korda rohkem sisse kui pallimäng.\n30.04.2011, Andres KalvikPM+Pokkerinägu Jaanimaa teenis hobiga rohkem kui käsipalliga\n30.04.2011, Andres KalvikPMMälupokker pürib telesse ja maailma\nHaaravat mälumängu formaati otsides mõtles tartlane Teet Kalmus, mis oleks, kui ühendaks mälumängu pokkeriga. Nüüdseks on kultusmängud ühendatud ning valmis mälupokker, millega püritakse telešõuks ning loodetakse maailma vallutada.\n26.04.2011, Kristiina KruusePM+Idee sidus pokkeri ja mälumängu\n26.04.2011, Kristiina KruuseEluLiina Vahter õpib pokkeridiileriks\n22.04.2011, Elu24.eeSpFBI nõuab pokkeritubade juhtidelt kolm miljardit dollarit\nUSA Föderaalne Juurdlusbüroo (FBI) vahistas kolme suurima pokkeritoa Poker Starsi, Full Tilti ja Absolute Poker'i juhid ning esitas neile kolme miljardi dollari suuruse kahjunõude.\n19.04.2011, Oliver LompE24USA vahistati kaks juhtiva netipokkeri firma omanikku\nUSA ametivõimud süüdistavad 11 inimest, sealhulgas kolme suurima online-pokkeri firma omanikku kelmuses, et need on petnud nii regulaatoreid kui pankasid ja tõmmanud viimased miljardite dollarite mahus ebaseaduslikku internetikasiinoärisse. Kahe firma omanikud on vahistatud ning kolm populaarset netipokkeriga tegelevat veebilehekülge, sealhulgas ka eestimaalaste seas populaarne PokerStars, suletud.\n16.04.2011, Kaja KoovitEluSaku Suurhallist saab kolmeks päevaks hiigelsuur pokkerisaal\n17.-19. juunil toimub Tallinnas Saku Suurhallis suurturniir TrioBet Open. Tegemist läbi aegade suurima pokkeriturniiriga Euroopas, mille esimesel päeval istub üheaegselt laudadesse enam kui tuhat pokkerimängijat.\n13.04.2011, Elu24.eeRepTanel Padar on peagi saja parima pokkerituusa hulgas03.04.2011, Reporter.eeRepTanel Padar pokkeriturniirist: algajana jooksis mäng paremini01.04.2011, Reporter.eeRepTanel Padar pistis Austrias rinda maailma pokkerituusadega30.03.2011, Reporter.eeSpTanel Padar teeb Austrias oma rahvusvahelise pokkeridebüüdi Sel pühapäeval Austrias algaval 3750 eurose osalustasuga Euroopa Pokkeriturnee Snowfest etapile sõidab ligi 500 maailma tipu hulgas võistlema ka mitu Eesti mängijat, teiste seas esmakordselt rahvusvahelisel suurturniiril osalev rokkstaar Tanel Padar. 18.03.2011, PMPPBaar pakub võimalust nüpeldada kuulsust\nPärnu meelelahutusbaar 2 Paari alustab uue pokkerisarjaga, milles on võimalik kuulsust võites teenida lisaauhind.\n17.02.2011, Andris TammelaPPPokkerihuviliste seast selgub parim\nEesti turniiripokkeri föderatsioon (ETPF) korraldab esimest korda Freeroll Eesti meistrivõistlused pokkeris ehk kõik soovijad saavad võistelda tiitli nimel tasuta.\n15.01.2011, 24tundi.eeEluPokkerihuviliste seast selgub Eesti parim\n14.01.2011, Andris TammelaPMTartlane võitis aasta esimese TrioBet Live pokkeriturniiri\n7. jaanuaril toimunud TrioBet Live pokkeriturniiril osales 99 mängijat kuuest riigist. Kuna tegemist oli deepstack turniiriga, oli teiste seas kohal ka mitmeid endisi Eesti meistreid.\n10.01.2011, Tiit ReinartSpPokkeriliidu president Roheliste algatusest: legaalne mängimine netis lõppeb päevapealt Eesti Turniiripokkeri Föderatsiooni president Marek Reinaas andis pokkeriportaalile pokeriprod.com lühiintervjuu Roheliste Erakonna tehtud seadusemuudatuse ja sellega seonduva ETPF seisukohtade teemal.\n13.11.2010, Oliver LompSp23-aastane kanadalane võitis pokkeris 100 miljonit krooni\n09.11.2010, Maarja VärvEluKristjan Laas läheb laevale pokkerivõlgade katteks raha teenima\nKunagine superstaari-finalist Kristjan Laas hakkas pokkerit mängima, aga jäi mängupartneritele üksjagu raha võlgu.\n08.11.2010, Elu24 hasartmängukomiteePPPärnu netipokkerimängija võitis 200 000 krooni\nPärnu noormees Jaanus Matveus tuli möödunud pühapäeval Olympic-Online'i pokkeritoas iPokeri võrgustiku nädalaturniiril kolmandaks ja teenis sellega 200 000 krooni auhinnaraha.\n28.10.2010, Eno-Gerrit LinkEluMaarja-Liis Ilus tuli pokkeriturniiril kolmandaks\nEile TrioBeti pokkeritoas aset leidnud pokkeriturniiril SkyPlus Freeroll saavutas lauljanna Maarja-Liis Ilus auhinnalise kolmanda koha.\n27.10.2010, Elu24 sporditoimetusSpEesti pokkerimängija võitis MMil 2,4 miljonit krooni\nEesti pokkerimängija võitis pokkerimängimise portlaalis «PokerStars» alanud online-pokkeri turniiril WCOOP (World Championship of Online Poker) umbes 2,4 miljonit krooni.\n06.09.2010, Oliver LompSpEesti spordiajaloo suurim võit - 6,3 miljonit krooni\nNorralane Kevin Stani võitis PokerStars.com Euroopa pokkeriturnee Tallinna etapi põhiturniiri ja teenis sellega Eesti spordiajaloo suurima auhinnaraha – 6,3 miljonit krooni.\n17.08.2010, Andres KalvikPM+Euroopa pokkeriturnee Tallinna etapi auhinnafond tõusis 25 miljonile kroonile\nTallinnas peetaval Euroopa pokkeriturnee etapil võistleb 25 miljoni kroonise auhinnafondi nimel 420 kaardiässa 41 riigist. Võitja teenib 6,3, teise koha omanik 3,9 ning kolmas 2,5 miljonit krooni. Väikseima võidusumma, 100 000 krooni saavad 49.–56. koha saavutanud mängijad.\n14.08.2010, PMRepEuroopa parim pokkerinägu viib Eestist kaasa pool miljonit eurot11.08.2010, Reporter.eeTe34 protsenti pokkerimängijatest tarbib marihuaanat\nProfipokkeris liikuvad hiigelsuured auhinnarahad ahvatlevad mängijaid oma tervist rikkuma: värske uuringu kohaselt tarvitab 80 protsenti pokkerimängijatest sooritusvõime parandamiseks regulaarselt erguteid, retseptiravimeid või lausa narkootikume.\n08.07.2010, Kaire KenkEluRootslane võitis Eesti suurimal pokkeriturniiril 1,2 miljonit\nEile lõppes Tallinnas ligi 5 miljoni krooni suuruse auhinnafondiga pokkerivõistlus PokerStars Baltic Festival, kus 222 osaleja konkurentsis teenis võidu ja 1,2 miljonit krooni auhinnaraha nimeka profimeeskonna Team PokerStars Pro liige, rootslane William Thorson.\n20.06.2010, Elu24.eeEluMaarja-Liis mängib hasartselt pokkerit Lauljatar Maarja-Liis Ilus leidis enesele uue hobi: pokkerimängu.\n15.06.2010, Elu24 sporditoimetusEluMatt Damon aitab pokkerimänguga AafrikatSuvel Las Vegases toimuva pokkeri MMi (World Series of Poker ehk WSOP) korraldajate teatel osalevad heategevuslikul turniiril filminäitlejad Matt Damon ja Ben Affleck.28.04.2010, Tõnu LilleorgEluDiiler tegi pokkerisaates «Kõik mängus» veaPokkermängusaate «Kõik mängus» viienda saate lõpus tegi diiler kaarte jagades vea. 26.04.2010, Hendrik AllaVTRakvere mees osaleb täna pokkerimängu saates “Kõik mängus!”Rakvere mees Mati Metsjõe osaleb TV3s täna õhtul eetris olevas pokkerimängu saates "Kõik mängus!".07.04.2010, Virumaa TeatajaVTVaade: Maksuamet viskab kaikaid pokkerimängijate kodaraisseSel ajal, kui Leedus kuulutati pokker ametlikult spordialaks, peavad Eesti pokkerimängijad võitlema ellujäämise pärast.01.04.2010, Virumaa TeatajaT24Eestis leviv pokkerimaania jätab mängust ohtlikult positiivse mulje Avalikud pokkeriüritused koguvad populaarsust ja toovad kaardilaua ümber kokku tuntud inimesi, kes mängleva kergusega midagi võidavad, kuid hasartmängusõltlaste nõustajate sõnul võivad taoliste edulugude näitamisel masu tingimustes olla kurvad tagajärjed.26.03.2010, Marina LohkSpPokker on Leedus sportLeedu kehakultuuri- ja spordiamet andis välja määruse, millega tunnustatakse Leedu Sportliku Pokkeri Föderatsiooni (LSPF) spordialaliiduna, mis tähendab pokkeri tunnustamist Leedus ametlikult spordina.22.03.2010, Andres KalvikE24Pokkerimängija: Eestit ähvardab netikasiinode pärast kohusTrigon Capitali fondijuhi ja pokkerihuvilise Heiti Riisbergi sõnul võivad Eesti katsed netihasartmänge kontrollida tuua riigile kaasa kohtuasja.21.03.2010, Berit-Helena LampRepMiss Soome kiidab eesti naise ilu13.03.2010, Reporter.eeSpVideo: pokkeriturniir sattus röövlite ohvriksBerliinis peetud pokkeriturniir lages röövi ohvriks, kui neli relvastatud meest registreerimislauda ründasid.08.03.2010, PostimeesEluVIDEO: Berliini pokkeriturnee katkestas relvastatud röövTäna päeval röövisid kuus relvastatud meest Berliinis Euroopa Pokkeriturniiri üritust.06.03.2010, Elu24.eeRepMiks Martin Müürsepp Bahama pokkeriturniiril palmiga maadles?03.03.2010, Reporter.eePMErakonnad ei tauni oma poliitikute osalemist pokkerisaatesKeskerakond ning Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) ei tauni oma liikmete Aivar Riisalu ja Sven Sesteri osalemist TV3 uues pokkerimängu propageerivas telesaates.22.02.2010, Raul SulbiPMRiigikogu liikmed osalevad pokkerit propageerivas saatesRiigikogu liikmed Aivar Riisalu (Keskerakond) ja Sven Sester (Isamaa ja Res Publica Liit) osalevad TV3s märtsis algavas pokkerit propageerivas telesaates, mille sponsor on hasartmänge ja kihlvedusid vahendav firma Unibet.22.02.2010, Raul SulbiRepMüürsepp ja Mardisalu testisid oma pokkerivõimeid Bahamal07.02.2010, Reporter.eeSpMüürsepp võitleb koos Boris Beckeriga aidsi vastu Täna toimub Bahama saartel heategevuslik pokkeriturniir rahvusvaheliste kuulsuste, sporditähtede ja maailma pokkeritippude osavõtul, milles lööb kaasa ka Martin Müürsepp. 08.01.2010, Madis KalvetEluEndine kojamees ja eksprokurör elatavad end kaardimänguga Endine kojamees ja endine prokurör elatavad end juba seitse aastat pokkerimänguga ning teenides miljoneid.06.01.2010, Erik HennoSpMüürsepal võimalus pokkeriga võita 120 miljonit!Korvpallur Martin Müürsepp alustab homme võistlust Bahama saartel toimuva pokkerifestivali PokerStars Caribbean Adventure põhiturniiril. Maailma ühel suuremal pokkerivõistlusel jagavad enam kui 1100 osaleja hulgast edukamad üle 120 miljoni kroonise auhinnafondi.05.01.2010, Andres KalvikEluEesti pokkerimängijad annetasid heategevuseks ligi 40 000 krooni Eesti suurim internetipokkerimängijaid ühendav portaal PokkeriProd.com viis liikmete seas läbi vabatahtliku jõuluannetuse, et niimoodi mitmele toetust vajavale asutusele rõõmu teha.24.12.2009, Elu24.eeSpMüürsepp võitis pokkeriturniiride sarja ja pääses finaalvõistlusele Eelmisel reedel peeti Tallinnas pokkeriturniiride sarja PokerStars Live Series 2009. aasta hooaja viimane osavõistlus, mille järel sai paika lõplik edetabel. 10.12.2009, Madis KalvetKüprose politsei pidas kinni 42 pokkerifännist vanamemme Küprose politsei pidas Limassolis kinni 42 eakat naist, kes mängisid hasartselt pokkerit ja Gin Rummyt. 24.11.2009, Mari KampsSpPokkerimängijat süüdistatakse abikaasa mõrvas Suurbritannia võimud arreteerisid 46-aastase Inglise pokkerimeister Marcus Bebb-Jonesi kahtlustatuna 1997. aastal toime pandud esimese astme mõrvas. 20.11.2009, Inga HöglundSpKolm eestlast alustavad võitlust pokkeri suurturniiri võidu nimel Täna Tallinnas lõppeva PokerStars Baltic Festivali põhiturniiri võidu ja ligi 1,2 miljoni kroonise peaauhinna nimel lähevad 17 mängija konkurentsis võistlustulle ka kolm eestlast. 31.10.2009, Inga HöglundSpMüürseppa tabas pokkerilauas uskumatu ebaõnn Tallinnas täna alanud rahvusvahelise pokkeriturniiri PokerStars Baltic Festivalil pidi Martin Müürsepp vaid kahetunnise mängu järel lööduna lauast tõusma. Talle sai kahel korral saatuslikuks uskumatu ebaõnn. 28.10.2009, Madis KalvetEluToomas Vara mängib raha peale pokkeritEndine TV3 tippjuht osales pühapäeva õhtul Unibeti eestvedamisel ööklubis Privé peetud esimestel Eesti ajakirjanike meistrivõistlustel pokkeris ning võitis selle individuaalarvestuses. 28.09.2009, Hendrik AllaPPPokkeriturniiril võib võita pokkerilaua\nPärnus Vana turu kõrval asuv meelelahutusbaar 2 Paari alustab sel reedel kaheksa nädalat vältava sõprade pokkeriturniiriga, kuhu oodatakse osalema neljaliikmelisi võistkondi.\n14.09.2009, Andris TammelaSpPokkerilegendide turniiri võitja kasseeris miljon dollaritMaailma pokkerituuri (World Poker Tour) osavõistlusel Kalifornias, mille nimeks oli pokkerilegendide turniir, krooniti võitjaks 30-aastane ameeriklane Prahlad Friedman, kes alistas kokku 278 vastast ja läks koju miljon dollarit rikkamana.28.08.2009, Oliver LompSpPokkerimängijat ähvardab surmanuhtlus USA professionaalset pokkerimängijat Ernest Scherer III kahtlustatakse oma vanemate mõrvas. 19.08.2009, Inga HöglundSpMüürsepp võitis suure pokkeriturniiri Eile õhtul Tallinnas Reval Park hotelli kasiinos toimunud pokkeriturniiri PokerStars Live Series võitis endine korvpallur Martin Müürsepp. 15.08.2009, Madis KalvetSpMüürsepp osaleb täna tugeval pokkeriturniiril Täna õhtul Tallinnas Reval Park hotelli kasiinos toimuval pokkeriturniiril PokerStars Live Series lööb kaasa ka Eesti kõigi aegade parim korvpallur Martin Müürsepp. 14.08.2009, Madis KalvetSpEndisest pokkerimängijast narkoparun pisteti trellide taha Pokkerikarjääri jooksul veidi alla 40 000 dollari teeninud Tennesseest pärit Daniel Gomez Schleben pisteti USAs viieks aastaks trellide taha, kui selgus, et tema peamiseks sissetulekuallikaks polnud kaardimäng, vaid narkoäri.14.08.2009, Oliver LompTCLinnavalitsus lubab Swissôtelis pokkerit mängidaTallinna linnavalitsuse homse istungi päevakorras on punkt, millega linn annab Olympic Casino Eesti ASile loa Tornimäe kaksiktornis asuva Swissôtel Tallinna ruumides õnnemängu mängukoha avamiseks.28.07.2009, Uwe GnadenteichEluVormelistaaril Kubical ei ole pokkerilauas õnne Poola päritolu vormel-1 staar Robert Kubica ei ole sel hooajal veel õnnejumalanna soosingus olnud.15.05.2009, Inna-Katrin HeinTeMängusõltuvusega noored on nõustajate sagedased kliendid Veebikasiinod, internetipokker ja kihlveokontorid netis sunnivad iga nädal hasartmängusõltuvuse nõustamiskeskuse spetsialistide poole pöörduma mõne alla 21-aastase noore. 06.05.2009, Siiri EralaSpChristian Vieri käib Martin Müürsepa jälgedesVigastuse käes vaevlev Itaalia jalgpallikoondise legendaarne ründaja Christian Vieri otsustas sarnaselt Eesti korvpallilegendi Martin Müürsepaga hakata laatsaretiajal pokkeriga tegelema.16.04.2009, Oliver LompSpMartin Müürsepp võitis pokkeriga 97 000Eile lõppenud interneti pokkeriturniiril noppis Eesti viimase kümnendi parim korvpallur Martin Müürsepp esikoha ning teenis sellega 97 000 krooni auhinnaraha.18.02.2009, Oliver LompEluGalerii: Eesti kuulsused mängisid pokkeritLauljannad Ines, Piret Järvis ja Sofia Rubina, räpparid G-Enka ja Tommyboy, Eesti industriaalroki lipulaeva Pedigree ninamees Bonne ja moekunstnik Liisi Eesmaa selgitasid pokkerilaua taga välja parima, lõpuks võidutses siiski sõprus.19.11.2008, Martin ŠmutovTCAjakiri: unustage Miami ja Vegas, mängige pokkerit Tallinnas!Uudisteagentuur AFP kirjutas artikli Tallinna kasiinodest ning viitas Euroopa pokkerimängijate ajakirja üleskutsele mängida pokkerit Eesti pealinnas. 18.09.2008, Urmas SeaverEluEestlanna võitis pokkeriga 400 000 krooniEestlanna Kairit Leibold sai Hispaanias Madridis toimunud Unibet Openi pokkeriturniiril (Texas no limit) viienda koha ja teenis 26 700 eurot ehk veidi üle 400 000 krooni.19.05.2008, Martin ŠmutovEluPokkerisõltlane sai karistuseks metallsaapadHiinas lasi üks naine oma hasartmängusõltlasest abikaasale valmistada metallist saapad.11.02.2008, Inna-Katrin HeinEluSoomlane mängis pokkeris 8 miljoni krooni pealeTelesarja «High Stakes Poker» neljanda hooaja 12. osas läksid vastamisi soomlane Patrik Antonius ja ameeriklane Jamie Gold ning mängus oli 743 800 dollarit ehk ligi 8 miljonit krooni.13.11.2007, Martin Šmutov Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaViimased uudised00:46Ukraina idaosas sai surma kaks valitsusvägede sõdurit 00:25Soomes on jaanipühade ajal surma saanud kuus inimest (2)00:07Fotod: Berliin tervitas Hiinast saabunud hiidpandasid 23:33Belgia politseinikud avasid tule neile otsa sõita üritanud sõiduki pihta (1)23:28Eesti jalgpallikohtunik määrati teenindama EM-finaalturniiri 23:12Vene saatkond hoiatas Norrat USA merejalaväelaste võõrustamise eest (5)23:12Vägev! Rasmus Haugasmägi võitis karjääri üheksanda tiitlivõistluste kuldmedali 22:51Türgi koolides loobutakse evolutsiooniteooria õpetamisest (3)22:29Saaremaal jäi linnupesa tõttu jaanilõke süütamata (1)22:08Egiptuse politsei nurjas terrorirünnaku kirikule 21:47Fotod ja video: Londonis põleb korterelamu lahtise leegiga (3)21:26Salapärane saemees nörritab külarahvast 21:21Mehed vedasid elusa jaanitule käruga paari kilomeetri kaugusele 21:07Noarünnaku ohvriks langenud tenniseäss on võistluskarusselli edukalt naasnud 21:05Ryanairi stjuuard paljastab kõige tüütuma asja, mida reisijad teevad (1)20:53Fotod ja video: Hiinas on pärast maalihet 120 inimest kadunud 20:44Itaalia valitsus lubas päästa kaks pankroti äärel panka 20:32Järjekordse värava löönud Ronaldo lähenes taas Euroopa absoluutsele rekordile 20:23Türgi võimud keelasid Istanbuli geiparaadi 20:18Magneesium võib vähendada luumurdude riski Kõik viimased uudised


Kontori jõulupeod jäävad sel aastal ära ja need kirevad lood annavad sulle põhjuse selle üle rõõmustada - Delfi Naistekas\nKontori jõulupeod jäävad sel aastal ära ja need kirevad lood annavad sulle põhjuse selle üle rõõmustada\nPaljud inimesed on praegustel jõuludel kurvad, sest ülemaailmse pandeemia tõttu jäävad suuremad tähistamised ja peod ära ning selle alla kuuluvad muidugi ka kontoripeod. Inimesed meenutavad kontoripidudel juhtunut ja peale nende lugude lugemist oled sa tõenäoliselt õnnelik, et ei pea midagi nii piinlikku ise sel aastal kogema.\nInimesed meenutavad Daily Mailis eelmistel aastatel juhtunuid ja oi-oi, kui tore, et midagi sellist meid sel aastal ees ei oota:\n1. “Käisin oma töökoha jõulupeol ja nagu ikka, tegin enne kodus paar kokteili ja siis seal ka. Järgmine hetk, mida ma tean, on see, et ma ärkan täielikus segaduses üles. Haiglas.”\n2. “Eelmisel kontori jõulupeol haaras minu ülemus kinni ettekandja meheaust…”\n3. “Magasin kontori jõulupeol ühe inimesega teisest osakonnast. Kui keegi ülemustest peaks teada saama, kaotame me mõlemad oma töökohad.”\n4. “Kolleeg, kes jõi ennast kontori jõulupeol purupurju, tänas mind järgmisel tööpäeval, et olin ta taksosse aidanud ja koju saatnud. Ta vist ei mäletanud, et oli tungivalt soovinud minuga seksida ja lällas sellest terve õhtu.”\n5. “Ma ei mäleta oma esimesest kontori jõulupeost mitte midagi. Järgmisele mind ei kutsutudki.”\n6. “Mul oli kelmikas hetk naissoost kolleegiga kontori jõulupeol vetsus. Ka peale seda oleme kelmikalt vallatlenud ja aeg-ajalt kokku saanud. Ma olen abielus. Mehega.”\n7. “Kontori jõulupeol karjus kolleeg ühel hetkel, et ta on minust täielikult sisse võetud. Mina tundsin sama. Aga me oleme mõlemad abielus.”\n8. “Jõin ennast kontori peol väga purju. Ma ei julgenud järgmistel päevadel tööle minna, sest kartsin, et mind nagunii vallandatakse. Vallandatigi, aga mitte jõulupeol juhtunud tõttu, vaid töölt puudumise pärast, sest ma ei andnud mitte kellelegi teada, et ei kavatse tööle tulla. Peale seda ei ole ma enam alkoholi puutunud.”\nLugejad, kas teil on ka mõni lõbus (või mitte nii lõbus) lugu kontori jõulupeol juhtunud? Jagage seda kommentaarides!


Millist III samba fondi valida? · LHV\nMillist III samba fondi valida?\n31. august 2021LHV\nMida lähemale jõuab raha väljavõtmise aeg, seda madalama riskitasemega fondi peaksid eelistama, et vältida suuri kaotusi just enne raha väljavõtmise aega.\nLHV-s on Sul valida kolme investeerimisstrateegiaga III samba pensionifondi vahel. Kas Sa eelistad võimalikult väikeste kuludega indeksifondi (Indeks Pluss), usud maailma rohepöördesse (Roheline Pluss) või on Sinu jaoks oluline hajutatus erinevate investeeringute ja varaklasside vahel (Täiendav Pensionifond) – meie valikus on Sulle sobiv III samba fond igal juhul olemas.\nSisene LHV iseteenindusse ja esita III samba valikuavaldus. Kui Sa ei ole LHV klient, siis esita avaldus oma kodupangas.\nVali fond, mille osakuid soovid osta. Valida võid ka mitu, märkides sobivad osakaalud.


Eesti firma Crystalspace pakub turul kõige innovaatilisemat kosmosekaamerat - Forte\nUue kaamerasüsteemi prototüüp-faasis olev esimene elektroonika integreeritud versioon. Foto: Inseneeria / Mariliis Pinn\nTudengisatelliidi ESTCube-1 meeskonnas olnud insenerid Jaan Viru, Pätris Halapuu ja Jaanus Kalde lõid 2013. aasta novembris ettevõtte Crystalspace, kuna nägid, et väikeste satelliitide turul on potentsiaali keerukate nanosatelliitide alamsüsteemidele, sealhulgas kaamerasüsteemile.\nNimelt on viimaste aastate jooksul jõudsalt suurenenud nanosatelliitide missioonide hulk, kus on vajadus võimekate alamsüsteemide järgi (näiteks keerulistes teadusmissioonides või sihtotstarbelistes satelliitides). Crystalspace on innovaatilise arenendusega seda turuosa haaramas.\nArvestades, et igal aastal lennutatakse kosmosesse juba sadakond väikest nanosatelliiti, sh alla 10 kg kaaluvaid kuupsatelliite, töötas tiim välja turu kõige innovatiivsema väikese ekstreemkaamera, alla 50 grammi kaaluva Crystalspace C1U mõõtmetega 45x25x45mm. See kaamera on võimeline karmides tingimustes vastu pidama ning edukalt üle elama ka tugeva vibratsiooni teekonnal kosmosesse ning radiatsiooni ja suured temperatuurikõikumised orbiidil olles. Seda tüüpi kaameraid saab kasutada satelliiti ümbritseva keskkonna jälgimiseks näiteks juhul, kui on vaja vaadata, kuidas orbiidile viidud last lahti pakitakse, jälgida avakosmoses tehtavaid teaduskatseid või seda, kuidas näiteks Kuu pinda auku puuritakse.\nRadiusSpace: kosmosemehaanika tootja sai Eesti tudengisatelliidi projektist tuule tiibadesse 25.02.2016\nTartu tudengid aitavad kavandada eurooplaste püsivat baasi Kuul (3) 23.11.2015\nTavaliselt kipuvad paljud materjalid kosmoses lenduma ning gaase eraldama, mis seejärel kondenseeruvad läätsede ja sensorite peale ning muudavad pildi uduseks. Keerulised keskkonnatingimused muudavad ka materjalide omadusi, mistõttu tavalised kaamerad kosmoses lagunevad. Sarnased tingimused esinevad ka vaakumkambrites. Ka vaakumkambritesse peaks Crystalspace’i kaamera sobima, ja vaakumkambrite turg on muidugi suurem kui kosmoseturg - vaakumkambreid toodetakse aastas tuhandeid.\nLisaks töösolevale kaamerale tegeleb Crystalspace aktiivselt ka vaatluskaamera arendusega suurematele sateliitidele, mille baasversioon kaalub 270 grammi ning mille mõõtmed on 82 x 88 x 39 mm. Lisaks väikestele mõõtmetele iseloomustab seda kaamerat madal voolutarve.\nPraegu peetakse potentsiaalsete klientidega läbirääkimisi, esimesed Crystalspace’i kaamerad loodetakse kosmosesse lennutada aastal 2020. Lisaks kaameratele pakutakse ka kuupsatelliitide alamsüsteeme (side, kõrgusekontrolli jt). Lisaks edukale ESTCube-1 tudengisateliidi missioonile on Crystalspace’i insenerid osalenud ka Aalto-1, DelFFi, ESMO ja ESEO satelliitide loomisel.\nAllikas: Crystalspace, Inseneeria\nVIDEO: Vaata lõiku Eesti kosmoseriigiks lennutanud dokist "Kuidas ehitada...\nMiljoniprojektid: Kuubiksatelliidid nõuavad külge ka pisikesi mootoreid\nEesti tudengite satelliit – aasta orbiidil täitunud, aga põhieesmärgini ei jõua


Katastroof "Challenger": 30 aastat hiljem\n• Katastroof "Challenger" 30 aastat hiljem\n28. jaanuar 1986 kell 73 th teine pärast algust oli hävitamine shuttle "Challenger". Oli õnnetuse põhjus kahjustada rõngastihend tahke korduva. Lekkimine kuumade gaaside lubatud põletada kiirendi ja paremale keha põletada kaudu ühendust kütusepaak. kiirendi eluaseme tabas tippu kütusepaak, hävitades seda ja põhjustab plahvatuse vedela vesiniku.\nKapsli seitsme kokkuvarisemise kogesid astronaudid orbiitjaama. Uurimine näitas, et mõned meeskonnaliikmed aktiveeritud õhu juurdevoolu seadmeid, siis on ka sisse mitu klaaside. Arvatakse, et ainult astronaudid tapeti, kui kapsli tabas ookeani pinnal. Loodetakse, et kabiin surve alt ja nad kiiresti kaotas teadvuse. Langeb alla kõrguselt 15 kilomeetri lugedes sekundit kuni surmani - Ma ei taha ette kujutada seda. Süstik puudusid igasugused päästeteenistused meeskonna.\nkatastroofi "Challenger" oli suur löök kogu programmi shuttle. Aastal 1980, parimal traditsioone Stakhanovite, NASA püüdnud suurendada maksimaalset intensiivsust sõite. Aastal 1985, süstikud lendas kosmosesse rekordilise 9 korda. 12. jaanuar 1986 läks kosmosesüstik "Columbia", "Challenger" käivitati vaid 16 päeva pärast selle algust.\nRühm "Challenger". 30 aastat tagasi ta alustas oma viimase reisi.\nKokku sel aastal süstikud pidid minema ruumi umbes 15 korda. Kava kohaselt vahed mõned kaatrid pidi olema vaid paar päeva. Pärast katastroofi "Challenger" see kõik tuli unustada. Rongid jäi kohapeal peaaegu kolm aastat, ja kui ta lõpuks tagasi ruumi, on tingitud läbivaatamise ohutusstandardeid kunagi sõita sellise intensiivsusega. Pärast "Challenger" saate lõpuks unustada isemajandamise programmi. Idee täielikult loobuda ühekordse kasutusega rakette süstikud ka ohutult vajunud unustusse. Aga see on ainult osa tagajärgi.\nsüstikud ei saa kunagi kasutada väljundit kommertssatelliitidest orbiidile. Pärast katastroofi "Challenger" shuttle läbi teaduslik missioon lennata või nõudmisel Pentagoni. Enam makstud kindlustusseltsid missioonide, näiteks lennata ruumi, koguda aretatud valel satelliitide ja neid tagasi Maale. Alati jääda kohapeal liikuda paigaldamise avatud ruum MMU. Vastavalt uuele ohutusstandardeid, ruumikasutus mootorrattad peeti liiga ohtlik.\nEnamik peavalu sai sõjaväe, kes on investeerinud miljardeid dollareid ehitamiseks käivitades keeruline SLC-6 juures Vandenberg. Sealt buss oli näidata kaupade polaarsed ja päikese-sünkroonne orbiidil. Esimene käivitamine oli planeeritud suvel 1986. Varsti pärast "Challenger" katastroofi ideest joosta Rongid läänerannikul keeldus.\nkatastroofi "Challenger" kaudselt kaasa teise katastroofi. Kuna süstiku seismist tehases ette PEPCON, tahkekütuse toodab kiirendeid olid suur nimistu kasutamata ammooniumperkloraat. 4. mai 1988, kus oli tulekahju, mis tõi kaasa detoninatsy seeria tasandamine kogu tootmise. Võimsaima plahvatused oli umbes kilotonnine.\nSuur löök tabas, ja teadusprogrammi. Pärast läbivaatamist ohutusstandardeid, NASA loobunud kasutamise võimsa kiirenduse Centaur-G üksused, mis võiks anda teadusuuringute aparatuuri lennu teiste planeetide sirge trajektoori ilma gravitatsiooni manöövreid. See on negatiivne mõju missiooni "Galileo" ja "Ulysses". Nende käivitamine oli planeeritud 1986, kuid nad läksid kosmosesse vastavalt üksnes aastatel 1989 ja 1990, ja nende lend sihtmärgi sest keeldumise Centaur-G kestis palju kauem kui algselt planeeritud.\n"Galileo" üldiselt kõik peaaegu lõppenud väga kurb viisil. Muutumise tõttu trajektoori ja kaasamine Venus kestab, otsustati mitte kasutada oma antenni, kui seade ei väljuvad ohutus kauguses päike. Selle tulemusena antenni ei avata üldse. Nii et kogu missiooni jaama oli kontaktis Maa kaudu lisaantenni.\nTeine edasi seoses lõpetamise shuttle lennu sai teadus missiooni "Magellan". Aga seal on viivitus oli veidi üle aasta. Kui oluline astronoomid sai seisakuid ruumi teleskoop "Hubble". Ta pidi minema kosmosesse 1986. aasta septembris, kuid lõpuks lendas ainult kevadel 1990.\nJa see on ainult osa katastroofi tagajärgede "Challenger" oli tõeliselt suur mõju kogu arengule American kosmoseprogrammi. Oli see võimalik vältida? Tõenäoliselt. See oleks muutnud midagi? Ma arvan, et mitte. Arvestades mitmeid disaini ja organisatsiooniliste vigade suur alahindamine riski (tõenäosus katastroofi hinnati NASA fantastiline 1 100 000) ja seejärel, mida intensiivsus olid lennata süstikud, midagi sellist oleks paratamatult juhtub. Lihtsalt, me ilmselt teate seda katastroofi "Discovery" või öelda "Atlantis".\nhävitamine kosmosesüstik "Challenger."\nLegendaarne Richard Feynman, liige komisjoni üles uurima katastroofi "Challenger" ja ütle avalikkust oma põhjused, kokku kogu lugu järgmine fraas: "Edukas tehnoloogia areng reaalsuse ülimuslikud avalike suhete, looduse ei saa petta."\nJa mis siis, kui inimesed ei ole kunagi lennanud Kuule?\nSpaceX Falcon Heavy on saatnud kolmandale lennu - seekord täielik edu\nKas on võimalik saada ruumi ilma palju rakette?\nSpaceX läbi esimese eduka kommertskasutusse super-raske raketi Falcon Heavy\nSpaceX käivitati esimene mehitatud kosmoselaev ISS Crew Dragon\nMis juhtub NASA pärast 20 aastat? Kõik otsustada eraettevõtete ja Hiina\nTeine teleskoop NASA lõpetas orbiidil\nPea Virgin Galactic lähikuudel lennata kosmosesse\nBoeing võib rahastada võitlust SpaceX\nIndia kuni 2022. aastani läheb oma saata meest kosmosesse\nSpaceX saab ühe sammu lähemale tippu oma mehitatud ruumi kaatrid\nNASA on kinnitatud projekteerimise isestruktureeruvaid 30-meetrine ruum teleskoop\n10 kõige olulisemad missioonid NASA ajalugu\nPeamoodulis Hiina kosmosejaama algab järgmisel aastal\nNASA on tegelenud uuring mustad augud


Bojarski uue "Kolme musketäri" režissöörile: "Serjoga, ära filmi! Lase mul lõpuni särada…" | Elu\nBojarski uue "Kolme musketäri" režissöörile: "Serjoga, ära filmi! Lase mul lõpuni särada…" (8)\nNataly Koppel, 15. jaanuar 2014 07:00\nTÕUSEV VENE FILMITÄHT: Paljude kriitikute arvates mõjub noor Rinal Muhametov D’Artagnanina veenvamaltki kui Mihhail Bojarski Vene kultusfilmiks saanud «Kolmes musketäris». Foto: ITAR-TASS\n"Serjoga, ära filmi! Lase mul lõpuni särada! Tahan surra ekraanil, Prantsuse marssalikepp käes, D’Artagnani kostüümis," palus legendaarne vene näitleja Mihhail Bojarski režissöör Sergei Žigunovil "Kolme musketäri" uusversiooni filmimisega oodata.\n"Kui me filmisime "Kuninganna Margot’d" (1996. aastal Alexandre Dumas’ ainetel valminud teleseriaal), lubasin ette võtta ka "Kolm musketäri"," meenutab režissöör Sergei Žigunov, kuidas ta teatas Mihhail Bojarskile oma plaanist teha kultusfilmist uus variant. "Tema ütles mulle: "Serjoga, ära filmi! Lase mul lõpuni särada! Tahan surra ekraanil, Prantsuse marssalikepp käes, D’Artagnani kostüümis," rääkis Žigunov raadiojaamale Ehho Mõskvõ antud intervjuus.\nMihhail Bojarski: minu kõige kurjem vaenlane olen ma ise (14)\n"Armastan teda väga ja võtsin hoogu maha. Hiljuti kohtasin teda Kiievi lennujaamas ja küsisin: "Miša, kas oled lõpuni mänginud?" Ta vastas: "Jah!"," meenutas Žigunov juhuslikku kokkusaamist Bojarskiga, kellele ta pakkus filmis ka väikest rolli – D’Artagnani isa. Näitleja oli aga pakkumise tagasi lükanud – osa olevat liiga väike.\n2013. aastal filmitud "Kolm musketäri" esilinastus Pervõi Baltiski telekanalil 3. jaanuaril. Filmil on kaks versiooni: esimene on mõeldud kinodesse täispika filmina, teine jookseb 10-osalise seriaalina teles.\nŽigunov on "Kolme musketäri" valinud Vene näitlejate noore põlvkonna säravaimad esindajad: Athost mängib seriaalidest tuntud Juri Štšursin, Porthost Aleksei Makarov, keda Eesti televaataja teab krimisarjast "Kamenskaja", ja Aramist Pavel Baršak. Pahelist Mileedit mängib Jekaterina Vilkova, kes samuti tuttav "Kamenskajast". Prantsusmaa kuninganna osas näeb Andrei Mironovi tütart Maria Mironovat. Vanima põlvkonna tähtedest nõustus uues filmis osalema Vassili Lanovoi.\nPeategelase ehk D’Artagnani ossa valis režissöör Rinal Muhametovi. "Ta on erakordselt andekas ja mitmekülgne," kiidab Žigunov alles mullu Moskva Akadeemilise Kunstiteatri stuudio lõpetanud näitlejat.\n"Ta tantsib ja laulab, ja kui te teaksite, kui sportlik ta veel on!"\nEt Muhametov isegi tsirkuses on esinenud, seda Žigunov ei teadnud.\nRežisööri sõnul kokutab see näitleja aga nii tugevalt, et ta ei mõista, kuidas noormees üldse teatrikooli vastu võeti. Muhametov on öelnud, et luges vastuvõtukomisjoni ees ühte valmi tervelt veerand tundi…\nKriitikutel hulk küsimusi\nKõigest hoolimata on Žigunov noorest näitlejast vaimustatud. "Ilma temata poleks olnud ka mõtet seda filmi teha. Midagi poleks välja tulnud," ei kahetse režissöör oma valikut.\n"Ta tuli esimesena ja ma võtsin ta kohe vastu. Kui ma hakkan valgustajate peale karjuma, siis ta esimese duubli ajal kogeleb, aga kaadris ei kokuta peaaegu üldse ja filmis ei pane seda keegi tähele," usub Žigunov.\nRežissööri arvates on väike kõnedefekt omamoodi võluvgi: "Kogelemine kukub tal väga loomulikult välja. Ta on üldse erakordselt loomulik näitleja."\nPeale selle, et D’Artagnan veidi kokutab, on ta Žigunovi filmiversioonis ka süütu. Režissööri arvates on loogiline, et provintsist pärit noormees pole naistega lähemalt tutvust teinud. D’Artagnani süütuse tõttu ei taha teised musketärid temaga võideldagi.\nEhkki Žigunov plaanis Alexandre Dumas’ romaani võimalikult täpselt järgida, on ta kriitikute arvates lisanud liiga palju omapoolseid detaile. Näiteks ei ole täispikas filmiversioonis musketäridel teenreid, Austria kuninganna Anna kleidil lendlevad arvutigraafika abil loodud liblikad ning Mileedi ja Athos söövad koos viimast õhtusööki ja suudlevad. Paljude kriitikute arvates on Žigunovi musketärid ülearu energilised ning süžee liiga dünaamiline. Ka ei saa kriitikud aru, miks oli Žigunovil tarvis osale tegelastele uusi iseloomuomadusi külge pookida.\nSeevastu jagub kiitust filmi kostüümidele, võitlusstseenidele ja kasutatud eriefektidele. "Kõik on kvaliteetselt ja hästi filmitud," rõhutas kriitik Roman Nossiko, et kindlasti ei teinud Žigunov haltuurat.\nKiita on saanud ka D’Artagnani kehastav noor Muhametov, kes mõjuvat mõnes mõttes ehk pareminigi kui Bojarski, kes ei olnud noorukest D’Artagnani mängides enam esimeses nooruses.


VIDEO | Hard Rock Laager avalikustas raju aftermovie - Delfi TV\nKroonika | 15. november 2019 18:46\n2019. aasta Hard Rock Laagrist on valminud vägev video, mis toidab kindlalt kõigi raskemuusika sõprade ootusärevust ja annab ka tulevastele esmakülastajatele festivalimelust mõnusa ülevaate.\n“Aasta pimedaimatele nädalatele sobib suurepäraselt vürtsiks tükike suve! Ja miski ei leevenda järgmise festivali igatsust paremini kui meenutus eelmisest korrast Hard Rock Laager 2019 aftermovie näol. Kui olid kohal, siis leia ennast! Kui tuled esmakordselt, siis jah - kohapeal on seda ägedust lausa mitu päeva järjest,” kommenteerib Hard Rock Laagri peakorraldaja Kaido Haavandi.\nMüstilise Uexküllide aadlisuguvõsa kalmistu ümbruse Vana-Vigalas vallutavad igal suvel tuhanded raskemuusikafännid. Hard Rock Laagri omanäolist nakatavat võlu kinnitab fakt, et festival on järjepidevalt kasvanud. Paarisaja muusikasõbra toel alustanud üritus on ajapikku muutunud\ntuhandete inimeste jaoks suve tippsündmuseks.\nAllilmaliider Oleg Lvov saadeti viimsele teekonnale 235


5. mai 2011, 19:26\nTäna, 5. mail selgus, et meie vaimlises multiuinversumis, mida asustavad lisaks tavakodanikele maagid, nõiad, astroloogid, gurud, ufoloogid, taimetargad, kaardimoorid, pendlimehed ja muud omapärased tegelased, leidub ka selline nurgake, kus elavad skeptikud. Arvamuste paljusust toetava Raadio 2-e uks on alati avatud erinevate ideede kandjatele.\nSkeptik on olend, kes usub, et reaalne on vaid see, mida saab katsuda, mõõta, kaaluda ja teaduslikult tõestada. Saates “Siin me oleme” selgus ka, et skeptikutele on jätnud saade “Hallo, Kosmos!” nii sügava mulje, et nad on pidanud seda erakordselt muljetavaldava auhinna vääriliseks. Tänavune rändauhinna Viltune Pendel laureaat Ingrid Peek kinkis skeptikutele täiesti toimiva teadustööks vajaliku pendli, millega jätkata katseid tõestamaks, et midagi üleloomulikku ei eksisteeri.\nEesti esiskeptiku Martin Vällikuga peetud vestlus osutus nauditavaks ning viib tahtmatult järeldusele, et üks skeptik võiks olla igas normaalses kodus. Igav temaga ei hakka ja lusti jätkub kauaks.\nSaates sündis sädelev diskussioon ja toimus teadvuse kosmiline avardumine.\nIngridi poolne arvamus siis ilmselt, läbi nö huumoriprisma :)\nJutuajamine on ka järelkuulatavaks tehtud:\nKahjuks saavad sellised umbluu ja skeptiku positiivse ühisosa leidmised toimuda ainult meelelahutuse neautraalsel pinnal nii öelda vestlustel intellektuaalselt huvitavatel teemadel.\nKulla Ingrid, mille alusel sa väidad, et “Skeptik on olend, kes usub, et reaalne on vaid see, mida saab katsuda, mõõta, kaaluda ja teaduslikult tõestada.” Jah, see on trafaretne ja täiesti väär silt, mille on oma sõgeduses skeptikule omistanud usuinimesed. Tegelikult on skeptik lihtsalt inimene, kes ümbritseva reaalsuse hindamisel mingi väite või nähtuse tõeseks tunnistamiseks mingeidki tõendeid näha tahavad (mis ei pea olema tingimata “katsutav, mõõdetav ja kaalutav”). Eriti väidete puhul, mis kogu inimkonna valgustusaja järgse ajaloo jooksul omandatud teadmised pea peale pööravad. Eks neid ju võibki pea peale ehk pöörata, seda on ikka juhtunud, aga selleks peab ikka taaskord mingi suht tugev alus olema. Skeptikud ei pea midagi tõeseks lihtlabasel põhjusel, et see miski neile meeldib või kuna “süda nii ütleb”. Eriti ei pea skeptikud, erinevalt usklikest, tõeseks väiteid, mis tõendatult mittetõeseks on osutunud.\nSamuti erinevalt (eriti uuema aja njuueidzh)usklikest ei pea skeptikud teadmisi ja mõistust ja objektiivset uurimist (vaata, palun ka, näiteks Wikipediast, järgi, mis kuriloom on teaduslik meetod) asjadest õigesti aru saamise vaenlaseks (et segavat nagu südant otsustamast)…\n6. mai 2011, 0:03\nNähes, et asi lõppes positiivselt on mul hea meel ning tuli tuju natuke lendlevalt kirjutada:\nMina usun, et kuskil mujal kosmoses on olemas intelligentne elu. Mitte seda, et iga atmosfäärinähtus on tulnukate ruumilaev või minutitega tõusev punane täiskuu on plõksutaja.\nMina usun, et inimene on paljukski võimeline. Mitte selle vaatenurga alt, et omab mingeid paravõimeid. Näiteks suudan ennast kontrollides südame lööke kiirendada või hingamisega aeglustada (kahjuks selle eest skeptiku auhinda ei saa). Kontrollin mõnikord oma unenägusid, kuigi see ei lase väljamagada. Lendamine on minu lemmik. Kuid see toimub minu peas, mitte kuskil teises dimensioonis või nn infoväljas, sest inimaju on üks suuremaid müsteeriumeid oma väljakujunenud ja kordumatu isiksusega.\nUsun ja tean, et on olemas asju, millest me ka kõige parema teadusega väga hästi aru ei saa. Loomulikult mitte seda, millest umluuajajad jahuvad. Vaid see mida teadlased prognoosivad ja siis enamjaolt ka lõpuks avastavad ja kinnitavad.\nTeaduslikus maailmas on tunduvalt rohkem väljakutseid ja müstikat, kui ükski müstik suudab ette kujutada.\nSkeptik on pigem inimene, kes ei lase ennast alati tunnetest või teadmatuse hirmust mõjutada. Vaid püüab oma kogemuste ja meeltega tajutud kokku viia omandatud kontrollitud ja korduvalt tõestatud teadmistega, mida ta pidevalt juurde ammutab.\n6. mai 2011, 0:11\nI.Peek võiks saada ka auhinna teaduse populariseerimise eest.\n6. mai 2011, 1:00\nEhk kõlab “umbluu” sõna väga sagedane kasutamine tüütavalt, lamedalt.\n6. mai 2011, 10:08\nSaateosa lõpus küsis Ingrid minult küsimuse, et mis on elu mõte. See on üks nendest küsimustest, mille ta esitab ka kõigile “Hallo, Kosmos!” saatekülalistele ja vastuseid saab internetist otse kuulata. Ma põiklesin vastusest kõrvale ja viitasin, et häid vastuseid on kosmose-külaliste käest juba kuuldud. Seal on muidugi igasuguseid vastused ja ei oska kohe praegu ühtegi konkreetset minu arvamusega lähedast vastust otse viidata ja tegelikult võis olla hoopis sedasi, et ega mul sellist eetrikõlbulikku vastust vist kohe varnast ka võtta polnud, kuivõrd ilmselt ma siis ei mõtle elu mõtte üle nii sageli, et ekspromt mõni sügavamõttelisena tunduv aforism välja hüüda.\nAga olgu siis siin ja kirjalikul kujul üks võimalik vastus küsimusele “Mis on elu mõte?”:\nElul kõige üldisemas plaanis (bioloogiline elu, mis sai kunagi ürgsupis (või mis iganes need hüpoteesid ka pole) alguse ja mis on evolutsiooni käigus aastamiljardite jooksul väga mitmekesiseks kujunenud) ei ole mingit mõtet. Sellele mõtte otsimine või pakkumine on antropotsentristlik nabaimetlus, eriti kui arvata, et mõtteks on areng, mis peaaegu võib sisaldada lisamõtet, et arengu tipuks on inimene ja keegi väga tark ja võimas on asjad sedamoodi mõttega korraldanud, et asjad sedasi kulgeksid.\nMis aga konkreetse inimese elu mõttesse puutub, siis see on küll igaühe enda teha.\n6. mai 2011, 10:34\nInimühiskonnas mõtlevate inimeste arvamuste kokkuvõttena pakub dig seisukoha, et elu mõte seisneb elu mõtte otsimises ning teekonna imestlemises. Lühemaks või pikemaks ajaks mõne põneva leiu juurde laagrisse jäämine ei ole iseenesest paha, aga tolle leiu — as contrary to protsessi — universaalseks ning igikestvaks lõppmõtteks kuulutamine oleks ebaaus täpselt samamoodi nagu Texase täpsusküti tegevus, kui ta kõigepealt nooled välja laskis ja siis märklauad joonistas.\nLoomulikult on see abstraktsioon paljudest erinevatest analüütilistest filosoofilistest ideedest. Peaaegu igaüks, kes on Dilbertist lugenud nõuandeid stiilis “nüüd levereerige sünergiat”, teab, et analüütilisest abstraktsioonist jääb tegevuse planeerimisel sageli väheks. Tegelikud inimesed lisavad oma mõtte-elule ka väärtushinnangulisi tegevusi, millest oluline osa on sotsiaalsed — näiteks on kaunis levinud idee, et (metafoorse) rännaku käigus abivajajat kohates oleks hea mõte tollele abi pakkuda. Natuke vähem levinud (kuid siiski kaunis populaarne) on seisukoht, et abivajajat kohates oleks hea mõte tolle rahakott sisse vehkida. Ja kui üks abivalmis inimene kohtab inimesi, kellel on vaja abi rahakottide mitte-just-päris-metafoorsel sissevehkimisel, siis sünnib Hallo, Kosmos.\n6. mai 2011, 10:48\nvaata, palun ka, näiteks Wikipediast, järgi, mis kuriloom on teaduslik meetod\nTa vihjas saates, et on Deemonitest vaevatud maailma lugenud ning sai viltuse pendliga kaasa Pahateaduse. Nende kõrvale Wikipedia allikana pakkumine tundub mulle kaunis kahtlase väärtusega ettepanemisena.\n6. mai 2011, 12:56\nOleks võinud koogi sisse näiteks mündi panna (või siis vähemalt kinnitada, et see seal sees on) ja lasta kohe mündi asukoht kindlaks teha _töötava pendliga_ :) Või oleks see juba ülbitsemine?\n6. mai 2011, 13:40\nElu mõte, elu mõte… Ma ei saa aru, miks nämmutada teema kallal, mis on Monty Pythoni poolt ammu juba üheselt paika pandud.\nElu mõte on:\n1. inimesed ei kanna piisavalt mütse\n2. mateeria on energia\nSee teine vajab millegipärast küll pikka seletust, aga too esimene on ikka vägagi lihtne ja arusaadav. Ka väiksema ajumahuga indiviididele.\nMa ei saa aru, miks nämmutada teema kallal, mis on Monty Pythoni poolt ammu juba üheselt paika pandud.\nSellepärast, et Peegil said otsa skeptiku-stereotüüpi puudutavad küsimused, nii et ta kraamis kapist välja filosoofi-stereotüübi kohta käiva küsimuse.\n6. mai 2011, 16:23\nKas seal filmi lõpus mitte polnud mingi taoline resümee elu mõttest, et et inimesed, olge üksteise vastu kenad, ärge sööge rasvast, jalutage ja lugege raamatuid ….vms\n6. mai 2011, 16:30\nOli küll, jah\n6. mai 2011, 23:06\nTervist. Veel kord aitähh sellise suure tunnustuse eest, mida te jagate vabalt mõtlevatele inimestele.\nVäga meeldiv oli olla koos Märtin Vällikuga ühes ruumis.\nKindlasti ennem ma kuulasin osaliselt tema intervjuud ja lõpu osas ta muutus sentsitiivseks inimeseks- nimetas meid vabalt oma mõtteid väljendavaid inimesi (psüühiliselt haigeteks). Tore vaadake skeptikud ette Märtin Vällikust sai ennustaja ta juba diagnoosi panemisel näitas oma vaimukaid sentsitiivseid võimeid ja andis hinnangu.\nKindlasti ühine pilt ja tordi söömine olu väga tore.\nAuhind millega tunnustasite meid ja meie ettevõtmisi on suur tunnustus.\n7. mai 2011, 9:34\nMind huvitaks siiski väga, kuidas on võimalik lihtinimesel vahet teha “vabalt mõtteid väljendaval” vaimuhiiglasel ja psüühiliselt haigel inimesel, kes nö”paneb segast”.\n7. mai 2011, 10:16\nKalju, ma üldse ei imesta, et sa suudad teiste sõnu täiesti vabalt ja iseseisvalt ehk meelevaldselt tõlgendada, olenemata sellest, mida tegelikult öeldi või mõeldi.\nEsiteks oli Umbluu preemia mitte sulle ega teistele saatekülalistele, kes ise suurmalt jaolt ei saa midagi parata sellesse, millised nad on, kuidas mõtlevad ja maailma asjadest aru saavad, vaid Ingrid Peegile, R2-le, ERR-le saatesarja “Hallo, Kosmos!” eetrisse paiskamise eest. Kui mõned ajad tagasi olid nn parateemad (eksole – jätame välja mõned erandid – Tõnu Viik, Sven Grünberg ja ehk veel mõni) nö erialaväljaannete teemaks, siis praeguseks käib täie hooga nende meinstriimimine, mis on lühinägelik ja ohtlik.\nTeiseks ei pidanud ma kõiki saatekülalisi nö vaimsete häiretega inimesteks (või kuidas see sõnastus oligi), selle enesekohase üldistuse või äratundmise lisad sa küll ise mu sõnade juurde. “Psüühiliselt haige” on täiesti sinu enda sõnastus.\nSeega soovitan esmalt faktid üle kontrollida, siis jääks valetamist vähemaks.\nOlgu veel lisatud, et tordi juures oli jutuks ka skeptik.ee 1000€ ja Randi miljoni teema ning soovitasin Kalju Paldisel kerget raha teenida. Tüüpilise pendliudutajana hakkas ta rääkima hoopis sellest, et hoopis mina (või teadlased) peaksid tõestama, et pendel ei tööta. Ja seda räägib mees, kes on pendeldamisest oma karjääri teinud, kes müüb oma sellekohaseid teenuseid raha eest. Samas keeldub ta näitamast, et tema poolt müüdaval teenusel ka mingi sisu on.\nMis, kui ma õigesti mäletan, kasvas välja idioomi “terve mõistus” vägistamisest.\ndarkest birds ütles:\n7. mai 2011, 16:04\nPöördumine (ei mingit lugupidamist kuni teatud lükkeni)\nElver Loho, Martin Vällik, Sven Jürgenson, Raivo Hein, Kulle Raig\nArko Olesk, Peeter Marvet, kui te olete arusaajad inimesed, siis peaksite mõistma, mida olete teinud väga paljudele inimestele Maarjamaal. Olen mees, kellele meeldib ja kes loeb palju populaar-teaduslikku kirjandust anorgaanilisest keemiast kuni emotsioonide psühholoogiani ja kes ei usu pendlite ja ripatsite umbluud, kuid vaatamata kõigele meeldib mulle Ingrid Peeki saade “Hallo, kosmos!” nagu paljudele teistele, sest seal ei käi ainult soolapuhujad. Arvan, et haarasite liig suure tüki hambusse, aga ahneks ei maksa minna, ahnus on inimese nõrkus.\nIgatahes mu kevadpäevad on rikutud nagu paljudel minusugustel (üheks on näiteks mu sõber kitarrimeister Andrus, kes hakkab valmistama pilli Mari Pokinenile). Asju ei saa võtta huumoriga, asjadesse tuleb tungida süvitsi, nii ka sellesse teie preemiasse, siit edasi mõelda on aga kohutav.\nOlen endast väljas.\nKui teile ei meeldi, kuidas liiguvad rahad ERR-is, siis pöörduge vastavate institutsioonide poole, kuid ärge solvake ja mõnitage Ingrid Peeki, lihtinimesi ja saates käinuid.\nSee on ääretult alatu.\nKui olete arusaajad, mitte ennasttäis ninatargad, siis palun võtke “Viltune pendel” Ingridi käest tagasi.\nÜlaltoodud pöördumise valguses palun ennast vastu võtta MTÜ Eesti Skeptik liikmeks.\nTeen ettepaneku kuulutada see artikkel siin mai ajakirjandusteemaks.\n7. mai 2011, 18:01\nMina olen vastu ja teen ettepaneku avada hoopis minimalistlik mai ajakirjandusteema maipõrnika või maikellukese või Maimetsa pildiga, aga ilma uudisnuppudeta artikli kehas.\n8. mai 2011, 5:04\n“Kingitud hobuse suhu ei vaadata”, nagu ütlesid vanad ninatargad eestlased.\nA`millise sõja veteran Sa oled, ?\nSalvey, kingitud hobusesuhu ei vaadata, kuid hiljem tuleb hobusehambaid siiski viilida. Minu elu algusaastad möödusid tillukeses puumajas hobusetalli kõrval ja tean lapsest saati seda, nagu ka seda, et hobune annab positiivsete energiat ning tema silmavaade on sõbralik (kuna teie seda kindlaks teha ei suuda, pole sellist asja olemas).\nMõned liitsõnad minu tekstis tuleb lüüa kaheks, nagu ütlesin, olen endast väljas ja tänu sellele on igasugused vead nobedad tulema.\nPõhjus on teada.\n8. mai 2011, 14:03\nÄkki aitab väike metsajooks enne postitamist? Ilm läks kah ilusaks.\nPalun saada MTÜ Eesti Skeptik juhatusele enamvähem selline avaldus:\nnimi: ………………………………………… ,\nisikukood: ………………………………………… ,\naadress:\t………………………………………… ,\ne-kirja aadress: ………………………………………… ,\ntelefoninumber: ………………………………………… ,\nvastu võtta MTÜ Eesti Skeptik liikmeks.\nAllkirjaks sobib ka digiallkiri. Isikuandmed hoiab juhatus oma teada. Uue liikme nimi ilmub peale juhatuse otsust “Mis on skeptik.ee” vastavas lõigus.\n:) Peaks ka oma avalduse ära saatma\nTore näha, et jätkate endiselt selle teema reklaami. Ilma teie panuseta oleks infot sellest valdkonnast hoopis vähem. Tänud valdkonna edendamise eest :)\nTore näha, et jätkate endiselt selle teema reklaami.\nKas Sina kuulud nende hulka, kelle arvates lehma nimetamine on lehmakommireklaam, geibaari mainimine on homopropaganda ja hiiglasuure punase tähe joonistamine on kommunistlik propaganda?\n(Sellesinase punatähe joonistas Euroopa Lõunaobservatoorium ja vahendas Universe Today.)\n9. mai 2011, 14:11\nHea, et saatejuht Ingrid üldse teiega tegeleda viitsis. Arvate ,et\non nüüd lahe, kui skeptikute kämblad niikaugele ulatusid? Kahjuks muidugi ei küündi teiesugused kaugelti mitte Hallo Kosmos saate teemadeni, seda ka see irvitav “auhind” näitab. Ja mitte üksnes saatejuhi vaid ka kõikide saatekülaliste pihta see “umbluu” preemia ju lendas.\nUurige tervisejuustusid või päästetöötajate abivahendeid ka edaspidi, sest selles valdkonnas on pusida veel küll ja küll.\nJa kui tore veel see on, et nii tubli ja tark inimene nagu Gunnar meile siia kirjutab!\nSiin on aeg-ajalt öeldud, et käib parateemade mainstriiminine ja et see on ohtlik? Kas selle mainstriimise suurist saab ka kuidagi kvantitatiivselt hinnata? Samamoodi, kuidas mõõta selle ohtlikust? Ja kuidas üldse lahendada selliseid dilemmasid arvestades nii sõnavabaduse printsiipi, aga näiteks ka seda, et paranähtuste uskujad on ju samuti maksumaksjad?\ntänan heade küsimuste eest! Lühidalt neile vastata on muidugi keeruline, kuid minumeelest on skeptik.ee algusest peale püüdnud oma lugudega kõigile neile siit ja sealt nurgast juba ka vastata.\nMõistuloona võiks esmalt olukorda iseloomustada ehk sedasi, et suitsetajad on ka maksumaksjad, sõnavabaduse printsiip kehtib neilegi, aga kahju, mida ühiskond suitsetajate suitsetamisest põhjustatud haiguste ravimisele peab kulutama, on ka ju maksumaksja raha. Ja ühiskondlik hoiak on siiski kaldumas juba sinna poole, et suitsetamine ei ole cool tegevus, seda meil ei tutvustata kui põnev alternatiivne ellusuhtumine, kuigi selle tegevuse traditsioon on ajaliselt pikk ja otsapidi kaugetes eksootilistes kultuurides. Võib isegi öelda, et suitsutootjate tegevus (sh reklaam, mis kuulub sõnavabaduse hulka) on oluliselt piiratud.\nMis parateemade ohtudesse puutub, siis kõige ilmekamalt väljendubki see minumeelest tervishoiu valdkonnas. Kui inimene eelistab tõsise haiguse korral pöörduda peavoolumeedias kriitikavabalt asjatundjaks tõstetud posija poole, selmet arsti juurde minna, siis on otsene kahju kaotatud tervise või elu korral üsna samalaadne nagu nt suitsetamise puhul.\nVaktsiinivastasuse umbluu kohta on teadusuuringuid juba tehtud, kuna vaktsiinennetatavate haiguste levik on kasvanud ja ohustamas varsti terveid põlvkondi.\nPraegu sedasi lühidalt, loodetavasti kaaslased jätkavad ja ehk täpsustad, Mikk, ka oma positsiooni või küsimusi.\nKas selle mainstriimise suurist saab ka kuidagi kvantitatiivselt hinnata?\nJah, näiteks Euroopas leetritesse nakatunud on võimalik kokku lugeda. CBC kirjutab:\nCanada’s last large measles outbreak happened in 2000, according to the Public Health Agency of Canada’s website. It was centred in Alberta and involved nearly 200 people. Nearly all were not immunized for religious or philosophical reasons.\nJa kuidas üldse lahendada selliseid dilemmasid arvestades nii sõnavabaduse printsiipi, aga näiteks ka seda, et paranähtuste uskujad on ju samuti maksumaksjad?\nNoh, näiteks meelde tuletades, et lihtsalt sellepärast, et joodikud nii enne kui pärast delirium tremens‘it makse maksavad, ei näita riigitelevisioon iganädalast saadet rohelistest kuradikestest. Teiste luuludega võiks samamoodi käituda, puudutagu nad siis paranormaalset uskumist homöopaatilise vee ravitoimesse või paranoilist uskumist lendavate taldrikute vandenõusse.\n9. mai 2011, 16:52\nKadrioru Saksa Gümnaasium harmooniliselt leidnud uue sihtrühma lausa kooliõpilaste hulgast, et nemad ei vaevunud kuidagi reageerima.\nUus sihtrühm kooliõpilaste hulgast?\nÄkki keegi seletaks lahti..\n9. mai 2011, 16:55\nvõi mis! Meie kodusest Eestist on see Sniffexi juhtum ikka ilmne näide, kuidas parateema meinstriimimine otseses mõttes ohtlik on.\n1. Arvatakse, et pendlimeetod on päris\n2. Meedia kirjutab, et pendlimeetod toimib\n3. Meedia kajastab pendlioperaatorid kui pendliasjatundjaid\n4. Ametnikele, kes ka meediat tarbivad, pakutakse pendlimeetodil töötavat pommiotsimise vidinat\n5. Ametnik ei väljanda piisavat valvsust ega skeptilist meelt, et libatööriista pakkujale ära öelda ja hangib selle\n6. Libatööriist, mis peaks lõhkeaineid tuvastama, ei tee oma tööd\n7. Iraagis, Taimaal (õnneks mitte veel Eestis) plahvatavad pommid ja hukkuvad inimesed, kuna libatööriist ei tee seda, mida tootja lubas\n8. Kui juba selline vahva asutus nagu Päästeamet pendlimeetodit kasutab, siis miks ei peaks pendlimehed ja -naised seda meetodit mitmete muude teenuste pakkumiseks julgelt kasutama\n9. Kui paljud inimesed kasutavad, siis on põhjust sellest meedias ka kirjutada, kas pole\n10. Kui meedias kirjutatakse ja paljud kasutavad, siis ehk on põhjust mõnes ülikoolis vastav õppekava rajada?\nasjassepuutuva vihje leiad siit\nIse õpin põhikooli lõpuklassis seal samas koolis.Mr.Costello mainitud loeng ei olnud kohe kindlasti mitte esimene omataoline, ilmselt täpselt sama loeng tehti nii eelmine aasta, tõenäoliselt ka üleelmine aasta ning ka 2008 aastal, kui mina kuuendas klassis õppisin.Nõndanimetatud “loeng”, oli rohkem filmi vaatamise moodi, film ise rääkis, kui oluline on positiivselt mõelda.Filmis andsid intervjuusid paljud “doktorikraadiga” inimesed, kelle nime ees oli uhkelt pandud PhD, kuigi hiljem googeldades selgus, et tegu ei olnud doktorikraadi omandanud inimestega.Lisaks õppelajuhatajale, promos seda filmi ka veel üks matemaatika õpetaja.Aga õnneks on enamusel kuuenda klassi õpilastest piisavalt mõistust peas, et see asi väja naerda ja loodan siiralt, et kogu kooli ühte patta ei panda, sest koolis on ka väga häid õpetajaid(suurem enamus), kes sellist umbluud ei propageeri.Muuseas on koolil uus Direktriss, nii et äkki tasuks veel üks e-mail teele saata, äkki saab seekord vähe positiivsema vastuse?\n9. mai 2011, 18:44\nvabandust vigade pärast tekstis, kirjutan väga väikesel klaviatuuril:P\n9. mai 2011, 19:17\nVõrdlusmaterjalina on välja pakkuda tuntud skeptiku Steve Novella külaskäik tuntud alternatiiviku Mehmet Oz’i (kes, muide, on Pigasuse auhinna pälvinud nii sel aastal kui mullu) telesaatesse:\nMartin, minu positsioon igasuguste parateemade suhtes on ükskõiksus. Kõige enam ma puutun nendega kokku üleüldse ehk sellesama skeptik.ee kaudu. Näiteks sellest saatest “Hallo, Kosmos” polnud ma varem isegi kuulnud ja ega ma ka praegu ei tea sellest suurt midagi.\nMinu enda suhtumine, kui seda üldse eksiteerib, on – vaba maa, vabad inimesed, ise teavad, mida teevad. Aga ega ma ka pole sellepeale eriti mõelnud, sellepärast ka küsisin.\nMis puudutab sinu toodud suitsetamisteemalist näidet ja fraasi “ühiskondlikud hoiakud”, siis see teeb mind ettevaatlikuks, isegi skeptiliseks. Minu arvates pole ühiskonnal hoiakuid, hoiakud ja arvamused on ikka inimestel. Ühiskondlik huvi, ühiskondlik arvamus kipuvad aga liiga tihti muutuma autoriteeti väljendavateks fraasideks, mille abil ühed inimesed üritavad teistele oma arvamusi peale suruda. Näiteks suitsetamisest rääkides pole ma sugugi, kas riiklik sekkumine kohvikupidajate praktikasse kuidas nad oma ruumides suitsetamist lubavad või mitte, pole kohvikuomaniku õiguste rikkumine?\nSinu ja dig´i toodud näidetega olena ma tuttav, aga see ei lahenda minu jaoks ikkagi küsimust sõnavabadusest ja isiklikest õigustest. Samuti ei saa ma nende näidete põhjal teha üldistust kui suur ja ohtlik see parateemade probleem on. Ja milline on trend?\nTuues kõrvale teise numbri. Ameeriklased on hinnanud, et aastas võib neil ligi 100 000 inimest surra arstlike vigade tõttu http://www.nap.edu/openbook.php?record_id=9728. Või kasvõi selline kriitika meditsiiniuuringute kohta http://www.newsweek.com/2011/0.....wrong.html.\nMa ei taha nende näidetega öelda, et eelistada tuleb paraarste. Pigem seda, et probleeme kõrvuti pannes, tundub vähemalt mulle, parateadused olevat üks pisikene probleem, hoopis suurem probleem on tavaline klassikaline, aga lihtsalt sitasti tehtud teadus.\nMinu arvates pole ühiskonnal hoiakuid, hoiakud ja arvamused on ikka inimestel.\nTõepoolest, hoiakud ja arvamused on kõige lihtsamas mõttes üksikinimestel. Aga samamoodi on oma värv igal puulehel. Sügisel on need erinevused iseäranis selgelt näha, kevadel on puulehed peaasjalikult erinevates rohelistes toonides. Kui aga kaugemalt vaadata, sulavad erinevused kokku ja üht värvi saab näha mitte enam igal lehel vaid igal puul ja põõsal, veel kaugemalt vaadates võib ka terve metsatukk ühte värvi olla. Samamoodi on hoiakute ja arvamustega.\nKaugelt värviliste lehtede vaatamine ei ole muidugi eriti täpne mõõteriist, aga tegelikult ei teegi ühiskondlikke arvamusi uurivad teadlased — sotsioloogid — seda sõna otseses mõttes. Nad kasutavad matemaatika haru nimega statistika, mille abil saab uurida suuremate inimhulkade koguarvamusi ja koguhoiakuid.\nÜhiskondlik huvi, ühiskondlik arvamus kipuvad aga liiga tihti muutuma autoriteeti väljendavateks fraasideks, mille abil ühed inimesed üritavad teistele oma arvamusi peale suruda.\nTsiviliseeritud maailmas on selle vastu olemas vahendid. Näiteks on siis, kui naaber üritab sõnavabadust ebamõistlikult kasutada ja Sulle auku pähe rääkida, et Sa peaksid oma varanduse maha müüma ja maailmalõppu ootama hakkama, mõnikord otstarbekas sellist jabura arvamuse Sulle pealesurumist neutraliseerida talle ütlemisega, et ta ajab lolli juttu. Tsiviliseeritud maailmas garanteerib võimaluse seda teha sõnavabadus.\nNäiteks suitsetamisest rääkides pole ma sugugi, kas riiklik sekkumine kohvikupidajate praktikasse kuidas nad oma ruumides suitsetamist lubavad või mitte, pole kohvikuomaniku õiguste rikkumine?\nSuure L’iga Libertaarlaste, kes usuvad kohvikuomaniku õiguste absoluutsusesse, arvates ongi. Mõned teised inimesed jälle leiavad, et nii, nagu kohvikuomanikul ei ole õigust müüa botulismiga võileibu või pahaks läinud pirukaid, ei ole tal ka fundamentaalset õigust kohvikus tubakasuitsu levitada või seda võimalust külastajatele delegeerida. Paljud ühiskonnad on tubakasuitsu kohvikutes kunagi tolereerinud — mitte fundamentaalõiguste põhjal loogiliselt sunnituna vaid sellepärast, et oma vaba äranägemist mööda pidasid inimesed seda toona õigeks —, nüüd aga võivad inimesed jälle kollektiivselt oma vaba äranägemist mööda teistmoodi otsustada.\nkohvikuomanikul ei ole õigust müüa botulismiga võileibu või pahaks läinud pirukaid\nSelver müüb rotimürki ja torusiili ning jätab kliendi otsustada, kas valmistada oma õhtueine neist või siis leppida purgisupi ja tomatimahlaga.\nMiks kohvikuomanik ei või panna üles silti “siin tõmmatakse” ning jätta kliendi otsustada kas astuda sisse või mitte ?\n9. mai 2011, 23:27\nMartin, minu positsioon igasuguste parateemade suhtes on ükskõiksus.\nMina, nagu siin näha on, ei ole ükskõikne ja leidub veel mõni inimene, kes ei ole ükskõiksed. Sinu ükskõiksus ei ole piisav selleks, et minu mitteükskõiksust mingis suunas muuta. Ja ilmselt ka vastupidi, kui me räägime kui eraisikud.\nKõige enam ma puutun nendega kokku üleüldse ehk sellesama skeptik.ee kaudu. Näiteks sellest saatest “Hallo, Kosmos” polnud ma varem isegi kuulnud ja ega ma ka praegu ei tea sellest suurt midagi.\nTõesti, ega üks raadiosaade ei ole üksinda mingi näitaja ja ütlen ausalt, et ega sa paljust ilma pole jäänud. Aga nagu eelnevalt on juttu olnud, on see saade üks paljudest tegevustest, mis toovad parateemad ja libameditsiini (halva teadusega või üldse ilma teaduseta meditsiinisarnased tegevused) ilma kriitikata inimestele tarbimiseks. No näiteks on üks selle suundumuse osis homöopaatide registreerimine kutsekojas.\nPakun sellise näite: ukselt uksele käivad veefiltrite müügimehed, kes teevad vanematele inimestele elektrolüüsi katse ja väidavad juurde, et see kole tulem tuleneb nende kraanivee halvast kvaliteedist ja et end veel kuidagigi päästa, tuleks nende pakutav veefilter paigaldada. Aga kujutad sa pilti – skeptikud on sellistele petisele päris mitu aastat tagasi osundanud ja nüüd on lausa tarbijakaitse inimesi selliste tegelaste eest hoiatanud (sõltumatult skeptik.ee tegevusest ja eelkõige muidugi teadlikumate tarbijate pöördumistest lähtudes).\nÕigus tarbida ja õigus selle tarbimise eest nööritud saada ja teinekord ka surma minna, igatahes. Aga valeväidetega kaupa müüa ei ole ilus, teinekord lausa seadusega vastuolus ja meil on tarbijakaitse ja politsei piiramas ettevõtlusvabadust.\nMõnikord kipub jah nii olema, nagu sa kirjeldad. Hoiakuid saab muuta, neid saab uurida, suunata jne. Ei saa ju eitada (või saab?), et hoiakud nt tollesama suitsetamise osas on viimaste kümnendite jooksul päris palju muutunud selles suunas, et seda tegevust pigem taunitakse. Ja ilmselt ei saa ka eitada, et meedial on selles hoiakute muutuses oma osa.\nSiin skeptik.ee-s on igat masti teemasid käsitletud, ka selliseid, mis otseselt nö parateemaks ei liigitu, pigem ehk sinna tarbijakaitse suunas. Olles nüüd mõnda aega asjades sees olnud, siis paratamatult tekib mingisugune vaatenurk, mille otsast elu-olu teatud moodi paistma hakkab. Ja eks need üldistused sedasi ka tekivad. Inimene ju kipub seoseid looma ja mustreid nägema, ka seal, kus neid tegelikult ei pruugi ollagi :)\nAga miks sind siinkohal sõnavabaduse küsimus kummitab? Kas on juhtunud, et skeptik.ee püüab kellegi suud vägisi kinni toppida? Või kas paistab ajakirjanike ja ametnike, kes peaksid paremini teadma, südametunnistusele koputamine piiramisena? See võib mõnikord ebamugav küll tunduda, aga kes on öelnud, et kogu aeg mugav peaks olema.\nTuues kõrvale teise numbri. Ameeriklased on hinnanud, et aastas võib neil ligi 100 000 inimest surra arstlike vigade tõttu http://www.nap.edu/openbook.php?record_id=9728. Või kasvõi selline kriitika meditsiiniuuringute kohta http://www.newsweek.com/2011/0…..wrong.html.\nOh jaa, muidugi on see probleem, aga antud juhul ja teemaarenduses irrelevantne. Ja kui tahaks kiuslik olla, siis võiks isegi öelda, et tähelepanu kõrvalejuhtimine nt meedia ja meediainimeste vastutusest ning omamoodi siiski justnagu parameditsiini õigustus, umbes sedasi: “mis neist homöopaatidest ikka kottida, kui päris arstidelgi probleeme kuhjaga, mida lahendada vaja”. Aga inimkonnas on erinevaid inimesi ja grupeeringuid, kes võtavad endale lahendamiseks või ajamiseks just need teemad, mis nende arvates seda väärivad.\n10. mai 2011, 0:13\nEsiteks kasvõi juba selle pärast, et see kahjustab ka kohvikutöötaate tervist.\n10. mai 2011, 1:01\nSelver müüb rotimürki ja torusiili\n… millel on mõlemal peal selge silt, millega on tegemist. Selver ei müü pudelit sildiga “Õhk. Hingamiseks.”, mis oleks täidetud tubakasuitsuga. Kui müüks, kargaks tarbijakaitse talle kaela.\nTegelikult ei puutu üldse asjasse, kas Selveris pakutaval õhul on küljes silt, et kliendid võivad selle tasuta ära tarvitada või peavad inimesed mõistlikkuse printsiibist ja sedasorti poodide äritavadest lähtudes selle peale ise tulema, et nad võivad poes ka hingata. Mõlemal juhul on neil õigus eeldada, et poeõhul ei ole tervistkahjustavat toimet. Päris kindlasti kaalub kliendi õigus hingata üles poodniku hüpoteetilise õiguse müügisalongid toidukaupade parema säilimise ning tulekahjuriski vältimise huvides õhu asemel süsihappegaasi, tetraklorometaani või mõne muu hingamiseks kõlbmatu gaasiga täita.\n10. mai 2011, 1:25\nTuues kõrvale teise numbri. Ameeriklased on hinnanud, et aastas võib neil ligi 100 000 inimest surra arstlike vigade tõttu http://www.nap.edu/openbook.php?record_id=9728.\nVõib-olla tõesti, aga Eesti skeptikutel ei ole USA arstide praktiliste apsude vastu suurt midagi teha.\nSuur osa skeptikutööst on meenutab kevadise põllumehe oma: kui koorem poliitilist, religioosset või kommertsiaalset pullisitta välja ilmub, siis hargid kätte ja laotama. Kui poliitikat, religiooni, kommertsi või ka meditsiini aetakse ilma pullisitata, siis ei ole see enam päriselt skeptikute rida. Isegi siis mitte, kui ajajad mingisuguseid vigu teevad.\nAusate vigadega tegelevad teised institutsioonid. Lääneriikide poliitikas on selle jaoks valijad. Usuvigade jaoks on kiriku uks. Kommertsvigadega tegelevad tarbijad ja turujärelevalve. Meditsiinivigadega tegelevad tervishoiuametid või mõnel pool arstide litsentsimise komisjonid.\nVälismaisel skeptikul on sedasorti probleemidega tegelemisel veel 33% vähem õigusi kui Inglismaa kuningannal tähtsate riigiküsimuste asjus.\n10. mai 2011, 10:36\nKuna minu vaated ongi sarnased libertaarlastele, siis ma ei saa sellise tõlgendusega nõustuda. See, mida mõned inimesed arvavad ja leiavad, on nende inimeste asi, minu jaoks on küsimus ikkagi selles, kes teeb otsuseid. Kui mingid inimesed teevad, nagu sa ütled, kollektiivselt oma vaba äranägemise järgi otsuse, mitte sinna kohvikusse minna, siis on see okei. Kui need inimesed aga hakkavad kohvikuomaniku eest tegema otsuseid asjades, mis minu arvates, on kohvikuomaniku õigus, siis see enam pole minu arvates nii okei.


Peleta sääski mobiiliga\n21. Mai 2010 - 18:40 Autor: AM\nTwitteri säutsud, Facebooki postitused ja blogid kihavad sääsepostitustest. Sääsed on tulnud, et jääda. Terveks suveks. Kui varem peletasime me neid Off-ide ja muude vedelikega, siis nüüd maksab proovida ka mobiiltelefoni.\nKahjuks pole siin - linnatingimustes veel võtta ühtki sääske, kelle peal peletajat katsetada, kuid esimeste katsete tulemusel võib öelda, et kasse ja lapsi peletab see pinin tõhusalt.\nAndroid Marketis on näiteks AntiMosquito Androidtelefonidele ja Symbianile ehk Nokiatele. See ei tee peaaegu üldse inimesele kuuldavat häält, aeg-ajalt kostab vaid väikeseid plaksatusi. Kass näiteks ei liigata selle programmi peale vurrugi. Tarkvara genereerib helisid vahemikus 16-20 kHz ning sisaldab vaid Start-Stop nuppu.\nLoe veel - Peleta sääski mobiiliga\nKuidas teha Androidirakendust\n11. Mai 2010 - 14:04 Autor: AM\n? Külmal detsembripäeval vajas kesklinna pargitud auto kontrolöride eest kaitset. Pikk mobiilse parkimise protsess oli läbikülmunud näppudega piinarikas.\n! Peast käis läbi mõte – telefoni on vaja üht nuppu, mis teeb selle toimingu kiireks ja mugavaks.\nAndroid-rakenduste poes ma sellist programmi ei leidunud, seega oli olemas suurepärane võimalus maailmaparanduseks ja enese harimiseks.\nRakenduste kirjutamine Androidile eeldab Java arenduskeele tundmist ja ametlik tööriist on Eclipse’i-põhine. Et olen kirjeldatud tehnoloogiatega oma igapäevases töös palju kokku puutunud, siis ei saanud sellise lahenduse programmeerimine palju aega võta.\nTäiendavalt oli vaja selgeks teha raamistik ja üldised põhimõtted.\nLoe veel - Kuidas teha Androidirakendust\nAndroidirakendusi lisandub rekordtempos\n9. aprill 2010 - 11:44 Autor: AM\nAndroid on nagu eestlane peol - alguses ei saa vedama, pärast ei saa pidama. Suhteliselt vaikselt alanud Androidirakenduste turg, mis alguses teenis ära ka arendajate nurina, on viimastel kuudel lausa plahvatuslikult kasvama hakanud. Nüüd tundub, et ei saa enam pidama - eelmisel kuul lisandus üle 9300 rakenduse ja kasv on tugev olnud kõik viimased kuud.\nKokku leidub praegu Android Marketis ligi 40 000 rakendust, millest peaaegu 60% on tasuta.\nNeist on praegu Arvutimaailmas testimisel olnud SE XPERIA X10 telefoni laetud järgmised vajalikuna tunduvad asjad: Advanced Task Killer (taustal olevate programmide sulgemiseks), Bambuser (otse-videostriimiks), Fring (MSNid-Skype´id, SIP kõned ja SkypeOut kõned), GDocs (Google Docs), Goggles (visuaalne otsing), Moxier (MS Exchange), TrackID, TripIT, Wisepilot, ASTRO.\nLoe veel - Androidirakendusi lisandub rekordtempos\nElisas tuli müüki esimene eestikeelse Androidiga telefon - LG GW620\n31. märts 2010 - 15:49 Autor: AM\nEilsest hakkas Elisa eksklusiivselt müüma eestikeelseid LG Androidi platvormil nutitelefone. LG GW620 sisaldab Android 1.5 operatsioonisüsteemi Google´ilt, mille LG on eestindanud. Arvutimaailm testis sedasama telefoni aprillinumbri jaoks.\nEsimesed kogemused telefoniga olid positiivsed - mugav käes hoida, käepärased mõõtmed, väga hea klaviatuur, mis käib liugklapiga välja. Kuigi korpus võib kiiresti metallosale kriimustusi koguma hakata, paistab see olevat siiski vastupidav.\nLoe veel - Elisas tuli müüki esimene eestikeelse Androidiga telefon - LG GW620\nLG toob müüki eestikeelse täisklaviatuuriga Androidtelefoni\n11. märts 2010 - 12:00 Autor: AM\nLG on valmis saanud esimese eestikeelse Andoridi platvormil telefoniga LG GW620, mis sisaldab täisklaviatuuri ja sotsiaalvõrkude rakendusi, sealhulgas ka kontaktihaldust fotodelt tuvastusega ja sotsiaalvõrkudega sidumisega.\nMobiiltelefoni sisse ehitatud sotsiaalvõrgustike teenuste haldur SNS-haldur, mis aitab telefonis olevate kontaktide sotsiaalvõrgustike profiile vaadata otse kontaktiloendist.\nLoe veel - LG toob müüki eestikeelse täisklaviatuuriga Androidtelefoni\nKaks hädavajalikku rakendust, mis panna Androidtelefoni\n29. jaanuar 2010 - 23:49 Autor: AM\nKuna viimase Android-telefoni kasutamisest on möödas juba õige mitu kuud, siis nüüd on paras aeg üle korrata, mida hädavajalikku Android Marketist oma mobiili tasub laadida. Telefoniks, kuhu Androidi rakendusi sai pandud, oli ilus kapsaussiroheline Samsung Galaxy Spica (alguses tuntud ka Galaxy Lite nime all), mis on üks odavamaid Androide Eestis ja võrreldes vanemate ning kallimatega tunduvalt kiirem (800 MHz protsessoriga, mälu võiks aga veidi rohkem olla). Telefonist endast tuleb juttu veebruarinumbris.\nLoe veel - Kaks hädavajalikku rakendust, mis panna Androidtelefoni


Birjo Must • 27. aprill 2016 kell 12:21\nNafta hind tõuseb tänu sellele, et USA vähendab tootmist. Foto: Reuters/Scanpix\nKui hind liigub samas suunas edasi, võib nafta sel kuul teha parima tulemuse alates mullu aprillist, vahendab CNBC.\nAlates veebruari keskpaigast kuni aprilli alguseni rallis nafta hind ligi 55%. Kahe nädala eest toimunud naftakartelli OPECi kohtumine viis selle taas langusesse, kuna suurimad eksportijad ei jõudnud tootmise piiramises kokkuleppele.\nViimastel nädalatel on hind aga taas tõusule pööranud ja täna puudutas USA toornafta WTI barrel taas 45 dollari taset.\n"Pärast naftatootjate kohtumist toimus tõepoolest pööre ja väike müügilaine," märkis CMC Marketsi strateeg Jasper Lawler. "Hind hakkas aga jällegi tõusma ja see näitas, et potentsiaalne tootmise külmutamine mängis väikest rolli hinna toetamisel. Peamiselt teeb seda ikkagi USA toodangu vähenemine koos dollari nõrgenemisega," lisas ta.\nBrenti naftabarreli hind on täna tõusnud 2,1%, 46,69 dollarile. Aprillis on see rallinud ligi 20%, mis on suurim tõus viimase aasta jooksul. Vahepeal jõudis Brent ka 46,81 dollarile, mis on selle aasta kõrgeim tase.\nBrent sai tuge sellest, et Saudi Araabia ja Kuveit pole jõudnud lähemale ühise naftamaardla rajamisele. WTI nafta rallib jällegi seetõttu, et statistika näitas USA naftavarude märgatavat vähenemist möödunud nädalal.