Sellel teabelehel on esitatud teave Bulgaaria kohtusüsteemi kuuluvate erikohtute kohta.\nBulgaarias ei ole töö-, mere-, kaubandus- ja muu sarnase õiguse valdkonnale spetsialiseerunud erikohtuid.\nHalduskohtute süsteem kehtestati Bulgaaria Vabariigis 2006. aastal vastu võetud uue halduskohtumenetluse seadustikuga. Halduskohtute süsteem koosneb 28st regionaalsest halduskohtust ja kõrgeimast halduskohtust (Varhoven administrativen sad).\nHalduskohtud on pädevad kõikides asjades, mis puudutavad järgmist:\nhaldusaktide väljaandmine, muutmine, tühistamine või kehtetuks tunnistamine;\nhalduskohtumenetluse seadustiku kohaste lepingute kehtetuks tunnistamine;\nõiguskaitse haldusasutuste lubamatu tegevuse või tegevusetuse vastu;\nõiguskaitse ebaseadusliku sundtäitmise vastu;\nhaldusasutuste ja ametnike ebaseaduslikust tegevusest või tegevusetusest tuleneva kahju hüvitamine;\nsundtäitmisest tuleneva kahju hüvitamine;\nhalduskohtute tehtud kohtuotsuste kehtetuks tunnistamine, tühistamine või muutmine;\nhalduskohtumenetluse seadustiku alusel tehtud haldusotsuste mittevastavuse tuvastamine.\nIga isik võib algatada menetluse haldusõiguse või õigussuhte olemasolu või puudumise tuvastamiseks, kui selle vastu on huvi või ükski muu õiguskaitsevahend ei ole kättesaadav.\nÜksikute haldusaktide vaidlustamise asjad vaatab läbi halduskohus, kelle tööpiirkonnas on vaidlustatud haldusakti välja andnud asutuse piirkondliku osakonna registrijärgne asukoht, juhul kui kaebaja alaline või kehtiv aadress või registrijärgne asukoht on selle piirkondliku osakonna teeninduspiirkonnas. Järgmistel juhtudel menetleb neid asju halduskohus, kelle tööpiirkonnas on vaidlustatud haldusakti välja andnud asutuse registrijärgne asukoht:\nvaidlustatud aktil on mitu adressaati, kelle alaline või kehtiv aadress või registrijärgne asukoht on väljaspool akti välja andnud asutuse piirkondliku osakonna teeninduspiirkonda;\nvaidlustatud akti välja andnud asutusel puudub piirkondlik osakond.\nÜldiste haldusaktide vaidlustamisega seotud asju menetleb halduskohus, kelle tööpiirkonnas on vaidlustatud akti välja andnud asutuse registrijärgne asukoht.\nKui vaidlustatud akti on välja andnud välisriigis asuv asutus, menetleb asja Sofia linna halduskohus (Administrativen sad – grad Sofia).\nJuhul kui kahju hüvitamise nõuded liidetakse seoses lõigetes 1–4 osutatud kohtuvaidlusega, esitatakse need nõuded samuti kohtule, kelle tööpiirkonnas on kaebaja elu- või registrijärgne asukoht.\nKui pädev kohus ei saa asja menetleda, teeb kõrgeim halduskohus korralduse anda see asi üle teisele sama astme halduskohtule.\nBulgaaria välis-, kaitse- ja julgeolekupoliitikat vahetult ellu rakendavate haldusaktide suhtes ei saa kohtulikku kontrolli kohaldada, kui seadusest ei tulene teisiti.\nKõrgeima halduskohtu pädevusse kuuluvad järgmised asjad:\nseaduse kohaste normatiivaktide, välja arvatud kohaliku omavalitsuse volikogude vastu võetud aktide vaidlustamine;\nministrite nõukogu, peaministri, asepeaministri ja ministrite otsuste vaidlustamine;\nkõrgema justiitsnõukogu (Vissh sadeben savet) otsuste vaidlustamine;\nBulgaaria keskpanga ja tema organite otsuste vaidlustamine;\nkassatsioonkaebused ja protestid esimese astme kohtute otsuste peale;\nmenetluspoolte kaebused määruste ja korralduste peale;\nhaldusasjades tehtud lõplike kohtuotsuste muutmine;\nmuude seaduses nimetatud aktide vaidlustamine.\nKõrgeimas halduskohtus on kolleegiumid, millel on toimkonnad. Kolleegiumi tööd juhib kolleegiumi esimees (või tema asetäitja), kes võib juhatada ka kohtu eri koosseisusid asjaomases kolleegiumis.\nSõjaväekohtud loodi 1. juulil 1879. Sõjaväekohtute süsteemi muudeti 1956. aastal pärast sõjaväeüksuste paigutamist järgmistesse linnadesse: Sofia, Plovdiv, Sliven, Varna ja Pleven. (Sõjaväekohtutel on endiselt sama struktuur.)\nSõjaväekohus (Voenen sad)\nSõjaväekohtud arutavad esimese astme kohtuna kriminaalasju, mis puudutavad kuritegusid, mille on oma teenistusülesannete täitmise käigus toime pannud sõjaväeteenistujad, kindralid, ohvitserid, allohvitserid ja reatöötajad teistes ministeeriumides ja ametites, tsiviiltöötajad kaitseministeeriumis, Bulgaaria armees, kaitseministrile aru andvates struktuurides, riigi julgeolekuametis ja riigi luureteenistuses. Sõjaväekohtu tehtud otsused saab edasi kaevata sõjaväe apellatsioonikohtusse (Voenno-apelativen sad). Sõjaväekohtute pädevus on sätestatud kriminaalmenetluse seadustikus. Neil on regionaalse kohtu staatus. Sõjaväe apellatsioonikohus menetleb ainsana kaebusi (sh proteste), mis on esitatud Bulgaaria sõjaväekohtute otsuste peale.\nKriminaalasjade erikohus (Specializiran nakazatelen sad)\nKriminaalasjade erikohus loodi kohtusüsteemi seaduse muutmise ja täiendamise seadusega (ametlik väljaanne nr 1, 2011). Kriminaalasjade erikohus on ainus omalaadne Bulgaaria Vabariigi territooriumil (asub Sofias) ja see on samaväärne regionaalse kohtuga. Tema pädevus on kindlaks määratud seadusega. (Kriminaalmenetluse seadustiku artiklis 411a on ammendavalt loetletud kuriteod, mis kuuluvad kriminaalasjade erikohtu pädevusse – peamiselt on tegemist kuritegudega, mille on toime pannud või mille toimepaneku on korraldanud organiseeritud kuritegelikud rühmitused.)\nKriminaalasjade erikohus koosneb kohtunikest ja seda juhib esimees.\nKriminaalasjade eriapellatsioonikohus (Apelativen specializiran nakazatelen sad) menetleb kriminaalasjade erikohtu otsuste peale esitatud kaebusi (sh proteste). See kohus asub Sofias.\nKriminaalasjade eriapellatsioonikohus koosneb kohtunikest ja seda juhib esimees. Bulgaaria kõrgeim kassatsioonikohus (Varhoven kasatsionen sad) on kõrgeim kriminaalkohus ja ta menetleb kriminaalasjade eriapellatsioonikohtu otsuste peale esitatud kassatsioonkaebusi.\nBulgaaria Kaubandus-Tööstuskoja vahekohus\nBulgaaria Kaubandus-Tööstuskoja vahekohus lahendab tsiviilvaidlusi, sealhulgas vaidlusi, mis puudutavad lünkade täitmist lepingutes või lepingute tingimuste muutmist nende kohandamiseks uute asjaoludega, olenemata sellest, kas ühe või mõlema poole elu- või asukoht on Bulgaaria Vabariigis või mujal.\nBulgaaria Kaubandus-Tööstuskoja vahekohus on kindlustanud oma koha Bulgaarias kõige olulisema vahekohtuna ning ta on saavutanud usaldusväärsuse tänu oma meisterlikkusele õiguslike vaidluste lahendamisel. Vahekohus lahendab igal aastal 250 kuni 300 rahvusvahelist ja riigisisest vaidlust: 82% riigisisestest asjadest lahendatakse üheksa kuu jooksul ning 66% rahvusvahelisest asjadest 12 kuu jooksul.\nPeale selle osaleb vahekohus aktiivselt vahekohtuga seotud õigusaktide täiustamises. Vahekohtu pädevusse ei kuulu vaidlused, mis puudutavad kinnisvaraga seotud asjaõigusi, elatisnõudeid või tööalastest suhetest tulenevaid õigusi, ega moraalseid õigusi või perekonnaõigust puudutavad vaidlused.\nIgal Bulgaaria kohtul on veebisait, kus on esitatud teave kohtu struktuuri ja tegevuse, sealhulgas menetletavate või juba lõpetatud kohtuasjade kohta ning samuti muu kasulik teave, millega saab igaüks tutvuda.\nKõrgema justiitsnõukogu veebisaidil on esitatud Bulgaaria kohtute üksikasjalik loetelu, kaasa arvatud nende aadressid ja veebisaidid (üksnes bulgaaria keeles).\nKohtuotsused avaldatakse viivitamata pärast nende tegemist otsuse teinud kohtu veebisaidil kooskõlas isikuandmete kaitse seaduse ja salastatud teabe kaitse seadusega.\nIsikute perekonnaseisu või tervislikku seisundit puudutavates kohtuasjades tehtud otsused avaldatakse ilma vastavate põhjendusteta.


President Kersti Kaljulaid: ükski laps ei tohi tunda, et tema ei passi eesti kooli. Rääkigu ta eesti keelt võluva aktsendiga, olgu ta teist värvi või raskesti hääldatava nimega – see kõik ei tohi lugeda - Eesti Päevaleht - Arvamus\nPresident Kersti Kaljulaid: ükski laps ei tohi tunda, et tema ei passi eesti kooli. Rääkigu ta eesti keelt võluva aktsendiga, olgu ta teist värvi või raskesti hääldatava nimega – see kõik ei tohi lugeda\n24.veebruar 2018 19:05\nLihtsust ja selgust oleme lubanud, aga segadust pakkunud, tõdeb president Kersti Kaljulaid juubelikõnes. Delfi avaldab kõne täismahus.\n"Soovin teile südamest õnne meie Isamaa sünnipäeval. See päev liidab meid rõõmus ja mures, töös ja võitluses. Lubage rahva nimel kinnitada: Eesti on tänulik, et riigi kõige tähtsamat päeva pühitsevad meiega koos kõik meie naabrid; kogu Põhjala riikide pere eesotsas Soomega; ning Euroopa Liidu ja Atlandi Liidu riigid, meie poliitilised partnerid."\nNõnda alustas oma kõnet Eesti Vabariigi 80. sünnipäeval president Lennart Meri. Ja mul on siiras rõõm nentida, et kõik nimetatud on jätkuvasti me kõrval – selle erisusega, et nüüd oleme meie juba täiesti võrdse tegijana ses rivis.\nMe ise oma võrdsust muidugi alati ei usu. Ehkki tegime just eduka eesistumise Euroopa Liidus. Ja kuigi vahel tundub, et e-riigi tutvustamisele kulub meil rohkem auru kui tema edasiarendamisele, kõlbame veel partneritele eeskujuks küll.\nSelles, muide, pole midagi uut. Lord Wedgewood, Inglise Panga direktor, lausus 1943. aastal: „Eesti oli kõige paremini valitsetud väikeriik Põhja-Euroopas“. Nii on meenutanud meie riigi 30. sünnipäeval eksiilvalitsuse peaminister presidendi ülesannetes August Rei.\nRei kirjeldas, millise imetlusega välismaailm vaatas Eesti edusamme ja kui vähe eestlased ise seda toona hinnata mõistsid. Tema sõnul öeldud Eesti juhtidele tihti: „Teie keskel leidub isegi niisuguseid, kes alatasa nurisevad, et kõik olevat halb ja minevat järjest halvemaks. Tõeliselt aga vaevalt leidub teist rahvast maailmas, kes oleks kunagi teinud nii imetlusväärseid edusamme nii lühikese ajaga“.\nNojah, mõned asjaolud on jäävad. Eks sedagi ole hea märkida sel riigi 100. sünnipäeval. Muu maailm ei saagi mõista, et üht poleks ilma teiseta.\nNõudlik rahulolematus ja samas usk, et homne päev on tänasest parem, kui kõvasti tööd teeme – see oli siis ja on praegugi see võti, mis avab ukse me paremasse tulevikku ja aitab seletada kiiret arengut viimase veerandsajandi jooksul, mil me oleme jälle saanud ise oma maal otsustada. Niisiis – jätkame nõudlikult, aga ärme lase sel nõudlikkusel varjutada rõõmu me riigi heast käekäigust!\nOlgem rõõmsad, et oleme heal järjel – maailma 192 riigist on meist rikkam vaid viiendik. Aga Eesti vajab enamat. Väikeriik vajab suuri mõtteid ja suuri eesmärke, meiesugustel pole aega ajaloo kulgu lihtsalt kaasa teha.\nEesti riigi eesmärk peab olema ajatu ja ta ongi. See eesmärk on selgelt kirjas meie põhiseaduses – Eesti riik on loodud kaitsma sisemist ja välimist rahu ning tagama eesti rahvuse, keele ja kultuuri säilimise läbi aegade. Nende eesmärkide saavutamiseks on Eesti riik rajatud vabadusele, õigusele ja õiglusele.\nKokkuvõtlikult – Eesti eesmärk on olla igal ajahetkel väärikas riik. Eelkõige meie endi silmis, seejärel partnerite, liitlaste ja naabrite silmis. Seda eesmärki tuleb täita headel, aga veel enam keerulistel aegadel, milliseid meil kahtlemata ka järgmisel sajal aastal ees seisab.\nAga mida tähendab väärikas riik? Mis mõjutab riigi väärikust? Mida üks väärikas riik alati teeb? Mida ta kunagi ei tee? Ja mida üldse tähendab, et riik teeb? Eks seda, mida me kõik teeme – Eesti ongi me kõigi tegude summa. Riigivanem Jaan Tõnissoni sõnadega, anno 1928: "Riik oleme meie ise. Kui meie riigilt midagi nõuame, siis nõuame iseendilt."\nKogukondade, omavalitsuste ja riigi koostöös, vabatahtlikku ja riigitööd lõimides, muidugi ka ette võttes ja riskides, toimetame oma kodus, oma Eestis, Jaan Tõnissoni sõnade vaimus, tasapisi Eestit edendada. Ikka kõik 1,3 miljonit ühtemoodi, ei üks tähtsam kui teine. Ei üks tähtsam kui teine.\nTeisiti me ei saa. Eesti eest Vabadussõjas ja rahvusvahelistel missioonidel võideldes langenud – nad kõik väärivad meie, elavate, parimat pingutust. Vigastatud sõjameestele, kes täna on meie hulgas, saame oma tänu öelda. Teiste mälestuseks peame edasi minema.\nKa täna, siin Eesti Rahva Muuseumis, mõtlen ma neile, kes kaitsevad Eestit kodust kaugel. Mõtlen ka teile, kes te olete tänasel talveööl tööl, valvates meie turvalisuse järele.\nVeelgi üldisemalt – alailma taban ma ennast peale tööpäeva kodu poole sõites tänutundega mõtlemast kõigi Eesti inimeste peale, kelle tegemistest tuleb kokku meie tänane Eesti. Eestis on alati nii olnud – meie oma inimeste Eesti on see, mis sünnib meie koostööst, peres ja kogukonnas. Seda Eestit ei kirjelda lärmakas väitlus, vaid rahulik kulg – vanematelt lastele ja lastelastele. Iga põlvkond saab vanematelt Eesti, mida on hoitud parimas korras, nii nagu aeg ja olud on võimaldanud. Niisamuti püüab iga põlv sama korras majapidamise jälle endast maha jätta.\nÕnnelikud on need põlvkonnad, kes saavad tuge oma riigilt. Aga ka teised pole jonni jätnud – Eesti kogukonnad on teinud igal ajastul tihedat ja toetavat koostööd. Kas koos võimuga või võimu kiuste. Eestis või kaugemal. Järgmine põlv pidi saama parima Eesti, mis antud hetkel teha andis.\nSiit tuleb järgmine lõim me põhiolemusest – eestlane saab hakkama. Aga kas koos võimuga või selle kiuste, sõltub juba juhtide valikust. Õmblusteta ühiskond sünnib juhtide tarkusest.\nMeil on aegade võimekaim riik – selline, mis suudab inimeste elu reaalselt mõjutada. Milleks me seda võimekat aparaati kasutame? Aitamiseks ja toetamiseks – või sunniks, ettekirjutamiseks, õpetamiseks?\nMeil on rahvusriigi sajas sünnipäev. Me armastame oma riiki ja oleme uhkelt eestlased.\nMilleks me kasutame oma rahvustundeid? Rõõmu allikana? Või viha allikana?\nKas me kasutame oma rahvustunnet ahelana või lillesidemena, ühendavana üle kogu laia maailma? Kas eestlane olla peab olema kohustus, mida kanname, sest oleme sündinud selle väikese rahva liikmena, või hoopis imeline tunne, mis meid läbi elu kannab ja toetab?\nRiigi väärikus ei kasva sellest, kui kutsume kõiki tungivalt, isegi käskivalt, üles pühendama oma elu ja võimalikult palju lapsi Eestile. Ei mitte ka sellest, kui meelitame ära ütlema eneseteostusest rahvusvahelises keskkonnas.\nMe suudame kindlasti ka keeldude ja käskudeta, vabade inimestena vabas maailmas elades kaitsta ja arendada oma keelt ja oma kultuuri. Vajalik on jätkuvalt nõudlik kodakondsuspoliitika ja kaasav kogukonnatöö, jäädes samas kindlaks avatud rahvusluse põhimõttele, nii nagu selle sõnastas Konstantin Päts, kõneldes riigivanemana Riigikogus, märtsis 1922:\n„Siin on ette toodud, nagu oleks märgata, et meil salaja läbi imbub niisugune rahvuslik šovinism, kitsarinnaline rahvuslus, nagu tsaariajal Venemaal maksev oli, ja mille all meie ise kord, kui vähemusrahvus Venemaal, palju kannatanud oleme. Mina pean tähendama, et mina isiklikult midagi rohkem ei vihka kui niisugust kitsast rahva mõistest arusaamist ja kitsarinnalist ja sallimatut rahvuslikku tunnet.“\nEestlased lähevad laia maailma ja tulevad tagasi. Euroopa Liidu kodanikud võivad vabalt valida oma elukohaks Eesti, aga meie juurde elama tullakse ka mujalt. Miljonid inimesed Euroopas elavad riigis, kus keelekeskkond erineb nende kodus kõneldavast keelest. Nad usaldavad oma lapsed lasteaiaõpetajate hoole alla, pidades loomulikuks seda, et kooliealiseks saanud laps on asukohariigi keele- ja komberuumiga kohanenud. Ta suudab koolis ja hiljem elus olla võrdne nendega, kelle kodukeel ja koolikeel ei erine.\nSama peame meie pakkuma kõigile neile, kes tahavad elada Eestis ja siin oma lapsi koolitada. Nemad peavad saama usaldada Eesti riiki, et me jagame nende lastega seda, mida iga teine demokraatlik Euroopa riik – toimetulekut riigi keele-, kultuuri- ja komberuumis. Nii kasvab eesti keele rääkijate hulk ka siis, kui Eesti peredesse sündivate laste hulk päriselt taastetasemele ei ulatu.\nMe peame toetama iga peret niipalju, et soovitud lapsed ei jääks sündimata. Ma pean silmas enamat kui rahalist toetust – et iga pere tunneks kogu ühiskonna siirast poolehoidu. Et ükski lapsepuhkuselt naasev isa ei kuuleks iial lauset: „Teist korda ei peaks Sa seda tegema“. Et naiste karjäärikadu lapsega kodus oldud aja jooksul ei oleks ühiskonna valdava suhtumise järgi paratamatu ja loomulik.\nEnt valikute paljusus arenenud ja jõukates ühiskondades on alati tähendanud sedagi, et peredesse sünnib vähem lapsi ja nad sünnivad hiljem. Seda olulisem on, et meie ise võtaks omaks kõik need, kes siin suureks kasvavad. Ükski seitsmene ei tohi tunda, et tema ei passi eesti kooli. Rääkigu ta eesti keelt võluva aktsendiga, olgu ta teist värvi või raskesti hääldatava nimega – see kõik ei tohi lugeda. Milleks öelda neile, kes ise tahavad võtta omaks meie keele ja meie kombed, et nad ikkagi ei saa olla omad? See pole aus, see pole mõistlik ja see ei aita kaasa me rahva kestmisele!\nEesti kool on maailma parimaid ja hea haridus on kõigile kättesaadav. Ühtluskool on parima tootlusega vara, mis Eestil on! Miljonist igaüks väärib nii head haridust, kui tema võimed kannavad – saadav haridus ja koos sellega tekkivad võimalused elus ei tohi sõltuda vanemate elukohast ega sissetulekutest. Jah, meid sünnib liiga vähe. Aga minu südames on rahu, et neil vähestel on kõigil võimalus. Mida omakorda polegi nii vähe! Ma tänan kõiki õpetajaid, ühtluskooli vankumatuid patrioote!\nJärgmine aastasada esitab haridusele veel ühe, täiesti uue väljakutse – hoida tervet mõistust. Me esivanemad said maailmast aru, sest nad elasid päris maailmas ja pidid oma kätega sellest voolima inimesele elukeskkonnaks sobiva ümbruse, sooja toa ja toataguse peenramaa, toidu ja riidekraami.\nMaailma mõistmine on inimeseks olemise oluline osa, millest ei tohi loobuda. Ühiskond ei tohi jaguneda vähesteks teadjateks ja paljudeks tarbijateks, keda masinad hoiavad elus, informeerivad toimuvast ja kelle suhtumine maailma ja ühiskonda kujuneb vastavalt sellele, kuidas algoritmid seda suunavad.\nMõtleva, seejuures just eesti keeles mõtleva inimese säilitamine on Eesti hariduse ja ka Eesti teaduse sajandi väljakutse. Sama väljakutse esitab ajalugu järgmiseks sajaks aastaks Eesti kultuurile, kõikidele loojatele meie hulgas.\nKultuur kaitseb mõtlevat inimest samamoodi nagu haridus ja teadus. Kui igapäevaelu ei nõuagi enam mäletamist, mõtlemist ega oskamist, saab neid oskusi rakendada kunstis – omaks rõõmuks, mõtlemisvõime ergutamiseks ja säilitamiseks. Tegijana või vaatajana. Tänan loojaid, ka siin on mu südames rahu – Eesti kultuur on põnev ja elav, nii pildis kui sõnas, nii helis kui kivis!\nJa tänan Eesti teadlasi! Teie, nii nagu meie kultuuritegelasedki, olete ammu suuremad kui Eesti ise seda alati võimaldab. Tänu rahvusvahelisele koostööle on see kõik võimalik, sest tark raha armastab eredat vaimu! Aga siiski palun – rääkige meile oma saavutustest ka meie emakeeles. Väikeses keeleruumis on iga spetsialist ka oma valdkonna oskussõnastiku autor. Keegi teine seda olla ei saa.\nEesti põhiseadus kaitseb eesti keelt ja kultuuri. Järgmise saja aasta elukorraldus, niipalju kui me seda täna mõistame, paistab nõudvat hoopis vastupidist – keel, haridus ja kultuur peavad järgmisel sajandil kaitsma Eesti rahvast, et jääksime mõtlevaks rahvaks, jääksime kultuurrahvaks.\nSuured rahvad saavad endale lubada, et kaasa mõtleb vaid väikene osa ühiskonnast. See võib küll tekitada olulist ühiskondlikku kahju, kui riiki puudutavad otsused tehakse väärinfo või info puudumise pealt, aga ei hävita suurt riiki. Väikesel rahval on teisiti. Kõik peavad mõtlema.\nMeil koos teiste põhjala rahvastega on Euroopa kõige paremini säilinud looduskeskkond ja loodustunnetus. Milleks me oma loodusrikkust kasutame? Kas vahetame rahaks, nagu 20. sajandi tööstusühiskonnas tehti – või jätame lastelastele alles? Kas jätame lastelastele nii, nagu meid poleks siin olnudki, või tahame pigem, et meie heade otsuste muster oleks looduskeskkonnas 100 aasta pärast nähtav? Või lihtsalt loodame, et meie keskpäraste valikute jäljed ei jää liiga nähtavad?\nPresident Rüütel meenutas Eesti Vabariigi 85. sünnipäeval: “Eestlased said 1920-ndatel aastatel esimest korda mitte ainult oma riigi, vaid ka oma maa peremeesteks. Neist aegadest pärinevad meie kultuurmaastikud, mis tänagi sümboliseerivad Eestimaa ilu.“ Täna, 100. sünnipäeval on paslik küsida, millised maastikud pärandame lastelastele meie? Millise maapõue? Tänan neid, kes sel teemal sõna võtavad – selgust pole, kuid aruteluta seda ei tulekski.\nAinus tõeliselt taastuv loodusvara on see, mis asub me kahe kõrva vahel. Mida rohkem ekspordime oma mõttetöö vilju, seda suuremaks saab kasvada me majandus elukeskkonda kahjustamata. Nii on lahutamatult seotud me haridus, kultuur ja elukeskkond. Seotud läbi majanduse. Tänan Eesti ettevõtjaid, et te seda seost mõistate ja üha paremini ära kasutate! Tark eestlane väärib tarka tööd ja üha enam te seda meile pakute!\nMeil on maailma vabamate hulka kuuluv meediaruum. Milleks me seda kasutame – argumenteeritud mõttevahetuseks või üksteise suunas mädamunade heitmiseks? Suunatud uskumuste tekitamiseks või vabade mõtete ergutamiseks? Kas ulatume oma aruteludes kõigini või loobume kõiki kaasamast, sest kõik ei ole justkui omad? Kas laseme osadel omadest tunda end võõrana sellepärast, et mõni teine riik neile seda sisendab?\nKas jääme kindlaks iseendale ja usaldama vaba meediat? Kas me usaldame oma inimesi mõtlema või suuname neid „õigeid“ mõtteid mõtlema? Tänan neid Eesti ajakirjanikke, kes seisavad vaba sõna eest – ja ka kõiki teisi, elukutsest sõltumata, kes oskavad sõna vastutustundlikult kasutada!\nRiigi väärikus toitub sellest, et riik suudab kohelda iga oma kodanikku ja elanikku tema inimväärikust austades. Riigi väärikust mõjutab, kuidas kaitstakse väärkohtlemise ohvreid.\nEestis kasvas mullu koduvägivallajuhtumite registreerimine. See näitab, et oleme madalamaks lõhkunud vaikimise müüri. Kui ohver saab vabalt rääkida, saab riik pakkuda abi, säilitada inimese väärikuse ja hoida riigi oma.\nKeegi ei pea vaikima, et meie teised võiksime pääseda piinlikkust tundmata. See on õige. Tänan politseid, sotsiaaltöötajaid, naiste varjupaiku, prokuratuuri, kõiki vabatahtlikke, kõiki märkajaid! Pikk tee on veel minna, aga me võidame!\nRiigi väärikusele mõjub laastavalt, kui kohalik omavalitsus, kelle vahetu kohus ligimese märkamine meie seaduste järgi just ongi, ei võta vastutust oma inimeste eest raskel hetkel, ei aita seista inimeste väärikuse eest, olles parematel aegadel võtnud vastu nende maksud.\nRiigi väärikusele mõjub laastavalt, kui vald toob postkasti maksumaksja rahaga kirjastatud lehe, aga jätab inimese elu suurtes õnnetustes või lihtsalt eluõhtul vajaliku toe ja abita, sest selleks ei jätkuvat raha.\nAga miskipärast ikka jätkub ajupesuks, jätmaks inimestele muljet kohaliku elu hetke kuningatest kui asendamatust jõust – pealinlik grotesk torkab väga silma, kuid sama kordub väiksemas vormis ka mujal.\nTänan aga kõiki omavalitsustegelasi, kes teevad oma tööd südamega, mõeldes oma inimeste vajadustele ja unistustele, kulutades eelkõige seal, kus on kõige suurem mure!\nEi pea olema viie rikkaima riigi ega isegi viie rikkaima Eesti omavalitsuse hulgas, et hakata oma kodanike inimväärikusele mõtlema. Piskugagi saab teha palju, kui toimida hoolivalt. Meie avalikud vahendid on aga kaugel sellest, et olla vaid pisku. Piisavad, et Eesti oleks oma inimeste jaoks väärikas riik.\nKa 100 aasta pärast peab meil olema isikuvabadusi tunnustav ja elu suurte õnnetuste korral toetav, eestikeelse hariduse ja kõrgelt lendava kultuuriga, puhta elukeskkonnaga vaba ja väärikas riik, kes ei nori oma kodanikkonna poolehoidu läbi sunni ja propaganda.\nKa 100 aasta pärast pole me maailmas üksi, kui jätkame euroopalike demokraatlike väärtuste ja vabaduste kursil. Meil on erinevaid naabreid. On demokraatlikke ja vähem selliseid. Saatusekaaslasi eelmisest sajandist ja neid, kellega täna käime tihedasti ühte jalga. Meil on ka üks eriti keeruline naaber. Kuid naaber on naaber. Teda ei jäeta tähelepanuta ka siis, kui ta meile mõnede kümnendite vältel pettumust valmistab.\nMe ootame oma partneritelt, et nad ei vahetaks väärtustel põhinevat maailmakorda lühiajaliste huvide edendamise vastu. Me meenutame, et strateegiline kannatlikkus viib lõpuks ikka sihile – ka meie okupeerimise mittetunnustamise poliitika pidi jätkuma pool sajandit, enne kui see osutus viimaks edukaks.\nMis saanuks Eestist, kui lääneriigid oleksid püüdnud saavutada pingelõdvendust külma sõja ajal, meie õigustest loobudes? Nüüd on meie ülesanne lääneliitlastele nende ilusat rolli me ajaloo tumedal järgul meenutada, et tagada turvaline ja rahulik areng Eestile ja hoida üleval lootust teistele. Ilus lõpp me esimesele sajandile kohustab.\nEesti Vabariigi 90. sünnipäeval sõnas president Toomas Hendrik Ilves: "Kui meid suruti mutta, oli meil ometi teadmine, et meie koht ei ole seal. Meie koht on hoopis mujal. Hiiglaste hulgas, nagu kirjutas Betti Alver, kivirünkal kivisel laual kivises raamatus, kus ka peatükk “Eesti”."\nTäna, kümme aastat hiljem, ongi meie koht hiiglaste hulgas, me vastutus ja me töö on hiiglastele kohane. Ühine väärtusruum, mitte rahvaarv või rikkus, on see, mis teeb meid ja me kaaslasi Euroopas suureks.\nMe vastutus on jääda põhimõtetele kindlaks. Ka siis, kui hetkeajel tundub kasulikum astuda mõne suure liitlase süles neist väärtustest üle. Niipea kui me seda teeme, saab hiiglasest taas pöialpoiss, sest väärtusteta maailmakorras loeb vaid toores jõud. Tänan kõiki me poliitikuid ja diplomaate, kes seda mõistavad ja vastavalt toimivad!\nEesti rahvas on alati väärikas. Riigi väärikus oma rahva silmis sõltub aga tema juhtide otsustest – on need tehtud parimas äranägemises Eesti tuleviku nimel või väiksemat, aga iseenda ihule lähemat kasu silmas pidades.\nLihtsast, selgest ja ettearvatavalt käituvast riigist oleme alles kaugel ja vahest isegi viimase aastaga eemaldunud. Lihtsust, selgust ja nullbürokraatiat oleme lubanud, aga segadust pakkunud. Ma ei räägi ainult maksudest, vaid ka masinast. E-riigi kasutajaliidesed – mis kodaniku jaoks ju ongi see riigi nägu, mis tema poole pööratud – on tihti lubamatult vanamoodsad, ebaloogilised, pikatoimelised.\nE-riigi süda tuksub veel kaunis kenasti, aga kasutajale nähtav kohmakus ennustab, et suurema tähelepanuta e-riigi arendamisele hääbub ükskord ka selle tuum.\nTänan Sind, Eesti rahvas, et oled igas Eestimaa nurgas usaldanud mulle oma ootused ja küsimused, rõõmud ja mured. Täna põimusid teie mõtted nende omadega, kes on meid eri aegadel juhtinud.\nSee on hea kompass järgmiseks sajaks aastaks. Eesti rahvas tahab kulgeda võimalikult omatahtsi, mõelda omi vabu mõtteid ja uidata vabas, puhtas looduses. Võtta vabalt ette ja ka majanduslikult õnnestuda. Teha seda kõike lubava ja lihtsa seadusruumi toel, turvaliselt ja kaitstult.\nHomme algab uus sajand. Kompass peos, eesti keel suus, toetudes Eesti kultuuri ja kooli loodud vundamendile, saades jõudu Eestimaa puhtast loodusest, asume julgesti teele.\nLäheb edasi meie töö, et uued eestlaste põlvkonnad saaks meie käest jällegi nii korras Eesti ja nii väärika Eesti riigi, kui asjaolud ja meie endi otsused koosmõjus võimaldavad.\nOudekki Loone presidendi kõnest: tõeliselt ühendavat sõnumit polnud, ehk tuleb sellega välja järgmine riigipea (94) 24.02.2018\nEvelyn Sepp juubeli vastuvõtust: kõik kes tulid või nägid, võivad parema inimesena ja vaimult rikkamana edasi minna (36) 24.02.2018\nHenn Põlluaas: president Kaljulaidi kõnes puudus sügavus ja sära (217) 25.02.2018\nRein Taagepera: tänagem Eesti enamlasi, et nad ei läinud kaasa mõttega kuulutada välja Eesti vabariik (87) 26.02.2018\nPresident Kaljulaid töötab sügisel Narvas kolmes jupis (18) 13.06.2018\nJUHTKIRI | Ukraina järgmine samm tundmatusse (4)\nWilliam Barrow: miks peaksid mõtlema enne, kui ostad lapsele sünnipäevaks lastešampust (37)\nKuido Säde: Kaljulaid käis Moskvas eksamil (105)\nPeapiiskop Urmas Viilma karjasekirjas: surm ei ole koht, kuhu maailma eest põgeneda. Tõeline lahendus on elu (13)\nRiigiprokurör Taavi Pern: täna on kanepitarvitajate „õnnelik 420“, aga milleks riskida sõltuvustega, kui saab ka teisiti tuju paremaks teha (208) 361\nAndrus Kivirähk: Kalevipojad ja Kilbikandja (65) 624\nPOOLT JA VASTU | Kas eestlased söövad liiga palju liha? (73) 411


Uroloogi vastuvõtule tõusin, Kas uroloog voib liikme suurendada\nDemoniseerides Venemaa moslemeid: Moskva ohtlik gambiit ja Lääne astumine, mis ühtlasi avas võimaluse suurendada võimu regioonis. Kreosoot on tervisele ohtlik eelkõige selles sisalduvate vähki tekitavate ühendite tõttu. Uued voodikohad toovad kaasa lisaressursi vajaduse Kliinikumi ravijuht dr Andres Kotsar kinnitab, et kliinikum on COVID patsientide vastuvõtmiseks valmis, ent uued voodikohad toovad kaasa ka personali lisaressursi vajaduse. Armen Ahlberg Uroloogiakeskuse vanemarst Tel. Personalist kõneldes lausus Suder, et praegu saadakse ITK-s olemasoleva personali jõul hakkama. Dieetjoogid võivad vööümbermõõtu hoopiski suurendada Toidud, mille vältimine aitab vähendada liigesevalu ja põletikku Teadlased leidsid huvitava seose diabeedi ja soolestiku mikroobide vahel Koroonasümptomid luubi all: Covidi varbad Kuva veel 3 artiklit.\nSäutsu seda lugu. Kas on võimalik, et suurendada peenise õppuste. Mitme juhatuse liikme Kas uroloog voib liikme suurendada võimalik võtta vastu otsus suurendada alla siis kas ma saan õigest aru, et 2 osaniku puhul oleks. Veebileht ravikanep. Ja suurendada toitmise sagedust.\nÜhistu juhatusest taandumine on ikka võimalik, Juhatuse liikme poolt ametiseisundist loobumisele kohaldatakse juhatuse et tema tagasiastumise avaldus. Kuidas suurendada WiFi ruuteri Kas uroloog voib liikme suurendada siis.\nKas see on suur ja kulukas. Sel juhul on võimalik, et kahju hüvitis Kas juhatuse liikme vastu tuleks Kui sellise tegevuse tagajärjel õnnestub pankrotivara suurendada. Foorum; Teemade kronoloogia juhatuse liikme õigused 4 Lasteaiaõpetaja edastab lasteaiaarve? Harjutused suurendada peenise kuju Kõige kiirem viis, kuidas suurendada peenise Kas on mõtekas sõlmida juhatuse liikme leping et ravikindlustus kehtiks on vaja palka maksta. Kas on kuidagi võimalik tulumaksu vältida.


RETSEPTID | Piparkoogimaitselised magustoidud, kausikoogid ja küpsetised, kus saad ära kasutada kõik üle jäänud piparkoogid - Oma Maitse\nRETSEPTID | Piparkoogimaitselised magustoidud, kausikoogid ja küpsetised, kus saad ära kasutada kõik üle jäänud piparkoogid\nKui sul on nukralt kandikule jäänud mõned küpsetatud piparkoogid, saad neid edukalt magustoidus ära kasutada! Või kui su kodus piparkoogid hetkega laualt kaovad, proovi küpsetada mõnd piparkoogimaitselist küpsetist. Igal juhul tekitavad need talvised magusroad kohese jõulutunde!\nFOTO: Fotod: Britt Paju, Jaan Heinmaa\nSeda kooki tuleb enne jõule ikka mitu head korda teha, et pühadelõhna oleks kodu täis. Toortatrajahuga saad gluteenivaba küpsetise, maitseb sama hea.\nPiparkoogitrühvlid on natuke nagu rummikommid, mõnusalt nätsked ja rikkaliku maitsega. Säilivad külmikus kolm päeva. Enne söömist veereta uuesti kakaos või tuhksuhkrus.\nMaitsev magustoit salapäraseks uusaastaööks või nautimiseks läbi talve! Keeda maiuse jaoks ports õunakompotti või kasuta omakeedetud hapukat õunamoosi. Võid koogi kokku laduda suurde vormi, klaaskaussi või 6 väikesesse klaasi või purki. Minu meelest on tore igaühel oma purgikesest maiustada ja võtta magus otse külmkapist, millal aga isu tekib.\nPiparkoogilõhnaline, struktuurilt keeksi meenutav jõulukook saab magususe datlitest, banaanist ja meest. Kasuta võimalusel auguga keeksivormi, kuid kui seda ei ole, siis õnnestub kook kenasti ka tavalises lahtikäivas vormis. Laktoosivaba koogi tegemiseks asenda piim 300 ml kookospiimaga ja sulatatud või 100 ml kookosrasvaga. Kui soovid, võid koogi kõrvale süüa mõnd magushaput kastet, suurepäraselt sobib ka näiteks pohlamoos.\nVeerand tunniga saad kokku laduda mahedalt hapuka magustoidu, mis jääb ka ilma suhkruta piisavalt magus. Kes kaloreid loeb, võib poole vahukoorekogusest asendada maitsestamata jogurtiga. Jõuluajal on see magustoit võrratult maitsev piparkookidega, muul ajal kasuta muredaid šokolaadiküpsiseid.\nJõuluhõngu igale poole levitav keeks, mis on veel mitu päeva pärast küpsetamist nii pehme, et hakka või kohe uut küpsetama.


Kemikaaliohutuse veeb: Biotsiidipere\nBPR Teemad Biotsiidipere\nBiotsiidipere on rühm biotsiide, millel on sarnane kasutusala ja mis sisaldavad samasugustele nõuetele vastavaid toimeaineid. Biotsiidipere koostises esineb spetsiifilisi erinevusi, mis ei suurenda nende riskitaset ega vähenda oluliselt nende tõhusust. Mõiste on välja töötatud biotsiididirektiivi 98/8/EÜ kohaste raammääratluste järgi.\nBiotsiidipere kõigile toodetele kehtib BPR alusel sama luba.\nSee tähendab, et sama luba võib kehtida mitme biotsiidi suhtes, mille koostise erinevused on teatud piirides – näiteks toimeaine kontsentratsioon on väiksem või mittetoimeainete kontsentratsioon on muu.\nLubatud on ka biotsiidipere toodete koostises asendada mittetoimeaineid muude mittetoimeainetega, mille riskitase on sama või väiksem.\nBiotsiidipere kõigi toodete klassifikatsioon, ohu- ja hoiatuslaused peavad olema siiski samad või vähem ranged kui esimesena loa saanud tootel.\nLoa saanud biotsiidipere toodete koostis võib varieeruda ulatuses, mis määratakse kindlaks loa andmisele eelneval biotsiidipere tüüpiliste toodete hindamisel.\nKui uue toote koostis on kindlaksmääratud piirides, peab loaomanik üksnes teatama ametiasutustele tootest vähemalt 30 päeva enne uue toote turustamise algust. Riigis turulelaskmise teatised tuleb saata asjakohasele pädevale asutusele, kes on andnud biotsiidipere riikliku loa. Liidu loa korral peab loaomanik teatama tootest Euroopa Kemikaaliametile ja komisjonile. Kõik teatised tuleb saata R4BP 3 kaudu.


President Ilves Tallinn Music Weeki foorumi avakõnes: terrorism ja populism mõjutab meid kõiki\n© Aron Urb/TMW\n"Terrorism, populismi kasv ja radikaalsete erakondade mõjuvõimu tõus Euroopas ning mujal maailmas, mõjutab meid kõiki," ütles president Toomas Hendrik Ilves täna Teater NO99-s toimuva Tallinn Music Weeki foorumi "Creativity for Change" avakõnes.\n"Vähesed märkasid, kelle vastu suunati novembris Pariisis aset leidnud terrorirünnak. Me võib-olla tunneme ära teatri Batacan nime ja võib-olla mäletame, et tegemist oli rokkmuusika kontserdiga, aga mõistmata süvitsi, et tegemist ei olnud lihtsalt ühe Ameerika bändiga. Bänd, kes tol päeval mängis, on üks tänapäeva alternatiivsemaid artiste – Eagles of Death Metal. Isegi bändi nimi on post-modernistlikult irooniline," ütles president Ilves.\n"Kokkuvõtvalt, 89 inimest, kes kuulasid seda esoteerilist bändi, tapeti terroristide poolt. Need olid inimesed nagu sina ja mina, inimesed, kes kuulasid teistsugust muusikat kui tavaline raadiojaam edastaks. Mina oleks olnud sellel kontserdil, kui ma oleks olnud sel ajal Pariisis. Ma usun, et paljud Tallinn Music Weeki külastajad ka," lisas riigipea.\nPresident Ilves rõhutas, et tol päeval ei rünnatud tavapäraseid sümboleid – valitsuse ametnikke või sõjaväelisi ehitisi, vaid rünnaku all oli liberaalne demokraatia muusika auditooriumi kaudu.\nRiigipea hinnangul on terrorirünnakute taustal murettekitavaks populistlikud ja demagoogilised reaktsioonid, mis Euroopas vastu kajavad ja mis üha tugevnevad viimase, Brüsseli terrorirünnaku, taustal ning meenutavad üha enam terroristide enda must-valget mõttemaailma. "Sellised eelarvamustest, tihtipeale rassismist, kantud reaktsioonid on selle sama tolerantsi ja liberaalse õhustiku vastu, mis lubab meil mängida sellist muusikat nagu meile meeldib, kuulata ja uskuda, mida me tahame," märkis president Ilves, kutsudes üles mitte unustama Euroopa põhiväärtusi nagu avatus, sõnavabadus ja õigusriik.\n"See, mis eristab liberaalset demokraatiat autoritaarsest võimust, on võime uute olukordadega kohanduda," lisas ta.\nPresident Ilves kõneles koos Türgi kurdi päritolu ettevõtja ja Chobani asutaja Hamdi Ulukayaga ka Tallinn Music Weeki foorumi "Creativity For Change" avapaneelis "Suur pilt ja tulevikuvisioon", kus keskenduti peamiselt rändekriisile, põgenike rollile majanduses ja ettevõtluses.\n"Miks on nii, et Euroopa riigid, kes saavutasid oma vabaduse 25 aastat tagasi, on ühtäkki niivõrd vihased põgenike peale," tõstatas riigipea küsimuse ja tõi näiteks Ameerika Ühendriigid, kus on läbi aegade olnud palju põgenikke, kes on osutunud pühendunud töötajateks ja aidanud sellega hoogustada majanduskasvu.\n"Me elame ühes maailmas. Me kas muudame selle paremaks üheskoos ja kõigi jaoks või pole me keegi kaitstud. Me peame ümber mõtestama mõiste põgenik ja eristama terroriste nendest, keda on omal maal terroriseeritud. Kunagi tähistasid põgenikud inimesi, kes panustasid riigi teadusesse ja innovatsiooni. Nüüd tähistavad nad probleeme," ütles Hamdi Ulukaya.


Kas Sinu töökoht on peresõbralike ettevõtete seas? - Ema - Emmede Klubi\nKas Sinu töökoht on peresõbralike ettevõtete seas?\n19. Sep 2017, 15:00 Emmede Klubi\nUuringud näitavad, et mida vastutulelikum ja meeldivam tööandja töötajate suhtes on, seda paremini ettevõttel läheb. Foto on illustratiivne.\nSotsiaalkaitseminister Kaia Iva andis 12. septembril 43 tööandjale peresõbraliku tööandja märgise, mis peaks ettevõtte praegustele ja tulevastele töötajatele näitama, et tööandja hindab töötajate soove ning on valmis panustama nende heaolusse. Märgise saamiseks läbisid konkursiga valitud tööandjad eelhindamise ning koostasid tegevuskava, kuidas nad organisatsiooni töökultuuri peresõbralikumaks muudavad.\nPeresõbralik olla on kasulik mitte ainult ettevõtte töötajatele, vaid ka tööandjale. "Uuringute kohaselt on peresõbralikud tööandjad konkurentsivõimelisemad. Eriti nähtav on töö- ja pereelu ühitamise positiivne efekt tööandjatele, kes vajavad spetsiifiliste oskustega tööjõudu," selgitas minister Kaia Iva. "Positiivsete tulemustena on välja toodud ka haiguspäevade arvu vähenemist, töötajate madalamat stressitaset ja tööandja maine paranemist."\nSotsiaalministeerium annab peresõbraliku tööandja märgist välja alates 2017. aastast, seda saavad taotleda kõik tööandjad era- ja avalikus sektoris ning ka kõik kodanikuühendused. Märgise pikaajaline eesmärk on muuta ühiskonna hoiakuid peresõbralikumaks, parandada tööandjate konkurentsivõimet töötajate värbamisel ning suurendada töötajate turvatunnet.\n2017. aastal peresõbraliku tööandja märgise saanud ettevõtted on:\n(Allikad: Sotsiaalministeerium, Tööelu.ee)\nKuidas hindaksid, kas Sinu tööandja on peresõbralik?\nhea-töökoht peresõbralik-ettevõte peresõbralik-tööandja sotsiaalministeerium töö tööandja töökoht Uudised


Kuidas me omale teise kodu ostsime ja 17h merel veetsime - Blogi maja ehitusest\nPosted on July 22, 2019 July 22, 2019 AuthorKärt-Britt Kokk5 Comments\nÖeldakse, et unistamine viib edasi. Meil mehega on alati olnud nii, et peab siht silme ees olema ja unistama peab suurelt, sest unistustel on kombeks täituda. Ja muidugi, iseenesest ei juhtu siin ilmas midagi – unistamine ei toimi, kui sa ise ei tegutse. Maja ju end ise ei ehitanud ning ka seekord unistus ise sülle ei kukkunud. (“Dreams don’t work unless you do!”)\nUnistus oma purjejahist\nPurjelaeva ostmine oli küll pigem mehe unistus, millele mina lihtsalt toetavalt kaasa elasin. Ega meil kummalgi suurt kogemust ega teadmisi merest polnud. Mina olin rohkem kui pool oma elust küll mere ääres elanud ja lapsena mõnel suvel ka jahiga sõitmas käinud, aga sellega asi ka piirdus.\nKunagi (2006a) korraldasin mehele üllatussünnipäeva – tema arvas, et olin laua kinni pannud Pirita jahtklubi restorani. Sõbrad ja pere kogunesid sinna aga siis tuli hoopis kapten, kes viis meid purjejahiga kolmeks tunniks merele. See on üks tore mälestus. Ma ei teagi, mis hetkest mehel see suur merearmastus peale tuli ja kas sellel üllatuspeol sellega miskit pistmist on, aga ühel hetkel hakkas mees tegelema hobidega, mis kõik merega seotud – surfamine, sup-lauaga sõitmine. Järgmisena otsustas ta endale purjetamise selgeks teha – selleks käis ta purjetamise algkursusel ja tegi omale väikelaevakapteni load (2019. a kevad-suvi).\nSellest hakkas pihta juba oma isikliku jahi poole pürgimine, aga ega meil polnud kohe plaani isiklikku jahti osta, vaid veidi selle ostuga oodata – jahiga kaasnevad ka kulud ja praegune seis ei olnud kõige parem. Plaan oli, et järgmisel kevadel otsime endale sobiliku jahi. Selle suve eesmärgiks oli hoopis terrass majale ehitada.\nSiis aga jäi mehele silma üks jaht, mis oli äsja Rootsist tulnud. Omanik tuli sellega laulupeole ja plaanis jahi siin maha müüa, sest oli omale juba suurema ostnud. Jaht asus Haapsalus ja kuigi mu mehel oli purjejahile kolm tingimust ja need selle jahi puhul polnud ükski täidetud, siis otsustasime siiski vaatama minna. Mina ei osanud midagi küsida ega vaadata, uurisin vaid pere naispoole käest mõningaid asju ja istusin välistekil, kuni mees kõik oma küsimused ära esitanud oli. Hiljem sain teada, et ka nemad blogivad. Soovijaid jahile oli mitmeid ja lõpuks toimus oksjon, mille me võitsime. Kuigi mina tehnilist seisukorda hinnata ei osanud, siis mu jaoks tekitas usaldust, et pere oli oma 3aastase lapsega selle jahiga Rootsist Eestisse tulnud – ise ju ka ei riskiks sellist reisi ette võtta kui jaht ei oleks korras. Nii siis sai jaht ühe blogiva perekonna käest teise blogiva perekonna kätte üle antud ja meie oma unistuse täidetud.\nMeie ujuv suvila\nMehe tingimusteks olid, et ostetaval purjekal peavad olema: kokkurullitav eespuri ehk foka; statsionaarne WC pardal ja diiselmootor. Ostetud jahil polnud ühtki neist… 😀 Aga harjutamiseks ja õppimiseks ning lõbusõitudeks Eesti ligiduses on see ideaalne. Hind oli samuti poole odavam kui me esialgu plaaninud olime, nii et sinna need “mugavused” läksid. Samas, me ei ole väga nõudlikud ka.. Kui ma ütlen, et me ostsime omale “teise kodu”, siis tegelikult on sellel rohkem mugavusi kui mõnes päris suvilas – pardal on elekter (aku pealt), piiritusega toimiv pliit, valamu, kaasaskantav wc (nn Portta Potti), magamisruumi viiele inimesele ja söögilaud ning muidugi ohtralt kappe ja säilituspindu. Nagu väike teisaldatav minimaja.\nKeda nüüd purjeka tehniline pool ei huvita, see võib kohe järgmise alapealkirjani kerida. Natuke tutvustan meie purjekat lähemalt:\nNimetus: Fingal 27\nKiilu mass: 1250kg\nJahitüübi konstrueerija: Knud H Reimers\nAastaarv – pole täpselt teada aga 1964-1970. aastatel toodeti neid ja vaid 200 tükki\nVarustuses on mitmeid purjeid, aga väga vähe tehnikat (nt puudub kajalood, mis näitab sügavust ja autopiloot, mis tähendab seda, et palju tuleb ise teha ja keegi peab koguaeg roolis olema – vahepeal kajutisse kohvi jooma minna ei saa 😀 )\nSuzuki 8hj päramootor (bensiinimootor)\nAlustuseks võib öelda, et see on üks korralik ja vastupidav purjekas, millega merd ja purjeid tundma õppida on ideaalne. Aga me oleme enam kui veendunud, et see ei jää meil viimaseks. Unistustes on selline, millega saaks ka üle ookeani purjetada ja millel tehnikat ning mugavusi rohkem oleks. Millal see teoks saab – veel ei tea, aga kindel tulevikuplaan on see küll.\nSelle jahiga plaanime veidi katsetada jahi remontimist, uuendamist ja taastada sellel puitosad, mis veidi kulunud, ning värvida kere nii väljast kui seest. Lisaks laseme teha uued madratsid ja kardinad. Kui endal avaneb võimalus suurem osta, siis otsiks jahile uue sobiva omaniku. Plaan on õppida jahti läbi ja lõhki tundma ja õppida seda ka ise parandama.\nMilline jaht seest ja väljast välja näeb?\nMe jahil veel nime ei ole, aga kutsume teda hellitavalt Muuseumiks.\nEsimene minu tehtud foto Haapsalus Westmeri sadamas (esimene on meie Fingal)\nEsimene pilt seest\nKajuti lagi on natuke tahmane\nMagamiskoht vööris ehk laeva ninas\nEttevalmistused Tallinna toomiseks\nKui ostu-müügitehing tehtud oli ja paberitele konksud alla visatud, saime laevukese kohe oma valdusesse. Algas korralikum läbivaatus – kraamisime lahti kõik kapid ja nurgad – sorteerisime, mida pidasime vajalikuks ja mida mitte. Uurisime Haapsalu Westmeri sadamast, kas saaksime selle oma kodusadamaks jättagi, aga kaikohti polnud ja külaliskoht (25eurot/ööpäev) oleks pikemaks ajaks jättes kalliks läinud. Ideaalis oleks muidugi tahtnud Tallinna tuua, aga polnud veel vastuseid saanud sadamatest, et kuhu koha saaks ning mitu päeva oli tuult väiksema tormi jagu, seega poleks ka ilma tõttu kohe saanud ära tuua. Meie kallis Muuseum pidi veel nädalakese külaliskoha peal seisma kuni tuul veidi vaibub.\nSeda aega kasutasime aga kasulikult ära. Nädala jooksul sõitsime autoga Haapsallu viiel korral. Esimese tööna kraapisime kõik madratsid välja viisime koju, et saaks katted ära pesta. Tõenäoliselt on need madratsid originaalid – st et need olid üsna kulunud ja lõhnasid nagu vana kopitanud maja. Pesus seda haisu välja ei saanud. Padjad muutusid pesus ja kuivatis kivikõvaks ja lendasid prügikasti. Kahju oli, aga leidsin, et Pro Marina poest saaks identsed padjad uuesti osta.\nMina käisin igal korral lapi ja apelsini õli sisaldava ökopuhastusainega kõikvõimalikud pinnad üle, et kajutis ja kambüüsis (laeva köögis) lõhnasid vähendada. Püüdsin pesta ka välisteki määrdunud valget osa ja kajuti lagesid, aga see eriti ei õnnestunud. Igasugused soovitused selle puhastamiseks on teretulnud. Tõenäoliselt kasutan hoopis sügisel võimalust ja käin kõik pinnad värviga üle. Ka nende materjalide osas pean enne kõva uurimistööd tegema, et mis üldse sobib sinna ja mis mitte.\nVeel üks asi, mida mees esimeste tööde seas tegi, oli USB aukude lisamine paneeli, et saaks telefone sõidu ajal laadida. Nimelt kasutame me telefoniäppi navigeerimiseks – Navionics äpp on imelihtne kasutada ja kogu Soome laht ja Läänemeri ja selle sügavused ning sadamad jms on peal. Väga mugav. Paberkandjal kaardid olid ka kaasas, aga kordagi vaja ei läinud. Igaks juhuks laadisime äpi mõlema telefonidesse, aga kasutasime vaid üht.\nPisiparandused ja korrastamised enne lahkumist Haapsalust\nJuba on saepuru ka meie teises kodus – USB laadijaaukude lisamine\nVälistekk peale seda kui ma olin selle lapiga üle käinud – väga palju paremaks ei läinud\nLisaks ühendas mees lahti roolipinni – see oli esimene asi, mis sai uue ilusa kuue – lihvi ja mitu lakikihti.\nLisaks jooksime mööda spetsiaalseid poode, et hankida paar lisavarustuse vidinat, mida mees vajalikuks pidas, sh asjad, mis on kohustuslik turvavarustus – ostsime korralikud iseavanevad päästevestid, udupasuna, hädaaabi kutsumiseks mõeldud signaalraketid ning veekindla koti neile ja veel pudipadi alates päiksekreemist kuni väikse laevaapteegini.\nWestmeri sadamas juhtus üks naljakas seik ka. Purjetajate seltskond tundub selline vaba ja lõbus rahvas olevat, kes kõik merel üksteisele lehvitavad ja sadamates teretavad. Ükspäev oli meie kõrval kai küljes üks soomlaste jaht ja selle elanikud tulid ja ütlesid “Hei” mulle. Ma siis naeratasin ja ütlesin “Hei” vastu ja askeldasin paadi pesemisega edasi. Natukese aja pärast tuli mees uuesti oma laevatekile ja hakkas minuga rootsi keeles rääkima, siis alles tabasin ära, et ta ütles mulle rootsi keeles tere (“Hej”) hoopis – meil oli endiselt ahtris ju Rootsi lipp 😀 Jäime mõneks ajaks jutustama (inglise keeles) – nad nimelt reisisid koos koeraga ja ma uurisin, kuidas koer meresõidu ajal vastu peab, sest ma tahaks ka oma koerad merel käima harjutada. Lisaks puudus meil sel hetkel roolipinn – ehmunud näoga küsis ta, kas meil juhtus miskit viidates puuduvale roolile. Teatasin siis, et ei, me võtsime lahti selle, et lihvida ja uus lakikiht peale tõmmata – kõik on korras, teeme lihtsalt ettevalmistusi, et laevuke kodusadamasse Tallinnasse toimetada. Rootsi lipu võtsime igatahes küljest ära. Eesti lippu pole veel asemele pannud, sest Eesti vetes sõites pole see kohustuslik.\nJahi ostsime esmaspäeval, 1. juulil ja plaan oli nädalavahetusel hakata sellega Tallinna poole liikuma, kus Pirita TOPi sadamas oli meie jaoks koht ootel. 7. juuliks – pühapäevaks lubas ilusat ilma, vaid kella 15 paiku lubas veidi vihma. Arvestasime välja, et sõit kestab umbes 18-20h ja selleks, et päris kottpimedas sõitma ei peaks, otsustasime laupäeval Haapsallu sõita, öö jahil veeta ja pühapäeval päiksetõusuga koos liikuma hakata. Lapsi kaasa ei lubanud tulla – igaks juhuks – isegi ju alles õpime.\nLaupäevaks oli jahile värskenduskuuri saanud roolipinn paigaldatud, madratsikatted pestud ja paika pandud ning voodi üles tehtud (st magamiskotid ja padjad paigas). Nõud, toit ja vesi varutud. Akud laetud. Mageveepaak täidetud. Turvavarustus omal kohal.\nNõud ja kahvlid-noad pardale (plastik ja roostevaba metall)\nLaupäeva õhtul nautisime päikeseloojangut ja snäkke jahi pardal. Hiljem jalutasime veel poole ööni Haapsalus – imeilus linnake. Olen alati selle linna vastu tõmmet tundnud ja väiksena isegi mõtlesin, et kunagi ma kolin sinna. Siiani pole seda juhtunud, aga eks me näe, mis tulevik toob.\nIdüll Westmeri sadamas\nEsimene öö ja uni sadamakai ääres oli imeline. Lained loksuvad vastu paadi kere, paadil kerge loks ja peale pikka päeva tuli uni kiirelt ja magasime nagu notid – mina magasin isegi paremini kui tavaliselt kodus. Magasime lausa nii hästi, et magasime sisse. Esialgse kella neljase äratuse asemel ärkasime kell seitse. Koheselt sai kiirelt tegutsema hakatud ja otsad lahti lastud.\nSadamast välja sõites oli meeletu udu\nJahisõit Haapsalust Tallinnasse\nSadamapiirkonnast sõitsime välja mootori abil. Udu oli meeletu – nähtavus väga kehv. Otsisin igaks juhuks udupasuna välja ja kuni toodrite (meremärkide) nähtavus veel olemas oli, siis ei kasutanud seda ja meie õnneks, oli merel tuul ja ei mingit udu. Jess, üks mure vähem.\nVäiksem laps tegi meile reisiks pakid kaasa 🙂\nMa pean ütlema, et minu jaoks oli kogu see sõit proovikivi meie omavahelise suhte osas. Selles mõttes, et mina – kui täielik merevõhik – tundsin, et ma pean lihtsalt oma meest siin laeval 100% usaldama. Minu jaoks oli näiteks alguses Osmussaare juures korralik lainetus tohutu hirmutekitaja. Paar korda oli mul ikka täiesti süda kurku peksmas, kui lainetus viskas jahti üles alla ja laeva kreen oli selline, et 10cm kaugusel ühest pardapoolest oli juba merevesi. Algaja asi.\nNüüdseks oleme läbi käinud juba kolm Tallinna ligiduses olevat saart ja oleme kordades hullemat lainetust talunud ja ma olen maha rahunenud. Enesekindlust ei andnud muidugi ka see kui mees vahepeal roolipinni minu kätte surus ja poolnaljaga ütles, et ära siis paati külili keera. Huh. Ise läks ta vetsu, nii et väga kiirelt ta ilmselt kajutist välja ei oleks saanud tulla kui midagi valesti oleks olnud. Tagantjärgi tean, et ma pabistasin täielikult ilmaasjata. Meie Muuseumil on üsna pikk ja raske kiil, mis sellise (tegelikult ju pisikese) lainetuse korral hoiab aluse siiski stabiilsena. Proffidele meresõitjatele pakub mu kirjeldus siin kindlasti palju nalja, aga tahtsin juba algusest peale kõik ausalt ja nii kirja panna, nagu see oli. Ka hirmud ja rõõmud – hiljem hea endalgi lugeda. Edasi saab asi vaid paremaks minna, sest merel mulle meeldib tohutult ja pärin mehelt miljon miksi minutis nagu kolmeaastane laps, sest mind lihtsalt huvitab. Ja siiani pole ta vastustega jänni jäänud, seega võin temaga (merele) luurele minna küll.\n7.00 hakkasime Haapsalust Westmeri sadamast liikuma – udu ja tuulevaikus. Mootori abil saime lahesopist välja, esialgu ka merel erilist tuult pole\n8.00 Tuul tõuseb. Tõmbasime purjed üles (nii groodi kui foka).\nKellaaeg märkimata. Möödusime Dirhamist. Osmussaare ja Nõva vahel saime korralikke laineid.\nUmbkaudne teekond kaardil\n13.00 saime purjedega korraliku hoo sisse, kohati isegi üle 5sõlme. Hakkame Nõva juurde jõudma. Kuna tuul on koguaeg vastu, siis paudime – st otse sõita ei saa, teeme siksakke. Mina sikutan foka soote ja mees tegeleb roolipinniga.\nMinu kallis kapten\n18.45 Lohusalu paistab. Vahepeal oli kiirus ka 6.6sõlme. Purjedega sõites, kui on korralik kiirus ka, siis on jaht enamasti kreenis. Mul ikka andis harjuda sellega, et vahepeal ikka nii viltu olime.\nPeale Lohusalut oli näha Türisalu pankrannik – merelt vaadates päris ilus vaatepilt. Sama ka Pakri saarte ja Paldiskiga – pole neid kunagi merepoolt niimoodi näinud. Ilus!\nMida me siis tegime peale purjeka juhtimise terve tee? 17h jooksul mehega koos väikse jahi peal kahekesi on nagu kvaliteetaeg – polegi vist ammu nii palju lihtsalt rääkinud. Vahepeal kuulasime raadiot ka. Aeg läks lennates. Kui olime 6h merel olnud, siis ütlesin, et tundub nagu oleks alles tund aega sõitnud.\n24.00 sildusime Pirita TOPi jahisadamas. Väsimus oli juba ammu peal. Ei suutnud maale saamist ära oodata. Purjetada on tore, aga kindlat pinda jalge all tunda, on eriti mõnus kui oled 17h loksunud. Mees pabistas sildumise pärast ja õpetas mind otsadega tegelema kuni tema mootoriga tegeleb ja manööverdab. Minu ülesanne oli siis laeva vööris ja külgedel jälgida, et me teisi jahte või kaid ei rammiks, vajadusel meid eemale lükata ning kaile hüpata ja otsad kinnitada. Hakkama saime ja ära tegime! Emotsioon oli ikka nii laes!\nSaime jala kuivale maale eale 17h merereisi Haapsalust Tallinasse – meie esimene kahekesi purjetamine\nKuigi kaile astudes oli selline suure saavutuse tunne, siis kummaline tundus, et me mõlemad kergelt tuikusime ja silme ees “ujus”. Me kumbki pole merehaiged, isegi suure lainega ei teki iiveldust, aga see silmade ees virvendav maapind oli kergelt häiriv. Hirm oli, et kui õhtul voodis silmad kinni panen, on tunne nagu karusellil. Koju jõudes käisin pesemas ja kukkusin voodisse magama, hommikuks oli virvendus kadunud ja enesetunne hea.\nEelmisel õhtul olime arutanud., et nüüd ei taha vist mitu päeva merele minna. Aga juba järgmisel hommikul pakkisime asjad ja sõitsime Aegnale. Nii kaua me siis kodus püsisimegi. Meri on pugenud me südamesse.\nEdaspidi plaanin teha ülevaateid meie jahireisidest ja ka jahi sisemuse uuendamise kohta – hetkel on valmimas Aegna, Naissaare ja Prangli reiside postitused. Kaugemale sel hooajal ilmselt ei jõua, sest mõlemal on kohekohe puhkus läbi. Anna kommentaarides teada, kas postitus oli sinu jaoks põnev ja mida veel kuulda tahaksid.\n← Previous Previous post: Kuidas ja kust tellida eritellimusmööblit?\nNext → Next post: Purjejahiga Aegnale\n5 thoughts on “Kuidas me omale teise kodu ostsime ja 17h merel veetsime”\nMinumeelest on teie blogi alati huvitav lugeda.\nmaks hull says:\nPostitus oli väga huvitav, lausa neelatav, andunud tugitoolipurjetajale puhas kuld, muidugi võib absoluutselt kõigest merega seonduvast kirjutada, navigeerimiskogemustest, erinevatest sadamates, erinevatest ilmastikuoludest, jahi parandamisest ja tuunimisest. Seltskondlikust läbikäimisest.\nVäga meeldis postitus ning meri on meie pere hinges ka! Väikelaeva kapteniload plaanime mehega ise ka ära teha! 🙂\nJaaaaa! Väga huvitav!\nJah, sooviks veel kuulda! Majast ikka endiselt ka!


VIDEO! Miks käis Rainer Vakra koos prügifirma Ragn-Sellsi juhiga - Video\n"Tegemist on ametliku visiidiga, mis oli juba kaks kuud tagasi kokku lepitud. Kogu meie seltskonnas on 30-40 inimest, ministeeriumist ja riigikogust," ütles Rainer Vakra, kes just tuli Iirimaalt tagasi koos Ragn-Sellsi juhiga.\nVIDEO! Miks käis Rainer Vakra koos prügifirma Ragn-Sellsi juhiga Iirimaal reisil? (3)\nMiks te käisite Iirimaal Ragn-Sellsi juhiga?\nTegemist on ametliku visiidiga, mis oli juba kaks kuud tagasi kokku lepitud. Kogu meie seltskonnas on 30-40 inimest, ministeeriumist ja riigikogust. Ma arvan, et Eestil on põhjust õppida kõikideld EL-i riikidelt.\nKas te kaitsete riigikogus Ragn-Sellsi või rahva huve?\nMa kaitsen Eesti inimeste huve, ei ole põhjust rünnata.\nKas te soovite, et Eesti prügimajanduse valdkonnas valitseks vabaturu süsteem nagu Iirimaal, see ju tõstab hindu?\nTäna kehtib Eestis korraldatud olmejäätmevedu, see on kümme aastat juba nii, aga ma tõesti loodan, et Tallinna linn hakkab ükskord ka seadust täitma. Pool aastat tagasi selgus, et pea pooles Tallinna linnas seda veel ei tehtud, nii et märksõna on korraldatud olmejäätmevedu ja ärge laske ennast eksitada sellest vabaturust.\nVaata pikemat intervjuud, kuidas Ragn–Sellsi AS juht Rain Vääna seletab, miks ta käis koos Rainer Vakraga Iirimaal.\n2013-2014 võeti Rainer Vakra, Kalle Laaneti, Lembit Kaljuvee ja Inara Luigase survel jäätmeseadusest välja ka see punkt, mis lubas prügiettevõttele ainsaks kliendiks olla omavalitsusel või selle volitatud mittetulundusühingul – see tähendab näiteks Tallinna jäätmekeskusel. Sisuliselt ei saanud Tallinn ka jäätmekeskuse kaudu enam uusi prügiveolepinguid sõlmida.


Teadmiseks eraisikust tööandjale - RMP.ee\nEsileht » Tööõigus » Tööst ja puhkusest » Teadmiseks eraisikust tööandja ...\nTeadmiseks eraisikust tööandjale\nFüüsiline isik, kes ei ole füüsilisest isikust ettevõtja (FIE) ja kes võtab tööle teise füüsilise isiku, näiteks lapsehoidja, ei pea ennast tööandjana maksu- ja tolliametis eraldi registreerima siis, kui ta on juba rahvastikuregistri järgi kantud maksukohustuslaste registrisse.\nFüüsilisest isikust tööandja ja tema palgatud töötaja vaheliste suhete reguleerimisel lähtutakse töölepingu seadusest. Tööleping sõlmitakse kirjalikult. Kuid töö tegemiseks, mille kestvus ei ületa kahte nädalat, võib töölepingu sõlmida suuliselt. Tegelik tööle lubamine on võrdne töölepingu sõlmimisega. Töötajaks ei või olla noorem kui 13aastane isik.\nMaksustamisel loetakse füüsiline isik tööandjaks juhul, kui ta on sõlminud töölepingu teise füüsilise isikuga ja maksab viimasele töötasu.\nFüüsilisest isikust tööandja peab töötaja registreerima töötamise registris (TÖR) ning töötajale tehtud väljamaksed deklareerima ja maksustama. Tööandja on kohustatud oma töötajale väljamaksete tegemisel kinni pidama tulumaksu, arvestama ja tasuma sotsiaalmaksu, kinni pidama töötuskindlustusmakse ja juhul kui töötaja on kogumispensioni kohustatud isik, ka kohustusliku kogumispensioni makse.\nFüüsilisest isikust tööandja peab maksu- ja tolliametile esitama maksudeklaratsiooni vormi TSD ning juhul kui ta maksab oma töötajale hüvitist isikliku sõiduauto töösõitudeks kasutamise eest, siis ka deklaratsiooni vormi INF 14. Tööandja peab kinnipeetud ja arvestatud maksud ning maksed tasuma maksu- ja tolliameti pangakontole ja maksudeklaratsiooni vormi TSD hiljemalt väljamakse tegemise kuule järgneva kuu 10. kuupäevaks. Töötajale isikliku sõiduauto töösõitudeks kasutamise eest makstud hüvitise kohta peab tööandja esitama deklaratsiooni vormi INF 14 kalendriaastale järgneva aasta 1. veebruariks.\nSeotud märksõnad: eraisikust tööandja, töötamise registreerimine, sotsiaalmaks, üksikisiku tulumaks, töötuskindlustusmaks, kogumispension


Pankrotiõigus – arjurist.ee\njuriidilised teenused Tallinnas\nAsjaajamine ja täitemenetlus\nEttevõttete registreerimine/müük Eestis\nEttevõttete registreerimine Eestis\nEttevõtte õigusabi pakettid\nEttevõtete maksejõuetus ja pankrotiprotsessid on tänapäeva majanduselus üha sagedasemad nähtused. Pankrotiõigus sätestab reeglid maksejõuetuse puhuks, maksejõuetuse olukorras pankroti väljakuulutamise korra ning edasise pankrotimenetluse tingimused.\nPakume oma klientidele järgmised teenused:\nNõustame ja esindame kliente nii võlgniku kui ka võlausaldaja positsioonilt pankrotimenetluses.\nNõustame võlgnikke pankrotieelses olukorras parimate lahenduste leidmisel.\nEsindame võlausaldajaid võlgnikule pankrotihoiatuse esitamisel, nõuete esitamisel ja pankrotimenetluses, vara välistamise nõuete esitamisel, suhtlemisel pankrotihalduriga, võlausaldajate üldkoosolekutel.\nEsindame võlgnikke nende vastu esitatud pankrotihoiatuste ja -avalduste vaidlustamisel kohtuvälises- ja kohtulikus menetluses.\nTeostame õiguslikku analüüsi pankrotimenetlusele eelnenud tehingute hindamisel,koostame kahjulike tehingute tagasivõitmise hagisid.\nKaitseme klientide huvid kõikides teistes pankrotimenetluse toimingutes.\nMobile: (+372) 55546250\narjurist.ee © 2015


Online karikatuurid ja portreed partei jaoks Pidu karikatuurid fotost\nÜllata oma sõpru algse peokutse või partei kingitusega! Kohapartnerite karikatuurid või portreed joonistused võivad elavdada kõiki parteisid, sünnipäevi ja erinevaid ettevõtteüritusi.\nKeskmiselt tarnitakse "Karikatuurid partei jaoks" joonised eelvaate jaoks digitaalsete piltidena 5–7 päeva jooksul. Pakume kiirendatud tellimuste kiirendamise võimalusi 1-3 päeva tarnega. Märkus: lõplik kohaletoimetamise kuupäev sõltub enamasti märkide koguarvust.\n"Karikatuurid partei jaoks" joonised edastatakse suure eraldusvõimega JPG-failidena, mille kuvasuhe on 8x10. Joonised saate printida kohapeal kuni 40 "või tellida karikatuuritrükk meie juurest. Pakume erineva suurusega plakateid ja lõuendeid. Kõik printimisvõimalused valitakse kassas.\nSaate oma "Karikatuurid partei jaoks" kohta piiramatult tasuta redaktsioone. Kuna kliendi rahulolu on meie peamine prioriteet, lisame teie joonisele kõik muudatused, kuni olete sellega 100% rahul! Meie professionaalse karikatuurikunstnike meeskonna jaoks pole midagi võimatut.\nFiesta Party Person karikatuur värvilises stiilis fotolt\nAasta naine - käsitsi joonistatud karikatuur fotodelt kohandatud naissoost kingituse jaoks\nPea ja õlgadega värvilises stiilis taustaga karikatuur


Kuidas ja mida värvida tsementmört? - Veekindlus 2022\nKõik kasutavad seda, et tavaliselt on betoonil hõbedane värvus. Ainult mõned püüavad seda värvi teha, kuid see, kes vähemalt ühe korra värvib betoonpinda, teab, kui raske on saavutada värvide küllastus ja vastupidavus.\nBetoonpõrandat on võimalik värvida betoonilahusega lisatavate värvainete abil.\nSeal on palju paremat võimalust: värvida tsemendimörti selle segamise etapis.\nSel eesmärgil lisatakse lahusele värvaine pigment, mis peab vastama teatud nõuetele:\nolema resistentne pleekimise vastu;\nolema leeliseliselt vastupidav.\nErinevate värvide pigmentide segamisel saate saavutada soovitud, ainulaadse ja erksa värvuse. Seda meetodit kasutatakse katendi, sillutusplaatide, betoontootete värvimiseks - kõik, mis on valmistatud tsemendimördist.\nPigmendid on spetsiaalsed pulbervärvid, mis lisatakse tsemendi segamisel, küllastades seda silikaatide ja aluminaatidega. Pigment toimib nagu tavaline kaaliumpermanganaat ja selle kontsentratsioon lahuses on proportsionaalne soovitud värviga. Sõltuvalt pigmendi lahjendusest saadakse eri tüüpi valmislahus: alküüd (valge vahuna), õli (kuivatatava õli alusel), akrüül (vee baasil) ja nitro (lahuste ja atsetoonide baasil).\nTsemendimördi värvimiseks kasutatavad pigmendid võivad olla orgaanilised ja mineraalsed. Kviitungi järgi jagunevad need looduslikuks ja kunstlikuks. Põhimõtteliselt ei erine need kaks tüüpi, nagu esimeses teostuses, ja teisel juhul kasutatakse metalloksiide. Looduslikud oksiid kaevandatakse kaevandustes ore meetodil ja tehislik (või sünteetiline) - terasetööstuses toorme keemilise töötlemise teel. Tänapäeval pakub turg suurel hulgal värvaineid tsemendi mitmesugusel kujul: kuivad pulbrid, mikrokapslid, emulsioonid või pasta-kontsentraadid. Valiku tegemisel on oluline, et valesti ei tehtaks viga, sest erinevatel juhtudel on lahust võimalik värvida erinevate ainetega. Parem on otsustada värvimise soovitud lõpptulemuse üle värvi lahjendamise tüübiga. Lahust lisatakse pigmendi lisamisel, nagu ka tavaline lahus.\nHappelise klassifitseerimise skeem.\nPigmendid on varustatud mitmete omadustega, mis määravad nende resistentsuse korrosiooni, värvimuutuse ja ultraviolettkiirguse suhtes.\n"Katmine" - pigmendi võime lahust blokeerida, selle värv;\npeenestamine või peenestus on pigmendi väga oluline omadus. Väiksemad osakesed kindlamalt kattuvad värvitud pinna värviga;\nvalgustundlikkus - värvitud pinna võime päikese käes mitte tuhmuda. Mõned sünteesitud pigmentide tüübid päikese kiirte mõjul muutuvad värvituks, kuid peaaegu kõik looduslikud värvid säilitavad värvi küllastust;\nõli imendumine määrab võime hoida teatud koguses õli pinnale. Ökoloogilisem on naha madala õli imendumisega seotud pigmentide ostmine;\nleelisakindlus - näitaja, mis määrab pigmendi vastupidavuse tsemendisegule. Peaaegu kõik pigmendid, looduslikud ja tehislikud, leelistele vastupidavad.\nÜks kõige laialdasemalt kasutatavatest pigmendi tüüpi on raudoksiid (või raudoksiid) pigment. Seda eristab hea kattevõime, vastupidavus soolade ja leeliste mõjule. Raudoksiidi pigmente kasutatakse kõikjal: värviliste sillutusplaatide, tsemendiplaatide, dekoratiivse viimistlusmaterjali, kuivade ehitusmaterjalide segude tootmiseks.\nVärvimiseks sobib ükskõik milline tsement, kuid seal on mõned nüansid:\nkuiv tsemendi värv mõjutab lõpptulemust. Nii hall Portlandtsement vajub värve, muudab need "määrdunud" ja betooni küllastumine tulevikus oluliselt väheneb. Kui soovite ereda värvilisi toone, on parem võtta valget tsementi;\nkui valget tsementi lisatakse pigment, värvitakse ainult tsemendi kivid. Aja jooksul välistegurite mõjul pühib kattekiht õhukese kihi maha ja värvus veidi muutub. Selle vältimiseks peate valima pigmendi värvi, mis on tsemendikivi värvi lähedane;\nKatsepartii on alati parem teha. Tihti juhtub, et pigmentide liigne lisamine lahusele põhjustab valatud struktuuri lehetamist ja pragunemist. Selle põhjuseks on asjaolu, et pigment neelab niiskust, jättes seega ilma tsemendi silikaadid, mis põhjustab hüdratatsiooni halvenemist. Selle vältimiseks lisatakse koos pigmendiga tsemendimördi plastifikaatoreid ja veekindlaid lisandeid.\nVärvilise tsementmördiga valmistatud tooted ei vaja pidevat toonimist ja pinna uuendamist. Isegi pärast pealiskihi pühkimist ei muutu värv. Selle meetodi ainsaks puuduseks on selle kõrge hind, kuna küllastunud värvi saamiseks tuleb lisada palju värvaineid. Kuid sõltumatu sillutuskivide ja väravate valmistamine väikesteks kõnniteedeks riigis on see summa suhteliselt väike, lisaks on selline plaat kõigile teie ideedele vastav.\nTsemendimörti saab värvida mitte ainult pigmentidega, vaid ka vedelate värvidega betooni (vesipõhise happe värvaine pigmendi) värvimiseks. Selleks, et muuta värvimine võimalikult efektiivseks, purustatakse pigment tihedalt portlandtsemendi osakese läbimõõduga isegi 1/100.\nRaudoksiidi sünteetilised pigmendid on ökonoomsed ja ohutud. Tavaliselt on neil neli põhivärvi: must, kollane ja kaks punast (üks kollase varjundiga, teine sininega). Rohelise kroomoksiidi saamiseks kasutatakse sinist koobalti. Hankige erinevaid seinaid segades.\nOluline on mõista, et tsemendi värvust mõjutavad ka teised tegurid: tsemendi erosioon, reostus, pinna tekstuur, vee ja tsemendi suhe, kui sõtkunud, kõigi mördi komponentide värv. Ära unusta, et värvitud tsement - see on tavaline tsement ja ka tema aja jooksul muutub vanaks ja muutub kollaseks.\nKuivate segustikega töötamise üheks meetodiks on kemikaalide kasutamine sorteeritud betooni jaoks. Need ained sisenevad tsemendipulbri koostisosade keemilise reaktsiooniga ja aitavad luua unikaalseid värve, mis ei kao ära ja ei kaota oma heledust. Nii saate simuleerida klaaskivi või graniit.\nVärvitud betoonist võib kasutada söövitusmeetodit. Nii et happelised värvained suhtlevad kaltsiumdioksiidiga juba külmutatud betoonis, luues keerukaid lahustumatuid ühendeid, mis muutuvad tsemendi püsivaks komponendiks. Hape leiab ülemise kihi betoonist ja happelistest värvainetest vabane lubi. Siis tuleb reaktsioon, mis kestab kuni kaks päeva. See värv annab kõigis kolmes värvitoonis erinevaid toone: pruun, sinine-roheline või must.\nLevinumate leeliseliste pigmentide nimede loend: lambi must, kinavar, mummy, ooker, umber, ultramariin, burgundia, sidruni pigment, kroomoksiid, raud punane, apelsini ja punakaspigmendid.\nVärvainete ostmisel on oluline, et need ei sisaldaks selliseid raskmetalle nagu plii ja tsink. Neid kahjustab lahendus, see on hõivatud.\nPakside kava betooni värvimiseks.\nPigmentide ehitamisel tsemendimörtesse tasub meeles pidada, et nad erinevad suuresti niiskuse imendumisest. Pigment võib iseenesest imenduda 20% -st kuni 100% -ni oma oma massist. Näiteks punane raudoksiid absorbeerib 25 osa vett ja 50 pöördub paksu tindi massiks ja kui seda on lahjendatud kollase raudoksiidiga, võib vaja olla vett 3 korda rohkem. Seega, lahjendades tsementi veega ja lisades pigmenti, on vaja mõnevõrra proportsioone muuta, võttes arvesse värvipakendi juhiseid. Vee imendumine on väiksem, kui pigmendil on suured osakesed, suur tihedus ja erikaal. Värvainete segamisel, et saada varjundeid, on oluline valida umbes sama lihvimise pigmendid, mille osakeste suurus on võrdne.\nVärvi annus valitakse mitte tsemendi mahu ja tsemendi erikaalu tõttu.\nlahus värvitakse ühe värviga, millest hiljem valmistatakse betooni;\nValatakse lahuse eri vormidesse, erineva värvusega, sama värvi tooni;\n"loodusliku kivi all" betooni tootmiseks täidetakse spetsiaalsete polüuretaanivormidega kahe või enama värvi nõrgalt segatud lahus (sama värvi tooni). Nii on ka veenid;\nkuiva või vedelate värvide kasutamisel vormi esiküljel enne lahuse lisamist sellele.\nVärvainete segamisel on kõige loomulikum värv "loodusliku kivi all" paljundada.\nPigmendi värvi valik:\nmust - must raudoksiid.\nSee ei ole kogu värvainete loetelu, kuid ülejäänud võivad olla tarbetult kallid või nende kvaliteet võib olla madal. Näiteks võib lahust maalida ftaalotsüaniinpigmendiga roheliste ja siniste toonides, kuid see on äärmiselt ebastabiilne päikesepaistelisena ja pestakse kiiresti veega. Algsele värvile pikka aega ei kaotanud oma esialgset välimust, on parem kasutada kroomoksiidi, kuigi see on kallim.\nMust tsemend on värvitud tavalise tahmaga, mida müüakse kauplustes puhastatud kujul. See annab isegi heledama ja küllastunud värvuse, kuid see on orgaaniline päritolu, mis teatud tegurite (niiskuse mõju all) tõttu ei ole nii usaldusväärne.\nPlastifikaatorite lisamist lahusele võib väita pikka aega. Ühelt poolt suurendab nende kasutamine värvide tugevust ja töökindlust ning teiselt poolt toob kaasa pealekande tekkimise pinnal ja selle purunemise.\nVärvide hind erineb suuresti: kõik sõltub päritoluriigist, poodist ja mõnedest üksikasjadest. Titaandioksiid ja kroomdioksiid maksavad ühe ja poole võrra või isegi kaks korda rohkem kui muud värvained. Pakend on tavaliselt 25 kg ja lahjendatakse 2 kuni 6 kg 100 kg tsemendi kohta.\nEnne aretust tuleb kõik pigmendid sõelata läbi marli või sõela. Lahus on soovitav ka filtreerida.\nMõningaid pigmente üksteisega ei saa lahjendada.\nPõletatud luud, raudoksiid, kroomoksiid, mummy, umber saab segada mis tahes värvi.\nLahusele lisatakse pigment, kuni värvus ei muutu intensiivsemaks, täiendav lisamine on mõttetu (tavaliselt saadakse 3-6% tsemendi massist) ja võib samuti põhjustada tsemendimurdmise oluliste omaduste kadumist, nagu tugevus. See võib juhtuda, kui 10% värvi lahust kaalust ületab.\nVäga ilus on värvimismehhanismi mõju telliskivide paigaldamisele. Müürilõiked on kontrastiks telliste värviga, mis viib müüritise paremini arusaamisele. See värvitud lahuse rakendus on ideaalne nii kodu sees kui ka väljas. Sellisel juhul sobivad hästi valged õmblused halli silikoontelliste jaoks (kasutatakse kvartsi) ja mustad ja tume (mustad ja pruunid raudoksiidid) punaseks.\nMis on tsemendi värv?\nTsemendimörti kasutatakse kõikjal ehituses, kuid valdavalt on see haavatavat halli värvi ja vajab täiendavat katmist. Kohler tsemendi jaoks annab struktuurile igasuguse värvi. Tsemendimustrit on lihtne kasutada, see on vastupidav ja tänu sellele saate kiiresti luua originaalse fassaadi.\nPigmendid on tahke aine või emulsioon pulbri kujul, mis ei lahustu vedelikus. Vahendid on mõeldud erinevate vedelike struktuuride värvimiseks: lahused, värvid, betoon ja mitmesugused polümeerid. Seda kasutatakse kõige sagedamini tsemendimördi ehitusmaterjalide värvimiseks: vundamendid, sillutuskivid, katus, fassaad, sillutis, aknaplaadid. Tsemendi pigment moodustab materjali pealmise filmi.\nTsemendimörtide värvaine eesmärk on muuta materjali standardset halli värvi mõnele teisele. Värvide müük kujul:\nkontsentreeritud värvi pastad;\nSelliseid värve kasutatakse tihti sillutusplaatide, piirdete, sillutuskivide ja muude ehitusmaterjalide ja -struktuuride valmistamisel.\nTsemendimutri värv sõltub tooraine päritolust:\nloomulik. See põhineb ore meetodil kaevandatud materjalidele;\nsünteetiline, saadud kemikaalide töötlemisel.\nTsement on sageli värvitud, et anda dekoratiivse välimuse ja vähendada näokaitset. Kompositsiooni tahkestamine värviga ei pea seda värvima väljastpoolt ja isegi kihi hävitamise ajal säilitab materjal oma esialgse värvuse.\ninimese absoluutne ohutus ja ökoloogiline puhtus;\nökonoomne tarbimine. Isegi väikese koguse raha korral võib saada rikka värvi;\nvõimalus anda monoliitsed struktuurid varju, mis on vajalik disaini ideede realiseerimiseks.\nKompositsioonil on olulised eelised, kuid on ka puudusi:\naja jooksul värvitud betoon kaotab varju, mis on vajalik disaini järgi, põleb päikese käes ja muutub kemikaalide mõju tõttu. Pärast struktuuri mitme aasta jooksul muutub värv vähem küllastunud ja lisaks ilmub kollakas toonik;\nvärv suurendab ehitise konstruktsiooni hinnangut.\nSelle värvimismeetodi peamine puudus - suured sularahamaksed\nVärvi segamine tsemendiga\nEnne tsemendimörti värvimist valitakse soovitud värvi värviskeem. Värvus varieerub segamissuhtega. Pakenditel on tavaliselt näidis värvi erinevates proportsioonides. Pärast lõplikku segamist valatakse valmislahusesse värv, seejärel segatakse see põhjalikult, eelistatavalt betoonisegistiga. Tulemuseks on kõige vastupidavam värv.\nTsemendimörtsis kasutatav toonikühendus kasutatakse betooni lisamiseks tugeva atmosfääri ja mehaanilise mõjuga ning kõrge manööverdusvõimega.\nVärvaine koostis on mitu olulist omadust, neid võetakse enne tsemendi värvimist arvesse:\nvastupidavus pika aja möödumisele;\nniiskuse kaitse. Koostist ei tohi pesta, lahustada ega pesta veega;\npikk värvi säilimine.\nPigmentide omadused ja omadused\nTurul pakutavad mitmesugused turul olevad pigmendid, mida tootjad pakuvad mitmesugustele vabastamisvormidele, erinevad nende omaduste poolest.\nPigment on kuiva pulber, mis pärast kuivatamist muutub vee, õlide ja lahustite suhtes vastupidavaks.\nPortlandtsemendivärv peab omama järgmisi omadusi:\nsuur hajutatus. Peenem jahvatamine, keha on kompositsiooni lihtsam segamine, osutub see küllastumatuks ja ühemõõtmelisemaks;\nhea kattevõime. Näitab kompositsiooni võimet kattuda loodusliku värviga;\ntsemendis sisalduva leeliselise materjali vastupidavus;\nõli imendumine - võime hoida õli ained pinnal. See arvutatakse peamiselt 100 g värvi kohta, näitaja on vahemikus 40-100 ühikut. Kuna väärtus väheneb, väheneb aine tarbimine;\nvastupidavus ultraviolettkiirgusele. Kvalitatiivne koostis ei lagune otseses päikesevalgus. Looduslike pigmentide, sünteetiliste toodete parimad omadused on pigem värvimuutusel;\nmõistlik hind. Eelkõige hinnakujunduse aluseks on tehnoloogia keerukus, tööjõukulude suurus ja brändi märgistus.\nKõigi lisandite hulgast värvi muutusest kõige populaarsema raudoksiidi värvi kujundamisel. Selliste ainete puhul on kõrge vastupidavus pleekimise, vastupidavuse ja värvitooniga. Kompositsioone kasutatakse sageli mitmesuguste plaatide, dekoratiivkatte, plaatide ja muude toodete valmistamiseks: betoonrõngad, põrandad, seinad jne.\nSellist värvimist kasutatakse katendite, kaldtee jms plaatide loomisel.\nVärvainete peamised värvid\nKõige tavalisemad värvipintslid:\nvalge Valge tsemendi saamiseks segatakse titaandioksiidiga (TiO2);\nmust Võib saada valmis pigmendi, tahma või süsinikmonooksiidi lisamisega;\nroheline Rohelise tooni saamiseks sobiv kroomoksiid (CrO2);\npruun. Pruuni värvi ülekandmiseks on võimalik raudoksiid (Fe2O3);\npunane. Punakasvärv saavutatakse raudoksiidi lisamisega;\nkollane Kasutatud raudoksiid.\nNeed värvid on kõige levinumad, nad on end juba tõestanud. On ka muid varjundeid, kuid need on kallid või ebasoodsad. Sinine värviftalotsüaniini toonimine on lühiajaline: see kaotab kiiresti värvuse, pestakse veega ja põletab välja.\nKuidas valida õige tsement\nVärvilise tsemendi saamiseks värvitakse mis tahes tootja ja tootemargi segu, kuid alati joondatakse betoon ilma räbu lisandita. Betooni standardne värv on hall, olenevalt tehnoloogiast, võib see olla heledam või tumedam. Valge tsemendi valikud on olemas.\nEt varju küllastuda, on vaja pigmendi kogust suurendada.\nMida tuleks kaaluda:\nHallikas värv mõjutab betooni lõplikku varjundit. Esialgu on soovitatav korrigeerida kompositsiooni pimenemist võrreldes pakendi või viaali proovidega;\ntumeda tsemendi on lihtsam anda külma tooni: roheline, sinine ja hall;\nlihtsaim mõju on niiske asfalt ja tumepruunid ühendid;\nheledate ja puhaste toonide loomiseks on parem kasutada valget tsementi. Sellega saate luua: roosa, helesinine, kollane, beež.\nKui värvi ja selle puhtuse küllastumine sõltub otseselt söödalisandi tüübist ja kattekihist. Tsemendiosakesed suhtlevad värviga, kleepuvad kokku ja moodustavad erilise värvuse. Kohler nõrkub mõnevõrra välismõjude mõjul, mõne aja pärast väheneb varje veidi.\nTestimine enne tööd\nEnne kogu tsemendi värvimist soovitatakse testida:\nÄrge kohe segage kogu materjali värviga, sest on oht, et valesti manustatakse. Esmalt tehke katsepartii, mis aitab tuvastada võimalikke probleeme ja nende lahendusi;\nsuurte värvide lisamisel on pragunemise oht. Kõvenemise protsessis imendub pigment palju niiskust, võttes see tsemendist. Negatiivset mõju saab vältida katte korrapärase märgumisega, kuid see on asjakohane ainult juhul, kui enne tahkestamist on näidatud vee imendumise aktiivne faas;\nHalli tsemendi kasutamisel on varju osutunud küllastumatuks ja summutaks.\nParim võimalus on pöörata rohkem tähelepanu tsemendivärvidele ja valida rohkem küllastunud või sobiva pigmendi. Negatiivse toime ärahoidmiseks võib segule lisada niiskust säilitava plastifikaatori või komponente, et säilitada hüdraatprotsessi nõuetekohane kulg;\nkompositsiooni tuleb segada kõrge kvaliteediga, et vältida tumedamaid plekke ja plekke, säilitades halli tooni.\nVärvirakendus valmis pinnale\nPigmendi alternatiivne kasutamine - tsemendiga valmistatud ehitiste värvimine.\nTehnoloogia ja eelnevalt kirjeldatud meetodite erinevus on võime värvida tsemendi lobri pärast selle kõvenemist. Pärast seinaplaadi valamist või seina krohvimist rakendatakse pinnale mingit värvi. Meetodi kohaldamise põhimõte ei erine metalli, puidu või plasti värvimisest. Peamine muudatus on ainult koostise sügavam impregneerimine.\nVärvitud tsemendi kvaliteet on kõrgem kui tavalise värviga töödeldud. Värv raskendab põhi sügavamalt, isegi kui lõuend ilmub, ei kaota dekoratiivne välimus. Värvimine tsemendiga muudab välimust ja kaitseb katet.\nJuba ümberehitatud konstruktsioonid - seinad või sillutuskivid, võib värvida ka värvilahendusega\nKõige tavalisemad värvained on valmistatud happelisel alusel. Nende omadused:\nleitud kõigis populaarsetes värvides;\nfassaaditöö ja sisekujundus;\npihustid või spetsiaalne pintsel (ilma metallielementideta);\npärast tsemendi töötlemist pestakse happelise keskkonna jääke pinnaga veega;\nKompositsioonid on kulumiskindlad, vastupidavad lakkamisele ja pleekimisele.\nMüüritise telliste jaoks on parem kasutada veepõhiseid akrüülvärve, neil on rikkalik värvide valik ja need on odavad. Kui soovitud värvi pole, võite segada mitu kompositsiooni. Akrüülist põhinev Kohler kerib betoonist kergesti läbi, pole vaja seda pesta. Lõpptulemus on rikas ja püsiv värv.\nKodus kasutatakse sillutuskivide valmistamiseks sageli värve. Pigmentide lisamise lahus valatakse vormidesse ja oodatakse materjali täielikku kuivamist. Kui te ei tea, kas sellist sillutamist on võimalik paigutada suure liiklusega kohtadele, kindlasti - jah, kuna see ei ole madalam kaubanduslikest võimalustest.\nKasutajat huvitab veel üks näpunäide:\nEnne lahuse lisamist tuleb pind ettevaatlikult ette valmistada, vastasel juhul võib tekkida pragunemise ja haardumise oht. Kasulik on teada saada, milline konkreetne kontakt on;\nTsemendi nõuetekohane ettevalmistamine ja kasutamine on pikka aega pinna terviklikkuse tagamine. On palju soovitusi selle kohta, kuidas tsementi õigesti lahjendada erinevatel tingimustel ja kaitsta negatiivsete nähtuste eest töö ajal;\nTellimustööde mördi koostist tuleks valmistada, võttes arvesse ploki markeeringut. Monoliitsema hoone loomiseks on parem valida sama brändi koostis;\nTsement-liivaprits on parimal viisil korterite seinte tasandamiseks, kuna see on ebamugav tsemendi sõtkumiseks ja seal ei ole võimalust võtta liiva.\nTsemendimörtide värv aitab hallide toonide igavale valikule heledamaks ja mitmekesistada. Maja fassaadi töötlemisel on tore hallte betoonkonstruktsioonide taustal eristada. Selleks, et värvus jääks küllastunud, on oluline valida vastupidav materjal, ja vajadusel võite värvida betooni väljapoole.\nFassaadi siseviimistlus koos DSP plaatidega: tsemendilõikamise plaadi paigaldusreeglid ja tehnilised omadused\nSergei Voroniini trepid\nKasulikke meetodeid betooni klassi määramiseks\nSiseruumide rühma paigaldamine ja tootmine\nSööbliplaadi garaaži ehitus on väga kasulik lahendus. Sellel materjalil on kõik vajalikud füüsilised omadused ja see on ka taskukohase hinnaga. Lisaks sellele tekivad sellised konstruktsioonid isegi eneseteostuseks, mida arutatakse edasi.\nFondi tabeli koefitsient alfa


Vihmane Kotkalend lõppes päikeses\nÕppustel osalejaid ootas Varbolas välikokkade poolt kokku keevitatud maitsev kombisupp ja burks\nAutor: Aet Kala\n9.-15. oktoobrini toimus Märjamaa vallas Kaitseliidu kooli kursuste lõpuharjutus Kotkalend.\nÕppusel osales üle 70 Kaitseliidu kooli sõjalise juhtimise õppesuuna kursuste lõpetajat koos teiste üksustega ning liitlastega Prantsuse armeest. Õppuse lahingute faasis 14. ja 15. oktoobril harjutas Varbola ja Ohukotsu aladel kuni 500 võitlejat.\nTänavusel Kotkalennul osalejaid kimbutas vihm terve nädala, kuid lõpurivistuseks Varbola linnuses pühapäeval oli päike väljas. Vaatamata küllaltki ekstreemsetele tingimustele oli võitlejate moraal ja füüsiline konditsioon kõrge. Sellele aitasid kaasa ka Naiskodukaitse välikoka kursuse lõpetajad, kes valmistasid paljude hinnangul üle aegade parimat toitu.


LAURI PEDAJA LAPSEOOTEL pruut avaldas, miks ta rasedusest palju rääkinud ei ole - Buduaar\nLAURI PEDAJA LAPSEOOTEL pruut avaldas, miks ta rasedusest palju rääkinud ei ole\n20. veebruar 2021 | 16:58\nNäitleja Lauri Pedaja beebiootel kihlatu Gethel Burlaka tõdeb, et ta ei ole oma raseduse teekonda just eriti palju kajastanud.\nKui esialgu arvas Gethel, et beebiootus muudab ka tema sotsiaalmeedia konto totaalseks beebimaailmaks, siis peagi selgus, et nii see olema ei saa.\n“Tegelikult oleme seda teekonda pigem omaette koos Lauriga nautinud. Beebiootus on möödunud rahulikult, nii emotsionaalselt kui ka füüsiliselt. Mu keha muidugi kohaneb ja reageerib igasugu huvitavat moodi küpsevale beebile, on mõni päev vapram ja teine päev natuke kurnatum, aga see on kõigele vaatamata nii-nii äge kogemus!\nSee, milleks naise keha on võimeline, on lihtsalt maagiline. Kõik hirmujutud, mida erinevad emad siin-seal on rääkinud, jooksevad minust puutumatult mööda. Hoopiski, ma nt reaalselt ootan sünnitust ja kõike seda uut elu, mis meid sellele järgnevalt ees ootab. Ma usaldan oma keha ning ma usaldan end ja Laurit,” nendib Gethel avameelselt.\nGethel paljastas ka sündiva lapse soo ja nüüd on kindel, et oodata on pisikest printsessi ehk siis neiut.


J. Köleri tn 1a ja L. Koidula tn 2 katastriüksuste piiride muutmisel sihtotstarvete määramine Kesklinnas\nTallinna Linnavalitsus 09.09.2020 korraldus number 963\nMaakatastriseaduse § 18 lg 1 p 1 ja § 181 lg 1 alusel, kooskõlas Tallinna Linnavolikogu 11. jaanuari 2001 määrusega nr 3 kehtestatud Tallinna üldplaneeringuga ning tulenevalt J. Köleri tn 1a ja L. Koidula tn 2 kinnistute omanike 19. juunil 2020 ja 29. juunil 2020 allkirjastatud volikirjast katastriüksuste moodustamiseks vajalike toimingute teostamiseks\n1. Määrata Kesklinnas J. Köleri tn 1a (katastritunnus 78401:115:1380) ja L. Koidula tn 2 (katastritunnus 78401:115:0049) katastriüksuste piiride muutmisel maaüksustele sihtotstarbed alljärgnevalt:\n1.1 katastriüksuste senised pindalad ja sihtotstarbed:\n1.1.1 J. Köleri tn 1a, pindala 155 m², sihtotstarve elamumaa 100%;\n1.1.2 L. Koidula tn 2, pindala 1181 m², sihtotstarve elamumaa 100%;\n1.2 moodustatavate katastriüksuste pindalad ja sihtotstarbed:\n1.2.1 J. Köleri tn 1a, pindala 155 m², sihtotstarve elamumaa 100%;\n1.2.2 L. Koidula tn 2, pindala 1189 m², sihtotstarve elamumaa 100%.\n2. Tallinna Linnaplaneerimise Ametil teha korraldus teatavaks J. Köleri tn 1a kinnistu omanikule, Korteriühistule Koidula 2 ja maamõõdufirmale. Korteriühistul teavitada katastriüksuse piiride muutmisest kõiki korteriomandite omanikke


Lux Express toob suveperioodil Tallinn- Pärnu liinile lisaväljumised – Huvitav | GoodNews\nAvaleht Ole teadlik Lux Express toob suveperioodil Tallinn- Pärnu liinile lisaväljumised\nLux Express toob suveperioodil Tallinn- Pärnu liinile lisaväljumised\nSuvine kõrghooaeg paneb Lux Expressi bussid Tallinna ja suvepealinna vahel tihedamini sõitma. Lisabussid teevad juulis 14 väljumist nädalas, teenindades reisijaid tipptundidel ja nädalavahetustel.\nTallinn-Pärnu suunal hakkavad Lux Expressi lisabussid sõitma iga päev kell 14.00 ja Pärnust Tallinnasse paneb bussiettevõte lisabussid käima kell 17.10. Kokku lisandub juulis Tallinna ja suvepealinna vahele ligi 3500 täiendavat reisijakohta.\n“Pärnu on juulis puhkajate seas väga populaarne ja suvepealinnas toimuvad mitmed üritused, mis kasvatavad reisijate arvu veelgi – lisaväljumisteta ei saakski paljud inimesed soovitud reisi ette võtta. Kuna meie eesmärgiks on pakkuda Eesti kvaliteetseimat sõidujagamisteenust, mida saaks kasutada vastavalt vajadusele kõik soovijad, paneme Tallinna ja Pärnu vahele sõitma lisabussid,” selgitas Lux Expressi kliendikogemuse juht Paul Kristjan Lilje.\nPärnu on juulis puhkajate seas väga populaarne ja suvepealinnas toimuvad mitmed üritused, mis kasvatavad reisijate arvu veelgi.\nArvestades, et ühes sõiduautos sõidab keskmiselt kaks inimest, vähendab ühe bussi lisandumine sõiduautode hulka maanteel ligi 30 auto võrra. “Tallinn-Pärnu maantee on suure liiklustihedusega maantee ning suveürituste toimumise ajal ja nädalavahetustel on see selgelt ülekoormatud. Meie reisijad saavad aga sõita mugavalt ja muretult ning veeta reisiaega kvaliteetselt, kas puhates, tööd tehes, filme vaadates või muusikat kuulates,” lisas Lilje.\nMeie reisijad saavad sõita mugavalt ja muretult ning veeta reisiaega kvaliteetselt, kas puhates, tööd tehes, filme vaadates või muusikat kuulates.\nPiletid Lux Expressi lisaväljumistele on juba müügis, kuid ka vaatamata täiendavatele väljumistele soovitab bussiettevõte osta piletid võimalikult varakult eelmüügist. Eriti varakult tasub pilet ära osta siis, kui soovitakse reisida reede õhtul või pühapäeval. Reegel on lihtne – bussireisi planeerides tasub piletid eelmüügist ära osta, sest varajased broneerijad saavad alati Lux Expressi kodulehelt kõige parema hinna. Eelmüügist ostes saab klient olla kindel, et soovitud reisile on talle koht olemas, vahetult enne reisi piletit ostes seda garanteerida ei saa.\nLux Expressi kinnitusel ei erine lisaväljumiste hinnastus põhiväljumiste omast ehk ka lisaväljumiste puhul kehtivad kõik ealised ja kliendiprogrammi soodustused.\neelmine Kuidas maksude pealt kokku hoida?\njärgmine OLE TEADLIK! Kohad, kus taskuvargad rahvarohketel üritustel enim ründavad


FÜÜSIKA ÕPIKOJAD JA TARTU ÜLIKOOLI TUNNISTUS – Paistu Kool\nEsileht / Esileht / FÜÜSIKA ÕPIKOJAD JA TARTU ÜLIKOOLI TUNNISTUS\nMis on Füüsika Õpikojad?\nTartu Ülikool pakub 8. – 9. klasside õpilastele võimalust tegeleda füüsika õppimise ja kordamisega läbi eksperimentide, mida tavatundides teha kindlasti ei saa ega vist jõua ka! Õpikojad toimuvad kord kuus ning 4 tunniste blokkidena. Õpikodasid viivad läbi Tartu Ülikoolis füüsikat õppivad noored ning see teeb asja veelgi huvitavamaks. Igale väiksemalegi probleemile, küsimusele või arusaamatusele leitakse vastus või lahendus ning kõik selgitatakse põhjalikult lahti ja vajadusel aidatakse keerukamate tegevuste juures.\nMillega Füüsika Õpikodades tegeleti?\nToimus seitse õpikoda, kus tegeleti erinevate teemade kordamise ja tutvustamisega. Õpikodade teemad hõlmasid nii koolifüüsikat kui igapäevaseid tegemisi-toimetamisi. Teemad, millega tutvusime natukene põhjalikumalt olid järgmised:\nMõõtmine ja tihedus – tuletati taas meelde, mille poolest erinevad otsene ja kaudne mõõtmine. Uurisime, kuidas suurendada mõõtmistäpsust, kui mõõteriista vahetada ei saa. Elus puutume tihti kokku esemetega, millel on korrapäratu kuju ning nüüd oskame mõõta ja arvutada ka selliste esemete pindala ja ruumala. Eriti huvitavad oli nipiga katsed: Kas oskate määrata keha ruumala ja pindala kaalumise teel? Meie nüüd juba oskame.\nValguse peegeldumine ja neeldumine. Kas teadsite, et peegel vahetab ära vasaku ja parema poole? Õppisime konstrueerima kujutisi tasapeeglis ning analüüsisime selle omadusi. Huvitav oli jälgida, kuidas peegeldub valgus erinevatelt pinadadelt. Sellest teadmisest on kindlasti kasu ka meie igapäevastes tegevustes. Saime teada, et valguse neeldumine sõltub lahuse konsentratsioonist ja ka lahuse kihi paksusest.\nSoojusülekanne. Selle nähtusega puutume kokku ju iga päev! Tuletasime meelde erinevad soojusülekande liigid ja mõõtsime temperatuure. Uurisime erinevate materjalide soojusjuhtivust ja üllatusi oli siingi. Esmakordselt tutvusime ja töötasime kalorimeetriga. Päris palju pusimist oli soojushulga valemi abil tundmatu metalli erisoojuse ning keedusoola lahustumissoojuse määramisega. Aega see võttis, kuid õiged tulemused me kenasti lõpuks leidsime.\nElekter ja vooluringid. Elekter on alati selline keerukas ja salapärane asi. Selle õpikoja järel oleme palju julgemad ja targemad ning oskame koostada vooluringe, tunneme tingmärke ning võime lugeda ja joonistada elektriskeeme. Julgelt mõõtsime voolutugevust ja pinget ning Ohmi seadus ei ole enam meile tundmatu. Muidugi ei puudunud ka nipiga katse – kuidas leida mittetöötava lambi hõõgniidi takistus?\nValguse murdumine ja läätsed. Selle õpikoja eesmärgiks oli korrata ja selgitada valguse murdumist ning tutvuda kumer- ja nõgusläätsega ning silindriliste läätsedega. Kindel on see, et segamini neid enam võimalik ajada ei ole ja tegelikult on nende eristamine lihtne. Saime teada, millest sõltub kui tugevasti lääts suurendab või vähendab. Huvitav oli „silma mudeli” ehitamine ja fookuskauguse määramine.\nTaas nipiga katsed – kas nõgusläätse abil saab tekitada suurendatud kujutist? Kuidas muuta esemeid nähtamatuks?\nMehaanika – katsed, katsed ja veelkord erinevad katsed. Katsetasime – kuidas kuulikese laualt alla kukkumise aeg sõltub tema algkiirusest; valmistasime matemaatilise pendli ning uurisime selle võnkeperioodi, sageduse ja kiiruse sõltuvust erinevatest parameetritest; määrasime hõõrdejõudu ja hõõrdetegurit erinevatel pindadel; võrdlesime liuge- ja veerehõõrdejõudu; selgitasime välja, kuidas on seotud töö, energia, jõud ja teepikkus ning uurime kehade vastastikmõju. Kindel on see, et jalgratta või rulaga sõitma minnes teame, millised jõud meid mõjutavad.\nÜleslükkejõud ja ujumine – mõlemate nähtusega puutume kokku kui ujuma läheme või paadiga järvel sõuame. Kas siis mõtleme nendele? Selles õpikojas õppisime täpselt, mis on üleslükkejõud ja kuidas seda arvutada ning mõõta. Uurisime praktiliste tööde käigus, millest ja kuidas sõltub üleslükkejõud erinevates vedelikes; määrasime ujuvate, heljuvate ja uppuvate kehade tihedusi nende ruumala järgi. Eriti huvitav oli „uppunud laeva” üles tõstmine.\nSelliste põnevate ja eluliste asjadega me Füüsika Õpikodades tegelesime ning eriti tore oli, et meiega liitusid ka õpilased Holstre ja Heimtali koolidest. Koos on ju ikka põnevam!\nTore, et Tartu Ülikool sellise õpetliku ja põneva projektiga tegeleb! Kindel on see, et füüsikasse suhtume nüüd hoopis positiivsemalt ning ei ole see üldse igav õppeaine. Loodame, et järgmistel aastatel õnnestub meil taas Tartu Ülikooli konkursi kadalipp läbida ning saame ehk osaleda Keemia Õpikodades!\nPaistu Kooli loodusainete õpetaja\nSuvine tantsupidu "Mina jään"


Kuidas eemaldada PPA Ubuntust\nKaua aega enne seda kiirpakendid, oli uus viis tarkvarauuenduste koheseks Ubuntu saamiseks isikliku paketi arhiiviga. Selle tehnoloogia abil saaksid arendajad oma programme hõlpsamini edastada ka siis, kui Ubuntu neid ei lubaks. Nendel päevadel on elektrienergia ostulepinguid endiselt olemas, kuid neid kasutatakse üha vähem. Selle põhjuseks on asjaolu, et PPA-de lisamine võib tekitada segadust ja turvalisus selle ümber võib olla ebakindel. Lisaks kaotavad PPA-d mõne aja pärast aktiivse toe ja võivad Ubuntu installi täielikult rikkuda. Niisiis, kuidas eemaldada lisatud PPA oma süsteemist? Selgub, see on lihtsam, kui paljud arvata võivad! Järgige kahte paremat viisi PPA eemaldamiseks Ubuntust.\nMärkus: ka Linux Mint, Elementary OS ja muude suuresti Ubuntul põhinevate opsüsteemide kasutajad teevad seda elektrienergia ostulepingute kasutamine. Mõnel neist opsüsteemidest ei pruugi olla sama tarkvara ja värskendused, mis Ubuntu teeb. Seetõttu peaksid nende opsüsteemide kasutajad parimate tulemuste saamiseks järgima PPA puhastamise juhiseid.\nEemaldage PPA - Ubuntu sätted\nTarkvarahoidla (PPA või mitte) Ubuntust eemaldamise graafiline viis toimub rakenduses „Tarkvara ja värskendused”. See meetod sobib kõige paremini algajatele, kuna see võtab vaid mõne klõpsu. Alustamiseks koputage klaviatuuril Windowsi klahvi ja otsige “Tarkvara ja värskendused”.\nRakenduse Tarkvara ja värskendused laadimisel kulub aega, kuna süsteem peab värskendama tarkvara allikaid, et veenduda, kas kõik on ajakohane. Kui see on lõpule jõudnud, vaadake programmi ja pange tähele palju erinevaid sakke. Otsige “muud tarkvara”. Selles jaotises on Ubuntu opsüsteem kõik vähemolulised kolmanda osapoole tarkvaraallikad. Nende eemaldamiseks valige see hiirega ja klõpsake siis nuppu “eemalda”.\nKorrake seda protseduuri iga tarkvarahoidla ja PPA jaoks, mille soovite Ubuntust eemaldada. Kui see on valmis, sulgege rakendus. Sulgemise ajal värskendab tööriist Tarkvaraallikad tarkvaraallikaid muudatuste kajastamiseks.\nEemaldage PPA - terminal PPA puhastusega\nSuurepärane võimalus PPA-dega tegelemiseks on terminalis. Põhjus on see, et Ubuntu on ka serveri opsüsteem ja paljudel neist serveritest puudub tavaline Ubuntu töölaud. Seega võib isiklike paketiarhiivide puhastamine süsteemist traditsioonilise Ubuntu meetodi abil olla väga, väga tüütu. Õnneks on olemas kindel konsooli alternatiiv: PPA Purge. See muudab isiklike paketiarhiivide hõlpsa eemaldamise Ubuntust kiiresti.\nTarkvara PPA Purge installimiseks käivitage kõigepealt tarkvarauuendus. See tagab, et Ubuntul on uusim ja kõige ajakohasem tarkvara, mis on programmi installimiseks ette valmistatud.\nSeejärel installige PPA Purge koos:\nMärkus: mõnel uuemal Ubuntu versioonil ei pruugi programmi olla. See kehtib ka Ubuntu põhjal tehtud levituste kohta. Kui see juhtub teiega, minge palun pkgs.org ja laadige otse Debiani pakettfail alla.\nPPA puhastuse kasutamine\nPPA puhastust on väga lihtne kasutada, kui mäletate varem lisatud hoidla nime. Kõigil pole aga võimalust meelde jätta esoteerilisi kolmanda osapoole tarkvaraallikaid. Parim toiming sel juhul on UNIXi torustikusüsteemi tööle panemine. Selles näites kasutame Adapta GTK3 teema PPA.\nEsimene samm on läbi vaadata terminali ajalugu. Ajaloofunktsioon Linuxi kestas on väga kasulik, kuna sisuliselt hoiab iga konsooli käsu kasutajate logi Bashisse (ja teistesse kestadesse).\nVaadake ajalugu korraga:\nTeise võimalusena saate ajaloo sirvimist pisut lihtsamaks muuta järgmiselt.\najalugu | rohkem\nKonsooliajaloo läbimine on hoidla leidmiseks väga hea viis, kuna see kuvab käsu, mis selle lisas. See töötab enamikul juhtudel, kuid võib võtta natuke aega. Selle kiireks kasutamiseks kaaluge grep-käsu kasutamist.\najalugu | grep "ppa:"\najalugu | grep "sudo add-apt-repository"\nNeed käsud vaatavad läbi ajaloofaili ja eraldavad jutumärkidesse lisatud asjad. Võite kohandada grepi vastavalt sellele, mis teie jaoks kõige paremini sobib.\nPärast õige PPA leidmist bashi ajaloo kaudu otsimisel ühendage see süsteemist eemaldamiseks PPA puhastusseadmega.\nPärast PPA puhastamist oma süsteemist käivitage värskendus, nii et Ubuntu kajastaks tehtud muudatusi.\nIsiklike paketiarhiivide abil on Ubuntu vananevate versioonide jaoks ajakohase tarkvara hankimine väga lihtne. Probleemid on mõnikord tähelepanuta jäetud, aegunud ja saastavad värskendusprotsessi vigadega. Ubuntu arendajad on aastate jooksul teinud ära suure töö, muutes selle probleemi lahendamiseks PPA-de vajaduse üha vähemaks.\nTülikas, ehkki need võivad kohati esineda, on isiklikud paketiarhiivid tavakasutajale väga kasulikud ja seetõttu on nii oluline teada, kuidas neid eemaldada.\nKuidas Graylogi oma Linuxi serverisse installida?\nKas otsite paremat viisi oma Linuxi serverite logide haldamiseks? Installige Greylog. Graylogi sü...\nKuidas SMPlayeri abil Interneti-telejaamu Linuxis vaadata\nÜks Linuxi jaoks mõeldud SMPlayeri videopleieri parimatest omadustest on võime kataloogida Intern...\nKuidas Synapse'i Linuxis hõlpsalt programmide käivitamiseks kasutada?\nOtsite libedat teed rakenduste kiire käivitamine ja leidke oma Linuxi töölaual failid? Vaadake Sy...