Pirjo Levandi – OnlinePilet\nPARIMAD KONTSERDID PARIMA HINNAGA\nPosted on 27. nov. 2015 29. nov. 2015 by admin\nOoperilaval kümme aastat maski kandnud Pirjo on nüüd tema ise, elu on ees, küllusesarv piiritu ja uksed tulevikule avatud.\nPirjo Levandi ei taha, et teda nimetataks ooperilauljaks, sest see elu lõppes juba tosina aasta eest. Nüüdne vabakutseline laulja ja näitleja Pirjo elab koos oma kaheksa-aastase poja Mihkliga üsna harilikku töötava ema elu, kombineerides kodu ja pojaga seotud kohustusi töö, hobide ja sõpradega.\n„Isegi kui ma ka kusagil ajalehe esiküljel ei ole, ei tähenda, et ma oleksin kadunud. Minu väikesed tegemised on mul ikkagi edasi,” sõnab ta. Praegu on tal kodus käsil suurem ettevõtmine, mille lõpuks peaks kogu mööbel valgeks saama. Pirjo põhjendab, et elukeskkond ei rahuldanud teda enam ja kolimise asemel võttis ta ette värvimistöö.\n„Päevad lähevad nii ruttu, toimetad kodus või käid proovis, aias on tegemist ja õunamahlad-moosid tahavad tegemist, lillesibulad istutamist ja lapse kooli ja trennidesse viimine-toomine võtab ka oma aja,” loetleb Pirjo köögilaua taga oma argikohustusi. Ta on just viinud Mihkli kooli spordipäevale ja vabandab, et ei jõudnud midagi küpsetada. See-eest pakub ta oma aia piparmündist teed.\nSee kõik kõlab väga tavaliselt. Kui ta meenutab oma elu Estonia ooperitähena, puudusid sealt pisiasjad, mida saab pidada tavaeluks. Üllatuslikult tunnistab Pirjo, et sattus ooperilavale juhuslikult ega tunne piisavalt suurt motivatsiooni samasugust elu jätkata. Praegu laulab ta Argentina-Peruu rütmide järgi ja bossanoovasid seal, kuhu esinema kutsutakse.\nSuurtele lavadele te enam eriti ei satu?\nOsalen Baskini etenduses „Hukkamõistu koor”, kus peaosades on Marko Matvere ja Raivo E. Tamm, need on parasjagu suured lavad küll. Estonia „Silvas” on mul ka väike roll, aga see on nüüd pärast 10 või 11 aasta pikkust vahet.\nKuidas oli sinna tagasi minna?\nKoht oli küll sama, aga inimesed peaaegu kõik uued. Ma ise olin ka ärevuses, et ei tea, kuidas on, aga polnud midagi erilist.\nKas hinges on väike lootus, et äkki pääseb lõplikult tagasi?\nEi. Ooperilaulmine on nagu tippsport, peab end pidevalt vormis hoidma. Selleks on vaja trenni ja stiimulit.\nOoperirong on teie jaoks siis läinud?\nMina arvan küll.\nKas on kahju ka?\nAegu tagasi kindlasti oli, aga ammu juba mitte.\nToona pidite laulmisega üldse lõpparve tegema ja Itaalias uut elu alustama.\nInimesel on igasugused soovid, aga kui see ei ole tema eluteega kooskõlas, siis seda ei juhtu. Uus elu ja hingamine tuleb tasapisi, mitte nii, et ühel päeval ärkan üles ja kõik on teisiti. Minul käib see tasapisi, samm sammu haaval, kuni vaatan, et ongi kõik teine.\nSee on see Münchhauseni trikk (Pirjo naerab), et kukud laukasse ja tõmbad patsist nii iseenda kui ka oma hobuse välja – see on ikkagi tahtmine elada. Nüüd ma elan küll täiesti uut elu.\nSellest olen küll aru saanud, et kui sus on kibedus, viha, pettumus, solvumine, rahulolematus – nendel, kelle peale sa vihane oled, on ükskõik, ja see kurnab ainult mind.\nMina olen edasi liikunud. See oli mingi etapp minu elus ja ju see pidi siis nii minema. Päriselt ka, ei ole kibedust hinges! Kõik asjad, mis meiega juhtuvad, on meile vajalikud, ja lõpuks me näeme, miks.\nKas olete nüüd näinud, miks oli teie elus vaja, et Estonia teil minna laseks?\nMa väärtustasin ennast ainult kui lauljat, kui muusikut, ma ei pidanud olema mina ise. Aga nüüd ma pean väärtustama iseennast läbi selle, kes ma tegelikult olen. Ilma maskita pead hakkama vaatama, kas sa oledki null või oled midagi väärt.\nOlen, muidugi olen! (Naerab helisevalt)\nKes te siis olete?\nSee on nii igavikuline küsimus, et kui ma oskaksin sellele vastata, siis peaksin olema valgustunud. Niikaugele ma ei ole veel jõudnud. Liitusin just bhairava joogakursusega, seal on väga pikad ja põhjalikud tunnid.\nSeni olen joogat teinud lihtsalt kui harjutusi, ma olen väga kärsitu. Loen kähku kahekümneni ja võtan kiiresti järgmise harjutuse. Lõdvestumine ja energiale kontsentreerumine, mis on asja juures ülioluline – ei!\nMa olen see seitse-korda-lõika-inimene, et mõõtmise asemel lõikan seitse korda, siis lõikan ühe korra veel ja siis viskan minema. Nüüd õpingi kontsentreerumist ja kannatlikkust.\nOlete öelnud, et teile ei meeldi enda hääl.\nKui ma kuulen end raadios rääkimas, siis see on nii võõras. Tähendab, see oli nii. Inimene ju muutub, tema mõtted muutuvad ja see jutt praegu enam ei kehti. Nüüd olen ma oma häält palju kuulanud ja sellega harjunud, see on minu oma ja ma armastan seda. See, keda või mida sa ei armasta ja ei hinda, lähebki ju sinu juurest ära…\nAga kõigest hoolimata olite ju oma ooperilaulja eluperioodiga pigem rahul?\nJah. Olin õnnelik ja rahul. Olin suurel laval kümme aastat, veerandi oma elust. Aga see tuli minu ellu kuidagi kogemata. Tahtsin minna õppima arvuteid või matemaatikat, ma ei teadnud isegi, mida ma tahtsin. Siis äkki tuli see laulmise värk ja „Oi, selline hääl!” ja „Proovime konssi!”. Sain sisse ja kuidagi ta nii läks. Enne seda olin käinud emaga kaks korda ooperis, sõnadest aru ei saanud, midagi nad seal huilgasid…\nAga ma õppisin seda muusikat armastama ja austama ja mulle väga meeldis seda ise teha.\nSelleks pidi ka väga palju pingutama, aga seda nauditavam oli tulemus. Kui sul õnnestub kõik hästi ja publik võtab hästi vastu, siis rahuldus, mis sa sellest saad, on väga suur. Aga muidugi on seal taga, kõrval ja vahel palju muid asju, mis jälle nii väga ei meeldinud, intriigid ning see, kuidas sa pead ennast kogu aeg vormis hoidma, vahel ka haigena lavale minema ja paljudest asjadest loobuma.\nNagu tavaelu. Kui sul on ikka järgmine päev etendus, kus sa pead laulma ebaloomulikult kõvasti ebaloomulikult kõrgelt, siis… Sõbrad kadusid ära – ei mingeid sünnipäevade pidamisi, sest alati on järgmisel päeval etendus või proov, kogu aeg hoiad oma häält.\nKogu aeg pead ümber kehastuma, kogu aeg pinges ja valmis olema. Väljapoole paistab ainult glamuur: ilusad kleidid, uhked soengud, kunstripsmed, orkester mängib, siis tuleb solist… Tegelikult see on ränk ja valus töö, üksinda, endaga.\nIntriigide osas olen ma ka nõrk, ise ma neid ei sepitse ja seetõttu oli mind kerge rivist välja lüüa. Mõned inimesed elavad ja saavad sellest energiat ja ilma selleta oleks nende elu igav.\nKõige hullem on see, kui sa ei tea, aga tunned seda susinat, sinust hoitakse eemale ja pärast kuuled kellegi käest, mida keegi kuskil oli ütelnud, ja sinu enda sõnad on keeratud ei tea kuidas – see on väga kurnav, väsitav ja ebameeldiv.\nKas nüüd on sõbrad tagasi tulnud?\nKui inimene muutub, siis ka sõbrad muutuvad. Kui ma olin Estonias, olid Estonia sõbrad. Nüüd on teised huvid ja teised sõbrad. Ega sõpru pole palju vaja, paar-kolm tükki. Käime külas, ajame juttu, vahel käime väljas, peame sünnipäevi… Nad ei ole üldse muusikainimesed ja nii ongi põnevam, muidu läheb alati jutt töö peale.\nPraegu on siis ju kergendus, et lakkamatu pinge on maas?\nMõnele see meeldib ja see ongi nende jaoks elu. Mingi periood on see väga huvitav, aga mina ei leia endas stiimulit või jõudu või fanatismi. Siis olin noor ja taastusin ruttu, praegu võin küll öelda, et ma olen heas vormis, aga uni on ikkagi see, mida ma vajan.\nÄkki fanatismi ja stiimuli puudus oli ka üks põhjus, miks teil minna lasti? Vanus jõudis ka...\nSiis ma olin väga noor! (Naerab) Ma ei usu. Lihtsalt ma tundsin, et ma ei jõua enam, ja see väljendus ka minu hääles. natuur ei ole selline, et ma oleksin, veri ninast väljas, pingutanud seda tööd teha. Minu jaoks peab töö olema tehtud armastuse ja rõõmuga, muidu ma ei leia motivatsiooni endast kõike anda.\nOoperilavalt kõrtsilauljaks, ütleksid nüüd mõned.\nOoperilauljad käivad ka tellimise peale söögi kõrvale laulmas, seda nimetatakse haltuuraks ja see toob rohkem sisse kui põhitöö.\nTeil on tulemas ümmargus-kandiline juubel, nagu ise sõnastasite. Kui vaatate juubeli eelõhtul tagasi, siis mis on teie elus see edulugu, millega olete eriti hästi hakkama saanud?\nMis ma siin ikka tagasi vaatan, ma arvan, et need on kõik alles ees.\nMa olen avatud kõigele, arenen iga päev, laps saab suuremaks ja minu vabadus suureneb. Igasugu põnevaid asju on olemas ja ma ei hakka taevaisale mingeid ettekirjutusi tegema.\nKüllusesarv on piiritu, küll sealt minule ka midagi pudeneb.\nTeil ongi ports põnevaid hobisid. Olete vabakutselise laulmise kõrval väljendanud end küll maalides, küll keraamikas, olete hingamisterapeut ja nüüd jooga…\nKeraamikat pole ma juba kaks aastat teinud, maalid on veel vanemad. Vahepeal ma tuunisin riideid, panin sitsi-satsi külge ja tegin ehteid.\nEks laulmine on ikka see, mis paneb hinge helisema. Kui panen muusika käima, siis ma ei saagi enam mossis olla. Muusika paneb keha liikuma, siis on rõõmsam olla ja kodus toimetada.\nKas hobidest on ka arvete maksmisel kasu olnud?\nÕnneks on jumal mind hoidnud ja ma pole pidanud äärmuslikke asju tegema. Osa mu sõpru on läinud kodudest ära, sest ei suutnud enam pangale maksta, ma püüan pangaga head suhet hoida ja esimesena ikka laenu ära maksta.\nKeraamikat hakkasin tegelikult tegema sõpradele ja endale, aga paar korda on see hobi mind tõesti ka rahaliselt välja aidanud. Ühel korral tuli koolist tellimus teha õpetajatele jõulukinke ja teinekord korraldas Jüri (Peetson, Pirjo eksabikaasa, endine metsasarvemängija, praegu ettevõtja – M. S.) Keila laata ja ma läksin sinna müüma. Imekombel läks hästi. Rohkem ei ole ma enne ega pärast müünud. Tegelikult olen selline, et saan teha endale ja kellelegi kingituseks, kui mõtlen selle inimese peale, aga kui hakkan rohkem tegema, siis see pole enam see ja mul kaob huvi. Kui olen käinud vabastavat hingamist ja reikit õppimas, siis on samamoodi: enamik inimesi läheb neid õppima selleks, et hakata terapeudiks, aga mina olen läinud uudishimust ja ikka enda jaoks asja uurima. Eneseotsinguid ajendas ka see, et leida, mis on siis minu tee, kui laulmine ei ole.\nTeatris paned küll ennast ka sisse, aga saad olla kogu aeg keegi teine. Selles töös, mida ma praegu teen, pean julgema olla mina ise. Ei mingit maski ja kellegi teise mängimist.\nMa pean isiksusena teadma, kes ma olen. Sa võid igasugu maske kanda, aga see kumab ju läbi, mis sa tegelikult oled.\nAlguses oli muidugi hirmus olla mina ise ja jagada inimestega oma mõtteid. Raske on end inimeste ees avada, selleks on julgust vaja.\nOlete siis leidnud, et laulmine on teie tee?\nTundub, et on, sest ma tunnen ennast hästi. Ma ei taha enam varjudest üle hüpata ja kinnistest ustest sisse pressida. Mis avanevad, sealt lähen rahulikult sisse ja praegu olen oma eluga rahul. Teen oma asju vaikselt-vaikselt ja kui avaneb midagi uut, siis on jälle põnev. Kui muusika ikka läheb su sisse, saad edasi anda rütmi ja head meeleolu ja meloodiat…\nSamal ajal hakkab raadiost kostma Curly Stringsi ülirõõmus lugu. Viipan raadio poole – hea meeleolu ja meloodia?\nEi, kogu austuse juures – eesti rahvamuusika mind ei tõmba. Saan seda öelda kindla veendumusega, sest ma olen kõik need „alleaad” ja „kasked” proovinud läbi laulda. Seda küll nii, et ümber oli Argentina muusika ja mina laulsin „kaske-kaske”.\nVäga hästi sobis, aga mina oleks rohkem tahtnud laulda seda Argentina muusikat, mida ma nüüd teengi. See sobib minu temperamendiga rohkem. Eesti rahvamuusika on uinutav ja hüpnootiline, aga mul on vaja elu ja tuld.\nTemperamenti on teis omajagu.\nJah, ehkki ma olen oma südamelt, hingelt ja mõistuselt eestlane. Miski tirib mind kuumade maade ja keeva vere poole.\nKas see temperament lööb välja ka mujal kui muusikas?\nEks ta ikka lööb üle ääre aeg-ajalt. On asju ka loobitud, aga see ei aita, pärast on ikkagi paha. Minu vanaisa oli selline, et kui ta vanaema peale vihastas, siis nädal aega ei rääkinud temaga.\nMa olin ka varem seda tüüpi, oma esimeses abielus ja ka Jüriga oli abielu alguses nii, et küsimusele „Mis sul viga on?” oli vastuseks püstine nina ja kinnine suu. Ma ei suutnud kaks või kolm tundi sõnu leida ja tundeid väljendada, lihtsalt läksingi lukku ja kõik. Nüüd ma ikka püüan end väljendada, kuigi teinekord on ehk targem alguses suu kinni hoida, sealt võib tulla rohkem, kui asi väärt on.\nMe ei ole ju selgeltnägijad ja kui me ei ütle, mis meil viga on, siis teine ei saa seda iial teada ja teeb veel samu asju, mis mulle ei sobi. Pigem tuleb öelda, mis ei sobi, siis teine teab sellega arvestada.\nJa kui ei arvesta?\nJärgmine mees! (Naerupahvak)\nKas ise arvestate kõigega, mis teine ütleb?\nNo oleneb ka, kuidas öeldakse. Ja osa asju on sellised väiksed asjad. „Palun pane oma sokid... Ahah, ei pane, no ma panen ise.” Aga mõni käitumisviis või kasvõi puudutamise viis – kui see ikka ei sobi, siis ei sobi.\nJüriga olite koos kaua aega, 16 aastat. Ja nüüdki suhtlete tihedalt.\nLoomulikult, meil on laps. Iga päev suhtleme.\nKasvatate koos last, suhtlete tihedalt ja saate hästi läbi… Miks te koos ei ole?\nSee ei ole ideaalse kooselu alus. Mihkel on muidugi kurb, et me ei ela koos, aga mis teha, tema saab sellest ka aru, et kui armastust ei ole, siis ei saa koos elada.\nEnam ei oota ma Härra Õiget, sest mida sa ootad, seda ei tule, ja ootaja aeg on pikk.\nSellepärast olen loobunud otsimisest ja ootamisest. Enne kogu aeg vaatasin ringi, silmad lahti, et järsku tema, järsku tema… Aga see on nüüd möödas ja ma tunnen ennast väga rahulikuna.\nMuidugi, pikad pimedad ööd on veel ees, aga ma tunnen, et seda üksindustunnet sel aastal ei tule. Härra Õige tuleb siis, kui sa oled valmis. Paar aastat tagasi küsisin ka, kas tõesti minu jaoks ei ole enam mitte kedagi. Siis küsiti vastu, et kui sarnane tõmbab sarnast, kas ma siis tahangi sellist üksikut ja kurba inimest, nagu ise olen. Ei taha, hüüdsin! Ja mõtlesin: nii, ah-soo, tuleb end muuta, olen parem positiivne, energiline, rõõmus, leidlik, aus.\nKõik sõltub sellest, mis laineid sa välja saadad ja mis antenn need samal sagedusel kinni püüab. Ma pean ise oma võnkeid korrigeerima. Paljud ju loodavad internetile, aga väga paljud on leidnud üksteist trollis, trammis, poes... Juhus on pime. Võib-olla joogatunnis, autoremonditöökojas – ma ei tea, kus need mehed liiguvad.\nOlete öelnud, et abielu aluseks saab olla ainult tingimusteta armastus.\nJaa, et sa armastad teist sellisena, nagu ta on, mitte nii, et ta võtab kaks kilo alla või paneb hambaid pestes kraani kinni. Sa pead võtma teda täpselt nii, nagu ta on.\nInimesed ju muutuvad.\nMõlemad ju muutuvad, küsimus on, kas muutuvad koos või kasvavad lahku.\nTingimusteta armastus kahe täiskasvanud inimese vahel, kes said kokku, kui olid juba isiksuseks kasvanud... See tundub utoopia.\nSee tuleb siis, kui sa ennast armastad. Kui sa ennast ei armasta, siis ära oota, et teised sind armastaksid või et suudaksid end nii palju avada, et armastada teisi.\nIkka võib ju juhtuda, et mingites olukordades tuleb välja armastatu mõni tahk, mille armastamisega ma ei olnud arvestanud, aga mis mulle ei sobi.\nSa saad ju alati uuesti valida, uuesti otsustada.\nSiis kaob ju abielu mõte ära.\nSee pole armastus, kui on ainult asjades ja olukordades kinni.\nPaljud paarid lähevad lahku, kui lapsed on väikesed, sest pinged kasvavad üle pea.\nNeed on ju mööduvad. Sel perioodil minnakse lahku sellepärast, et naised keskenduvad ainult lastele, aga nad peavad meestest rohkem hoolima. Mehed vaesekesed tunnevad end nii üksinda, tuleb leida aeg ja vahendid, et ka meeste eest hoolitseda.\nNüüd panete kogu vastutuse naistele. Keegi peaks ju naiste eest ka hoolitsema?\nMehed siis hoolitsevad, kui naised lasevad. Aga naised ei lase. Nad tahavad tugevad olla, ise hakkama saada. Tegelikult peaks laskma meestel ka elada ja nendel tugevad olla. Viga hakkab sealt, kus me kasvatame oma poegi – kas meheks või mittemeheks?\nKuidas te Mihklist meest kasvatate?\nTasapisi. Ta õpib naist nägema, naise ilu hindama; et tema on mees ja tugev, peab nõrgemaid aitama.\nMuidugi ta praegu mängib, aga juba niidab muru ka ja ma ei pea siin üksinda rassima. Kuigi ta on alles kaheksa-aastane, püüan teda ikka majapidamistöödesse kaasata. Ise saaks lihtsamini, aga seda peab tegema, sest ükspäev ta enam oma abi ei paku. Ei saa olla nii, et emad ja naised teevad kõik ära ja mehed saavadki ainult diivanil olla.\nRääkisite, et igal asjal on oma põhjus, miks ta juhtub. Miks te Jüriga pidite pärast nii pikka koos olemist laiali minema?\nLeping sai otsa. Me elasime koos ühe perioodi ja aitasime üksteist eluteel nii palju kui oskasime, siis sai meie leping otsa ja me olime valmis edasi minema.\nTeie tegite seda kaks korda.\nNjah. Oleks võinud olla üks kord. Aga ma ei kahetse midagi, kõik läks nii, nagu pidi minema.\nAbielu pole siis teie mõtetes igavene asi, vaid leping, mis võib ka lõppeda?\nMa mõtlesin siin taevast lepingut, mis hinged omavahel sõlmivad. Vägisi ei saa koos olla. Laste nimel, majanduslikul kaalutlusel või hirmus, et sa ei saa üksi hakkama, ei ole sel mõtet. Kui elad koos laste pärast, siis nemad ei ole selle eest pärast tänulikud, sest kodus valitseb ebaterve õhkkond. Rahulolematus ja pinge, mis on õhus, on lastele veel kahjulikum kui lahkuminek. Minul on õnn olnud lahku minna väga tarkade meestega, oleme jäänud sõpradeks.\nSee on haruldane. Kuidas te seda teete?\nNii lihtsalt on. Ja minu meelest on ääretult ebaõige, kui lapsele mustatakse teist vanemat. Isegi kui midagi ei meeldi, tuleb püüda mõista ja toetada.\nKas Jüriga kokku-lahku minemistes on lapsel ja lastetusel ka oma roll? Pinge sellest, et tahaks ikkagi oma last?\n(Mihkel on üheaastaselt lapsendatud, sest Pirjo ja Jüri ei saanud lapsi. – M. S.) Lapsed tulevad meie juurde eri teid pidi ja Mihkel pole vähem minu laps kui see, kes oleks minu seest tulnud. Aga eks minus tekitas küll pingeid, et ma naisena lapsi ei saa, ja küllap ma elasin neid Jüri peal välja. Tema ei näinud selles probleemi. Praegu on Mihklil ka väike õde Maria – Jüri tütar, pole veel aastanegi.\nMillist meest te oma pojast kasvatate?\nEelkõige mehelikku, intelligentset ja laia silmaringiga, hea huumorimeelega, ausat, hoolivat, sallivat, teistega arvestavat, erinevate huvidega. Õnneks on tal juba praegu suhteliselt lai silmaring. Tänu minule näeb ta lähemalt muusika ja näitlemise poolt, tänu Jürile teab ta puhkpilliorkestritest kõike ja näeb, kuidas köögis ja catering’is asjad toimivad, pluss agraarne taust – suvel käis ta Jüri venna juures laudalaagris ja teab, kust tuleb piim ja kuidas sünnivad vasikad.\nPeale selle on ta sõitnud kivikoristusmasina ja kombaini peal. Ta on energiline ja paistab agressiivne, aga tegelikult on õrn, hooliv ja hästi tundlik natuur. Ükspäev ütles: „Emme, sa oled ilus noor naine, ma ei taha, et sa vanaks jääd!” Ta on mees, kes oskab hinnata naiselikkust ja ilu kui sellist ja kes alati märkab.\nEesti Päevaleht 21. september 2013\nPosted in Pirjo Levandi Tagged intervjuu\nDave Benton →\n← Marko Matvere\n© Tartu Kontsert


Põhja-Eesti Rajaleidja keskus aitab alla 18-aastastel noortel suveks tööd leida : Õpetajate Leht\n26. apr. 2016 Janne Jaagant SA Innove kommunikatsioonispetsialist - Kommenteeri artiklit\nTäna Tallinnas toimuv töömess „Suveks tööle 2016” viib kokku Tallinna ja Harjumaa tööandjad, kes vajavad lisatööjõudu ning alla 18-aastased noored, kes tahavad leida suveks tööd.\nHotell Euroopa konverentsikeskuses toimub täna töömess, kuhu on oodata Tallinna ja Harjumaa ettevõtteid ning organisatsioone, kes saavad pakkuda töövõimalusi ja infot just alla 18-aastastele. Töömessil on noortel võimalus suhelda otse tööandjatega, võtta osa töö- ja karjääriteemalistest töötubadest ning suhelda Rajaleidja karjäärispetsialistidega.\nAlaealistele mõeldud töömess toimub teist korda. „Eelmine aasta tõi messile üle tuhande huvilise ja ootame ka sel aastal suurt osavõttu,” kommenteerib messi üks korraldajatest, Põhja-Eesti Rajaleidja keskuse karjääriinfo spetsialist Triin Peterson.\nMessil osalevate ettevõtete seas on ka ostjale suunatud turundusega tegelev Sorbum Group, mille personalispetsialist Janet Jaansen näeb töömessis võimalust leida uusi teotahtelisi noori, keda n-ö oma käe järgi voolida. „Tegusad inimesed on meie ettevõttesse alati oodatud, eriti nüüd, mil meie töömaht on kasvamas,” sõnas Jaansen. „Praegu otsime lisajõudu tooteesitlejatele. Tooteesitlused kauplustes toimuvad pigem õhtusel ajal, kui koolipäev on juba lõppenud. Miks mitte anda noorele tema esimene töökogemus, mis ei sega kooliskäimist,” ei näe Jaansen põhjust, miks ei peaks alaealisi tööle võtma. Lisaks Sorbum Groupile osaleb messil veel 20 ettevõtet ja organisatsiooni.\nAlla 18-aastastele noortele mõeldud töömess „Suveks tööle 2016“ toimub Tallinnas hotell Euroopa (Paadi 5, Tallinn) konverentsikeskuses kella 15–18. Avatud on messiala, Rajaleidja boks, toimuvad töötoad nii eesti kui ka vene keeles. Päevakava ja rohkem infot leiab aadressilt: www.rajaleidja.ee/suvekstoole2016 või Facebookist nime alt „Noorte töömess „Suveks tööle 2016””.


BLOGI | Kanepi võitis maailma seitsmenda reketi vastu avaseti, kuid kaotas siis 12 geimi järjest - Delfi Sport\nBLOGI | Kanepi võitis maailma seitsmenda reketi vastu avaseti, kuid kaotas siis 12 geimi järjest\nTennisist Kaia Kanepi (WTA 41.) langes murul peetaval Berliini WTA-turniiril konkurentsist esimeses ringis, kui jäi alla maailma seitsmendale reketile, tšehhitar Karolina Pliškovale 7:6 (7:5), 0:6, 0:6.\nKanepi sai avasetis seitse murdepalli (Pliškova 0), kuid ei suutnud neist ühtegi ära kasutada. Oma servil oli eestlanna aga väga kindel ning avasett läks kiiresse lõppmängu. Seal võttis magusa 7:5 võidu Kanepi.\nTeise seti algusest eestlanna mäng paraku lagunes täielikult ning ta kaotas kõik ülejäänud 12 (!) geimi.\nPliškova lõi 17 ässa, tegi kuus topeltviga ja realiseeris kaheksast murdepallist kuus. Kanepi sai kirja neli ässa ja seitse topeltviga, kõik kaheksa murdepalli jäid tal realiseerimata.\nÄralööke tegi tšehhitar 44 Kanepi 31 vastu, sundimata vigu kogunes eestlannal 17 ja Pliškoval 18. Esimese servi õnnestumise protsent langes Kanepil matši lõpuks 57%-le (Pliškova 68%).\n37-aastane Kanepi on endast seitse aastat noorema Pliškovaga kohtunud kolmel korral, alati on peale jäänud tšehhitar. 2008. aastal võitis toona vaid 16-aastane Pliškova Kanepit Prahas, 2013. aastal tuli võit Katowices ja 2018. aastal Brisbane'is. Kaks esimest matši peeti liivaväljakutel, kolmas kõva kattega väljakul.\n2017. aasta suvel kerkis Pliškova kuueks nädalaks maailma esireketiks, pärast seda pole ta enam esikohta enda kätte saanud.\nKanepi ja Pliškova matši võitja läheb teises ringis vastamisi kas Katerina Siniakova (WTA 763., Tšehhi) või Bianca Andreescuga (WTA 69., Kanada).


Lea ja Keesi Meremaa on meie päeva- ja pildiraamat elust Uus-Meremaal. Räägime ja näitame siin seda, mida teiselt poolt maakera saabununa kogeme, tunneme, näeme, imetleme ja kardame, aga ka mille üle naerame või nutame.\nIlus ja särav Yazmin\nJa olemegi juba terve kuu olnud siin, pika valge pilve maal. Veider mõelda, veider öelda ja veelgi veidram kui vaadata kalendrisse. Aeg on minu jaoks saanud siin teised mõõtmed ning kulgeb praegu oluliselt rahulikumalt kui Eestis. Keesi elu on küll äärmiselt töine, kuid ka sündmusterohkem kui minul.\nKeesi nõusolekul kirjutan siia tema laupäevasest seiklusest. Ta oli kokku leppinud New Plymouthis (asub samuti põhjasaarel) kohtumise Yazminiga. Lend pidi väljuma kell 14.35, pakkisin talle toidumoona kaasa ning Kees jooksis 12.58 rongile. Eelnevad arvutused ja transpordivalikute kokkusobitamised jätsid piisavalt ajavaru ning kindlustunde, et ta jõuab õigeks ajaks lennukile. Aga ahelas oli üks nõrk lüli, millega me taaskord ei osanud arvestada - Aucklandi bussiliiklus. Viimane lõik, teekond Papatoetoest lennujaama, tuli sõita bussiga. Kees jõudis bussipeatusesse õigeaegselt ja tegelikult ka buss kirjaga "Airport" oli õigeaegselt kohal. Peale 20-minutilist bussisõitu, kui oleks pidan…\nMeri, sul on tuhat tuju . . .igal hetkel muudad kuju . . .\nKäisime nädalavahetusel taaskord ronge pildistamas. Kees oli teinud selleks head eeltööd ning otsinud välja tõeliselt kauni koha Orakei linnaosas, kus raudtee on ehitatud üle mere.\nElus esimest korda õnnestus mul siin ka palmi "otsa ronida" 😃\nPool Hobson Bay rannajoonest on ääristatud puidust ja postidele ehitatud jalgteega ning piirkondades, kus saab jalgteelt maha astuda, on hoiatused, mis tuletavad meelde, et jalakäija oleks tähelepanelik veetõusu osas. Tõus on siin tõesti kiire, üritasin seda ka videole saada. Sisuliselt poole tunniga oli kogu rannajoon tundmatuseni muutunud ning kohad, kus Kees alles ronge pildistas, olid jäänud sügava vee alla.\nKees on nakatanud ka mind fotograafiahaigusega. Mul küll muidugi puuduvad oskused ja korralik tehnika, kuid juba on päris suur hasart tekkinud. Eesmärgiks on koguda võimalikult palju pilte elektrikappidest. Ma ei arva, et elektrikappide värvimine oleks tegelikult vajalik tegevus ja kindlasti leidub ka neid, kes on sellise kunsti …\nVeesport magamistoas ja korteriralli\nÄrkasin eile (reede) hommikul kell 5.30, õues akna taga oli korralik padusadu. Kuna äratuskellal oli töö veel tegemata oleksin saanud veel tunnikese magada. Otsustasin, et käin kiiresti tualetis ära ja põõnan mõnusasti edasi. Astusin voodist välja ja mu varbad olid sattunud millegi külma ja märja sisse. Vesi!!! Peast käisid läbi paanilised mõtted. Issand kui palju seda on? Kas ma pean oma asju hakkama kohe evakueerima?\nMeil on magamistoas maast laeni aknad, kogu korter on väga madalal, maaga samal tasapinnal. Astusin paar sammu veel, vett oli nüüd rohkem, kuid kui mul õnnestus aknast eemale saada, siis selgus, et mujalt oli põrand siiski kuiv. Krabasin telefoni ning valgustasin põrandat, et viia läbi juurdlus. Jah, akna esine ja voodialune oli osaliselt kaetud veega. Üks voodi jalg oli vee sees ning mädaneb. Tundub lausa, et sama lugu kordub siin igal nädalal. Otsustasin, et kuna meie varandus on ohutus kauguses, siis päästetöid ma tegema ei hakka. Käisin oma planeeritud käigul kõrvalr…\nKui meie eelmises elukohas oli tänavate viisi imeilusaid ja muinasjutuliselt armsaid nukumajade moodi eramuid, mis oma heleda värvuse ja puitpitsiliste katuseservade, terrasside ja rõdudega sarnanesid Kadrioru hoonetele ning moodustasid uhkeid hoonekomplekse, siis praeguse elukoha tänav on täis üsna igavaid punastest telliskividest ehitisi. Hooned meie tänaval sarnanevad 70.ndatel ehitatud Eesti väikelinnade eramajadega. Tegelikult on kõrvaltänavates ka küllaltki palju isikupäraseid ja erilisi kodusid ning taoliseid ühesuguse arhitektuuriga tänavaid nagu kesklinnas siin Glen Innesi ja St Johni linnaosades enam sisuliselt ei leidu.\nKirikuid on siin palju, kuid need on pigem tagasihoidlikud ning kui risti maja seinal või esiküljel ei oleks, siis ei arvaks kuidagi, et tegemist on sakraalehitisega, vaid pigem mõne suurema elumaja või laohoonega. Seetõttu on mul kahju, et ma õigel ajal jälle oma telefoniga pilte pole teinud. Alati kui ma mõnda sellist kirikut näen, siis sel hetkel ei tundu…\nMeri, sul on tuhat tuju . . .igal hetkel muudad ku...\nAutojuhid, pangatöötajad ja Apirana\nSee kaunis ja liigirikas taimeriik


Konverentsisaali lahendus | Brocade Nutikas Kosmosetehnoloogia Co., Ltd.\nKaasaegne koosolekuruum on täis inimesi, kellel on erinevad seadmed ja erinevat tüüpi sisendid. Nad kõik peavad ühendust võtma, esinema ja koostööd tegema. On hädavajalik, et need ühendused oleksid kohesed ja intuitiivsed ning stabiilse andmeedastusega ja hõlpsasti jagatavad.\nBrocade pakub äri- ja ettevõttepartneritele kõikehõlmavaid juhtmega ja traadita lahendusi. Kasutame HDMI-tehnoloogiat, et muuta teie konverentsisaal tõhusaks ja produktiivseks tööruumiks.\nJuhtmega lahendus: Konverentsisaali lahendus koos 4K HDMI Extender komplektiga\nJuhtmega juhtmetega konverentsiruumi lahendus Brocade 4K HDMI Extender-DK02 oli loodud selleks, et see oleks taskukohane, hõlpsasti paigaldatav, intuitiivselt kasutatav ja võimsalt toimiv esitluse ja ruumi audiovisuaalsignaali haldamise lahendusena. Lahendus on varustatud 1 HDMI sisendiga töölaua saatjaga, 1 HDMI väljundiga seinale kinnitatud vastuvõtja, 2 adapteri ja 1 Cat5e / 6 kaabliühendusega. See lahendus sisaldab ka signaaliallikat, näiteks arvutit, millel on 1 HDMI-pord töölaualt, ja 1 HDMI-pordiga ekraani konverentsil osalemiseks. Üksikasjad on, et saatja ühendab arvuti ühe HDMI-kaabliga ja vastuvõtja 1 Cat5e / 6-kaabli abil, vastuvõtja aga ühendab ekraani ühe HDMI-kaabli abil ja saatja sama Cat5e / 6-kaabli kaudu. HDMI-tehnoloogia abil saab komplekt 4K / 60hz UHD videot edastada 197 jalale, samas kui 1080p signaalid võivad ulatuda 393 jalani. Juhtmega konverentsiruumi lahendus DK02 asendab tundide viisi projekteerimis- ja paigaldustöid ning on ideaalne lahendus ettevõtte AV-tehnoloogia turule.\nJuhtmevaba lahendus: konverentsisaali lahendus koos juhtmeta HDMI-pikenduskomplektiga\nJuhtmevaba konverentsiruumi lahendus Brocade juhtmeta HDMI-pikenduskomplekt-CTS200 on ideaalne lahendus konverentsiruumide jaoks. Lahendus on varustatud 1 HDMI sisendiga töölaua saatjaga, 1 HDMI väljundiga seinale kinnitatud vastuvõtja ja 2 adapteriga. See lahendus sisaldab ka signaaliallikat, näiteks arvutit, millel on 1 HDMI töölaualt, ja 1 HDMI-ekraaniga konverentsi osalemiseks. Üksikasjad on, et saatja ühendab arvuti ühe HDMI-kaabliga, samal ajal kui vastuvõtja ühendab ekraani ühe HDMI-kaabli kaudu. HDMI ja traadita WIFI tehnoloogia abil saab komplekt 4K / 30hz UHD videot edastada 197 jalale, samas kui 1080p signaalid võivad ulatuda 656 jalani. Seda on nii lihtne kasutada. Lihtsalt ühendage ja mängige. Draiveri installimine pole vajalik. CTS200 abil saate ühe klõpsuga jagada esitlusekraanil oma erinevate seadmete sisu.


Meistriliiga 1999 – Vikipeedia\n318 (2,86 mängu kohta)\nMeistriliiga 1999 võitis ja tuli seega 1999. aastal Eesti jalgpallimeistriks Maardu FC Levadia.\nHooaja eel ühines JK Tallinna Sadam esiliigast astme võrra kõrgemale kerkinud Maardu FC Levadiaga. Uue klubi duubelmeeskond FC Maardu sai koha esiliigas. Tänu ühinemisele säilitas koha meistriliigas 1998. aasta hooaja viimane Lelle SK.\nHooaeg peeti esimest korda neljaringiline, st võistkonnad mängisid omavahel läbi neli korda.\nMaardu FC Levadia sai oma esimese meistritiitli. Hõbedale, oma ajaloo kõrgeimale kohale tuli Viljandi JK Tulevik, kes edastas oma emaklubi Tallinna FC Florat.\nMeistriliigast langes välja viimane Jõhvi JK Eesti Põlevkivi, kes lõpetas seejärel ka tegevuse. Meistrliigasse kerkis esiliiga võitja FC Kuressaare.\nÜleminekumängudel oli meistriliiga eelviimane Lelle SK parem esiliiga teisest Kohtla-Järve Lootusest. Koha kõrgliigas said lõpuks siiski kohtlajärvelased, kes võtsid üle tegevuse lõpetanud Tallinna FC Lantana litsentsi. FC Flora otsustas oma Lelle tütarklubi esiliigas neljandaks jäänud FC Valga vastu vahetada.\nMaardu FC Levadia Maardu Maardu linnastaadion 2000 Sergei Ratnikov\nTallinna FC Flora Tallinn Kadrioru staadion(hooaja 1. pool)\nMaarjamäe staadion(hooaja 2. pool) 6000\n1500 Teidur Thordarson\nTallinna FC TVMK Tallinn Kehtna PK staadion 1500 Vjatšeslav Smirnov\nTallinna FC Lantana Tallinn Viimsi staadion 3000 Juri Tšurilkin\n15. mai 1999 – FC Lantana – Juri Tšurilkin -> Anatoli Belov\n1 Maardu FC Levadia 28 23 4 1 77 12 +65 73 UEFA Meistrite Liiga 2000/01 esimene kvalifikatsiooni voor\n2 Viljandi JK Tulevik 28 16 5 7 57 34 +23 53 UEFA Karikas 2000/01 kvalifikatsiooni voor\n3 Tallinna FC Flora 28 13 8 7 60 33 +27 47\n4 Narva JK Trans 28 11 7 10 40 28 +12 40 UEFA Intertoto Karikas 2000 esimene voor\n5 Tallinna FC TVMK 28 7 9 12 16 33 −17 30\n6 Tallinna FC Lantana 28 6 9 13 31 52 −21 27\n7 Lelle SK 28 5 9 14 25 45 −20 24 Kvalifitseerumine Meistriliiga üleminekumängudele\n8 Jõhvi JK Eesti Põlevkivi 28 2 7 19 12 81 −69 13 Taandamine Esiliigasse\n2 : 1 0 : 0 2 : 0 - : +2 3 : 0 5 : 2 6 : 0\n2Mängutulemuses (5:0) tühistatud, kuna Levadia kasutas diskvalifitseeritud mängijat Sergei Pareiko.\n4 : 0 3 : 1 1 : 0 3 : 0 4 : 0 3 : 2 + : -2\n2Võit määrati Levadiale, kuna Jõhvi EP ei ilmunud kohale.\n1 Toomas Krõm Maardu FC Levadia 19\n2 Andrei Krõlov Maardu FC Levadia 18\n3 Dmitri Ustritski Viljandi JK Tulevik 16\n4 Vitali Leitan Tallinna FC Lantana 15\n5 Indrek Zelinski Tallinna FC Flora 14\n6 Maksim Gruznov Narva JK Trans 13\n7 Kristen Viikmäe Tallinna FC Flora 12\n8 Aleksandr Marašov Narva JK Trans 10\nII liiga 1999\nIII liiga 1999\nIV liiga 1999\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Meistriliiga_1999&oldid=4662040"\n1999. aasta Eesti spordis\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:13, 30. mai 2017.


Keskkonnakaitselubade süsteem läbib uuenduskuuri | Keskkonnaministeerium\n2021. aasta mais alustas ministeerium projektiga „Keskkonnakaitseluba 3.0“, mille eesmärk on muuta nõuded taotlejatele selgemaks ja mõistlikumaks ning lühendada menetlusaega.\n„Praegune lubade väljastamise süsteem pole tasakaalus, kuna loa omamise kohustus ei ole alati proportsionaalne tegevusest tuleneva võimaliku keskkonnariskiga,“ selgitas kantsler Meelis Münt.\nUus süsteem saab olema valdkondade ülene, mis võimaldab arvestada tõhusamalt keskkonnamõju võimaliku ülekandumisega ühelt elemendilt teisele (õhk, vesi, pinnas, elurikkus, maahõive jne). Samuti saavad nõuded olema eri valdkondades ühtlustatud.\n„Oluline on ka see, et lubade taotlejad saaksid tagasisidet senisest märksa kiiremini,“ ütles kantsler. Kuna väiksema keskkonnariskiga tegevuste puhul väheneb bürokraatlike toimingute hulk, muutub taotluste läbivaatamine kiiremaks, ent võimaldab samas igasse taotlusse paremini süübida. „Oleme ranged seal, kus keskkonnamõju on suur ning lihtsustame taotlemist seal, kus see on põhjendatud ja keskkonnamõju on väiksem,“ sõnas Münt.\nSelleks, et uue süsteemi disainimisel arvestada kõigi osapoolte probleemide ja vajadustega, viidi 2021. aasta suvel läbi kümneid intervjuusid ning korraldati koosloome töötuba. Seni on kaasatud osapoolte olnud seas näiteks lubade taotlejad, kohalikud omavalitsused, erialaliidud, lubade menetlemisega seotud ametnikud jt.\nEttepanekuid keskkonnakaitse lubade süsteemi kohta saab teha igaüks. Järgmine võimalus kaasarääkimiseks on 3. novembri virtuaalkohtumisel, kus antakse ülevaade projekti eesmärkidest, tegevustest ja ajakavast. Rohkem infot projekti kohta ja virtuaalkohtumisele registreerimine Keskkonnaministeeriumi veebilehel.


Linn või piirkond: Dudelange\nDudelange suunakood on 67. FFiktiivse telefoninumbri 4443221 ja suunakoodi 67 jaoks tuleb valida number 67 4443221. Dudelange asub Luksemburg.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 4443221, suunakoodi 67 (Dudelange) ja Riigi suunakood 00352 jaoks tuleb valida number 00352 67 4443221. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 67.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +352 (00352) ega suunakoodi 67 (Dudelange).\nKui te ei asu Luksemburg ja soovite helistada inimesele Dudelange, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Luksemburg Riigi suunakood on +352 (00352), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Dudelange, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +352 67. Fiktiivse telefoninumbri 4443221, suunakoodi 67 (Dudelange) ja Riigi suunakood 00352 jaoks tuleb valida number 00352 67 4443221.


KIRGLIK JOHANNES LEOPOLD GAHLNBÄCK ERM-is — Eesti Kunstiakadeemia\nAnimatsioonArhitektuur ja linnaplaneerimineAvatud akadeemiaDisainiteaduskondEhte- ja sepakunstFotograafiaGraafikaGraafiline disainKeraamikaKlaasKunstiteadus ja visuaalkultuurKunstikultuuri teaduskondMoedisainMuinsuskaitse ja konserveerimineSisearhitektuurTekstiilidisainTootedisainUrbanistikaKunstiakadeemia nädalakirjad\nAkadeemiaUudisedErialadDisainiteaduskondAksessuaari- ja köitedisainKIRGLIK JOHANNES LEOPOLD GAHLNBÄCK ERM-is\nKIRGLIK JOHANNES LEOPOLD GAHLNBÄCK ERM-is\nEesti Rahvamuuseumis on märtsi lõpuni avatud Piret Õunapuu, Viljar Pohhomovi ja Eesti Kunstiakadeemia kunstikultuuriteaduskonna dekaani Anneli Randla koostatud näitus “Kirglik Johannes Leopold Gahlnbäck.\nEesti rahvakultuur elas 19. ja 20. sajandi vahetusel läbi suuri muudatusi. Moderniseerumine tõi kaasa vana elamisviisi traditsioonide kiire hääbumise. Varasemat kunstipärast vanavara kogusid ja ostsid eelkõige huvilised väljastpoolt Eestit ning nii rändas vanem ja väärtuslikum osa rahvakunstist piiri taha.\nSaaremaal sündinud, baltisaksa päritolu, Riias ja Peterburis õppinud, elanud ning töötanud arhitekt ja kunstiõpetaja Johannes Gahlnbäck (1855–1934) oli üks esimesi ja asjatundlikumaid rahvakunsti kogujaid. Tema huvidering oli lai, hõlmates arhitektuuri, raamatuid, tarbekunsti ja restaureerimist. Oma tööd tegi ta kire ja pühendumisega.\nMöödunud sajandi alguses käis Gahlnbäck korduvalt kodusaarel, aga ka Hiiumaal, Kihnus ning Lääne-Eestis, kogudes hulgaliselt esemeid. Püha kiriku pastori pojana oli tal lihtne kohaliku rahvaga kontakti saada ja teda usaldati. Samuti oskas ta nii palju eesti keelt, et ennast ja oma soove arusaadavaks teha. Tema esemekogu sisaldas umbes 7000 eset. Kogust korraldas ta näitusi Peterburis ja Riias. Pärast Oktoobrirevolutsiooni majanduslikud võimalused kitsenesid ning ta otsustas müüa osa kogust Eesti Rahva Muuseumile. Kaupa käis tegemas ERMi juhatuse esimees ja vana sõber Oskar Kallas. Kauplemine kestis ligi 24 tundi ja hinnaks lepiti kokku 16 000 rubla, tinakann kingituseks pealekauba. Keeruliste olude tõttu ei olnud võimalik kogu Eestisse tuua ja Peterburis õppiv üliõpilane Mihkel Luht saatis esemed Kallase suuniste järgi Helsingisse. Hiljem, juba Eesti Vabariigi saadikuna Soomes, korraldas Oskar Kallas neist näituse. Väljapanek kujunes väga populaarseks, leidis kajastust ajakirjanduses ja aitas kaasa Eesti tutvustamisele Soomes.\nKäesoleval näitusel on väljas üks osa Gahlnbäcki kollektsioonist, mille Eesti Rahva Muuseum omandas. Esemed on pärit ajast enne ERMi loomist 1909. aastal.\nPostitas Gregor Taul\nViimati muudetud 16. detsember 2013\nAksessuaari- ja köitedisainAnimatsioonArhitektuur ja linnaplaneerimineArhitektuuriteaduskondAvatud akadeemiaDesign and Technology FuturesDisainiteaduskondEhte- ja sepakunstErialadFotograafiaGraafikaGraafiline disainHaldusosakondInstallatsioon ja skulptuurIT osakondJoonistamineKeraamikaKlaasKunstiharidusKunstiteadus ja visuaalkultuurKunstikultuuri teaduskondMaalMoedisainMuinsuskaitse ja konserveerimineÕppeosakondRaamatukoguRahandusosakondRektoraatSisearhitektuurStsenograafiaTasapinnaliste tehnoloogiate tehnokeskusTeadus- ja arendusosakondTegevuskunstTekstiilidisainTootedisainTugistruktuuridUrbanistikaUusmeediaVabade kunstide teaduskondVälissuhete osakond


Mis on maandumisleht? Selle parimad tavad ja näited? | Cloudnine.ee\nDigitaalses turunduses on maandumisleht eraldiseisev ja spetsiaalselt turunduslikel eesmärkidel loodud veebileht. Tegu on lehega, kuhu teie külastaja maandub pärast emaili lingile või siis mõnele Google`i, Bingi, Youtube`i Facebooke`i, Instagrami, Twitteri või siis mõnele teisele sarnases kohas asuvale reklaamile klõpsates.\nErinevalt veebilehtedest, millel on üldjuhul palju erinevaid eesmärke, on maandumislehed kavandatud ainult ühe suunitlusega, mida nimetatakse “tegevusele kutsumiseks” (lühendatult CTA ehk “call to action”).\nJust selle tõttu ongi maandumislehed parimaks võimaluseks turunduskampaaniate konversioonimäärade parandamiseks ja müügikulude kahandamiseks.\nSee on ka kohaks, kus võivad erinevad maandumislehed sobida turundustegevuste sekka:\nNagu te ülal näete, eksisteerib maandumisleht endiselt ka pärast seda, kui teie potentsiaalsed kliendid klikivad mõnel turunduskanalil asuval reklaamil. See on ka kohaks kus leiavad aset konversioonid.\nAllpool näeme me kõrvuti asetatud kodu- ja maandumislehte. Seal näete, et nende erinevuseks on see, et kodulehel on suurel hulgal mitmeid erinevaid linke, kui maandumislehel selle eest on neid ainult üks. See kõik on täiesti tavapärane.\nKui avalehel asub kümneid erinevaid tähelepanu tõmbavaid elemente, siis maandumisleht on fokusseeritud ainult ühele kindlale asjale. Kui teie maandumislehel on väiksemas koguses konversioonide arvu suurendavaid linke, ei esine seal ka nii palju häirivaid klõpsatusi, mis suunavad teie külastajaid tegevusele kutsumisest (call to action) eemale. See on ka põhjuseks, miks kogenud turundajad kasutavad pühendunud maandumislehti liikluse sihtkohana.\nLoomulikult näeb koduleht välja silmapaistev, kuna see toob esile teie kaubamärgi, laseb inimestel avastada laia toodete valikut ja ettevõtte kohta käivat informatsiooni ning selle väärtusi. Siit on võimalik külastajatel liikudes mis suunas tahes. Kandideerida töökohale, lugeda pressiväljaandeid, tutvuda teenustetingimustega, lisada postitusi kommuunidesse jne.\nKuid see ei tähenda seda, et nad viiksid läbi seal mõne ostutehingu ja see on ka tegelikult selle mõtteks.\nMaandumisleht teenindab inimesi täielikult teisel eesmärgil. Ühtse pakkumise ülisuurte reklaamide abil reklaamimisega. Ühtseid reklaame reklaamides nähakse nende kallal tõsiselt vaeva, et muuta külastajad potentsiaalseteks klientideks. Nii toimub kaubamärgile suunatud liikluse teisendamine veelgi tõhusamalt. Sellest tulebki maandumislehtede võimekus.\nSeal on olemas palju erinevaid ja teie ettevõttest sõltuvaid valikuid, kui peamiselt kasutatavaid maandumislehtede tüüpe on tõesti ainult kaks:\n“Lead Generation Landing Pages”, mida nimetatakse ka “lead gen” või “lead capture” lehtedeks, mis kasutavad vorme nende tegevusele kutsungitena. Kõnealune vorm tegeleb pidevalt toodete vastu huvi tundvate ettevõtete või individuaalide kohta andmeid, nagu näiteks külastajate nimed ja emaili aadressid.\nNii B2B turundajad ja hinnalisi tooteid müüvad ettevõtted kasutavad seda tüüpi maandumislehti potentsiaalsete klientide nimekirja koostamiseks. Aegajalt pakuvad nad kontaktinfo vastu internetipõhiseid raamatuid ja videoloenguid. E-Kommerts kaubamärgid kasutavad ka neid ettevõtete maandumislehti nimekirjade koostamisel.\nKlõpsamise maandumislehed ehk CTR: sageli e-kommertsja SaaS turundajate poolt kasutatavad CTR lehed suunavad otsemaid müügi ja tellimuste juurde. Üldjuhul on neil selleks CTA ehk tegevusele kutsungi nupp, mis saadab külastaja kassasse või lõpetab tehingu.\nLiikluse suunamine maandumislehtedele\nMaandumislehe toimimiseks tuleb selle kogumiks täita külastajatega. Teie õnneks on seal olemas selle jaoks palju võimalusi. Vaatame üle mõned igapäevasemad maandumislehtedele suunatud liikluse allikad.\nEnamike otsingumootoritega kaasnevad makstud reklaamid. Kui keegi midagi otsingumootorite abil internetist otsib, ilmuvad need selgelt märgistatud reklaamid teie tulemuste lehel. Siin selle tüüpiline näide:\nErinevalt teistest tulemustest on maksa-kliki (pay-per-click) reklaamid turundajate poolt eelnevalt valmistatud ja makstud. Lisaks saab ka sellele klõpsaja võlutud selle teksti ja visuaalse poole poolt. Ja suure tõenäosusega olete te ka sihtinud nende sihtrühmi otsinguterminite, demograafiliste andmete või nende sirvimisajaloo alusel ilmutatud huvide põhjal.\nReklaami loomisel on äärmiselt oluliseks teguriks see, et te määraksite ära selle, kuhu link teie külastajad suunab. Loomulikult võite te nad saata ka oma kodulehele, kuid palju parem on luua eraldiseisev maandumisleht, mis on teie reklaamtekstiga kooskõlas ja pakub selget tegevusele kutsungit.\nTasuline sotsiaalne liiklus\nTeie sotsiaalmeedia saitidel nagu Facebook, Instagram, Twitter või isegi Linkedln reklaamide juhtimine on äärmiselt äge viis sihtrühmade ja kogukondade sihtimiseks, eelkõige nende kes on huvitatud teie brändist.\nSelle asemel, et reklaamida inimestele, kes otsivad mõne fraasi abil otsingumootorist selgelt märgistatud ja makstud reklaame, peaksite te seda tegema hoopis nendele kes tahavad oma kaubamärki sotsiaalmeedias esile tuua. Asja ilu seisneb eelkõige selles, et siin saate te jõuda oma potentsiaalsete klientideni isegi enne, kui nad alustavad mõne teie toote otsimist – või isegi selle vastu huvi tunnevad.\nSellekõrval, et pakkuda täiustatud sihtimisfunktsioone, on igal sotsiaalmeedia kanalil olemas tema isiklikud omapärad. Nagu näiteks Instagram, mis töötab hästi küll toodete ja elustiiliga seotud kaubamärkidega, mis on tugevalt silmapaistvad. Kuid teisest küljest B2B turundajad eelistavad kindlates tööstusharudes töötavate spetsialistideni jõudmiseks Linkedln`i.\nE-Posti turundusest räägitakse tihtipeale, kui maailma efektiivseimast turunduskanalist tänu selle laiale ulatusele ja madalatele kuludele võrreldes teiste platvormidega. Uuringud on näidanud, et aastaks 2022 on maailmas olemas umbkaudu 4.2 miljardit E-Posti kasutajat, mis rohkem, kui pool maailma elanikkonnast.\nVõimsa e-kirjade ja maandumislehtede kombinatsiooni abil on võimalik hõlpsasti siluda eksisteerivate ja täiesti uute klientide vahelisi suhteid. Pärast kontaktide loendi koostamist laseb teie hoolikalt koostatud e-kirjade loetelu lugejaid oma pakkumisega ahvatleda, samal ajal kui maandumisleht täidab üksikasjad ja suunab külastajaid üleskutse poole.\nOrgaanilise otsingu liiklus\nTermin orgaaniline liiklus viitab kõikidele külastajatele, kes tulevad mittemakstud allikatest – nagu Google`i otsingutulemuste alumine pool. Luues kaasahaarava ja juriidiliselt kasuliku sisu teie veebisaitidele või maandumislehtedele, võite te olla kindel, et teie ettevõtte ilmub edaspidiselt sagedamini soovitud kohas ja seotud otsingutes.\nSelle nimetamine mittemakstuks võib olla teie jaoks natuke eksitav. Kuigi see ei tähenda, et siinkohal ei investeerita ei aega ega ka raha. Oleks see vaid nii. Seal on olemas terve professionaalide meeskond, kes on pühendunud Google`ist nii suures osas liikluse välja pigistamisele, kui vähegi võimalik, läbi hoolikalt tasakaalustatud strateegia, tehniliste teadmiste ja muljetavaldava sisu loomise. Lühidalt öelduna on see otsingumootrile optimeerimine ehk SEO. Lisainformatsioon: maandumislehtede jaoks mõeldud SEO.\nMiks mitte omanda veel mõningaid lisateadmisi?\nNüüd, kui teil on baasteadmised omandatud, lähme ja vaatame, milliseid võtmeelemente teie maandumislehed peaksid omama.


Jumala Sõna ja tõotused – Põltsamaa Adventkogudus\nMe peame Pühakirja vastu võtma Jumala sõnadena, mis pole üksnes kirjutatud, vaid ka räägitud. Kui vaevatud tulid Kristuse juurde, ei näinud Ta üksnes neid, kes tulid abi paluma, vaid kõiki, kes läbi ajastute tulevad Tema juurde samasuguse vajaduse ja samasuguse usuga. Kui Ta ütles halvatule: “Ole julge, poeg, sinu patud on sulle andeks antud!”, kui Ta ütles Kapernauma naisele: “Tütar, sinu usk on su päästnud, mine rahuga!”, rääkis Ta seda ka teistele vaevatutele ja patust koormatutele, kes Tema abi otsivad. (Mt 9:2; Lk 8:48)\nNii on kõigi tõotustega Jumala Sõnas. Neis räägib Ta isiklikult meile, kõneledes sama otseselt nagu kuuleksime Tema häält. Kristus annab meile oma armu ja väge just nende tõotuste kaudu. Need on puulehed, mis “annavad tervist rahvastele.” (Ilm 22:2) Kui need on omaks võetud, siis on need iseloomu tugevuseks ning elu innustuseks ja ülalpidamiseks. Mitte millelgi muul ei saa olla niisugust tervistavat väge. Miski muu ei saa anda julgust ja usku, mis toovad eluenergiat kogu olemusele. EGW “Tervise teenistuses”\nnext post: Usus elamine


Arhailise Meestelaulu Selts :: Muu muhe meestejutt :: Regipesadest\nRegitelk võiks olla pisut laulukaare moodi - noh rohkem kui 1/3 osas avatud, kui eesmärk ei ole see, et kõrvalised isikud võimalikult vähe asjast osa saaksid. Sealt ei kosta välja.\nMõned märkisid, et kägarasend telgi nurgas polnud laulmiseks kõige parem. Olen täitsa nõus. Tahtmise korral peaks saama püsti laulda.\nMind ajas ninapidi tolmustes heinapepredes kükitamine köhima. Ka mõnel teisel vedas hääl alt.\nHeintega võiks üldse ettevaatlikum olla.\nKel on omi arvamusi, pangu juurde!\nMuudetud 1 korda. Aeg: 30.07.19 11:12 kasutaja: Timo poolt.\nTeema: Re: Regipesadest\nOlen nõus. Kindlasti teen ettepanekud korraldajaile ning me võiks seda arutada. Kui kuulete veel ettepanekuid või kui on kuskil veel seda arutatud, andke kindlasti teada, sest mõte laulupesast on väga hea, ent see mis on väljakukkunud, vajab vist veel läbimõtlemist.\nHeinad ei ole parim idee, ma pole ilmselt allergik ent nina läks paksuks küll, peast rääkimata. Ruumi oli vähe - miska ilmselt palju inimesi näilisse "siseringi" ei sisenenud.\nIga koht, kuhu on kerge tulla - sealt on ka kerge ära minna.\nMulle endale tundub, et kui oleks vaba õhkkond kus saab end mugavalt tunda ja normaalselt istuda ning kasvõi teekruusi ligi võtta ja soovikorral naabriga lauluvahele kaks sõna juttugi puhuda, oleks vast muhedam? Midagi, mis tunduks normaalne keskkond - st. mitte indiaanitelk või valgustatud saal. Bläkkboks on tiba kaugel, ent see tundus kunagi meestelaulutoa jaoks minumeelest laulmiseks tore paik - võid eralduda tahapoole kui ei taha kaasalaulda, piisavalt hämar, piisavalt valge. Teekruusivõimalust seal muidugi ei ole. Kondase keskuse suur tuba? Mõni mõõduka saaliga kohvikuruum, mis ei ole liialt sopistatud. Ka "Mulksil" polnud ju viga.\nKui eesmärk on et möödakäijad ka juhtuksid poolkogemata seltskonda, siis on muidugi keerulisem paika leida. Mulle endale välitingimus käramüra sees pigem ei istu. (aga ma ei armasta üldiselt ka rahvarohkeid paiku ja sunnitud suhtlemist välisilmaga, eriti kui tahaks laulda ka)\nKindlasti on muidugi organiseerimise poolepealt lihtsam, kui ei pea broneerima lisaruumi.\nEnt kui mõni muhe kohvikutuba oleks niikuinii avatud nii lauljatele kui külalistele, võibolla oleks mõeldav?\narvan tegelikult, et veel ühte siseruumides toimuvat laulupesa pole folgile vaja.\nneed on ju niigi iga päev.\nvõib-olla võiks see telk olla vallikraavi kaugemas otsas - silla juures.\ntegelikult suutsime me pulmalaulud ilusti väljas ära laulda - hoolimata ümbritsevast mürast. me tegime ise nii palju müra, et inimesed tulid hoopis meid kuulama, mis siseruumi puhul oleks raskendatud.\nmuidugi oleks võidud soovitada kõigil ise keelekastet kaasa võtta. mina ise tegin seda kogemusest.\nvõib-olla võiksid olla istumiseks mingid pingid ja pakud, mida saaks paigutada lähemale või kaugemale ja kaltsuvaibad vms.\nkäisin ühel kontserdil Bläkkpoksis, aga see läks nii umbseks ja palavaks, et Tai muusikud lõpetasid sel põhjusel oma esinemise, kuigi rahvas oli vaimustuses\nah jaa. lauluajad võiks pigem alata siis kui lavadel võimendatud muss lõppeb:\nesiteks siis oleks paremini kuulda ja ei peaks nii karjuma\nteiseks oleks inimestel kontsertide vahel võimalik sinna tulla. tore on muidugi ju ka lihtsalt niisama juba ammu tuttava seltskonnaga omavahel laulda, aga asjal oleks rohkem mõtet, kui põhiosa osalejaist ei moodustaks esinejad ise\nkolmandaks saaks ka regipesa laulja siis mõnda kontserti näha\nenamus kontserte ja õpitubasid, mida oleks tahtnud kuulata olid just siis, kui pidin ise laulma ja kui ma siis lõpuks sain vaba aega polnudki tegelikult muud teha kui otsida jahedam koht molutamiseks\nkorra olidki regitoad pimedas Aida väikeses saalis\numbne seal ei olnud ja kõla oli hea ja istuda sai sinna kuhu keegi tahtis, aga rahvast tuli ikka vähe ja nad lasksid suhteliselt ruttu jalga\nkuigi tookord oli vist viga pigem vastutava isiku liigses liberaalsuses. ilmselt oli liiga tüütu see laulikute lappamine ja õiendamine selle kallal, millist laulu laulda või mitte\nseekord olid kah paremad need päevad, mil korraldajad olid kava läbi mõelnud ja laul läks ladusalt\nneljapäevane vabalt kujunev mökutamine ja mossitamine ei olnud just kõige pönevam ja ega kõrvalisi isikuid sinna pidama ei jäänud kah


Autotee TF-28 – Puhka Tenerifel\nMÄENÕLVU PIDI PEALINNA EHK AUTOTEE TF-28\nTenerife lõunaosast saare pealinna Santa Cruzi sõitmiseks on mitu võimalust. Valida on kiire, aga igavavõitu TF-1 kiirtee ning märksa aeglasema, kuid samas huvitavama TF-28 autotee vahel. Loe edasi pärast pildialbumit!\nKulgemist autoteel TF-28 Tenerife lõunaosa kuurortpiirkonnast saare pealinna Santa Cruzi võiks võrrelda sõiduga Tallinnast Tartusse mitte mööda põhimaanteed, vaid vana Piibe maanteed pidi. Päralejõudmine võtab küll kauem aega, aga see-eest annab külakesi ja väikeasulaid läbiv TF-28 (või Piibe maantee) võimaluse nuusutada lähemalt ka kohalike inimeste eluolu.\nMiks minna seda teed pidi?\nTF-28 autoteed võiks soovitada kahel põhjusel. Esiteks neile, kes tahaksid nautida autosõitu mägiteedel, aga kes pelgavad seejuures järske tõuse ja langusi (kurviderohke TF-28 lookleb küll mäenõlvadel, ent püsib suuremas osas 500-800 meetri kõrgusel ookeanist). Ning teiseks neile, kes tahaksid mägede- ja ookeanivaadete kõrvalt uudistada ka Tenerife kohalikku ehedust. Tõepoolest, TF-28 äärde jäävad väikeasulad erinevad rannarajoonide hotell-hotell-hotell-asumitest ning basseinidega varustatud luksusvillasid siin eriti ei kohta. Küll aga näeb siin kohati lausa trööstituid, päikeses kõrbenud kiviklibuseid põllulapikesi. Põllulapikesi, mis panevad küsima: kas oleme need ikka meie, eestlased, kellele kodustelt-paekivistelt põldudelt teenitud leib kõige raskema vaevaga kätte tuleb...\nIlusaid vaateid mitmele maitsele\nTF-28 algab Tenerife lõunaosa ühe tuntuma kuurordi Los Cristianose juurest, tõuseb läbi Chayofa La Camellani ning alustab siit enam-vähem paralleelset kulgemist all, saare lõunarannikut pidi jooksva TF-1 kiirteega. Esimene tõsisem põhjus peatumiseks ja piltide klõpsimiseks tekib pisut pärast Valle de San Lorenzo nimelist asulat tee äärde jääva Mirador de la Cantinela kohviku/vaateplatvormi juures. Siin rulluvad TF-28 pidi liikuja ees lahti ühed paremad vaated saare lõunarannikule. Jätkates sõitu, jäävad teele teiste hoonete seas ka mõned vanad kirikud ja sajanditepikkuse minevikuga asulad nagu Granadilla, Fasnia ja Güimar. Alates Fasniast hakkab loodus muutuma tasahilju rohelisemaks ning vahetult enne Güimari jätke kindlasti maha magamata Mirador de Güimari vaateplatvorm. Sest siit Güimari orule avanev pilt on kahtlemata kauneim kogu TF-28 autotee lõikes. Ning ilmselt TF-28 ilusaim teelõik on laskumine järsku kaljuseina pidi alla orgu.\nValikuid Güimari orus\nGüimari orus ootavad teid mitmed huvitavad valikud. Näiteks vääriksid kahtlemata ülevaatamist Güimari püramiidid. Samuti, juhul kui TF-28 pidi looklemine-vingerdamine on teid juba ära tüüdanud, saate siit hõlpsasti pöörduda TF-1 kiirteele, jätkates teekonda Santa Cruzi senisest märksa hoogsamas tempos. Väärt külastamist ning „vaid kiviga visata“ on siit ka kaunis Candelaria linn all ookeani (ja TF-1 kiirtee) ääres. Üks võimalustest on muidugi ka minna lõpuni ehk jätkata teekonda pealinna TF-28 autoteed mööda, mis suudab enne Santa Cruzi suubumist pakkuda teile veel nii mõnegi nauditava vaate. Ah jaa... Aga milleks üldse Santa Cruzi sõita? Loe saare pealinna kohta SIIT.


Rootsi kroon on tänavu vaid kiratsenud\nAjaleht Financial Times nimetas oma eilses artiklis Rootsi krooni Euroopa jeeniks.\n?See, mis praegu toimub, on puhtalt tants intressi ümber,? lausus SEB Ühispanga valuutaturgude spetsialist Jaanus Jõgi. Rootsi keskpank on viimasel ajal pidevalt märku andnud, et ei kiirusta intresside tõstmisega, ja see on krooni allapoole surunud. ?Majandusnäitajad ei sunni hetkel rohkem intresse tõstma, oodatakse pidevat ja konkreetset paranemist igal rindel, inflatsioon ei pressi ka peale ja on keskpanga ootustele vastav,? selgitas Jõgi. ?Ei ole ühtegi asja, mis sunniks panka praegu intresse tõstma.?\nSEB panga peaökonomisti Klas Eklundi hinnangul ei ole tarvis fundamentaalnäitajate pärast muretseda. Riigil on väliskaubanduse ülejääk ja madal inflatsioon.\n?Aga tundub, et valuutaturud juhinduvad lühiajaliste intresside erinevustest,? nentis Eklund. Kuna Rootsis on intressid praegu Euroopa ühed madalamad (baasintress on 1,5%), siis on see valuutat oluliselt nõrgestanud. Viimase kuu ajaga on see trend hoogustunud kahel põhjusel.\nEsiteks on Euroopa Keskpank hakanud andma agressiivsemaid signaale intresside tõstmise kohta. ?Kui Euroopa Keskpank tõstab intresse, siis Rootsi intressid paistavad nende kõrval veelgi madalamad. Seega ? intresside tõstmine Euroopa Keskpanga poolt suurendab raha hoidmise kulusid Rootsis,? lausus Eklund.\nTeiseks argumendiks on Rootsi krooni tehniline liikumine. Kroon on tehniliselt kukkunud läbi mitmest toetustasemest ning nüüd liigub ta n-ö kaardistamata alal.\n?Rootsi kroon oli aastaid suhteliselt kitsas vahemikus,? rääkis Hansapanga valuutaturgude osakonna juht Art Lestberg. Kui kroon euro vastu 9,35 tasemest läbi läks, siis tõi see Lestbergi sõnul kaasa positsioonide ümberhindamisi ja käiku läks ka kahjumi piiramine (stop-loss order), kus positsioon müüakse automaatselt maha, kui hind jõuab investori määratud tasemeni.\nRootsi kroon võib Lestbergi hinnangul tagasi tõusta sinna, kust ta kukkuma hakkas, ehk 9,35 kroonini euro suhtes. Aga pigem nõrgenemine jätkub ja poole aasta perspektiivis võiks näha 9,7?9,8 krooni taset. ?Tehniline pilt näitab kas stabiliseerumist või edasist nõrgenemist,? sõnas ta.\nJõgi Ühispangast ootab Rootsi krooni tugevnemist. ?Praegu on Rootsi kroon ilmselgelt alahinnatud, võiks oluliselt tugevam olla,? märkis ta. ?Usun, et lähema 1?2 kuu perspektiivis võib saada veel paremat hinda, aga siis hakkavad intressid tõusma.? Rootsi krooni tugevnemise vastu oleks mõistlik end kindlustada. ?Ühe-kahe kuu jooksul sel suurt mõtet ei ole, sest ma ei usu, et sel ajal suur tugevnemine tuleb. Aga sealt edasi küll.? Lisaks on Rootsi börs näidanud viimasel ajal tugevust ning see nõrgendab valuutat.\nRootsi SEB panga peaökonomisti Klas Eklundi sõnul teeb analüütikutele muret see, et paljud Rootsi firmad ei investeeri Rootsis või välismaal teenitud kasumit kodumaal. See jahutab Rootsi investeerimiskliimat. ?Me ei räägi ainult lühiajalistest intressimääradest. Võib-olla on see ajutine ja investeeringud Rootsi kasvavad järgmisel aastal. Kui seda ei juhtu, siis võetakse taas üles diskussioon Rootsi investeerimiskeskkonnast ning kas oleks pidanud euroreferendumil ikka ?jah? ütlema,? rääkis Eklund.\n2003. aasta referendumi eel pakkusid euro pooldajad, et väike valuuta võib suure kõrval sattuda kergesti spekulantide sihtmärgiks. Kuni tänaseni ei ole seda juhtunud, aga oktoobriga alanud langus on osalt spekulatiivse iseloomuga. Eklundi sõnul on rahaliidu eelisteks väiksemad arveldamiskulud, suurem koduturg ning kasvupotentsiaal.\nTeisalt on riskid seoses stabilisatsioonipoliitikaga. Praegu on Rootsil rohkem hoobasid monetaarpoliitikasse sekkumiseks. ?Rahapoliitilised instrumendid on rootslaste teha,? ütles Hansapanga valuutaturgude juht Art Lestberg.\nRootsi keskpanga intressipoliitika on kingitus Rootsi ekspordifirmadele, kes on nõrga krooni näol saanud konkurentsieelise.\n?Mida kauem selline olukord püsib, seda kasulikum on see eriti nendele firmadele, kes ekspordivad olulisi koguseid USA turule, näiteks Ericsson ja mõned paberitootjad. Kaotajad on muidugi suuremad importijad. Aga suures plaanis Rootsi ettevõtted võidavad nõrgast valuutast,? ütles Rootsi SEB panga peaökonomist Klas Eklund.\nNaaberriigis Soomes kurdab aga metsa- ja paberitööstus, et peab maailmaturul positsioonide hoidmiseks kahjumiga töötama, kuna Rootsi rivaalide hinnatasemega pole võimalik sammu pidada. ?Kogu Euroopas on praegu ülepakkumine. Sellest hoolimata suudavad Rootsi saetööstused kasumit teenida taoliste hindadega, mis meile tähendavad kahjumeid,? ütles hiljuti Kauppalehtile Soome saetööstuste keskorganisatsiooni juht Jukka-Pekka Ranta.\nMitmed analüütikud Rootsis arvavad, et krooni nõrkuse üks põhjusi võib olla see, et ekspordifirmad ei vaheta enam oma tulusid Rootsi kroonidesse tagasi. Tulusid hoitakse valuutas, et kasutada seda võimaluse tekkides firmade ülesostmiseks ja investeeringuteks välismaale. Seda on tõlgendatud märgina Rootsi halvast investeerimiskliimast.\nKrooni nõrkus mõjutab ka aktsiate liikumist Stockholmi börsil. Mitmed Rootsi börsifirmad, nagu Atlas Copco, kellel on suured dollaritulud, konsolideerivad oma majandustulemused Rootsi kroonides. See mõjutab otseselt firmade majandustulemusi.\nKrooni nõrkusest kaotavad Rootsi tarbijad, eriti kui jõulupuhkus on plaanis välismaal veeta. Rootsi kroon on nõrgenenud peaaegu kõigi maailma valuutade suhtes, välja arvatud Zimbabwe dollar.\nRootsi Ekspordinõukogu aga hoiatab, et krooni nõrkus võib pidurdada Rootsi firmade laiemist välismaale. ?Väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, mis alles kavandavad teistesse riikidesse laienemist, tähendab krooni nõrgenemine kõrgeid asutamiskulusid,? ütles Rootsi Ekspordinõukogu peaökonomist Mauro Gozzo.\nRootsi eksportivaid Eesti ettevõtjaid Rootsi krooni langev kurss ei heiduta, kinnitasid firmajuhid.\nASi Holmen Mets tegevjuhi Tanel Tuuleveski sõnul Rootsi krooni langev kurss neid ei mõjuta. ?Oleme emaettevõtte osa ja meile pole vahet, millise kursiga müüme. Pealegi müüme Eesti krooni põhiselt,? ütles Tuuleveski. ?Pole vahet, kas kursi kõikumise tõttu tekib mingi vahe, raha liigub ju nagunii kontserni sees. Samamoodi on ka teistel Eesti metsa- ja puiduettevõtetel.?\nViking Window teatas, et kuna nad müüvad kroonides ja eurodes, siis neid Rootsi krooni kurss ei mõjuta.\nEuro baasil müüb oma toodangut ka Tootsi Turvas. ?Minu pärast langegu,? ütles firma juhatuse liige Kai Mäeleht. ?Kui ka midagi kõikuvas valuutas müüme, siis oleme alati kursi fikseerinud. Ekspordimarginaalid on ju niivõrd väikesed.?\nEurodes on ekspordilepingud sõlminud ka Stora Enso Mets, kinnitas ettevõtte juht Rait Hiiepuu.\nProbleeme pole ka Normal, kes ekspordib eurode eest, aga ise ostab Rootsi kroonide eest. ?Üldiselt tehakse lepingud mingis kindlas kursivahemikus ja kui valuuta sellest rohkem kõigub, vaadatakse hinnad üle,? kommenteeris finantsjuht Ülle Jõgi.\nMõju Eesti majandusele sõltub sellest, kas Rootsiga kauplemisel on hinnad fikseeritud euros (Eesti kroonis) või Rootsi kroonis. Juhul, kui tehinguid tehakse välisvaluutas, kerkib kursiriskide maandamise küsimus ? kas ja kui suures ulatuses on kursi kõikumiste vastu end kindlustatud.\nEesti majanduse kontekstis ei saa praegust kursimuutuse mõju kuigi oluliseks pidada, suuremat mõju avaldab hoopis tööjõukulude pidev kasv. Valuuta ostu-müügistatistika viitab sellele, et suur osa tehingutest tehakse eurodes, ning seega Eesti ettevõtjaid see oluliselt ei puudata. Samas võib küsimus muutuda teravamaks, kui Rootsi krooni langustrend jääb püsima ning ettevõtted end selle vastu ei kindlusta. Kui üks osa ettevõtjaid võib kursi languse tõttu kaotada, siis teised võivad seetõttu jällegi võita.


Ülevaade lapseea arengust ParemAbi - Lapsepõlv\nLapsepõlve arengut määratletakse kui 'bioloogilisi, psühholoogilisi ja emotsionaalseid muutusi, mis toimuvad inimestel sünnist kuni noorukiea lõpuni'. Ülaltoodud muudatused on iga lapse elus väga olulised ja mõjutavad suuresti nende edukust või puudumist täiskasvanuna.\nLaste kasvades ja arenedes on esmatähtis, et nende vanemad või hooldajad astuksid teatud samme ja tagaksid, et lapsed saaksid täieliku arengu jaoks vajalikku hooldust. Kuid selleks, et täiskasvanud seda teeksid, peavad nad kõigepealt saama täieliku ja põhjaliku ülevaate lapseea arengust ja kõigest sellest, mis sellega kaasneb.\nHeas või halvas olukorras on vanematel ja hooldajatel oma laste kasvus ja arengus täiesti oluline roll. Kuigi lapseea areng toimub teatud progressiivse mustri järgi, ei kasva iga laps samas tempos või tempos. Samuti on palju väliseid ja sisemisi tegureid, mis võivad lapse arengut mõjutada nii positiivses kui ka negatiivses osas.\nLapsepõlve arengus on rida aspekte. Ülaltoodud aspektide hulka kuuluvad füüsiline kasv, motoorne kasv / areng, intellektuaalne / kognitiivne kasv, sotsiaalne / emotsionaalne kasv ja keele areng.\nFüüsiline kasv, olles üks kõige ilmsematest arenguvormidest, hõlmab lapse pikkuse ja kaalu küpsemist. Lisaks kere ja jäsemetele suureneb ka pea suurus. Füüsilise kasvu mustrid ja kiirus võivad olenevalt lapsest mõnevõrra erineda, kuid enamikul juhtudel areneb kasv sünnituse ja puberteediea vahel pidevalt. Puberteet algab 10–13-aastaselt. Puberteediea jooksul suureneb füüsiline kasv ja küpsemine märkimisväärselt varasematest progresseeruvatest aastatest.\nLapse füüsilist küpsemist mõjutavad mitmed tegurid. Geneetika ja toitumine on kaks peamist elementi, mis mõjutavad füüsilist kasvu ja muid küpsemise vorme. Sellepärast julgustatakse kasvavaid lapsi sageli sööma tervislikke toite. Lapse tervise kvaliteet võib oluliselt mõjutada seda, kas nende füüsiline areng toimub tavapärases tempos või mitte.\nMootori kasv / areng\nNagu nimigi mõnevõrra viitab, on motoorne kasv ja areng seotud lapse jalgade, käte ja muude jäsemete liikumisega. Mõned motoorsete oskuste näited hõlmavad indekseerimist, kõndimist, jooksmist, ujumist ja teiste kehaosade, näiteks käte, jalgade, sõrmede ja varvaste liikumist.\nLapsel areneb motoorika väga järk-järgult. Näiteks roomavad väga väikesed, kuuenda kuni kaheksa kuu vanused lapsed, käsi ja jalgu kasutades. Järgnevate kuude jooksul jõuavad need lapsed täiskasvanute käest kinni hoides edasi kõndima, enne kui nad on mugavad ja saavad ise käia. Beebikeskuse andmetel hakkab keskmine laps iseseisvalt kõndima üheksa ja seitsmeteistkümne kuu vanuselt.\nLapse toitumine mõjutab tugevalt motoorset kasvu ja arengut. Erinevate luude, jäsemete ja lihaste küpsemine mõjutab lisaks laste motoorset kasvu. Füüsiline kasv mõjutab ka erinevate motoorsete oskuste arengut. Vikipeedia kinnitab, et saledamad lapsed roomavad sageli kergemini kui nende raskemad kolleegid.\nIntellektuaalne / kognitiivne kasv\nIntellektuaalsete ja kognitiivsete võimete küpsemine puudutab mälu, keelt ja probleemide lahendamise võimeid. Nagu arenguvormid eespool, kasvavad intellektuaalsed ja kognitiivsed oskused järk-järgult. Enamasti algab võime eristada elusaid objekte elututest jalaväe ajal. Kui imikutest saavad väiksed lapsed, arenevad nende intellektuaalsed ja kognitiivsed oskused, seeläbi tulevad ulatuslikumate mälestuste võimalused ning kiirenes teabe ja õppimise sisestamise kiirus.\nKognitiivse ja intellektuaalse arengu küpsemisel mängivad rolli paljud tegurid. Vanemate suhtlemine, toidu tarbimine, liikumine, igapäevased kogemused ning saadud armastus ja hooldus mõjutavad suuresti eelnevaid kasvuvorme.\nSotsiaalne / emotsionaalne kasv\nNagu nimigi ütleb, on sotsiaalne ja emotsionaalne kasv seotud erinevate tunnete ja emotsioonide sünnipärase arenguga. Näiteks kogeb imiku esimestel elukuudel enamasti õnne-, iha- või kurbustunnet. Kuid imikust lapseks saades kogevad nad eelnevate, põhiliste emotsioonide kõrval ka hirmu, ärevust ja muid keerulisemaid emotsioone. Probleeme võib tekkida siis, kui mõnda emotsiooni tunnetatakse liiga intensiivselt või liiga sageli. Mõnel juhul võivad tekkida emotsionaalsed häired. Sellisel juhul peaksid vanemad viivitamatult otsima litsentseeritud arsti käest professionaalset diagnoosi ja ravi.\nKogemus ja vanemlikud stiilid võivad mõjutada ka laste emotsionaalset ja sotsiaalset arengut. Näiteks väikelapsed, kes veedavad oma elus suurema osa ajast koos täiskasvanutega, saavad suurema tõenäosusega sotsiaalse arengu kui üksikud kolleegid. Veelgi enam, lapsed, kes suudavad suhelda oma vanemate ja õdede-vendadega, erinevad emotsionaalselt tõenäoliselt lastest, kes kasvavad isolatsioonis, stressis ja segaduses.\nKeelega kaasneb võime suhelda teiste inimestega kirjutamise, helide ja märkide abil. Et lapsed saaksid keeleõppeoskusi täielikult omandada, peavad nad mõistma keele helisid, hääldusi, kõne mõistmist, sõnamoodustust ning suulise ja tõhusa suhtlemise võimet.\nVanemad ja hooldajad saavad oma laste keele arengule kaasa aidata, lugedes neile ette. Lisaks kinnitab Cam Everlandsi algkool, et lapsed, kellele täiskasvanud elu jooksul ette loevad, kogevad kõrgemaid keskendumisoskusi, kõrgemat sõnavara / keeleoskust, paremat õppeedukust ning empaatiavõime ja kujutlusvõime küpsemist.\nTeooriad lapseea arengust\nNagu selgitas Very Well Mind, on lapsepõlve arengu ümber rida teooriaid. Paljud ülaltoodud teooriad jälgivad lapsepõlve kasvu erinevaid elemente ja spekuleerivad nimetatud arengu võimalike mõjutavate tegurite üle.\nSigmund Freudi teooria\nNäiteks arvab Sigmund Freudi teooria, et alateadlikud soovid ja lapsepõlvekogemused mõjutavad inimese käitumist ja lisaks ka tema isiksust. Freudi teooria kinnitab ka seda, et lastel, kellel ei õnnestu ühes valdkonnas areneda, tekib hilisemas elus tõenäoliselt seotud vaimustus. Lõpuks usub Sigmund Freudi teooria, et indiviidi isiksus on sisuliselt täielikult välja arenenud selleks ajaks, kui ta saab viieaastaseks.\ntunne, et pole armastusväärne\nErik Eriksoni teooria\nEhkki Eriksoni teoorial on Freudi teooriaga ühiseid jooni, on ka märkimisväärseid kontraste. Näiteks usub Erikson, et mitmesugused kogemused ja suhtlemine teistega on lapsepõlve arengu peamine panustaja. Lisaks usub ta, et kasvu eri etappides seisavad lapsed ja täiskasvanud silmitsi teatud ohtudega, mis muutuvad oluliseks elu verstapostiks.\nJean Piaget kognitiivse arengu teooria\nPiaget kognitiivse arengu teooria esitab ja selgitab lapse intellektuaalse küpsemise erinevaid tajutud etappe. Neli ülaltoodud etappi hõlmavad sensomootori etappi, operatsioonieelset etappi, konkreetset tööetappi ja ametlikku tööetappi. Piaget ’teooria kohaselt toimub sensomotoorne staadium sünnist kuni teise eluaastani. Selle aja jooksul piirduvad imikud piiratud motoorsete oskuste ja sensoorse teadvusega.\nJärgmine on operatsioonieelne etapp, kus imikutest saavad lapsed, kes hakkavad keelt mõistma, kuid pole veel piisavalt arenenud, et teiste inimestega arvestada ja teatud teavet mõista. Konkreetne tööetapp toimub seega seitsme kuni üheteistkümnenda eluaasta vahel. Sel perioodil arenevad laste vaimsed oskused piisavalt, et nad saaksid loogilist mõtlemist harjutada.\nteisisõnu armastuse kohta\nSiiski arvatakse, et ülaltoodud vanuses noored võitlevad endiselt hüpoteetika ja sarnaste olukordade mõistmisega. Lõpuks, ametlikus etapis on lapsed umbes kaheteistkümneaastased ja lisaks võimelised mõistma abstraktseid mõisteid, õppides järk-järgult loogiliselt mõtlema ja süsteemselt planeerima.\nLapsepõlve arengust ning küpsemise eri etappide aluseks olevatest teguritest ja elementidest on lugematu arv teooriaid. Kuid hoolimata teooriatest on esmatähtis, et vanemad ja hooldajad saaksid põhjalikult aru lapsepõlve arengust ja selle aspektidest. Väga noored lapsed on äärmiselt haavatavad ja vajavad armastust, tuge ja juhendamist. On lugematu arv uuringuid, mis kinnitavad täiskasvanute eeliseid, kes veedavad lastega oma kujunemisajal aega ja õpetavad neile teavet, mis aitab kaasa erinevatele arenguetappidele.\nHoolimata praktilise vanemluse olulisusest lapsepõlve arengus, võib see kogemus olla paljudel juhtudel siiski keeruline ja keeruline. Mõnikord võib litsentseeritud nõustaja või terapeudi juurde istumine muuta maailma erinevusi ja osutuda kasulikuks.\nKahjuks on paljudel inimestel endiselt raske end piisavalt mugavalt tunda, et oma elus esinevatest juhtudest professionaaliga rääkida. Nad võiksid muretseda selle pärast, et teised inimesed mõistavad neid alateadlikult või tajutakse neid nõrkana. Kõige tugevamad inimesed on aga need, kes saavad abi küsida, kui teavad, et seda vajavad või võiksid sellest kasu saada.\nSiin BetterHelpis pole otsust. Meie ainus missioon on teid aidata. Mõnikord võib see olla sama lihtne kui istumine ja vestlus. Ausalt öeldes sõltub see igast inimesest. Me kõik kogeme elus erinevaid asju ja meil on igaühel oma lugu. Pole tähtis, teie jaoks on väga oluline teada, et BetterHelp on alati siin abiks.\nLõppkokkuvõttes jääb valik teile, kuid kui tunnete kunagi soovi BetterHelpiga ühendust võtta, saate seda teha, klõpsates siin.\nLapsepõlv on kiire füüsilise ja psühholoogilise kasvu faas. Lisateave selle kohta, kuidas normaalne lapseea areng kulgeb.


Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Oi-oi-oi, ai-ai-ai, mis küll minu pepust sai?\nAt 10:06, Jakup Laan said...\nÕige Priit, õige!\nKasutan juhust ja kommenteerin et kui ma oleks Toskaanas sündinud oleksin juba ammu jalgratta meistersportlane. Loodame et kui Taaramäe terveks saab siis paneb temagi nagu meister sportlasele vääriline. Tuulega võidu.\nps. hea kuulda ka vahepeal Art Soonetsist ja Leho Ripsist. Tervisi neile tublidele meestele\nValusa tagumiku puhul soovitan kasutada kortisoonikreemi. Tähtis on tuub kusagilt kätte saada, eks retsepti jõuab tagantjärele ka valmis vehkida.\nAt 10:13, Jakup said...\nVanad spordimehed ikka rääkisid et kui oled aprillis vormis siis Tour de Estouniaks küpse. Seega ei maksa kohe 48km/h kimada. Sellist võivad endale lubada ainult kõva füüsilise põhja teinud sportlased - Mae Veerpalu Kanter Hunt Ansip Treier\nKuidagi korduma hakkavad need loosungid.\nMis mõtet on sulle nõu anda, kui nagunii selle järgi ei talita??\nPole ka mingit mõtet laiata enda ja laita teiste kilomeetreid. Minu silmis oled sa oma 1700+ suusakilomeetriga ilmselge ületreenija oma tulemuse kohta.\nKokkuvõttes- lase edasi nii, nagu sobib, aga ära arva, et keegi sulle midagi arukat viitsiks soovitada;))\nRehemaa tegi ka kõva põhja. Kui ta tahaks ta võiks jalgrattas päris kõvasti panna. Samuti on kõva põhja teinud Eesti jäähokikoondise poisid. Nagu tänases Postimehes kirjutab.\nAt 10:49, TL said...\ntsiteerin "Grete Treier lõpetas põhja ladumise märtsi lõpus ..."\nTõenäoliselt on tal kirjas 0 (null) suusakilomeetrit :D.\nPriit, su pepu on valus sellepärast, et sa annad talle liiga ühekülgset tegevust. Kui sul oleks laotud järjepidev põhi ka mõnes teises pepu tegevuses, siis ei oleks rattasadulasse istumine vast nii vaevaline.\nKahjuks ei ole ise selle valla asjatundja, võib-olla on hoopis nii, et oled toda teist pepu tegevust harrastanud liiga usinasti, mille tõttu rattasadulas istumine nüüd kannatab.\nAt 12:11, Karl Vaart, Põlvamaa said...\nPriit nagu ma olen Sulle ikka soovitanud - anonüümsed kommarid pepupoisid redigeeri välja. Pole tarvis neile siin areeni jagada, nad kukuvad siin oma "vaimukusi" pritsima\nPikas - ei jõudnud lõpuni lugeda - blogikandes on rohket taaskasutamist leidnud blogipidaja ammu kõigile tuntud stampseisukohad, -väljendid ja terved mõttekäigud. Blogi järjekindlale lugejale on need juba pähe kulunud. Asja ei päästa uudse (uudsuse taotlusega), hea ja halva maitse piirimail kõikuv pealkiri. Cheap. (But I hate cheap.)\nAt 15:36, Sore Ass said...\nPullerits üritab gay-nalja visata.\nAga kust pärineb PP nii hea homohuumori tundmine?\nNõus eelkõnelejatega. Ent vaadakem kalendrisse. Reede!!! Linnuke on vaja kirja saada.\nEks inimesed on erinevad ja seetõttu oskavad nad rõõmu tunda ka väga erinevatest tegevustest, aga mitmeid kuid järjest maanteel vändata seda vägagi monotoonset tegevust 15+ tundi nädalas tundub küll piisavat jabura tegevusena.\nJa mille nimel? Kui oldaks Elionil või Samsungil (või misiganes see Cup sel aastal ongi) esikümne mees, no okei, esikolmekümne mees, kuid 200+ kohtadel sõitja puhul on raske mõista panustatud vaeva (aeg ja energia) ja vastusaadava "kasu" otstarbekust.\nSeda enam, et ainult ratta seljas olemine arendab füüsist ikka väga ühekülgses plaanis...\nBartolomeo Emmanuele, un vecchio sciatore\nGay naljad pärast dopinguteema mahavaikimist tundub olevat loogiline lahendus, arvestades ta leivaisa vikerkaare promo meelsust.\nSirgeseljalisest suusatajast on järele jäänud tagumik püsti hõõrutav velomaan. Oh aegu ja kombeid.\nÜhesõnaga kõik on p-s. Mehed, kust saab kõige kiiremini ja vabalt dopingut?\nERR uudistes jooksis eile läbi, et suurem osa EOK eelarvest läheb tippsportlaste dopinguga varustamiseks.\nSee on ju skandaalne!\nSamal ajal ...\non maailmamees ja ürituste korraldaja Dr Holden (ratast 2013 hoojal juba 946 km)\nette võtnud hoopis isevärki inspekteerimisreisi Piusale, "Eesti parimale raftijõele".\n"Piusal raftimine on tõeline kaif," kirjutab Holden oma blogis. 8)\nAt 20:43, Lembit Kaun, Otepää said...\nDoktor Holden on kõva mees. Doktor Pullerits ka. Loodame et ta on lati ainult ajutiselt alla lasknud.\nTahaks küsida härra Pulleritsu käest et miks Postimees nii aktiivselt integratsiooniga tegeleb? Viitelingid Postimehest rus.postimees ja eng.postimees lehtede sisse.\nÄärmusnats ma küll olen aga sellist pornograafiat ei taha näha.\nLembit Kaun, kas te saate ravi?\nMa loodan Priit et sa sellise suhtumisega kirjutad ainult blogi, spordiradadele pole sellist asja vaja, hakata esimesest reast lihtsalt lahmima, ülbitsema. Täpselt selline mees, kes paneks jala ette kui see sulle 1 koha TM-l annaks. Vähe rohkem sära, rõõmu ja austust teiste vastu.\nKõik kes Elionil ja Samsungil on noh esikolmekümnes, mis nad siis saavad 16:34?\nTäpselt, ise küsin, ise vastan ja mittesobivad vastused ka välja toodud. Kuigi ma pole tõsiseltvõetav spordimees ja ma isegi ei arva end asjast midagi tarka teadvat, kuid olles lugenud läbi viimase blogi sissekande, võtan vabaduse vastata (kuigi hr. Pullerits palus minusugustel sõna mitte võtta) ja soovitada treenida rattaga 5-6x nädalas, päevas mitte rohkem kui 1-1,5h. Olen selgusele jõudnud ning minu arvamuse kohaselt ei anna kahe-, kolme- ja neljatunnised treeningud suurt võitu võrreldes 1,5 tunnise treeninguga, eriti kui talvel on suusakilomeetreid üle 1700. Ehk lühidalt, soovitan jätkata sama viisi nagu sai alustatud.\nAt 00:53, Spioon said...\nSõitsin minagi ratast, mõnuga...kuid ühel päeval pärast tavalist rattatreeningut hakkas kõik alakehas valutama ning kaotasin ühe padruni. Õnneks jäi teine padrun ning kahuri funktsionaalsus alles, kuid ratta selga ei istu iialgi. Soovitan mõelda rattamehed:)\nPriidul ju enam seda probleemi pole...\n>> ärge lootkegi, et hakkan mingeid kahe- või kolmetunniseid trenne tegema.\nDr Holdeni trennid on olnud 4-5-6 tunnised. Kvaliteetkilomeetrid.\nMiks ei saanud Priit autasu Suusaliidu aasta lõpetamisel? Oleks ju olnud põhjust.\nAutasu mille eest? Ilusaima pepu kategooriat ju pole.\nDr Holden korraldab Rõuges maratoni. Sellest peab küll osa võtma!\nPulleritsule mängib saatus vingerpussi. Otsustas homode peal keelt teritada, nüüd aga kipub hoopis endale (kapi)homo maine külge jääma. 8)\n...teate, mulle hakkab see teie pedepropaganda juba üleviskama. See on tülgastav. Postimehe veebiküljelt leidsin veel sellise baskvilli, ja kujutage ette, lehetoimetus isegi ei eelteavitanud mind, et nad sellise haiglase, argumentatsioonivaba soperdise avaldavad:\nKes kütab viha? Pullerits\nVanasti oli ikka kombeks, et kui toimetuse palgalisele töötajale keegi vastata tahtis, siis anti sellest ikka eelnevalt teada, eriti juhul, kui tegu oli vasturünnakuga, sest toimetuse ülesanne on, muide, töötajat tema töö tegemisel kaitsta. Aga nüüd võivad igasugused heterofoobid pritsida isikliku rünnakuna toimetuse töötaja pihta süüdimatult seda, mida vaid tahavad, ja kellelgi ei teki toimetuses küsimust ka, et oot-oot, kas iga kräppi ja mõttetust peab ikka avaldama.\nJah, kui Maria Küti arvamuslugu avaldati, nagu vene keeles öeldakse, без купюр и изменений (kärbete ja muudatusteta), siis on see ajakirjanikule hoop selja tagant omaenda toimetuse poolt.\nEhk siis Pulleritsule on ka omad selga pööramas. Friendly fire , nagu armees öeldakse....\n@00:53 räägi lähemalt! Mis, kuidas, miks?\nSiinkohal tuleb küll PP-ga täielikult nõustuda. No lugege seda preili Küti soperdist (koolis käinud inimene peaks olema vähemalt suutnud kirjutamiskunsti omandada) ja tegelikult rohkem polegi vaja midagi lisada, asi on enam kui selge. Piinlik lugeda ja selline inimene tahab omandada kõrgharidust?! Tuleks saata kohe tootvale tööle!\nEi saa. 00:53 loo varalised autoriõigused on juba ära omandanud "Postimees", lugemiseks tuleb osta uuel nädalal ilmuv "Postimehe" lisa "Maraton".\nP.S. Otsi sealt lugu "Munadeta mehe maraton".\nJah, ma ka imestasin, et kas selline ongi Euroopa kõrghariduse tase, kui lugesin Maria Küti tõepoolest küündimatut ja ajuvaba ja absoluutselt igasuguse aruka argumentatsioonita soperist - ta ju magistrand... rahuprotsesside magistrand... no kuulge, mis kräppi siin Euroopas ka ei õpetata... pole ime, et sellistele pseudoaladele lähevad õppima ilmselgelt vasakpoolse ajuloputusega neidised, kes arvavad, et kui saavad sellistele pseudoaladele õppima, siis võib hakata kohe oma "tarkust" pritsima ja teistele kuulutama, mis on õige ja mida arvama peaks. Parem jäägugi sinna Euroopasse, leidku sealt endale mingi multikulti polt, aga ärgu siia tagasi tulgu. We won't miss her!\nJah, nii see on. Selle asemel et õppida matemaatikat, füüsikat ja tehnilisi alasid, millest ühiskonnale reaalset kasu tekib, õpitakse igasuguseid "lillealasid" nagu sotsioloogiat, filoloogiat ja ajakirjandust.\nAt 13:59, Lembit Kaun, Otepää said...\nSee on kurb kui Postimees oma töötaja reedab, aga eks mittelugupeetud Samostil ole ka lapsed ja pere toita, nagu meil kõigil. Seega, talitame nii nagi suur meinstriim tahab.\nSaan küll. Sinu rõõmuks\nNii, varasemad mehed hakkavad juba tagasi jõudma. Tuntud tugev harrastaja Ken Martma nt 4:16 ja 139 km.\nPriit pani oma ärge-tulge-mind-õpetama-3-4-tunniste-sõitudega natuke puusse vist.\nlugu kuidas vähemused teisi kotivad\nAt 16:54, Lembit Kaun, Otepää luhaäärsed said...\nkõige rohkem on Priidule liiga tehtud, aga loodetavasti maksab ta ükskord kätte,\nsiis nutate, peded, homohumoristid ja anonüümsed tainapead!\nPullerits, "paskvill" kirjutatakse tugeva p-ga ja üleüldse, kas teie arvates on õige ainult teie arvamus, kõik, kes teisiti mõtlevad, arvavad valesti?\nSee siin on Pulleritsu blogi ja siin kirjutab ta sõna "paskvill" nii, nagu ta ise tahab. Ühegi anonüümiku asi ei ole tulla teda õpetama.\nAt 21:09, sk8erboi said...\nmis, Pullerits, juba rattaseljas?? lumi pole veel äragi sulanud, Haanjas sai täna veel ilusti sõita! Ja kaks eri ratast?!! Sellega kvalifitseerud Eesti top 2000 rattapede hulka ilusti. Sellest ka valus tagumik :)\nkas selle iba asemel, mis siin kommentaaride hulgas sporditeemat rämedalt pitsutab, kusagil keegi päriselt ka kevadisest ettevalmistusest räägib?\nMis kaks ratast, Sulev, mõnitad või?! Ikka kolm ratast. Kolmas on tööl käimise ratas!\nAt 08:10, Loodusõpetus said...\nPriit võib olla jääb sul tagumik valusaks sellest, et rattapüksid on juba mitu aastat vanad ning "pampers" lihtsalt oma töö teinud. Täpselt sama mure oli minul eelmine aasta, muretsesin uued ning probleem lahendatud.\nAt 12:56, Image Editing Services said...


Vanad Oskused: juuni 2011\nVallikääru aasal toimuvad 1.-3. juulil Pärnu Hansapäevad 2011. Hea vill ja heavillaseltsilised on igatahes kohal. Kohtume keskaja turul!\nPostitas: Jaani talu at 01:14 1 kommentaar:\nSildid laadakala, turuline\nTore ja asjalik nimetus isase lambatalle jaoks, just sellised parajad jäärikud nad ju ongi. Ja utik ehk utetall, selline hell ja õrn. Mõlemad sõnad leidsin oma viimase aja öökapiraamatust "Põllumajandusloomade söötmise ABC". Heldene aeg, lambakasvataja pöörab vahel ikka päris ära, eksole? Aga uskuge mind, kõik need näidisratsioonid, nuumnetokalorid ja lammaste mineraalelementide tarbenormid panevad mind eriti kiiresti uinuma :)\nVäga asjalik on ka see pruun müügijäärik, kes saab juuli alguses alles 3-kuuseks. Sündinud kaksiktallena, ja ega tumepruun utikust õdegi palju kasvus alla jää- on mõlemad ikka tõelised purakad. Nuumnetokaloritega pole siin midagi pistmist, talled on kasvanud vaid emapiimal, heal heinal ja värskel karjamaarohul. Sellist valikut peame oma karjakasvatuses õigeks, ehk ülemäärased jõusöödad ja muud lisandid jäägu ikka nuumloomadele, kes seepeale kiirelt lihakeredena lõpetavad. Sellekohast head nõuannet ja ladusat lugemist leiab Maavillase kodulehelt loomaarst Ants Kuksi karjatervise rubriigist.\nPruun jäärapoiss oli juba sündides nõnda kenakese vormiga, hea meel oleks teda elule jätta. Et oma karjas talle eriti tööd pakkuda pole, panemegi jääriku müüki. Tegu on ristandjääraga, kel emaks Saaremaa päritolu valge maalammas, isaks rootsi peenvillane jäär Olev. Viimaselt ka kena pruuni karva vill. Et emal peenemat sorti ühekihiline vill ja isalt peenvillane, siis talledelgi kena peenike säbar seljas. Emaliini pidi on tumedaid tallesid ennegi olnud, aga loomulikult ei saa lubada, et pruun või tumepruun värv ka jäärapoisilt edasi kandub. Ilmvõimatu see muidugi pole.\nNiisiis, kui Sa oled sellest jääratallest huvitatud, helista või kirjuta mulle:\nTel. 5218299 Julika Roos\nJäärik on sündinud 03.04.2011. Olemas isa- ja emapoolsed põlvnemisandmed, hind: 120€.\nJaani talu lamba- ja kitsekari on haigustevaba, karjastaatus M1. Kitsed on CAE-vabad.\nHiljem lisatud: Jäärik on müüdud!\nKui oled huvitatud kevadistest jääradest, siis Jaani talus on veel pakkuda mõned põnevad ristandjäärikuid (emad kohalikud maalambad, isad ahvenamaa või rootsi peenvillased jäärad). Müüa ka kaks puhtatõulist rootsi peenvillalamba pruuni jääratalle.\nHelista, kirjuta, küsi lisa!\nSellest tallest ei saa kindlasti selle aasta jaanikujäära, ja hästi tore oleks kui ka jõulujäära mitte :)\nPostitas: Jaani talu at 14:46 2 kommentaari:\nSildid JÄÄRIK MÜÜGIS, taluelu\nPojeng - jumalate soosik\nAntiik-Kreeka tervenemisjumala Asclepiuse armukadedus oma lemmikõpilase Paeoni vastu kasvas nii suureks, et sekkuma pidi peajumal Zeus ise. Kaitsmaks Paeoni, muutis ta tolle imekauniks lilleõieks, keda hakati kutsuma samuti Paeoniks. Sellest nimest tuleneb palju hilisem nimetus Paeonia, ametlik ja teaduslik nimi ilutaimele, keda meie tunneme pojengina.\nPojengi jumalikkusest pajatavad ka pea paari aastatuhande tagused ülestähendamised ja uskumused Vana-Hiinast. Maal, mida peetakse pojengi kodumaaks usuti, et tema kasvatamist soosivad jumalad - seal kus kasvab pojeng, kaovad kurjad vaimud. Kes hoolitseb nende kaunite ja siidiste õite eest, saab osa lille ilust ja headusest....\nOleme meiegi saanud alati osa nende ilust ja headusest- kus iganes on me kodu ja aed, seal õitsevad pojengid.\nMinu pisuke kiire kuduminegi sai seekord pojengilõhnaline, suvesoe ja head mõtted sees :) Sallisahtlisse ootama oma aega koos teiste omasugustega siin ja siin.\nNende kaunite suveõite ilu on nukralt üürike. Aga selle üle ei pea me mitte kurvastama, sest igast närbunud õiest saab ju küpsete viljadena taas uue algus.\nJa kui teil on ehk soov ise kogeda pojengi tervendavat mõju, siis siin üks keskajast pärinev uskumus:\nPojengi viljadest tehti pärlid, mida kanti kaelas 40 päeva. Pärlite suuremat mõju usuti siis, kui vilju niisutati püha veega ja need olid aetud punasele niidile nõelaga, mida varem polnud keegi kasutanud.\nPostitas: Jaani talu at 15:24 1 kommentaar:\nSildid julika teeb\nLauda lõhn man\nNii võib just lõppenud pika maikuu kohta öelda küll. Meie talus sel aastal siis laudakuu.\nLauda sees ja ümber.\nKahekümne päeva jooksul tihedalt sündimisi, ehk poegis suurem enamus põhikarja uttesid. Tallesid sai tõesti palju-palju! Ja kui ma siin kevadel soovisin karjatäienduseks pruune ja kirjusid lambaid, siis neid tuli uhkesti. Ainult kaks valget talle oligi, ja needki natukese pruuniga "määritud". Tundub aga, et kahe ahvenamaa jäära asemel käisid uttesid rõõmustamas sokud lähedalt metsast, sest justkui metskitsede talled enamus "affe" lastest tõesti välja näevad- pealt pruunid, kõhualune ja taguotsa "peegel" heledat karva :)\nÜht lambaema ei huvita põrmugi, mis värvi on tema tallekeste sabaalused.\nPeaasi, et lõhn on oma.\nRohkem pilte kevadistest talledest siin pildialbumis.\nKui me kuue aasta eest talvehakul Jaani talu esimest korda vaatamas käisime, sai ostuotsus tehtud kiirelt. Oluline osa oli selles kindlasti ka talus võrdlemisi hästi ja algupäraselt säilinud kõrvalhoonetel- suurel aidal ja maakivist laudal. Ehitis, mida ilmselt tänapäeval enam keegi loomapidamiseks vaevalt ehitama hakkaks, sai sel aastal 100 aastat vanaks. Iseenesest pole see veel ühe hoone jaoks miski vanus. Kuid siiski piisav, et ilmutada siin-seal lagunemise märke. Eriti rutakat ja ähvardavat lagunemist märkasime lauda taga nurgas, see vajas kiiret sekkumist ja teadmisi. Abi leidsime Eesti Vabaõhumuuseumist, kus pikaajalised kogemused traditsioonilise taluarhitektuuri vallas. Et maakivimüüri taastamine oli huvipakkuv ka teistele, saigi koostöös muuseumiga korraldatud koolituspäevad.\nSel ajal, kui laudast kostis järjekordsete uute tallekeste esimest määgimist, käis väljaspool tõsine lammutamine ja uuesti ehitamine. Hulk asjalikke ja toimekaid mehi oli koos, üks vapper naine nende hulgas.\nVeelkord tänud kõikidele osalejatele ja Eesti Vabaõhumuuseumile. Koolituspäevade pilte saab vaadata siin. Lisan lähiajal piltidele ka seletusi.\nLauda sees on nüüd vaikus, lambapered kolisid kõik suvistele karjamaadele kosuma ja kasvama.\nLauda ümber kõpitseme meie jõudumööda edasi, vana aus maakivihoone vajab ja väärib korrastamist. Mina ise vajan aga hädasti lambapuhkust! Nii et laudalõhnalisi ja villalisi postitusi siia niipea ei ilmu. Ja kui ehk mõni lambapilt juhtub, siis seoses karjakoerte koolitamise teemadega. Või hea küll, mõni villajutt vast ikka ka :)\nErinevatest koolitustest tuleb aga juttu kindlasti, sest suvi on just see aeg, mil Jaani talu õpiõuel hea toredete ja tarkade inimestega kokku saada. Kohtumiseni!\nPostitas: Jaani talu at 18:29 3 kommentaari:\nSildid taluelu, õpiõu


ANGIOGRAAFIA: VERESOONTE TERVISLIKKUSE HINDAMINE - DIAGNOSTILISED EKSAMID\nAngiograafia on diagnostiline eksam, mis võimaldab teil paremini visualiseerida veresoonte sisemust, mille abil saab hinnata nende kuju ja diagnoosida näiteks selliseid haigusi nagu aneurüsm või arterioskleroos.\nNii saab seda eksamit teha mitmel keha kohas, näiteks ajus, südames või kopsudes, näiteks sõltuvalt haigusest, mis diagnoositakse.\nSelleks, et hõlbustada laevade täielikku jälgimist, on kontratseptiiv, mis süstitakse kateteriseerimise teel, on meetod, mis kasutab ette nähtud asukohta jõudmiseks kannu või kaela arterisse sisestatud õhukese toru hindama.\nAngiograafia hind võib varieeruda sõltuvalt hinnatava kehapinna asukohast, samas kui valitud kliinikus on ligikaudu 4000 rea.\nSee eksam aitab erinevate probleemide diagnoosimisel sõltuvalt sellest, kus seda teha. Mõned näited on:\nTrombide olemasolu, mis võivad põhjustada insult;\nKõigi ajuarterite hõrenemine;\nSüdame arterite kitsendamine;\nSüdame vereringe langus;\nHüübide olemasolu, mis võib viia infarkti.\nSeda katset tehakse tavaliselt ainult siis, kui muud vähem invasiivsed testid, näiteks MRI või CT skaneeringud, ei suuda probleemi õigesti tuvastada.\nAnesteesia tehakse kohas, kus kateetrit tuleb sisestada, see on väike toru, mille arst võtab kohale, kus üks jälgib veresooni, mis tavaliselt sisestatakse kubemesse või kaela.\nPärast kateetri sisestamist analüüsitavale saidile süstib arst kontrast ja tõmbab röntgenkiirguse masinas mitu röntgenkiirte. Kontrastsusvedelik peegeldub masina immitatsioonil, seega on see erinev pildid, mis võimaldavad jälgida kogu laeva teed.\nUuringu ajal jääte ärkvel, kuid kui peate jääma nii kaugele kui võimalik, võib arst ravimi kasutamist rahustada, mistõttu võib teil olla magamine.\nSee eksam kestab umbes tund, kuid pärast seda on võimalik koju tagasi minna, kuna üldanesteesia pole vajalik. Mõnel juhul võib vajalikuks osutuda ka silmade võtmine ja kateetri sisestamise asetamine.\nKatsetamiseks on oluline hoida oksendamise vältimiseks umbes 8 tundi, eriti kui teie arst kasutab ravimit testi ajal rahutuks.\nLisaks on mõnedel juhtudel vaja enne ravi alustamist mõned ravimid 2 ... 5, näiteks antikoagulandid, kumadiin, lovenox, metformiin, glükofaag aspiriin võtta, mistõttu on väga oluline teavitada arsti sellest ravimitest, mis joob\nHoolitse eksami järel\n24 tunni jooksul pärast uuringut ei tohiks füüsiline aktiivsus püsida, jäädes puhata, et vältida verejooksu ja tavapäraseid ravimeid tuleb võtta ainult siis, kui arst näitab.\nKõige sagedasem risk see katse on allergiline reaktsioon kontrast, mis on sisestatud, kuid arstil on tavaliselt süstimiseks valmis ravimid, kui see juhtub. Lisaks võib kontratseptsiooni tõttu tekkida verejooks kateetri sisestamise kohas või neeruprobleemid. Vaadake lisateavet eksamite ohtude kohta, kasutades kontrasti.\nSilte: arengut esmaabi arengut\nMis on Color Doppler Ultrasound ja mis see on?\n6 Eksamid, mis avastavad rinnavähki\nAngiograafia on diagnostiline eksam, mis võimaldab teil paremini visualiseerida veresoonte sisemust, mille abil saab hinnata nende kuju ja diagnoosida näiteks selliseid haigusi nagu aneurüsm või arterioskleroos. Nii saab seda eksamit teha mitmel keha kohas, näiteks ajus, südames või kopsudes, näiteks sõltuvalt haigusest, mis diagnoositakse. Selleks\nCopyright 2022 https://thelightlifeblog.com Kuidas toimub angiograafia ja mis see on?


Põhikooli teismelised sekspommid avastavad eluülikooli kursuseid - Nelli Teataja Põhikooli teismelised sekspommid avastavad eluülikooli kursuseid - Nelli Teataja\nPõhikooli teismelised sekspommid avastavad eluülikooli kursuseid\nSuvehakul väisas Katrin (48) oma vennatütre (16) põhikooli lõpetamise pidu. Suur oli tema üllatus, kui ta silmas uksest väljuvaid lõpetajaid.\nKatrin meenutab: „Kuna eriolukord riigis hakkas lõppema, siis mina või õigemini küll meie pere aktusele minna ei saanud, seda kanti sotsiaalmeedias üle ja sai telefonist vaadata, aga venna perega leppisime kokku, et mina, minu mees ja lapsed tervitame koos vanavanematega värsket lõpetajat ikka kooli ees oleval muruplatsil ja suundume siis kõik koos edasi pidulikumale restoranieinele.\nJoonistatud, kleebitud, süstitud…\nVideosilla vahendusel ei saanudki tüdrukutest nii aru, aga kui ma nägin neid 16aastaseid, pärast aktust uksest välja tulemas...\n„Sa mu meie!“ oli minu esmane ja ainuke reaktsioon,“ ütleb Katrin ja kirjeldab nähtut: „Tüdrukutel oli kõigil väga tugev õhtumeik koos taevani ulatuvate volüümripsmetega ja loomulikult ka kunstküüned ning võltspäevitus. Nii mõnelgi oli soengusse lisajuuksed paigutatud või õigemini oli näha, et nii mõnelgi neiul on juuksepikendused. Ilusalongides oli ikka kõik võimalik endale peale, alla ja külge kleebitud.\nLisaks on mul ka kahtlus, et nii mõnelgi on juba botox-huuled, sest nii lopsakat huulejoont meigiga ikka ei tee. Või on tõesti mõni noor enda jaoks juba püsimeigi avastanud?!“\nKatrin arutleb edasi, et värsket noort 16aastast tütarlast ei tunnegi enam ära vanuse poolest, kõik need noored tütarlapsed üritavad sarnaneda täiskasvanud sekspomm Kardashiani(te)ga või siis šnitti võtta teistest üliseksikatest suunamudijatest.\nKatrin lisab veel meenutusi oma nähtust: „Õnneks küll kleidimood ei sarnanenud postitantsijate riietusele, aga tuntavalt on tänapäevase 16aastaste proportsioonid muutunud ning rinna- ja tuharaümbermõõt on suurem, kui see oli 15 aastat tagasi.\nJa 16aastane dekolteed juba rõhutada ei karda! Ma poleks vist mitte ühelegi tüdrukule pakkunud vanuseks 16 või siis mõnel üksikul ka 17 aastat. Nad kõik näevad välja nagu kakskümmend viis ja pluss.“\nLiiga vara naine?\nKatrini enda peres kasvab kaheteistkümne aastane tütar ning Katrin möönab, et ka tema noor pubekas kipub arvama, et seksikus seisneb nn Kardashianite loodud kuvandis, mitte muudes väärtushinnangutes.\nSiiski ei pea Katrin õigeks seda, et 16aastane soovib välja näha nagu täiskasvanud naine või veel vähem nagu sekspommidest suunamudijad.\nKatrin lausub: „Siinkohal ma näen võib-olla vanemate tegemata tööd, sest 16aastane tütarlaps veel naine siiski ei ole… Aga tõsi, et enam laps ta ka ei ole.\nSee ilmselt ongi see vanus, kus tuleks selgeks teha, et ohutuse mõttes on vähem parem ja kindlasti sada korda ka ilusam ning seksikus ei seisne ainult suunamudija poolt loodud võltskuvandis.“\nJust seda üritab Katrin ise kodus õpetada ja loodab, et tema 16aastane oma lõpetamisel ei näe välja nagu eluülikooli lõpetaja.\nJalgevahe,see on kullaauk,kui õigesti kasutad.


VAATA INFOGRAAFIKAT: mida väljaheited ütlevad tervise kohta?\nVAATA INFOGRAAFIKAT: mida väljaheited ütlevad tervise kohta? (26)\nÕhtuleht.ee, 3. november 2015 14:35\nKAS TUNNED OMA VÄLJAHEITEID? NB! Tegu on informatiivse tabeliga, mis ei asenda arsti antud juhiseid. Foto: Õhtuleht\nVäljaheited on küll normaalne osa elust, ent sageli pole see jututeema, mida seltskonnas üles võetaks. Siiski tasub silma peal hoida, mis tualetipotti potsatab, kuna väljaheited võivad viidata tõsistele tervisehäiretele.\nSeedetraktis on rohkem bakterirakke kui sinu kehas kokku, mistõttu on oluline, et seedimine töötaks hästi vajalike toitainete imendumiseks, samuti kõiksugu toidu, kemikaalide ja pisikute tõrjumiseks, ütleb Marylandi meditsiinikooli gastroenteroloog Jean-Pierre Raufman.\nKuna väljaheidetest avalikult tihti ei räägita, kimbutavad paljusid ka seedeprobleemid. Tervisega seonduvast saab tihti aimu väljaheite välimusest ja koostisest.\nMida tähelepanelikum oled, seda parem. Siiski tasub meeles pidada, et iga kord, kui märkad väljaheites verd, ei pruugi tegu olla viitega vähktõvele – põhjus võib peituda ka peedis, punase toiduvärviga tehtud toidus, menstruatsioonis või ärritatud soole sündroomis. Kui probleem on aga korduv, ei tasuks seda kindlasti eirata, vaid konsulteerida perearstiga.\nKõhukinnisuseks ehk obstipatsiooniks loetakse roojamist sagedusega vähem kui kolm korda nädalas. Kõhukinnisus võib esineda mitmete haiguste puhul, kuid võib olla ka lihtsalt üks mööduv sümptom, mis viitab soole talitlushäirele.\nKõhulahtisus ehk diarröa tähendab roojamist kolm või üle kolme korra päevas, kusjuures väljaheide on normaalsest vedelam. Üle kahe nädala kestnud kõhulahtisuse korral on tegemist kroonilise kõhulahtisusega.