Ladies Night Solaris - Üritused\nLadies Night tuleb Solarise Vapianosse juba 12 mail kell 19:00. Seekordse Ladies Night`i teemaks on ``Pretty happy`` ehk kuidas olla õnnelik ning saavutada seesmise ja välise ilu harmooniline kooskõla.\nÜritusel astub ülesse spirituaalne õpetaja, õnnekoolitaja, motivatsioonikõneleja ning podcaster Dali Karat, kes jagab lihtsaid nippe, kuidas olla iga päev õnnelikum ja tegeleda nende asjadega, mis Sind päriselt motiveerivad.\nMuusikalise etteaste eest hoolitseb rütmikas duo INDREK VENTMANN & ALLAN KASUK. See kihvt duo esitab inglisekeelseid ja eestikeelseid poplugusid, mis sobivad nii kuulamiseks kui ka tantsimiseks.\nÕhtut juhib nagu ikka meie lemmik Juhan Krull ning kogu õhtu parimad hetked saavad fotograafi poolt üles pildistatud ja on leitavad peale üritust teemaveebis naine.postimees.ee.\nEt saaksid enesekindlalt ning tervislikult suvele ja kuumale päikesele vastu minna, toob Apotheka Beauty kohapeale tervise puudutusega ilu – Hispaania apteegikosmeetika bränd 𝐈𝐒𝐃𝐈𝐍 jagab päiksekaitse nippe ja tutvustab põnevaid päikesekaitsetooteid, 𝐅𝐨𝐫𝐦𝐮𝐥𝐚 𝐕𝐢𝐭𝐚𝐥𝐞 räägib välise ilu toetamisest seespidiselt ning milliseid vitamiine vajab praegusel aastaajal keha ja vaim kõige rohkem.\nVapiano hellitab teid ülimaitsva erimenüüga ja mõnusate kevadiste jookidega. Seekord on meil teile veel rohkem kingitusi, sest valime ka kohapeal kõikide storyde hulgast võitjad.\nLoosi läheb ka fotosessioon imelise fotograafi TARVO ALEV poolt. tarvoalev.eu\nPileti hind on 25.00 €\nIgas kohapiletis sisaldub: Üllatusi täis kinkekott, meelelahutus, õnneloos, live esineja, tervitusjook ja 15 € väärtuses Vapiano ülimaitsvaid roogasid.\nLadies Nighti 30 esimest piletiostjat saavad omale kingikotti lisaks kalendermärkmiku Olen Naine 2022 by mayublossom.ee (väärtusega 33 eur)\nTule naudi õhtut sõbrannadega broneerides laud! Täida selleks allolev broneerimisvorm.\nVarajased broneerijad paigutame võimalusel eraldi laudadesse, aga palume arvestada võimalusega, et jagate lauda teiste toredate külalistega.\nVali restoran ja kuupäev\nVapiano Solaris 12.05.2022\nPs! Tulenevalt riigis kehtivatest piirangutest, saab üritusest osa võtta nakkusohutust tõendavate tõendite tulemust näidates, sh vaktsineeritus, läbipõdemine või negatiivne COVID-test. Palume lisaks tõendile esitada ka isikut tõendav dokument.


Viimane seakatkuvaba maakond « Hiiu Leht\n14.oktoober, 2016 loodus\nKolmapäeval tuli teade, et sigade Aafrika katk jõudis Läänemaale. Viirus tuvastati ühel kütitud metsseal Hanila vallas ja neljal kütitud metsseal Kullamaa vallas. Nüüdseks on seakatk tuvastatud kõikides Eesti maakondades peale Hiiumaa.\nTegemist on 33. taudistunud alaga. “Leiud näitavad taudi laialdast levikut metssigade hulgas ja seetõttu tuleb olla jätkuvalt hoolas ja ettevaatlik kõigil, nii loomapidajatel kui ka kõigil metsas toimetajatel, et vältida taudi levikut koduseafarmidesse,” ütles veterinaar- ja toiduameti peadirektori asetäitja Olev Kalda.\nKalda ütles, et taudi leviku tõkestamiseks tuleb jätkata metssigade arvukuse vähendamist ning nakkusohtlike korjuste kõrvaldamisega loodusest. “Oleme väga tänulikud inimestele, kes meile metsas leitud korjustest juba teada on andnud,” ütles Kalda. Helistage julgelt maakondlikku veterinaarkeskusesse või jätke teade veterinaar- ja toiduameti vihjetelefonile numbril 605 4750. Sellega aitate oluliselt kaasa seakatku edasise leviku takistamisele,” lisas Kalda.\nVTA Hiiumaa büroo juhtaja Jüri Lauter ütles, et tänavu on Hiiumaal seakatku suhtes uuritud 31 kütitud metssiga, kes kõik olid negatiivsed. Kokku oli 1. septembri seisuga saarel kütitud 456 metssiga. Läänemaal on uuritud 756 metssiga, kellest viis olid nakatunud seakatku.\nEestis kokku on sel aastal uuritud 11 501 metssiga, neist sigade Aafrika katk tuvastati 1147 isendil.\nSildid: läänemaa, sigade Aafrika katk, veterinaarkeskus


Akne menstruatsiooni ajal - norm või hormoonide mäng? - Õlid June\nAkne enne menstruatsiooni või nende läbimise ajal ilmub 80% inimsuse poolest. Alla 30-aastastele tüdrukutele on lööbed vähem levinud kui 40-aastastel naistel. Miks ilmnevad akne enne menstruatsiooni?\nFakt on see, et igal kuul naise kehas on looduslikke füsioloogilisi protsesse, mis mõjutavad hormoonide tekkimist. Seepärast on tsükli teatud etappides täheldatud järsu meeleolu muutusi, rasvade näärmete tootmise intensiivsust, agressiivsust, väsimust, akne suurenemist.\nSeda seisundit nimetatakse ka premenstruaalseks sündroomiks ja kahjustab tervist.\nEt mõista nahal lööbe põhjuseid, uurime üksikasjalikult, kuidas naise hormonaalsed muutused tsükli jooksul muutuvad.\nMiks akne "hüppavad" teatud päevadel?\nTsükli 6.-19. Päev - evolutsiooni periood ja ovulatsioon. Estrogeeni tootmine kõrgusel. Selles etapis aktiveeritakse hüaluroonhappe süntees ja naha rasva tootmise intensiivsus on inhibeeritud. Nende muutuste tõttu naine "õisub". Nahk muutub niisutavaks, tervislikuks ja roosaks. Keha on ümar, silmad muutuvad laiemaks ja huuled on täis.\nKeha valmistab meessoost soost tulevaseks väetamiseks. Nendel päevadel on kasu maskid, peels ja hoolivad manipulatsioonid.\n20-28 päeva tsükkel - postovulyatsiya ja premenstrua faas. Östrogeeni asemel on hormooni progesteroon. Selle perioodi jooksul on soovitatav jälgida tervist ja mitte puutuda kokku hüpotermiaga. Rasvade tootmine jätkub. Psühholoogiline seisund muutub haavatavaks. Keha liigub ülesannetesse "raseduse säilimine". Kaitsemeetod mõjutab nahka kahjulikult.\nRasva-rakud töötavad intensiivselt, poorid muutuvad ummistumiseks ja põletikulised protsessid. Sagedamini esiosa ja lõug. Kui naine hetkel nõrgestas immuunsust - on akne. Nüüdseks on keelatud külastada solaariumi ja päikese käes päikese käes. Periood on pigmentatsiooni esinemine ohtlik.\nOlukorra leevendamiseks soovitatakse epidermise puhastada alkoholivabade toonikide ja losjoonidega. Pühkige nägu salitsüülhappega ja põletikuvastaste ravimite keetmine. Et vältida akneid lõugale enne menstruatsiooni, vähendage maiustuste ja jahuvalguse kasutamist nädalas enne külalisi koosolekut.\n1-5 päeva - menstruatsioon. Lutealfaas suurendab rasuärritust ja muudab keha tundlikeks stressi, allergeenide ja muude kahjulike mõjude suhtes. Nahk on kaetud punaste laikudega, tekib post-akne, akne lööve jätkub. Bakterid arenevad koormat ilma takistusteta, sest nende paljundamise tingimused on väga soodsad.\nSelleks, et vältida välimust ja vältida armide väljanägemist, keeldute nendel päevadel naha manipuleerimisel. Ärge külastage vanni ja saunasid. Ärge tehke maske, koorige ja vabastage kosmeetika. Soovitatav on ainult salitsüülhappega hõõrudes desinfitseerimine.\nAkne välimus võib käivitada teiste tegurite poolt:\nLööve ja akne raviks määravad arstid hormonaalseid pille. Nad normaliseerivad ja kontrollivad hormoonide kõikumist. Samuti vabaneb akne aitab rasedust. Kui teie kavad ei ole kumbagi ega teist, kasutage kergete rahvapäraste vahenditega, et võidelda enneaegsetel lööbetel.\nKuidas ravida akne enne menstruatsiooni?\nKui nägu on juba punase punktidega õitsenud - kohe tegutseda. Välised manipulatsioonid ei kõrvalda akne täielikult, vaid aitavad vähendada nende arvu. Ärge pigistades akne näole. See ainult süvendab olukorda ja tekitab uut probleemi - pooride laienemist ja armide moodustumist.\nVõite võidelda lööbega järgmiste meetoditega:\nNakkuse leviku vältimiseks pühkige probleemsed alad joodiga;\nrasvase nahaga, on parem pesta tõrva seebi abil;\ntselluloos Tinktuura või boorhape aitab põletike kuivatamiseks - see on rakendatud allapoole;\nravimid: salitsüülhape, süntomütsiini salv, zineriit;\nMäärige epidermis teepuu eetrisse ja lisage see hooldusmaskidesse.\nLisaks välismõjudele hoolitseme korraliku dieedi eest.\nProbleemid epidermisega enne menstruatsiooni ilmnevad mitte ainult hormoonide toimetest. Rasvakihis kogunenud räbu ja toksiinid kahjustavad naha seisundit.\nKeha puhastamiseks nagu rohelised, puuviljad, marjad, köögiviljad ja kuivatatud puuviljad. Sööge dieeti liha, kala, mereande. Menüüst välja jätta kohv, alkohol, saiakesed, pasta, maiustused.\nPiisav toitumine tagab kõigepealt atraktiivse välimuse, ülejäänud ilu sõltub kosmeetikatoodetest.


Laenud kuni 25000 eurot Groznõi\n. Seetõttu, kui koostate äriplaani ja pöördute laenukontorisse laenu saamiseks, palutakse teid taotleda hoopis laenuettevõtluse alustamiseks.See on aga hoopis teine laenuliik koos teistsuguste tingimustega. Laen, mille puhul ei saa kindlasti ilma kohustusliku tagatiseta, on autolaen. Edasi jääb vaid üle laenuotsust oodata, ning kui see on positiivne, saada raha märgitud pangakontole. Muul juhul on vastus jaatav. Mõned krediidiasutused siiski väljastavad ärilaene, üheks selliseks on Credit.ee. Laenud kuni 25000 eurot Groznõi. Kiire laenude internetis on praegu üks kõige populaarsematest krediidimudelitest, mida pakub enamik tasuta kiirkrediiti pakkuvaid ettevõtteid. Intressi arvestatakse iga kuu sõltuvalt võlgnevuse jäägist, puudub trahv laenu ennetähtaegse kustutamise eest. Veel üks krediidiasutus, kus on võimalik ärilaenu vormistada, on Bigbank.ee. Sageli vormistatakse see laen pikaajaliseks kasutamiseks mõeldud kaupade - olmetehnika - soetamiseks. Teiseks, teil on alati võimalus lahendada probleem rahumeelselt, kui vormistate refinantseerimislaenu mõnes muus krediidiasutuses.\n. Ärilaenu vormistamise võimalus ei ole kaugeltki mitte kõigil laenu soovijatel, arvestades krediidiasutuse töötajate poolset ranget kontrollimist, kuna selle laenu puhul on tagastamata jätmise risk väga kõrge. Mis puudutab auto väärtuse hindamist, siis see on laenusaajale täiesti tasuta. Arv pangahoiuste kasvab. Ja ikkagi on unistus saada isikliku korteri omanikuks suurem kui mis tahes takistused.\nLaen kuni 20 000 eurot -\n. Lisaks võib sellise kiirlaenud vormistada internetist kodust väljumata. Kui laenu tuleb pikendada, peate arvestama komisjonitasudega, mis on sätestatud lepingus, mille olete kiire laenude andjaga sõlminud. Ühesõnaga, tingimused on standardsed, kui mitte arvestada tõika, et see on tagatisega laen, mille saamiseks on vajalik käendamine, samuti peab klienttasuma notari tasu, kulud lepingu vormistamisele ja muud teenustasud. Seetõttu tuleb alati appi hüpoteeklaen. Kiire laenude internetis on suurepärane lahendus siis, kui mõne ostu või makse jaoks on kiirelt raha vaja. Oluline on märkida, et kogu laenuperioodi jooksul saab laenusaajavabaltkasutadatagatiseks olevat autot, kuidmõistetavatel põhjustel puudub tal õigus seda müüa, kinkida või vahetada.\nEsiteks, te oleksite pidanud alguses hoolikalt laenulepingut lugema, enne kui sellele alla kirjutada.Te oleksite pidanud täpselt lepingu igat rida lugema, võimalik, et koos juristiga. Teine väga populaarne laenuliik Eestis on väikelaen. Ei ole saladuseks, et vaatamata Eesti küllaltki heale palgatasemele on vähesed elanikudsuutelised koguma raha isikliku korteri soetamiseks. Teenustasud, maksud ja kindlustus - neid kõiki tasub arvesse võtta, kui lõplikult otsustate võtta laenu sõiduvahendi soetamiseks. Krediidi tagasimaksmise aega võib pikendada vajaliku ajani. Kiirlaenust eristab seda suurem laenusumma ja pikem tähtaeg\nKõik laenud pangakontole Oktoobris\nLaenud kuni 20000 euro Eestis


Mis on UX disain ja kas sinu kodulehele on seda vaja? - Web Systems OÜ\nMis on UX disain ja kas sinu kodulehele on seda vaja?\nAvaleht › Blogi › Mis on UX disain ja kas sinu kodulehele on seda vaja?\nKui me ühes oma eelmises blogipostituses rääkisime sellest, kuidas SEO abil kodulehe külastatavust mitmekordseks kasvatada, siis täna räägime sellest, mis aitab kodulehe külastatavuse reaalseteks ostudeks või kontaktivõtmisteks pöörata.\nIsegi, kui sul on õnnestunud tuua kodulehele – kas orgaanilisest või reklaamiga – oma sihtrühma külastajad, siis on sellest vähe kasu kui nad ostu ei tee või “SAADA” nuppu ei vajuta.\nMida tuleks teha selleks, et kodulehe külastaja sooritaks kodulehel soovitud tegevuse, mitte ei lahkuks sealt lihtsalt niisama?\nSiin tuleb mängu järjekordne veebimaailma võlusõna – UX disain.\nOma mõtteid sel teemal jagab 10-aastase staažiga UX disainer Ranel.\nKas sa oled kunagi mõelnud, miks mõnel veebilehel on liikumine sujuv ja otsitav kergesti leitav, samas kui mõnda teist kodulehte kasutades tuleb ahastus peale?\nKodulehe UX ehk kasutajakogemus hõlmabki seda, millise emotsiooni ja kogemuse sa veebilehte külastades saad.\nUX disain arvestab iga detaili, mis aitab kujundada veebilehe külastaja kasutajakogemust ja tema emotsiooni. UX-i peamine eesmärk on muuta kasutaja veebikülastus võimalikult lihtsaks, tõhusaks ja meeldivaks.\nSee, mida oleme harjunud disaini all silmas pidama – ehk siis lehe visuaal – on ainult üks osa kogu kodulehe planeerimise ja disainimise protsessist. Visuaal mängib küll väga suurt rolli kasutaja positiivse kogemuse loomisel, kuid pelgalt lehe väljanägemine ei pruugi täita veebilehe eesmärke ega rahuldada kliendi vajadusi.\nSelleks, et saavutada kodulehe eesmärke ja täita kliendi ootusi, on vaja visuaal ehitada läbimõeldud struktuurile. Ainult siis, kui iga ilusa nupu, pildi ja tekstiploki paigutuse taga on ka mõte, suudab koduleht saavutada oma täit potentsiaali.\nLühidalt – UX disaineri ülesanne on ettevõtte eesmärgid ja olemasoleva või potentsiaalse kliendi vajadused kokku viia nii, et mõlemad pooled jääksid võitjaks.\nMillest alustan UX disaini?\nSelleks, et välja töötada parim lahendus, süüvin põhjalikult sinu ettevõtte visiooni, eesmärki ja ootustesse. Teen endale selgeks sinu ettevõtte müügieesmärgid ja sihtgrupi. Muuhulgas küsin sinu käest:\n1. Kes on sinu lehe külastajad ja mis on lehe eesmärk?\n2. Mis on kõige kriitilisemad kohad hetkel olevas veebis (kui veeb juba olemas on)?\n3. Milline on projekti ideaalne tulemus kirjeldades edu eesmärki.\n4. Kas on juba olemas uuritud tulemusi (turundus, kasutajate tagasiside jne)?\nSeejärel loon vastavalt sinult saadud informatsioonile ja tüüpilistele UX standarditele prototüübi.\nSellisel kujul prototüüp annab sulle selgema ülevaate loodavast lehest nii, et visuaal ei segaks. Sa saad kogu lehe läbi käia esimesest sammust viimaseni (viimane samm on ostu sooritamine, kontakti võtmine vm.)\nUX disainer uurib põhjalikult sinu ettevõttest leitavat materjali ja läheb sinna väga sisse, samas on ta neutraalne inimene, mistõttu on tal lihtsam näha murekohti ja neid välja tuua.\nUXis on väga oluline sinu ja disaineri vaheline koostöö – mõtteid vahetada ja põrgatada erinevaid ideid, anda tagasisidet. Nii sünnivad parimad lahendused.\nMida arvestan kodulehe teekonda luues?\nTeekonda luues arvestan kindlasti sellega, et loodav teekond veebis oleks nii sujuv, et tulevased kasutajad jõuaksid takistusteta eesmärgini. Lihtsuses peitub võlu.\nUX disainer teab, kuidas on inimesed tüüpiliselt harjunud asju veebis kasutama või nägema. Oma sihtklienti tunned sina kõige paremini – kui vana ta on, mis soost, millega tegeleb jne – aga UX disainer teab, kuidas on sinu sihtklient harjunud veebis käituma ning oskab vastavalt sellele luua just tema jaoks sobiva teekonna.\nMillised on tüüpilised UXi vead?\nMis juhtub siis, kui luua koduleht nii, et UX-ile tähelepanu ei pööra? Tüüpilisemad UX vead, mis kodulehtedelt silma paistavad:\nMadal leitavus ja avastatavus lehe elementidel ning teekondadel\nKeeruline registreerimise protsess või päringute saatmine\nSkaleerumise osas pressitakse leht kokku väiksematel seadmetel, kogu fookus kaldub ainult desktopi kogemusele. Siinkohal hea näide, kuidas Youtube on aastate jooksul muutunud.\nMobiilimenüü ülekoormus või halb leitavus. Hea näide Facebooki arengust.\nCall-to-action (CTA) nuppude vale paigutamine, ei arvestata kasutaja liikumist.\nJah, sinu koduleht vajab UX disaini\nSa küsid “Miks”? Sest me ei saa midagi luua ilma arhitektuuri või struktuurita, me ei jõua kuskile eesmärki seadmata. Nii ka kodulehe tegemise puhul. Teekonna läbi mõtlemine ja paika panemine enne visuaalset disaini ja arendamist säästab sulle nii aega kui raha. Kõige ressursikulukam on muudatuste sisseviimine pärast lehe valmimist. Seevastu kõige optimaalsem on detailid kohe läbi mõelda ja paika panna.\nUX disain võib kõlada peenelt ning sulle võib tunduda, et see on ainult hiigelsuurte ja rikaste ettevõtete pärismaa, kuid tegelikult peaks iga uut kodulehe tegemist alustama analüüsist ja UX teekonna välja joonistamisest.\nKui sul tekkis UX disaini kohta küsimusi või otsid partnerit, kes aitaks sind kodulehe teekondade läbimõtlemisel, oleme hea meelega abiks!\nUX/UI disainer & front-end arendaja


Meile kõlvaku vaid parim — Sirp\nMeile kõlvaku vaid parim\nMa ei arvanud, et pean jaanuarikuise teema, Tartu ülikoolile uue rektori valimise juurde enne viit aastat tagasi pöörduma. Aga nad jätsid ta tookord valimata ja teevad mai lõpul uue katse. Asi on seekord veel tõsisem kui talvel. Ülikoolisisene avalik huvi valimiste, kandidaatide ja nende programmide vastu on kahanenud. 31. mail, mil valimised läbi viiakse, valitseb ülikoolis juba suur suvi. Aktiivne õppetöö auditooriumides on lõppenud, küllalt paljud tudengid ja õppejõud Tartust muudele asjatoimetustele lahkunud. Kuid valimisreeglid on ikka sama ranged. Rektoriks valitakse valimiskogu koosseisu enamuse häältega. Talvises valimisringis jättis osalemata enam kui 10% 295-liikmelisest valimiskogust (hääletuskastis oli voorude järgi 265, 263 ja 258 hääletussedelit). Iga puuduja vähendab tõenäosust, et rektor ära valitakse. Mõneski mõttes on rektori valimise õnnestumine ühiskonnale tähtsam kui näiteks mullune presidendi ametisse ajamine. Jama oleks olnud seegi, kui president oleks valimata jäänud, kuid see ei oleks otseselt mõjutanud tuhandete inimeste elu. Rektori puudumine aga mõjutab ülikoolirahva elu täiesti konkreetselt. Riigieelarve kaudu. Ametisse valitud rektor on seotud lubadustega, mille täitmise nimel ta peab pingutama. Ta peab tooma ülikoolile raha, riigi koolitustellimust, lepinguid, teadlaste ja õppejõudude palka jne. Ajutisel kohusetäitjal puudub vähimgi vajadus sama innukalt pingutada või isegi kas või rektorite nõukogu koosolekutel ühistegevust kooskõlastada. Kuna kõrghariduse ja teaduse napile rahale käib äge konkurents, siis vaevalt teised ülikoolid Tartu nõrkusehetke kasutamata jätavad.\nIgal juhul tuleks ülikooli peahoone ette varakult jalgrattahoidla asemele jalapakud valmis seada, kuhu siis ilmarahvale vaatamiseks saaks välja panna need valimiskogu liikmed, kes ülimõjuva põhjuseta rektori valimisel osalemata jätavad. Praegu on nii, et ka iga kehv või keskpärane rektor on ülikoolile parem kui rektorita oleku jätkumine. Veel parem oleks, kui akadeemiline pere leiaks endas jõudu valitavale rektorile, olgu ta siis see, teine või kolmas, tõeliselt suureks (võib-olla koguni ülikooli päästjaks) saamisel igakülgset abi osutada.\nMilles päästmine ja pääsemine peaks seisnema? Eeskätt nõudmises ja arusaamas, et eestlastele ja meie rahvuskultuurile kõlbab ainult parim. Üks maailmas üldtunnustatud näitaja, mille alusel ülikoole võrreldakse, on üliõpilaste ning õppe- ja teaduspersonali suhtarv. Tartu ülikoolis oli see näitaja ametikohti arvesse võttes möödunud aastal 12,6, aga kuna 923st õppejõukohast oli tegelikult täidetud 796 ning 583st teadurikohast 471, siis reaalne vahekord oli 15:1. Võrdluseks valik maailma parematest ja meile lähedastest: Massachusettsi tehnoloogiainstituut – 6,1, Cambridge – 3,5, Yale – 3,6, Oxford – 4,1, Helsingi – 5, Moskva – 5,2, Lund – 7,3. Kus näitaja läheb üle 10, on asi juba hapu, ehkki selliseid ülikoole on maailmas hoopis rohkem kui neid, kus 4:1 ideaalvahekorraga hakkama saadakse. 10 kanti jääb näiteks Berliini Humboldti ülikooli ja Praha Karli ülikooli näitaja.\nEt võrdlusele ei saaks ette heita kontekstist väljakistust, siis tsiteerin üht ELi memo Bologna protsessi kohta 10. maist 2007:\n“Tudengite-õppejõudude suhtarv erineb riigiti kuni 3 korda. Mõnes riigis (Slovakkia, Soome, Rootsi ja Island) on keskmiselt 10 üliõpilast õppejõu kohta, sama näitaja tõuseb Kreekas ja Sloveenias üle 25.\nÜldiselt on kulutused üliõpilase kohta madalamad riikides, kus tudengite-õppejõudude suhtarv on suurem, ja vice versa. Siiski on nende kahe elemendi omavaheline suhe tugevalt seotud akadeemilise personali palkadega; see võib seletada fakti, et mõni riik kulutab tudengi kohta rohkem kui teised, kuigi tudengite-õppejõudude suhe on sama.\nKolm riiki (Bulgaaria, Leedu ja Slovakkia) erinevad sellest tendentsist oma väikese tudengite-õppejõudude suhtarvuga (vähem kui 15), kuid ühtlasi ka väikseimate õppekuludega Euroopas aastal 2004. Teisalt, Ühendkuningriigis, kus õppekulud on Euroopa kõrgeimate hulgas, oli tudengite-õppejõudude suhtarv üle 18.”\nEeltoodud statistikas pole mõistagi arvesse võetud mitte tippülikoolide, vaid kogu kõrghariduse, sh rakenduskõrgkoolid, näitajad. Tartu ülikool oma praeguse näitajaga on konkurentsikõlbmatu. Järelikult on rektori töö suhtarvu muuta. Selleks on kaks võimalust. Arvestades pealekasvavate põlvkondade suurusega tegelikult siiski üks – vähendada üliõpilaste hulka. Me ju ei lepi riigina mis tahes pingeridades vähema kui esikümne kohaga. Miks peaksime oma ainsasse täismahulisse ülikooli globaalses konkurentsis teistmoodi suhtuma?\nJa siis veel muidugi raha. Asjatu on selle puuduse üle kaevelda ajalehtedes, veel asjatum kurta omavahel akadeemia seinte vahel. Abiks oleks näiteks keeldumine osutada riigile teenust kolm korda alla omahinna. Tähendab, üldstreik. Aga sellegi juhtimiseks on rektorit vaja.


Samsung HW-J6000 User manual | Manualzz\nSamsung | HW-J6000 | User manual | Samsung HW-J6000 User manual\nH W J6000\n11 Seinakinnitus paigaldamine\n14 Heliriba paigaldamine oma teleri jalandi külge\n15 Bassikõlari ühendamine\n15 Teleriga ühendamine\n17 HDMI (digitaalse) kaabli abil teleriga\n17 Optilise (digitaalse) kaabli abil teleriga\n18 TV SoundConnect\n20 Väliste seadmetega ühendamine\n20 Optiline või AUX-kaabel\n26 SAMSUNG AUDIO REMOTE\n29 Tehnilised andmed\nToitejuhe: 2 tk Alalisvooluadapter HDMI-kaabel\nSeinale kinnitamise juhik\nVahelduvvoolujuhtme pistikusse sisestamise järel hakkab toitenupp tööle nelja kuni kuue sekundi jooksul.\nÜhendage siia USB-seadmed, et nendelt faile esitada.\nnuppu, valitakse järgmine fail.\nVajutage, et valida TREBLE (kõrged toonid), BASS või AUDIO SYNC (heli sünkroonimine). Seejärel kasutage\n, $ nuppe, et reguleerida kõrgete toonide või bassi tugevust vahemikus -6 kuni +6.\nKui heliriba on ühendatud digitaalse teleriga ning video ei ole heliga sünkroonis, vajutage SOUND CONTROL (heli reguleerimise) nuppu, et heli videoga sünkroonida. Kasutage\nnuppe, et määrata heli viivitus vahemikus 0 ms kuni 300 ms. USB-, teleri- ja Bluetoothi režiimis ei pruugi heli sünkroonimise funktsioon võimalik olla.\nAnynet+ funktsiooni sisse või välja lülitamiseks vajutage AUTO POWER\n(automaatse sisselülitamise) nuppu.\n(Vaikimisi seadistus: AUTO POWER Link väljas, SEES – ANYNET+ / VÄLJAS\n- POWER LINK või VÄLJAS – ANYNET+ / SEES – POWER LINK) Anynet+ funktsioon võimaldab teil juhtida heliriba Anynet+ funktsiooniga ühilduva teleri puldiga. Heliriba peab olema teleriga HDMI-kaabli abil ühendatud.\n* Auto Power Link (Automaatne toiteühendus)\nSünkroonib heliriba läbi optilise pesa ühendatud optilise seadmega, nii et see lülitub teleri sisselülitamisel automaatselt sisse.\nnuppu, et valitud faili esitada.\nVajutage puldil Bluetooth POWER (Bluetoothi toite) nuppu, et lülitada Bluetoothi toite funktsioon sisse või välja.\n(* Kasutage kõmiseja helitugevuse reguleerimiseks\n, $ nuppe.)\nVajutage WOOFER (kõmiseja) nuppu. Seejärel kasutage\n, $ nuppe, et reguleerida bassikõlari helitugevust vahemikus -12, -6 kuni +6.\nPaigaldamisel vätlige kõrge temperatuuri või niiskusega kohti või seina, mis ei suuda komplekti kaalu kanda.\nKontrollige seina tugevust. Kui sein pole seadme toetamiseks piisavalt tugev, tugevdage seina või paigaldage seade teisele seinale, mis selle kaalu kanda suudab.\nOstke ja kasutage kruve ja tüübleid, mis on teie seina (kipssein, raudbetoonist sein, puitsein jne) jaoks sobilikud. Võimaluse korral kinnitage kruvid seina vahepostidesse.\nOstke oma seina paksusele ja tüübile vastavad seinakinnituskruvid.\n- diameeter: M5\n- pikkus: soovituslik 35 mm või pikem\nÜhendage väliste seadmete juhtmed heliribaga enne, kui selle seinale paigaldate.\nKontrollige, et seade on enne paigaldamist väljalülitatud ja ei ole ühendatud toitevõrku.\nVastasel juhul võib see põhjustada elektrilööki.\n1. Asetage paigaldamisjuhik vastu seinapinda.\nPaigaldamisjuhik peab olema loodis.\nKui teler on seinale paigaldatud, paigaldage heliriba vähemalt 5 cm sellest allapoole.\n2. Märkige kruvikohad seinale ja seejärel eemaldage paigaldamisjuhik. Järgmisena puurige kruvikohad seina kasutades selleks sobiva suurusega puuripead.\n3. Kinnitage seinakinnitusklambrid (2 tk) ja kruvid märgitud kohtadesse.\n4. Pärast seinakinnitusklambrite sisestamist tõstke toode üles, nagu näidatud.\n5. Sisestage ja kinnitage paigalduskruvid igasse toote tagaküljel asuvasse kruviauku. Toode on\nseinakinnitusklambri külge kinnitatud.\nÄrge paigaldatud seadme küljes rippuge ning vältige toote löömist ja mahakukutamist.\nKinnitage seade tugevalt seina külge, nii et see alla ei kuku. Kui seade alla kukub, võib see põhjustada vigastusi või kahjustada seadet.\nKui seade on seinale paigaldatud, jälgige, et lapsed ei tõmbaks ühendatud juhtmeid, sest nii võib seade alla kukkuda.\nSeinapaigalduse optimaalseks toimimiseks paigaldage kõlarisüsteem vähemalt 5 cm telerist allapoole, kui teler on seinale paigaldatud.\nEt tagada teie ohutus, kui te seadet seinale ei paigalda, siis paigaldage see stabiilsele tasasele pinnale, kust see alla ei kuku.\nHELIRIBA PAIGALDAMINE OMA TELERI JALANDI KÜLGE\nSaate heliriba paigaldada oma teleri jalandi külge, kui teil on SAMSUNGI teler, mille jaland ühildub heliribaga.\nSee heliriba ühildub mudelitega JU6700, JU6500 ja JU7500, 48-, 55- ja 65-tolliste JU6610 mudelite ja\n48- ning 55-tolliste SAMSUNGI nõgusate teleritega. Palun külastage SAMSUNGI Electronicsi kodulehekülge (HYPERLINK "http://www.Samsung.com" www.Samsung.com), et näha ühilduvate mudelite täielikku nimekirja.\nSeda heliriba ei saa paigaldada mitteühilduva teleri külge.\n1. Joondage heliriba keskkoht telerialuse keskkohaga ning seejärel lükake see ettevaatlikult jalandi külge nii kaugele kui võimalik, nagu näidatud joonisel. Ärge telerit tasakaalust välja lükake.\nAsetage see tasasele ja loodis pinnale.\nBluetoothi toite funktsiooni kasutamine\nBluetoothi toite funktsioon on võimalik, kui olete heliriba edukalt TV SoundConnecti kasutades Bluetoothiga ühilduva teleriga ühendanud. Kui Bluetoothi toite funktsioon on sisselülitatud , lülitab ühendatud teleri sisse või välja lülitamine sisse või välja ka heliriba.\n1. Ühendage teler TV SoundConnecti kasutades oma heliribaga.\n2. Vajutage heliriba puldil Bluetooth POWER (Bluetoothi toite) nuppu. Heliriba ekraanile ilmub kiri ON –\nBLUETOOTH POWER (SEES – BLUETOOTHI TOIDE).\nON – BLUETOOTH POWER: Heliriba lülitub sisse ja välja, kui teleri sisse ja välja lülitate.\nOFF – BLUETOOTH POWER: Heliriba lülitub välja vaid siis, kui teleri välja lülitate.\nSeda funktsiooni toetavad mõned pärast 2013. aastat väljaantud SAMSUNGI telerid.\nLaiend Kodek Diskreetimiskiirus Bitikiirus\n3. Valige nimekirjast „[Samsung] Soundbar J-series”.\nKui Bluetooth-seadmel ei õnnestunud heliribaga ühendust luua, kustutage eelmine „[Samsung] Soundbar\nJ-series” mille Bluetooth-seade leidis, ning laske sel uuesti heliriba otsida.\nüksuse „[Samsung] Soundbar J-series” valimine heliriba automaatselt BT režiimi.\nBLUETOOTHI ABIL SISSELÜLITAMINE (BLUETOOTHI TOIDE)\nKui Bluetoothi toite funktsioon on sisselülitatud ja heliriba on väljalülitatud ning eelnevalt seotud Bluetoothi seade\nüritab end heliribaga siduda, lülitub heliriba automaatselt sisse.\n1. Vajutage puldil Bluetooth POWER nuppu, kui heliriba on sisselülitatud.\n2. Heliriba ekraanile kuvatakse ON – BLUETOOTH POWER.\nSAMSUNG AUDIO REMOTE RAKENDUSE KASUTAMINE\nPaigaldage SAMSUNG Audio Remote rakendus\nEt toodet oma nutiseadme ja SAMSUNG Audio Remote rakenduse abil juhtida, laadige SAMSUNG Audio Remote rakendus alla Google Play rakenduste poest.\nOtsing rakendustepoes: Samsung Audio Remote\nSAMSUNG Audio Remote rakendusse sisenemine\nPärast SAMSUNG Audio Remote rakenduse paigaldamist järgige rakenduse juhiseid.\nRakendus toimib vaid Androidi mobiilseadmetes, mille operatsioonisüsteem on Android 3.0 või hilisem.\n(Vaadake lk 15)\nHW-J6000 / HW-J6001\n(PS-WJ6000 / PS-WJ6001) 6,8 kg\n(PS-WJ6000 / PS-WJ6001) 452 x 335 x 154 mm\n22W/K x 6, 4 ohm, THD=10%, 1KHz\n(PS-WJ6000 / PS-WJ6001) 168W, 3 omi, THD=10%, 100Hz\nLG SJ2 Руководство пользователя\nLG SK6F Руководство пользователя\nLG SJ4 Руководство пользователя\nLG SJ3 Kasutusjuhend\nPanasonic TX43GX610E Kasutusjuhend


9 parimat Demi Lovato tätoveeringu kujundust ja pilti - Tätoveering\n10 uusimat klippi päikeseprillidele meestele ja naistele\n25 kiiretoimelist koduvahendit hambavalu vastu\n9 vahvat beebi T-särki, mis sobivad kõige paremini poistele ja tüdrukutele\n9 parimat dieettoitu, mida süüa naha puhastamiseks ja helendamiseks\n70 traditsioonilist ja uusimat pruudi soengut\n9 parimat Demi Lovato tätoveeringu kujundust ja pilti\nDemi Lovato on tuntud populaarne laulja. Ta teeb sporti tätoveeringud, mis koosnevad mõnest kunstilisest kujundusest ja kirjutistest . Paljudele naistele meeldib sportida sarnast inspireeritud välimust. Kui inimene on selle laulja fänn ja tema laulude fänn, võib see inimene meeldida ka nendes sportida. Samuti võib inimene paluda mustrikunstnikul nõelata välja mõned neist stiilidest, mis sobivad inimese mugavuse huvides.\nParimad Demi Lovato tätoveeringute kujundused ja pildid:\nAllpool on 9 parimat Demi Lovato tätoveeringu kujundust ja tähendust, mida selle laulja fänn peaks kindlasti proovima. Inimene saab selle kombe teha ka valitud formaatides ja värvides.\nDemi Lovatol on samasugune usk tätoveering tema kätele . See on sarnane kujundus, mille on teinud tema muusika austaja. See on üsna stiilne ja see võib olla sport, kus iga inimene saab mugavust tunda. Seda tehakse alumisel küljel ja kirjutamisstiili saab valida isik, kes seda teeb. See aitab seda teha ka valitud vormingus. Fänn saab seda ka loomingulisemaks muuta, kui inimene soovib sellega seonduvaid mustreid. Selle laulu fänn saab selle duši valmistamiseks proovida ka mõnda muud kirjutist külgedel.\n2. Demi Lovato sulgede tätoveering:\nSee näitab laulja kõrvakunsti. Neil on loomingulise efektiga kirjutamine ja koos sellega on mõned suled. Need on tehtud pliiatsi stiilis ja neil pole palju värve. Kui inimene on tema laulude fänn, siis saavad ka nemad midagi sellist teha. Ka suletüübid on tänapäeval tüdrukutüüpi kujunduste hulgas üsna populaarsed. Nendega tegelevad kergesti igas vanuses naised. Neid saab hõlpsasti proovida. Neid on lihtne sportida. Õige reljeefse efekti saamiseks peaks inimene neid tegema professionaalsest salongist.\n3. Demi Lovato tätoveering:\nSeda tehakse inspireerituna laulja spordilahendustest. Samuti saab inimene turult sarnaseid kleebiseid hankida ja ajutiselt proovida ning siis ajutiste värvidega sportida. Tema lugude austaja saab professionaalselt esitajalt teha muid stiile. Need on üsna loomingulised.\n4. Demi Lovato Warriori tätoveering:\nSee on inspireeritud laulja kujundusest. Kui olete tema laulude fänn, võite proovida midagi sellist. Sellel on noolemärgiga kirjutatud sõdalane. See on ka üsna kunstiline ja seda tehakse väikese kujundusega. Seetõttu võib see olla peaaegu iga naise sport, kellele need stiilid meeldivad.\nSee on pilt, kus Demi Lovato demonstreerib tätoveeringuid, mida ta käe otsas teeb. Tema muusikafännid saavad proovida sarnaseid stiile nagu tema. See on üks parimaid Demi lovato tätoveeringute kujundusi.\nSelle on Lovato oma kätele kirjutanud. Inimene, kes on tema muusika austaja, saab proovida sarnaseid stiilis mustreid. Inimene saab kirjutiste jaoks kasutada muid valikuid ja saate teha selliseid kirjutisi.\nNäe rohkem: Amy Winehouse'i tätoveeringud\nInimene saab proovida mõnda kirjutist tema stiilis niimoodi. Need võivad olla inspireeritud lauludest.\nNäe rohkem: Taylor Swifti tätoveeringud\n8. Demi Lovato Tattoo Demi kujundused:\nSee on inspireeritud välimus Demi kujundusest. Inimene, kes on laulja fänn, saab neid ka kleebistega proovida. Inimene võib kulutada lisaraha ja saada sarnaseid kujundusi kohandatud stiilis mainekas salongist ja mainekast kunstnikust.\nNäe rohkem: Rihanna uus tätoveering\n9. Demi Lovato tätoveering sulgede kujundusest:\nSee on sarnane sulgedega tehtud tätoveering nagu Demi. Inimene, kes on tema laulude fänn, saab ka neid proovida.\nsokid 12 aastat\npluusi tagakaela muster\nlihtne juda stiil samm -sammult


Esileht » Living You Tulsi - ajurveda, stress, peavalu, külmetus, seedimine, põletik - 60tbl - toidulisand\nKÕLBLIK KUNI 03.2021\n2tbl veega kaks korda päevas 20 min enne sööki.\n(4 tabletti): Püha basiiliku lehed(Ocimum tenuiorum) 2g, stabilisaator: kummiaraabik.\nnetokaal 33gr Päritoluriik: India\nToidulisandid ei asenda täisväärtuslikku ja tasakaalustatud toitumist. Mitte ületada soovitavat päevast kogust. Hoida temperatuuril kuivas ja lastele kättesaamatus kohas.


Anarchy 30servings - Sportlab.ee\n> Toidulisandid>Eritooted>Anarchy 30servings\nFRUIT PUNCH 13.07.2018\nBLUE RASPERRY 16.06.2018\nMuscleTech® Anarchy™ on kõige plahvatuslikum treeningeelne kontsentraat, mida sa oled eales proovinud! See sisaldab tugevmaid peamiste koostisosade doose kui konkureerivates toodetes ning lisaks veel ainulaadsed koostisosad, mida varasemalt pole kasutatud. Anarchy™ toob ekstreemse energia, intensiivsuse ja vaimse keskendumise.\nAnarchy™ on ääreni täis võimsaid doose tänapäeva kõige edasiarenenuid treeningeelseid koostisosi. See sisaldab rohkem mida vajad- ja ei sisalda kasutut! Anarchy™ on kõik mida vajad nautimaks paremaid treeninguid, mis kasvatavad kuiva lihast ja viivad lihaste kasvatamise uuele tasemele.\nUSKUMATU LIHASVASKULAARSUS & ÜLEVOOLAVUS\nHydroMax™ glütserool, unikaalne koostisosas, mis on kümme korda rohkem kontsentreeritud kui konkurentide glütserool monostearaat! See võimas hüdratatsiooni toimeaine on üks paremini hoitud kulturismi saladusi ja sellel on tugev osmootsed omadused, mis toovad kaasa uskumata lihasvaskulaarsuse ja lihaste ülevoolavus. *\nÜLIM PUMP-EFEKT NITROSIGINE® JA HYDROMAX™ GLYCEROL ABIL\nNahk venib. Lihased valutavad. Veenid tulevad välja. Lihased hakkavad paisuma – sa ju tead seda tunnet. Kui veenid tulevad välja ja lihas tundub täis ja nahk lihase peal muutub väga õhukeseks. See on parim tunne – loomulik kaif, mille saad kui raskusi tõstad!\nKui osa tooteid lubab tagada uskumatu pump-efekti, siis sa ei tunne kunagi sellist pump-efekti kui lihast paisutavat super-pumba toovat MuscleTech® Anarchy™ kasutades. Nitrosigine® ja HydroMax™glütserooli võimul toob Muscletech® Anarchy™ lihastesse just need toitained, mis aitavad neil sooritada, taastuda ja kasvada suuremaks kui särgivarrukat venitav pump-efekt, mis on täiesti ebareaalne.*\nNitrosigine® on uus patenteeritud inositol- stabiliseeritud arginiin silikaadi koostis, mis on loodud tegema ühte: suurendama lämmastikoksiidi taset rohkem kui kunagi varem selleks, et saavutada uskumatu pumba.*\nARGINIINI MUUTUS PÄRAST VAID ÜHTE NITROSIGINE® DOOSI\nNitrosigine® on kliinilise teaduse poolt tunnustatud arginiini ja silikooni uudne vorm, mida on hiljuti tutvustatud 2014 Experimental Biology Scientific Meeting. Tegelikkuses on kliiniliselt tõestatud, et Nitrosigine® suurendab nitroksiidide taset (mõõdetakse süljes). Veelgi enam, sama kliinilise uuringu raames, suurenes katses osalenutel märkimisväärselt esimese tunni jooksul pärast doosi võtmist mean plasma arginiini tase.\nPlahvatuslik energia, intensiivsus ja fookus\nAnarchy™ ühes serveeringus sisaldub rohkem kofeiini kui üheski teises juhtivas tootes. Veelgi ena, see on esimene treeningeelne toode, mis ühendab sellise kofeiini koguse täpse koguse choline bitartrate mis annab erakordse kogemuse.\nJÕULINE LIHASEKASV JA JÕUD\n3200mg suurune beeta-alaniini doos, mille saad 2 mõõdulusikast Anarchy™ on tõendanud lihaste ja jõu kasvatamise protsessi parendamist. Teine juhtiv konkurent kasutab kulude kokkuhoidmise eesmärgil väiksemaid ja vähem efektiivseid doose. *\nKasutamine: Sega 1 mõõtlusikatäis 150-200ml veega 20-30min ennem treeningut.


NIISUTAV KEHAKREEM KUMMELIEKSTRAKTIGA DR. KONOPKA'S 75 ML HIND | kaup24.ee\nNiisutav kehakreem kummeliekstraktiga Dr. Konopka's 75 ml\nToote kirjeldus: Niisutav kehakreem kummeliekstraktiga Dr. Konopka's 75 ml\nMultifunktsionaalne kehakreem igat tüüpi nahahoolduseks.\nkaitseb enneaegse vananemise eest.\nKasutamine: kandke puhtale nahale, masseerige õrnalt.\nSoovitame osta koos Niisutav kehakreem kummeliekstraktiga Dr. Konopka's 75 ml\nSoovitame osta koos: Niisutav kehakreem kummeliekstraktiga Dr. Konopka's 75 ml\nÜldine informatsioon tootest: Niisutav kehakreem kummeliekstraktiga Dr. Konopka's 75 ml\nKauba ID: 1299536\nTagasiside tootele: Niisutav kehakreem kummeliekstraktiga Dr. Konopka's 75 ml\nKüsimused ja vastused toote kohta: Niisutav kehakreem kummeliekstraktiga Dr. Konopka's 75 ml


Pirita rannavolle karikasari 2020 - Eesti Võrkpalli Liit\nPirita rannavolle karikasari kordub\nEelmisel hooajal rõõmustas karikasari kokku üle saja rannavollesõbra, mistõttu saime indu ka sel aastal turniiride kordamiseks. Lisaks on möödunud eriolukord kindlasti kasvatanud ka sportlaste võistlusjanu.\nAlustame 15. juunil naiste etapiga, meeste esimene turniir toimub 29. juunil. Sarja idee on pakkuda osalejatele võistlusmomenti ja head ettevalmistust Rannavolle Grand Prix´deks.\n"Pirita rannavolle karikasari 2020 koosneb kaheksast turniirist, neli toimuvad naistele ning neli meestele. Mehed asuvad võistlustulle kahes tugevusgrupis ning iga registreerunud paar valib registreerumisel ise, kummas tugevusgrupis ta osaleda soovib. Maksimaalselt saab igal turniiril osaleda 16 paari," rääkis Parve.\nMängud toimuvad Pirita rannahoonest vasakul asuval neljal väljakul.\nSari saab teoks tänu Eesti Võrkpalli Liidu rannavolle toimkonnale ja sponsoritele: Maks&Moorits, NOBE, Nopri Talumeierei, Burger Kitchen Tänavagurmee, Merele.ee, Elli küünlad, A Treasure, KUMA Design, Fansurf Surfikool, Europark, Mesi24.\nAstu ka www.facebook.com/piritarannavolle sõbraks.\nPirita rannavolle karikasari 2020\nAvaleht / Rand / Pirita rannavolle karikasari 2020\nEesti Karikasari 2020 Noorte rannavolle Veteranide rannavolle EEVZA meistrivõistlused Pirita rannavolle karikasari 2020\nNõo Lihavürsti karikasari 2020 Pärnumaa rannavõrkpalli meistrivõistlused 2020 Väljakute rajamine (pdf) Arengukava 2009-2012 Rannavõrkpalli määrused Arhiiv


Vooremaa Pool aastat Jõgeva spordikooli\nJõgeva valla spordikool, mis asutati eelmise aasta kevadel sihtasutuse Kuremaa Spordikool asemele, tegi lastele uksed lahti eelmise aasta 1. septembril. „Pool aastat on läinud hästi,“ ütles Jõgeva valla spordikooli juhataja Kaido Alev.\nOmandivormi vahetust pidas koolijuht igati sobivaks. „Sihtasutusele tuli valdav rahastus riigilt, huvitegevuse programmist, mis on igal aastal uuesti määratav. Kunagi ei saa kindel olla, kas seda raha tuleb või millises mahus. Sellepärast nii otsustati, et tagada kindel seljatagune nii asutusele kui ka treeneritele. Spordikool valla allasutus ja treenerid ei pea enam muretsema. Eelarve on stabiilsem, aga muidugi mitte põhjatu,“ rääkis Kaido Alev, tunnistades, et eelarveprojekti tegemine olukorras, kus võib olla kooliga liitujaid veel, on keeruline. „Valla eelarve võeti vastu ja õnnetud me küll pole,“ lisas ta.\nValla spordikool on noorte saavutusspordi arendamiseks mõeldud üksus. „Keskendume võistlustel käimisele ja selleks harjutamisele. On suur vahe, kas laps käib kooli spordiringis või spordikoolis, kus õppekava järgi toimuvad treeningtunnid ja õpetatakse spordialasid süstemaatiliselt,“ selgitas Alev.\nJuurde on tulnud trenne ja treenereid\nJõgeva valla spordikooli alla on koondunud ujumise, korvpalli ja võrkpalli treeningrühmad. Treenereid on kokku kuus – kolm ujumise, kaks korvpalli ja üks võrkpallitreener. „Treenerite seltskond jäi samaks, aga liitus veel inimesi koos treeninggruppidega ning ootame uusi liitumisi,“ rääkis spordikooli juhataja. Spordikool püüab aidata treenereil kvalifikatsiooni tõsta. „Koolituskulude ja transpordikulude juures saame appi tulla. Eks kõik pürgivad ikka viienda kategooria poole, kus tuleb juurde riigi rahastus olümpiakomitee kaudu. Kõik veel niikaugele pole jõudnud, aga püüame,“ selgitas ta.\nLaste treeningud toimuvad rendipindadel üle valla. Korvpalli treeningud toimuvad Kuremaa ujulas, Torma spordihoones, Jõgeva põhikooli piiri 1 hoones ja Oskar Lutsu Palamuse gümnaasiumi võimlas. Võrkpalli treeningud Torma spordihoones, Jõgeva põhikooli piiri 1 hoones ja Jõgeva spordikeskuses. Ujumise treeningud toimuvad Kuremaa ujulas.\n„Kasutame rendipindasid, spordikoolil endal treeningruume ei ole. Ei peagi olema konkreetselt ju ühes kohas. Kui on grupp, kes teeb Tormas trenni ja seal on spordihoone olemas, ei ole vaja neid kuhugi mujale sõidutada,“ arvas Alev.\n„Poole aasta jooksul on grupid täienenud. Samuti on treenereid, kes on avaldanud soovi liituda, kuid reaalne liitumine toimub alles järgmise õppeaasta alguses,“ tõdes spordikooli juht. „Esimesel aastal peaks selguma ka arengukohad. Õppeaasta lõpul, kui lapsed suvepuhkusele ja laagritesse lähevad, istume treeneritega maha ja vaatame, mis oleks asjad, mida saaks järgmisel aastal paremini teha,“ rääkis Kaido Alev.\nJõgeva valla spordikooliesimene võistlushooaeg\n„Püüame leida võimaluse, et lapsed saaksid juurde üldfüüsilise treeneri teenuse kord nädalas või kuus. Et füüsilist ettevalmistust parandada ja vigastusi vältida.\nSügisesi liikumisi laste treeninggruppide vahel peab spordikooli juhataja loomulikuks. Tema sõnul tulevad need igal sügisel, sest lapsed tahavad ju kõike proovida. Elevust tekitanud ujumistreeningute kohta rääkis Alev, et osavõtjaid on kokku ikka enam-vähem sama palju. „Ujumise algõppe gruppides on palju lapsi, aga laste arv ujumises kokku on praktiliselt sama. Kui ujumise algõpe on korra nädalas, siis oleme mõned lapsed kutsunud ka teiste gruppide juurde, et tekitada vaheastet kus laps saaks rohkem trenni teha ja edasijõudnute hulka edasi minna,“ selgitas Alev. „Ujujatele on oluliselt raskem on leida võistlemas käimise kohti kui teistele. Esiteks on ujulaid vähem ja tasemete vahed on ka suured, loomulikult on plaan ka ujujad võistlema saada,“ ütles ta.\nVõistlustele püüavad oma lapsi saata kõigi spordialade treenerid. Et aga alles esimene hooaeg käimas, siis koolijuht väga millegagi kelkida ei julge.\nSügisel esilekerkinud muret, et peredel, kus on mitu väga sportlikku last, kes tahavad nii korvpalli mängida kui ka ujumas käia, läheb rahaliselt keeruliseks tasuda osamaksu, on püütud lahendada valla poolt. „Kuna valla rahakott on üks, siis seda muret ei lahendata kohapealse toetusega, vaid pakutakse võimalust taotleda huvitegevuse õppuritoetust,“ ütles Kaido Alev. „Muidugi, kui laps jääb haigeks ja puudub rohkem kui kolm nädalat, siis saab spordikooli õppetasust selleks ajaks vabastada. Peab olema ka arstitõend. Õppemaksuvabad on ka suvekuud. Õppetasu ei sisalda laagrite osalustasu, kuid spordikool tasub poole laagri korralduskuludest,“ selgitas koolijuht.\nSpordikeskuse Virtus juhataja Priit Toru:\n„Mulle tundub Jõgeva valla spordikool pigem lootusrikka ettevõtmisena. On selge, kui midagi koos teha, on tulemused ikka paremad. Spordikooliga liitunud klubidel on vaja vähem muretseda majandusküsimuste pärast ja treenerid saavad rohkem pühenduda noorte treenimisele. Spordikeskus Virtus on koostööks avatud ja ikka valmis pakkuma oma vabu aegu spordikoolile.“\nSenised Jõgeva valla spordikooli tulemused\nU18 Eesti karikavõistuste 3. alagrupi 2. koht\nEesti võrkpalli föderatsiooni karikavõistluste 2. alagrupi pääse\nOsalemine U20 Eesti võrkpalli föderatsiooni Eest 4. alagrupis\n4 spordikooli tüdrukut osales maakonna karikavõistlusel\nEesti meistrivõistlustel U16 poistele I alagrupi etapimängud – alagrupi 6. kohal, osaleb 29 meeskonda\nAbja-Paluojas „Mulgid platsile“ turniir (kõik mängud võideti).\nJunior Basket Tournament Turus. U14 vanuseklassis.\nErinevad koolispordi üritused 3×3 ja 6.–9. klassi korvpall.\nOsaletakse vastavates vanuseklasside ujumises Eesti omavalitsuste talimängudel Viru-Nigulas 29. veebruaril


Kasvukonto või 3. sammas? - Perekooli Foorum\nEsileht › Tööelu, raha ja seadused. › Kasvukonto või 3. sammas?\nTeema: Kasvukonto või 3. sammas?\nKel on kasvukonto ja 3. sammas, kuidas kandeid teete, kumba eelistate?\nOlen hakanud kahtlema, kas 3. sammas on ikka potentsiaalikas tuleviku perspektiivis (nii 25 aasta kontekstis).\nLisaks on mul krüptoraha ja mõningad aktsiad. Olen seni võrdselt investeerinud kõikjale järjepidevalt.\nKolmas sammas muidugi, kohene 20% tootlus tänu tulumaksutagastusele.\nAga ei tohi unustada, et tulumaksu saab tagasi vaid max 6000 eurolt või summalt, mis on kuni 15% sissetulekust (oleneb, kumb väiksem on).\nTäidan mõlemaid. Ei tea isegi miks olen ka sel aastal rohkem kandeid kasvukontosse teinud, vist sellepärast et uus asi minu jaoks, aga plaanin siiski ka kolmanda samba aasta lõpuks “täis” panna.\nMiks sa 3. samba “potentsiaalikuses” oled kahtlema hakanud?\nKas seda kolmanda samba raha saab ka suvalisel ajal välja võtta? Ja siis pead 20 protsenti tulumaksuks maksma? Siis ju tegelikult tulu pole mingisugust.\nJah, saab välja võtta ja maksad 20 protsenti tulukat. Aga pensionisammast kogutakse ideeliselt seni kuni on aeg pensionile minna, mitte ei võeta varem välja.\nSellest ma saan aru, aga siin uuriti investeerimisvõimaluste kohta. See kolmas sammas siis ju investeeringuna mingi jube hea äriidee ei ole, mis 20 protsenti muretult tootlust annaks, nagu siin asja serveeriti.\nSeda küll. Isegi, kui oodata pensini, siis korraga välja võttes maksad 10 protsenti ikka riigile ära. Kui tahad maksuvabalt kätte saada, siis tuleb leping teha, millega sulle seda raha igakuise maksena tilgutatakse.\nEhk siis, võiks ikka tootlikkust ka olla, mitte lihtsalt tulumaksu tagastuse peale panustada.\nAga igal aastal saab sealt ka tulumaksu tagasi – rahast, mille kandsid.\nAga kui pensioni makstakse välja siis maksad uuesti selle tulumaksu ju riigile ära.\nSuht lühikese aja jooksul juba teisele märkimisväärsele turu kukkumisele vaatamata on III samba indeksifondide viie aasta tootlus u. 8,1% aastas arvestamata seda tulumaksuvabastust. Kui ma neli aastat tagasi esimese ostu tegin oli osaku hind 71,5 senti, täna on 98,2 senti. Ei ole just väga halb.\nJah kõik väga kena, kui ei teaks, et inflatsioon olemas ja kaubad kallinevad kiiremini kui raha tootlus kusagil fondis. Nii et kui meeldib võib oma rahaga teha mis tahab, kulutada kohe või avastada, et hiljem tuleb sama asja eest mitu korda rohkem raha välja anda.\nSul võib õigus olla. Samas nähes, kui palju fondiosakute hinnad hetkel kukkunud on, tekib mulje, et kõik mida praegu hädasti vaja osta pole, tuleks ostmata jätta, et oleks rohkem vaba raha investeerimiseks. Möödund kord tegid indeksid pärast madalseisu aastaga 50% hüppe. Tarbijahinnaindeks on isegi praeguses erakorralises situatsioonis alla 20%.\nEi.. Siis maksad seda tulumaksu kaks (!!!) korda vähem ehk 10%\nMillises vanuses praegune 25-30 aastane inimene kunagi üldse pensionile läheb, kas siis enam seda riikigi on, rääkimata sambast.\nKuhu see riik siis kaduma peaks? Sa oled vist see, kes oma pensioniraha välja võttis ja laiaks lõi?\nMina olen investeerinud iseenda ärisse, “ühistöö” viljad sain juba Tartu Kommertspanga aktsionärina kätte.\nMina ka, samas on sambasse ka mingi 20+ tuhat märkamatult kogunenud.


Tõnu Pääsuke: Eesti laskesuusakoondise ühtsustunne võiks parem olla - undefined - Eesti Päevaleht\nSport 29. märts 2010\nTõnu Pääsuke: Eesti laskesuusakoondise ühtsustunne võiks parem olla\nJuunioride koondise ja SK Nõmme treener Tõnu Pääsuke on andnud Eesti koondisse laskesuusatajaid Kaija Parvest alustades ning Eveli Saue ja Kadri Lehtlaga lõpetades. Eesti Päevaleht palus tal eksperdina tõmmata hooajale joon alla.\nTeenekas treener Tõnu Pääsuke tõdeb, et laskesuusatamise seis ei ole Eestis hiilgav, kuid surmatõvega ala veel ei võitle. Foto: Rauno Volmar\n•• Eesti laskesuusatamine ei vastanud ootustele ei mullusel MM-il Lõuna-Koreas ega tänavusel olümpiahooajal. Mis tõbi teda vaevab?\nMa ei arva, et surmatõvega tegemist oleks. Selle ala lähenevast lõpust Eestis on kirjutatud minu mäletamist mööda ammu. Väikeriigis ei saa asju nõnda suurelt ette võtta kui Vene ajal. Meil läheb mõnikord täkke, sagedamini ebaõnnestume. Juunioride tiitlivõistlustel oleme päris sageli üsna head ja võidame ka medaleid. Vaat miks ma peaasjalikult arvan, et ala on vara maha matta.\n•• Tuul, sadu, relva tõrked, sant enesetunne keeravad meie sportlaste esinemisi tuksi...\nOlen endiselt arvamusel, et laskesuusatamises on palju finesse, mis võivad võistluse saatuse otsustada. Ent nende taha ei saa pugeda. Minu meelest on pisiasjade kõrval olulisemaid tegureid, mis ei lase meil edukad olla. Väga tähtis on näiteks koondise sisekliima, kaaslase toetava õla tunnetamine. Selle koha pealt pole Eesti koondises midagi katastroofilist lahti, kuid ühistunne võiks parem olla. Usun, et selle ühistunde nõrkus ongi faktor, millega altminekuid põhjendada. Ja vastupidi, edukuse aluseks on meeskonnatöö, millel kohutavalt suur jõud. Mõned koondislased harjutavad eraldi, ent omaette nokitsemine ei pruugi hea olla. Teinekord on see küll mõistetav. Näiteks Roland Lessingul ajab kõrgmägedes harjutamine verearvu kõrgeks, tema peabki allpool treenima. Arvatavasti pole ka organisatsioonilised otsused alati kõige õigemad olnud. Ma ei usu, et Kristjan Oja (omaaegseid Pääsukese õpilasi – toim) peaks peasekretärina alaliidus laua taga istuma. Talle leiaks parema rakenduse.\n•• Huviline vaatab internetist IBU lehekülgedelt tänavuse MK-hooaja üldseisu ja avastab, et Eesti parima naisena seisab Lehtla 48 punktiga 66. kohal, meestest Lessing 79 punktiga 59. kohal. Hooajal pääses punktikohale üks naine ja kuus meest. Nadi?\nNadi. Aga mitte traagiline. Ma pole siiski seda meelt, et kogu koondisele tuleks mõõta lapiti lauaga. Iga sportlast oleks targem vaadata eraldi.\n•• Eveli Saue hooaja nurjas rumal luumurd. Ta sai küll taliolümpial võistelda, kuid ei jõudnud parimasse vormi. MK-sarjas ei suutnudki ta end vähestes startides võidelda punktikohale. Saue oli mulluses MK-sarjas 167 punktiga 40. kohal, tunamullu 218 punktiga 27. kohal. Tagasiminek?\nNäib nii. Eveli peaks minu meelest tõstma treeningukoormusi. Samal arvamusel on ka tema vanemad, kellega suhtlen endiselt tihedalt. Eveli on sportlik ja visa natuur, kes ei lase end kindlasti kõigutada tänavusest ebaõnnest. Ta veel tõuseb. Mul on arvamus, et ta ka täie tervise juures olles poleks jaksanud väga head hooaega teha. Tuleb jõulisemalt üritada, et jõuda uuele tasemele just suusatamises. See võiks Eveli puhul olla võidu võti.\n•• Lehtla üldkohad kolmel viimasel hooajal: 66. , 65. (2009) ja 69. (2008). Tänavuse hooaja eel kuulutas Lehtla, et teeb ilusa hooaja, pärast olümpiat üllatas meedias lausega, et tal oli tänavune aasta kavandatud vaheaastaks!\nÄrgem pangem seda tähele! Sportlane tahab ju oma ebaedu kuidagi põhjendada. Olen üsna kindel, et Kadri veel töötab end üles. Kogemusi on tal laskesuusatamises ju vähe. Mõned aastad tagasi tahtis ta spordist loobuda, sest leidis, et murdmaasuusatamises ei jõua ta kuhugi. Osutasin tollal võimalusele laskesuusatamises. Tal on loomupärast osavust lasketiirus, kuid suusaettevalmistuses on vist midagi mööda pandud. Ma pole viimastel aastatel tegelnud ei Eveli ega Kadriga ega saa täpsemalt öelda.\n•• Koondises on ju ka nooremaid. Kristel Viigipuu, sinu enda kasvandik Elisabeth Juudas?\nNendel mõlemal on veel palju tööd ees. Sirli Hanni on märksa kogenum. Ta oli 2003. aasta juunioride MM-il medalil, kuid hiljem on areng takerdunud. Astmanähtude tõttu on tal olnud probleeme ka tervisega. Viigipuu tegi juunioride MM-il hea sõidu.\n•• Meeste koondisega on sul sidet arvatavasti vähem, tükati oled tegelnud vaid Martten Kaldveega. Missugust hinnangut mehed hooaja kokkuvõttes väärivad, sest Roland Lessingu ja Kaldvee kümne hulka pääsemisest ühel etapil on piisavalt kõneldud.\nPõgusalt tuleb neid siiski nimetada. Lessingu teine või Kaldvee seitsmes koht ühel etapil oli innustav eelkõige neile endale. Aga ka teistele selles mõttes, et näitab, kuhu võib hea klapi korral jõuda. MK-sarja kokkuvõttes jäid kohad tagasihoidlikeks. Lessingu 59. kohta nimetasime, Kaldvee ja Indrek Tobreluts olid kaheksandas kümnes, Priit Viks 85., Kauri Kõiv ja murdmaasuusatamisest tulnud Priit Narusk teise saja alguses. Kilkamiseks põhjust pole.\n•• Lessing ja Tobreluts on üle kolmekümnesed ega ole veel otsustanud, kas nende karjäär jätkub. Koondis vajab verevahetust?\nKindlasti. Nagu eespool ütlesin, mitut head meest me korraga ette ei valmista. Nooremate seast on mõned kujud siiski tulemas. Jan Treier oli juunioride MM-il teises kümnes. Väikeriigi jaoks on eriti oluline, et suudaksime vähesed noored anded noorteklassist väljudes spordi juures hoida. Laskesuusatamises pole me teisel iseseisvusajal seda igatahes teha suutnud. Eriti tüdrukute seas on mitmed juunioride hulgas tipus olnud laskesuusatajad loobunud enne õige karjääri algust (Jana Mintšenkova, Merle Viirmaa, Kadi Tomson jt). Drastiline olukord: Eestis peab B-koondis oma kulud suuremalt jaolt ise kinni maksma. Kui Kaldvee seda teeb, siis kõik pole selleks suutelised. Otepää pole laagedamiseks odavam koht kui Kesk-Euroopa keskused. Ja veel, kärbitud miinimumprogramm annab ka miinimumtulemuse. Oleme liiale läinud ka võistluskoormusega. Noored vanuses 11–18 aastat võistlevad nii sageli, et spordiisu kaob enne täiskasvanute hulka jõudmist.\n•• Kas laskesuusatamises on müüte, mis vajavad purustamist?\nMüüt, et Eesti laskesuusatajad on tiirus kobad, ei vasta tõele. Nad oskavad lasta küll. Nõuanne meediale: imestage, kui Ole Einar Bjørndalen saab tiirudes viis trahvi. Eestlasi ei maksa mõnitada, nad teevad oma tööd!\nKuidas hindate lõppenud laskesuusahooaega?\nMargus Ader, endine laskesuusataja\nKeskmist taset pole suudetud tõsta\nÜhest küljest peame olema positiivsed, sest saavutasime rohkem kui viimastel aastatel. Teatud persoonid kerkisid esile ja tegid ära selle, mida oleme tükk aega oodanud. Pean silmas Roland Lessingu teist ja Martten Kaldvee seitsmendat kohta MK-sarjas ning ka Kristel Viigipuu esitusi juunioride MM-il, kus ta tuli kuuendaks ja seitsmendaks. Hästi väikse edasimineku on teinud ka Kauri Kõiv ja Priit Viks. Aga need liikumised on olnud liiga väiksed selleks, et nendest rõhuasetusega rääkida. Kahjuks ei ole me aga suutnud tõsta sportlaste keskmist taset, mis laseks meil tulevikku positiivse pilguga vaadata. Puudub stabiilsus. Meil ei pääse keegi sõitma ühisstardiga sõite, kuhu jõuavad maailma 30 paremat. Ju me siis lihtsalt pole selleks praegu võimelised. Eesti vastupidavusaladel ongi keskmist taset väga raske tõsta. Ei liiguta koondise tugevuse poole, vaid mängitakse üksikutele õnnestumistele. Selleks et keskmist taset tõsta, tuleks rohkem panustada kogu organisatsiooni arengusse. Teiste laskesuusariikide seast ei leia ühtegi koondist, kes oleks teinud eelmisest aastast kehvemat tööd. Kõik kasvatavad noori, neil on Euroopa karikasarjas oma B-koondised. Me aga pole suutnud nii suuri samme astuda. Süüdlasi peame otsima endi seast. Rääkides treenerite tiimist, arvan, et Hillar Zahknast jääb laskesuusatamise treeningute juures väheks. Hillar võiks olla grupi juht, mänedžer või peatreener, aga tema kõrvale oleks vaja veel ühte autoriteetset ja klassiga treenerit, kes aitaks taset tõsta. Mul pole Eesti koondisele muud soovitust ja lahendust pakkuda kui see, et loodame ka järgmisel aastal üksikutele õnnestumistele. Kui sähvatused planee- rida õigetele võistlustele, võib hooaja lugeda kordaläinuks. Loodetavasti tuleb sportlaste hea päev MM-il.\nHillar Zahkna, laskesuusakoondise peatreener\nKas Lessingu teisest kohast ei piisanud?\nRaske on kommenteerida etteheiteid keskmise taseme paigalseisu kohta Roland Lessingu teise koha taustal. Küsin selle peale: kas ta pidi siis esimeseks tulema? Positiivsust lisab ka Eveli Saue Euroopa meistrivõistluste kaks neljandat kohta ja Lessingu sõjaväelaste MM-i teine koht. No ei saa ju öelda, et midagi head poleks juhtunud. Oli õnnestumisi ja oli ka ebaõnnestumisi. Hooaeg oli täis sähvatusi, kuid peaeesmärgiks seatud olümpiamängudel me väga ei hiilanud. Seda seetõttu, et mõnede asjaolude vastu lihtsalt võidelda ei saa. Pean silmas Saue jalavigastust ja vahetut haigestumist enne olümpiat, mis vajutas vormile oma pitseri. Teistel ei tabanud vajalikul hetkel lasud. Meeste poole pealt tegi enda kohta hea soorituse Priit Viks. Oma taseme sõitis välja ka Indrek Tobreluts. Roland Lessing valmistas muidugi pettumuse ning ka Kauri Kõivust ootasin natuke rohkem. Kui meil olnuks rohkem raha, võinuksime muidugi teha mäestikulaagri, aga paraku peab treeningprotsessi planeerides arvestama ka olemasolevate vahenditega. See on karm reaalsus. Tahan, et suudaksime järgmisel hooajal tagada sportlaste materiaalse kindlustatuse ja võiksime korraldada treeninglaagreid, sest pildil püsimiseks peame ju tegema samasuguse ettevalmistuse kui meiega konkureerivad võistkonnad.


Mart Kase: jõud tuleb – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nMart Kase 6. märts 2017 Kiri\nMart Kase: jõud tuleb\nOn öö vastu esmaspäeva, kell on 3:39 ja mul läks uni ära. Tegin ühe kohvi vahukoorega. Võiksin teha ka kohvi kitse ternespiimaga, aga ei tee. Ma ei võtaks üldse kitsedelt ternespiima ära, las talled joovad, aga eile tõi suure udaraga Sonja teist korda elus talled ilmale ja Sonjal on nõnda palju piima, et talled ei jõua seda ära juua.\nÜkskõik, mitu korda elus seda näed, kuidas kitsetall peale sündi ajab end jalgadele ning hakkab ema nisasid otsima, et ükskõik palju seda näed, alati saad kogeda aukartust elujõu ees. Mitte miski pole tugevam kui looduse poolt sissekodeeritud eluvaim. Ühesõnaga joon kohvi ja lähen varsti varahommikul jälle lauta vaatama, mis toimub, kas on uusi tallesid ja mis eilsed talled teevad. Kevad on tärkamise aeg.\nLisaks kitsetallede elujõu vaatamisele ammutan jõudu ka mahlast. Ma meeletult pole süvenenud, miks vahtra- ja kasemahl organismile head on, aga niipalju kui ma ise tunnen, siis neid juues tõesti nagu läheb seest puhtamaks. Joon, tõmbab organismi ja põie käima ja kohe tunnen, et saan puhtamaks.\nVõib-olla on see lihtsalt usk, aga iga ravimi puhul on usk oluline.\nÜldse on elus usk endasse oluline.\nNäiteks saab uskuda ka valgusesse. Eriti hea on valgusesse uskuda Eesti kevades, kui päev läheb järjest pikemaks ja justkui tundub, et keegi venitab valgust.\nKuigi märts tuleb külmade öödega ning rohelist ei näe veel niipea, siis valgusest esialgu piisab. Lööb hommikuti tuju üles. Koerad lähevad hommikuti rõõmsameelselt uljalt põllule rebast otsima. Jep, meil käib mööda põldu hiiri otsima üks suhteliselt enesekindel rebane. Räägitakse, et oma rebane oma kanu ei himusta, aga parem karta kui kahetseda. Üks naaber näiteks usub ka, et meie maja juures luusib ringi ilves. Ei ole ise juhtunud nägema ning ausalt öeldes me ei tahaks ka endale praegu kassi.\nEestis tuleb uskuda ka oma küüslauku. Ma pole haige olnud sel talvel, aga ma katsun iga päev süüa vähemalt neli küünt küüslauku. Mustikatesse võib loomulikult ka uskuda, aga mina isiklikult söön marju ja õunu ainult suvel. Tean, et see on vale, aga noh praegu on nii.\nTuleks rohkem uskuda ka sauna. Loomulikult pole kiirel perioodil aega iga päev saunas käia, aga paar korda nädalas saunas käik annab jõudu, mida mujalt ei saa. Samas pole mõtet sauna ronida, kui pole aega seal rahulikult olla.\nVist joon praegu veel ühe litaka vahtramahla ja ning siis veel ühe kohvi ning siis panen lauda tuled põlema ning lähen vaatan, mis toimub. Elagu esmaspäeva hommikud. Need peavad alati andma jõudu ja usku, mitte olema rasked ja rutiinsed.\nMart Kase elab Valgamaal Karula vallas Kaagjärve külas ning kasvatab oma talus kitsi. Mart on eelnevalt pealinnas töötanud nii teatris kui reklaamiagentuuris, nüüd lihtsalt vajas elu uut väljakutset. Mart kirjutab Edasile, kuidas paistab Eesti elu väljaspool Tallinnat. Mardi taluelust räägib blogi www.metsikelu.ee/blogi. Loe artikleid (119)\nInimene võib enda ümber hakata kõiges kahtlema, kui tal on selleks isu. Kui ma tahan,…\nPosted in Kiri and tagged loodus, Mart Kase. Bookmark the permalink.\nEdasi koos Alex Ljadoviga: “Appi, ma olen erinev!”\nArgos Kracht: süütunde kaudu manipuleeritav Euroopa


Linnaosa vanim tänav on Riia tänav, mis on ajalooline Tartu-Riia maantee. Üks vanemaid tänavaid on ka Suur kaar (ei jää miljööalale), mis ühendas linnaümbruse mõisaid. Tammelinna planeeringut iseloomustab Tamme staadionilt algav tsentraalse teljena jooksev ja tollase linnapiirini kulgenud Tamme puiestee, mida lõikab kolm kaarjat tänavat (Väike, Kesk ja Suur kaar). Kaarjad tänavad olid 20. sajandi aedlinnaidee iseloomulik element, mis Tammelinna puhul on seatud raudtee ja raudteeäärse Raudtee tänavaga vastupidisesse kaarde.\nTammelinna planeeringut iseloomustavad suured rikkalikult haljastatud krundid ja väike hoonestustihedus. Tammelinna miljööväärtusega hoonestusala kruntide algne suurus ja kuju on hästi säilinud. Majad paiknevad tänavast veidi eemal, määruse järgi tänavast 5,35 m kaugusel ning on tänavast eraldatud iluaiaga. Lisaks ühepereelamutele nähti Riia tänava ja Tamme puiestee vahelisel alal ette ka korterelamuid. Tegelikult ehitati neid mõnevõrra ka mujale, kandes välimuselt enamasti siiski ühepereelamu iseloomu (kahekorruseline elamu, mille kummalgi korrusel on üks korter), kuid oli ka trepikoja ning rohkema korteritega elamuid. Vältimaks väikeste majade ja korterite ehitamist, pidi ühekorruselise elamu põhipind olema 65‒150 m2, kahekorruselise põhipind vähemalt 80 m2 ning korterid vähemalt 45 m2.\nKuigi Tammelinna planeeringu eesmärk oli abihoonetest (kuurid, loomapidamishooned) risustamata villalik aedlinn, ehitati juba alguskümnenditel ka abihooneid. 1932. aasta määrus lubab ehitada krundile ühe abihoone, mis asub tänavast vähemalt 12 m eemal. Määruse järgi võib abihoone olla ainult ühekorruseline ega tohi ületada ⅔ elamu pindalast. Abihoone ehitamine krundi piirile ja sellest tuleneva tulemüüri ehitamine oli lubatud ainult siis, kui naabrid ehitavad kõrvalhooned samal ajal ning sama laiuse ja kõrgusega. Määrusest tulenevalt on Tammelinnale iseloomulik, et abihooned paiknevad vahetult maja taga või ulatub osa abihoonest maja kõrvale, suurem osa maja taha. Abihoone asub harva päris krundi piiril. Enamasti paikneb kõrvalhoone otsaga tänava poole, harvem tänavaga paralleelselt. Suure krundi tagumine osa on ilma ehitisteta.\nTammelinna miljööväärtusega hoonestusala majad on ehitatud valdavalt 1920.‒1930. aastatel. Vanemad majad esindavad stiililt juugendit ja heimatstiili. Seda leidub rohkem ja esinduslikumal kujul Elva tänaval, Väike kaare tänaval ja Tamme puiesteel. 1930. aastatel tuli ajastule iseloomulikult kasutusele funktsionalism, mida leidub rohkem Tamme puiesteel ja Väike kaare tänaval. Sõjajärgsete majade seas domineerivad esimestel kümnenditel kõrge viilkatusega traditsionalistlikud hooned, hiljem madala kelpkatuse või lamekatusega modernistlikud hooned.\nMajad on ühe- kuni kolmekorruselised, millest ülemine korrus on katusealune ärklikorrus. Hooned on viimistletud kas krohviga või laudisega. Puudub valitsev katusetüüp, enamlevinud on kelp-, viil- ja mansardkatus. Määruse järgi pidi plekiga kaetavate katuste kalle olema alla 20° ja kiviga kaetavate katuste kalle üle 45°. Katusekattematerjalina ei tohtinud kasutada tõrvapappi ja muud musta värvi katust ainult siis, kui selle kalle oli alla 20°. Seega sooviti määrusega vältida agulile iseloomulikku muljet. Miljööalale annavad iseloomu ja eripära kõrged katused, mille kalle võib olla ka üle 50°, jäädes keskmiselt 45‒50° vahele. Paljud majad ja katused on keerulise konfiguratsiooniga. Omaette grupi moodustavad funktsionalismist lähtuvad 1930. aastatel ja pärast II maailmasõda ehitatud majad, millel on enamasti madal kelpkatus, mille kalle on 15‒25°. Võrdselt esineb kivi- ja valtsplekk-katust.\nVaata Tammelinna miljööala kaardil


jõulutaat Isadepäev luuletused :: Jäälilled aknale kuhjavad pärgi :: jõulutaat\nTere «Sõbra Nimi» Jõulu eel hinge poeb pühalik tunne. Uinuvad mured, läeb rõõmsamaks meel. Kõik tundub kuidagi helgem kui enne. Kinke täis kotiga jõulutaat teel. «Sinu Teade» «Sinu Nimi»\nJõulu eel hinge poeb pühalik tunne.\nUinuvad mured, läeb rõõmsamaks meel.\nKõik tundub kuidagi helgem kui enne.\nKinke täis kotiga jõulutaat teel.\nTere «Sõbra Nimi» Karumõmmi nööbisilmad ootasid sind ammuilma minu silmad käisid ka akna peale vaatama, millal tuleb jõulutaata lõpuks jõudsid,küll on hea enam ootama ei pea. «Sinu Teade» «Sinu Nimi»\nootasid sind ammuilma\nminu silmad käisid ka\nakna peale vaatama,\nmillal tuleb jõulutaata\nlõpuks jõudsid,küll on hea\nenam ootama ei pea.\nTere «Sõbra Nimi» Ootab, ootab jõuluaega iga kodu, kool jõulutaat on helde käega tõesti igal pool. kirju saab ta sajas keeles, neid on terve tonn kuidas ometi tal kõigi soovid on. «Sinu Teade» «Sinu Nimi»\nOotab, ootab jõuluaega iga kodu, kool\njõulutaat on helde käega tõesti igal pool.\nkirju saab ta sajas keeles,\nneid on terve tonn\nkuidas ometi tal kõigi soovid on.\nTeele Trossmann (23.12.2008)\nTere «Sõbra Nimi» Maiasmokk nüüd ootab kinki Ta ei soovi saada sinki Seda mõistab jõulutaat Kotist vupsab välja sokolaad «Sinu Teade» «Sinu Nimi»\nMaiasmokk nüüd ootab kinki\nTa ei soovi saada sinki\nSeda mõistab jõulutaat\nKotist vupsab välja sokolaad\nTere «Sõbra Nimi» Meil on päkapikud käinud, aga mina neid ei näinud nägin ainult kingipakke nüüd ma hüppan rõõmust lakke. Tänama pean jõulutaati, tema ju need kingid saatis. «Sinu Teade» «Sinu Nimi»\nTänama pean jõulutaati,\nTere «Sõbra Nimi» meil on päkapikkud käinud,aga mina neid ei näind,nägin ainult kingi pakke nüüd ma hüppan rõõmust lakke,tänama pean jõulutaati tema ju need kingid saatis «Sinu Teade» «Sinu Nimi»\nmeil on päkapikkud käinud,aga mina neid ei näind,nägin ainult kingi pakke nüüd ma hüppan rõõmust lakke,tänama pean jõulutaati tema ju need kingid saatis\nTere «Sõbra Nimi» Jõulutaat on juba teel! Tähed ülal, lumi all... Aisakella kuminal, jookseb põhjapõder kärmas. Jõulutaadil habe härmas. Siiski on tal rõõmus meel Talle meeldib kotti kanda, meeldib kingitusi anda, meeldib heade vastu olla hea. Kuidas meeles peab ta pea iga tubli lapse nime- see on, sõbrad, tõesti juba ime! «Sinu Teade» «Sinu Nimi»\nJõulutaat on juba teel!\nTähed ülal, lumi all...\njookseb põhjapõder kärmas.\nJõulutaadil habe härmas.\nSiiski on tal rõõmus meel\nTalle meeldib kotti kanda,\nmeeldib kingitusi anda,\nmeeldib heade vastu olla hea.\nKuidas meeles peab ta pea\niga tubli lapse nime-\nsee on, sõbrad, tõesti juba ime!\nMaris . (08.12.2009)\nTere «Sõbra Nimi» Saabus valge talv Sõidab jõulusaan juhiks peeter paan kuusk tuppa tuuakse jõuluilu luuakse jõulutaat toob kingitusi päkapikud maiustusi «Sinu Teade» «Sinu Nimi»\nSaabus valge talv\njuhiks peeter paan\nkuusk tuppa tuuakse\njõulutaat toob kingitusi\nTere «Sõbra Nimi» Lund kahjuks pole maas aga jõulutunne on mul taas. Ootan pikkisilmi jõulutaati juba suvekuudest saati. Päkapikkudel tööd on palju nende jõulurõõm on suur ja valju. Iga laps ju tahab istuda sul süles et sa kirjutaksid tema soovid üles. Luuletus juba sullegi on valmis sind mainin mina igas salmis. Jõulutaat tule juba ehitud on mul ju tuba «Sinu Teade» «Sinu Nimi»\nLund kahjuks pole maas\naga jõulutunne on mul taas.\nOotan pikkisilmi jõulutaati\njuba suvekuudest saati.\nPäkapikkudel tööd on palju\nnende jõulurõõm on suur ja valju.\nIga laps ju tahab istuda sul süles\net sa kirjutaksid tema soovid üles.\nLuuletus juba sullegi on valmis\nsind mainin mina igas salmis.\nJõulutaat tule juba\nehitud on mul ju tuba\nBritta Kruus (10.12.2009)\nTere «Sõbra Nimi» Lumi katab puid ja hoove, jõuluvana täidab soove. Küünal laua peal ju põleb, lapsel peas on vaid salmid mõned. Aga kui jõulutaat saabub, ärevus ja ootus laabub. Jõuluajal head on kõik, mitte ainult mõni lõik. «Sinu Teade» «Sinu Nimi»\njõuluvana täidab soove.\nKüünal laua peal ju põleb,\nlapsel peas on vaid salmid mõned.\nAga kui jõulutaat saabub,\närevus ja ootus laabub.\nJõuluajal head on kõik,\nmitte ainult mõni lõik.\nTere «Sõbra Nimi» JÕULUÕHTU VAIKSES RAHUS JÕULULAULE LAULAB MAA, SÄDELEVAS LUMESAJUS SUMAB LÕBUS JÕULUTAAT ! KAUNILT SÄRAMAS ON PÄIKE, KÄES ON KALLIS JÕULUPÄEV, SÜDA KÕIGIL ÜLIRIKAS SEE ON ÕNNISTUSTE AEG ! «Sinu Teade» «Sinu Nimi»\nJÕULUÕHTU VAIKSES RAHUS\nSUMAB LÕBUS JÕULUTAAT !\nKAUNILT SÄRAMAS ON PÄIKE,\nKÄES ON KALLIS JÕULUPÄEV,\nSÜDA KÕIGIL ÜLIRIKAS\nSEE ON ÕNNISTUSTE AEG !


Nordika müüb Kalju aktsiad\nNordika Kindlustuse juhatuse liige Jaanus Reisner ütles, et Nordika Kindlustus otsustas seni Aerometile kuulunud 70 protsenti Kalju aktsiaid maha müüa nominaalhinnaga Valeri Zuravljovile kuuluvale ASile Zur.\nKalju aktsiakapital on praegu 6 miljonit krooni ning Nordika teenib aktsiate eest 4,2 miljonit krooni.\nKindlustusseltsi Kalju peadirektor Valeri Zuravljov kinnitas, et Kalju soovib osta seni Aerometile kuulunud Kalju aktsiad nominaalhinnaga. Täpsemaid kommentaare Zuravljov tehingu kohta anda ei soovinud.\nAlgselt plaanisid Aerometi grupi juhid Peter Sedin ja Tiit Arge liita Kalju koos Farretiga Aerometi külge ja nii luua Nordika Kindlustus. Kuna Farret kuulus 100protsendiliselt Eesti Aerometile, ei tekkinud Farreti liitmisega Reisneri kinnitusel mingisuguseid probleeme.\nKaljust kuulub Aerometile 70%, peadirektor Valeri Zuravljovi ASile Zur 24% ja Narva linnavalitsusele 6%.\nJaanus Reisneri kinnitusel otsustas Nordika Kindlustus oma aktsiad Kaljus maha müüa, kuna Kalju mehhaanilisel liitmisel Nordikaga oleks tekkinud Narvas tegutsevas kindlustusseltsis teravad kaadriprobleemid. Senine töötajaskond oleks firmast lahkunud, lisas Reisner.\nAlates 1. jaanuarist peab vastutuskindlustusega tegeleva kindlustusseltsi aktsiakapital olema kümme miljonit krooni, mistõttu Kalju peab oma aktsiakapitali tõstma veel sellel aastal nelja miljoni krooni võrra.\nZuravljov lausus, et Kalju juhtkond hakkab peagi arutama, kuidas seltsi aktsiakapitali nõutavale tasemele tõsta.\nSamas märkis Zuravljov, et kui Kalju juhtkond poleks veendunud, et suudab kindlustusseltsi aktsiakapitali tõsta, poleks nad aktsiaid Aerometilt ära osta soovinud. «Siis oleks võinud aktsiad hoopis Aerometile müüa,» lausus Zuravljov.


Jõutreening: kas võtta suuremad raskused või teha rohkem kordusi? - Tervis - sõbranna.ee\nGreatist kirjutab, et vastus on kuskil seal vahe peal, ent esmalt peaks endale selgeks tegema, miks see küsimus ette tuleb. Kõik, kes teevad regulaarselt trenni, jõuavad lõpuks platoole. See on arenguseisak, mis näitab, et keha on koormusega harjunud ja progressi enam ei toimu. Tobe küll, aga seda juhtub kõigil.\nÜhe moodusena võib platoost üle saada oma treeningkava muutes. Siin tekibki dilemma, kas lisada kordusi või raskusi, või ka mõlemat.\nAina suuremaid raskusi lisades ei tehta tavaliselt väga palju kordusi, neid võib olla ka kõigest 1-5. Kõlab, nagu see poleks suur asi, kuid tegelikult tõstab see üldist maksimaalset tugevust ja parandab suuresti su võimet tõsta suuremaid raskusi.\nTrenni tehes väljendub see värske jõud harjutuste efektiivsuses. Umbes nagu pangaarve, kuhu koguneb rohkem raha, kui sa õpid vältima mõttetuid kulutusi - mida rohkem harjud eelarve järgi elama, seda lihtsam on säästa.\nSuurte raskuste tõstmine on väga jõustav ja tõstab enesekindlust, kuid seda tehes võib jääda kergesti liialt numbritesse kinni ja jõuda tupikusse. Lõpuks jõuad olukorrani, mil uute raskuste lisamine pole lihtsalt võimalik, sest ülepingutamine ohustab vormi ja suurendab oluliselt enda vigastamise riski.\n«Kui sa oled suurendanud raskusi ja tehnika lonkab, tuleks raskustega piiri pidada ja suurendada hoopis korduste arvu,» soovitab personaaltreener Tanner Blaze.\nRohkem seeriaid väikeste raskustega teeb samuti tugevaks, kuid teistmoodi. Areneb lihasvastupidavus, mis tähendab teisisõnu, et enne väsimusest nõrkemist suudad kauem pingutada. Pikemas perspektiivis tugevamaks teebki see, kui teha rohkem tööd ehk rohkem seeriaid, kordusi, trenne. Kuna korduste suurendamine teeb treeningu väga intensiivseks, on sel ka suurem järelpõletusefekt, mistõttu aitab see hästi kaalu langetada.\nJõudes platoole on korduste lisamisega lihtsam ka keskenduda õigele tehnikale ning see jätab ruumi vajadusel treeningu muutmiseks.\nKorrektne tehnika on oluline selleks, et lihas saaks ettenähtud pinge ja ei tekiks kompenseerivaid mustreid (näiteks ei pea reie nelipealihased kogu tööd üksi ära tegema, sest tuharalihased on väsinud) ning risk end vigastada on tänu sellele väiksem. Korduste lisamise miinuspoolelt ei saa mainimata jätta, et trenn kestab seetõttu ka kauem.\nMiks mitte teha mõlemat?\nSegadus raskuste tõstmine ümber tekib Baze’i sõnul enamasti sellest, et inimkeha mõistetakse tihti valesti. Vaja on kombinatsiooni lihaskahjustusest (see magusvalus tunne, mis tekib lihastesse pärast trenni), mehhaanilist pinget (puhas pingutus millegi raske tõstmisest) ja metaboolset stressi («põletav» tunne lihases, mis annab tunda, et lihas tõesti töötab). Kõik kolm elementi on nii suurte raskuste kui paljude kordustega jõutreeningus, seega teevad mõlemad tugevamaks. Lisaks eeldavad mõlemad korrektset tehnikat, sest vastasel juhul pole vahet, millised on raskused või kordused, oht endale viga teha on ikka suur.\n«Kui su eesmärgiks on lihtsalt üldiselt tugevamaks saada ja oma keha vormida, siis vali üks või teine,» soovitab rammumees ja füsioteraapia doktor Nathan Jones.\nPikaajalist progressi silmas pidades paku aga oma kehale vaheldust. Nii võid eelistada üht treeningmeetodit teisele kas teatud päevadel või nädalatel. «Kui sa oled teinud viis seeriat viit kükki, aga ei suuda raskusi või kordusi lisada, siis võta raskust vähemaks ja tee kaheksa seeriat, või lisa raskust ja tee viie asemel kolm seeriat,» soovitab Jones, kelle sõnul midagi maagilist sellest iseenesest ei juhtu. «Isiklikult ma arvan, et selle mõju on rohkem psühholoogiline kui midagi muud. Kui sa teed iga kord täpselt sama arvu kordusi, siis see muutub jube igavaks. Treeningu muutmine aitab motivatsiooni hoida ja paneb sind edasi pingutama.»\n«Valesid valikuid siin ei ole,» sõnab Jones, kelle selgitusel on platoost üle saamiseks eelkõige oluline midagi muuta ja jälgida, et tehnika oleks alati korrektne. Lisa koormust alati tasahaaval ja ettevaatlikult, sest suured tulemused pigistab välja väikestest muutustest. Ära unusta end enne tõstmist soojendada ja pärast leia aega, et venitada.\n«Selleks, et areng ei jääks toppama, on kõige rohkem vaja tahet vaeva näha ja kõvasti pingutada,» lisab Jones. «Nii kaua, kui sa teed midagi järjest rohkem, saad ka tugevamaks.»


960 x 640 Maine Coon - Must ja valge: tapeet töölaua tasuta.\nMaine Coon - Must ja valge - töölaua tausta pildid: Must ja valge tausta pildid - 960x640 taustapilte tasuta lae alla\nMaine Coon - kassid pilte - must ja valge: tasuta tapeet pilte. taust must ja valge - tasuta taustaga pildid; tasuta tapeet pildid - must ja valge tapeet. desktop pildid, tapeet tasuta: tasuta töölauapiltide - must ja valge - tasuta foto taustaga. kahevärvilise kassipoeg - smoking kass · tasuta taustaga pildid · 960 x 640 · 960*640 · 960x640 · taustapildid · 960-640 · 960 * 640 · 960 - 640 · 960/640


Nädala lõpp ja uue nädala algus pakub kuni seitse soojakraadi - Uudised - Järva Teataja\n14. veebruar 2020, 13:24\nJaanuarikuu on seni olnud tavatult soe.\nIlmateenistuse prognoosi järgi tuleb nädala lõpus ja uue nädala alguses kuni seitse kraadi sooja.\nLaupäeva öösel on muutliku pilvisusega sajuta ilm. Puhub läänekaare tuul 2-8 m/s, pärast keskööd tugevneb lõuna- ja edelatuul 4-10, rannikul puhanguti kuni 14 m/s. Õhutemperatuur on vahemikus -1 kuni -5 kraadi, rannikul tuleb kohati +1 kraadi. Päeval pilvisus tiheneb ja pärastlõunal alates saartelt hakkab vihma ja lörtsi sadama, õhtul Ida-Eestis lund. On jäiteoht. Puhub lõuna- ja edelatuul 5-10, puhanguti 14, saartel ja rannikul 9-14, puhanguti kuni 20 m/s, õhtul korraks veidi nõrgeneb. Sooja on 1-4 kraadi.\nPühapäeva öösel on valdavalt pilves ilm. Sajab lörtsi ja vihma, öö esimesel poolel Ida-Eestis lund. Lõuna- ja edelatuul puhub 5-10, puhanguti kuni 15, hommikuks tugevneb saartel ja rannikul 8-13, puhanguti kuni 18 m/s. Õhutemperatuur on vahemikus 0 kuni +4 kraadi. Päeva on pilves ilm ja sajab enamasti vihma. Puhub lõuna- ja edelatuul 9-15, õhtul puhanguti kuni 20, saartel ja rannikul 13-17, puhanguti kuni 27 m/s. Sooja on 3-7 kraadi.\nEsmaspäeva öösel on pilves selgimistega ilm ja sajab vihma. Puhub lõuna- ja edelatuul 9-15, puhanguti kuni 20, saartel ja rannikul 13-17, puhanguti kuni 27 m/s, hommikuks lühiajaliselt veidi nõrgeneb. Sooja on 3-7 kraadi. Päeval on pilves selgimistega ilm ja mitmel pool sajab vihma, päeval lääne poolt alates sajuhood harvenevad. Puhub lõuna- ja edelatuul 9-15, puhanguti kuni 20, saartel ja rannikul 13-17, puhanguti kuni 27 m/s. Sooja on 4-7 kraadi. (BNS)\nMehed peksid elukaaslast ja ema Loe artiklit\nPurjus mees sõitis auto kännu otsa kinni\nTunnistajad andsid õnnetuspaigast lahkunud mehe üles!\nKõnerobot on koroonahaigetega koos viibinud inimestele teinud nädalaga üle 800 kõne Loe artiklit


Kasutatud Rottne metsatehnika müügis - Eesti - Mascus Eesti\nKuulutuste arv: 219\nKasutatud Rottne metsatehnika müügis\nSirviga kasutatud müügisolevaid Rottne metsandus üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud Rottne metsandus vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände.\n2012 16 600 h\n2015 16 300 h\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Rottne metsatehnika müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Rottne metsatehnika. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Gailtali Alpid – Vikipeedia\nkoordinaadid: 46° 41′ 31″ N, 13° 10′ 29″ E\nGailtali Alpide asukoht\nGroße Sandspitze, mäestiku kõrgeim tipp\nGailtali Alpid (saksa: Gailtaler Alpen või Drauzug) on mäestik Lõuna-Lubjakivialpides Austrias. See kerkib Drava (Drau) jõe ja Gailitali (Edela-Kärnten) vahel ning läbi Ida-Tirooli lõunaosa. Selle läänerühma, mida kutsutakse "Lienzi Dolomiitideks" (Lienzer Dolomiten), loetakse mõnikord selle mäestiku osaks ja mõnikord vaadeldakse seda eraldi.\nIda-Alpide Alpiklubi klassifikatsiooni (AVE) järgi jagunevad Gailtali Alpid (nr. 56) Drauzugi ja Lienzi Dolomiitide alamrühmadeks, samas kui üldkeeles kehtib katusmõiste Drauzug vastupidi kogu Lubjakivialpide mäestikule Drava ja Gaili jõe vahel, sealhulgas Gailtali Alpid ja Lienzi Dolomiidid. Eduard Suessi ja Leopold Koberi järgi tähistasid Drauzug või Drau-Save-Zug traditsioonilises geograafias kogu Lõuna-Lubjakivialpide mäestikku, mis ulatub piki Drava jõge Lienzi Dolomiitidest läänes kuni Karawankideni idas.\nLaiast Drava orust lõunas paiknevad Gailtali Alpid loetakse orograafiliselt Lõuna-Lubjakivialpide osaks. Kuid nad kerkivad Periadriaatilisest murrangust põhja pool ja seetõttu ei kuulu geoloogiliselt Lõuna-Alpide mägede hulka. Oma orogeneesi osas esindavad nad lubjakivikatete jäänuseid, mis olid üle Kesk-Ida-Alpide põhja poole liikunud, moodustades Põhja-Lubjakivialpid.\nVaatamata oma nimele ei koosne Lienzi Dolomiidid dolokivist, ehki järsk konarlik karstitopograafia sarnaneb Lõuna-Alpide dolokivimitega. Põhjapoolne Latschuri rühm koos Goldecki mäega Spittal an der Drau lähedal ei koosne lubjakivist, vaid on kristalliline aluskorramassiiv.\n100 km pikk mäestik, mis läänes kitseneb, laiub Gaili (lõunas) ja Drava (põhjas) vahel. Gailtali Alpide ja Goldecki mäe vahelises nõos asub kõrgusel 930 m Weißensee järv, kõrgeim suplusjärv Austrias.\nAVE klassifikatsiooni järgi on külgnevad mäestikud:\nPõhjas: Kõrg-Tauerni Ankogeli rühm, Kreuzecki rühm ja Schoberi rühm, Kesk-Ida-Alpide osa\nLoodes: Villgrateni mäed, Kõrg-Tauerni osa\nLõunas: Karni Alpid ja Karawankid, Lõuna-Lubjakivialpide osa\nIdas: Gurktali Alpid, Kesk-Ida-Alpide osa\nAlljaotused[muuda | muuda lähteteksti]\nGailtali Alpid võib jagada viieks ida-läänesuunaliseks massiiviks, mis on eraldatud orvandite ja Weissensee pikisuunalise oruga:\nLienzi Dolomiidid ja Lienz\nLienzi Dolomiidid, mis ulatuvad u 40 km Kartitschi sadula mäekurust (Sillianist idas) Gailbergi sadulani Oberdrauburgi lähedal (kõrgemad tipud: Große Sandspitze (2770 m), Spitzkofel (2718 m), mõlemad Lienzist lõunas, Gamswiesenspitze (2486 m) ja Lumkofel (2287 m))\nDrauzug või päris Gailtali Alpid, mis ulatuvad u 65 km Gailbergi sadulast Drava ja Gaili ühinemiskohani Villachi lähedal:\nReißkofeli rühm, Gailbergi ja Kreuzbergi sadulate vahel Greifenburgist lõunas (Reißkofel (2371 m), Jaukeni massiiv, kus kõrgeim tipp on Torkofel (2275 m), Spitzkofel (2223 m) ja Sattelnock (2033 m))\nLatschuri rühm, Weissensee ja Drava looke vahel Sachsenburgi lähedal (Latschur, 2236 m)\nSpitzegeli rühm, Weißenseest kagus Kreuzbergi sadula ja Bleiberg Grabeni vahel (Spitzegel, 2119 m)\nDobratsch või Villach Alp (2166 m), Gailtali Alpide idapoolsed eelmäed koos Schütti looduskaitsealaga.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Gailtali_Alpid&oldid=6002030"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 00:22, 2. detsember 2021.