J.D. Poweri 2020 kvaliteediuuringu tulemused rõõmustavad Korea autotootjaid - Forte - Põnevad tehnika- ja teadusmaailma uudised\nJ.D. Power avalikustas tänavuse USA-s müügil olevate uute sõiduautode kvaliteediuuringu tulemused. Esimest korda hinnati ka Tesla kvaliteeti. Kõige vähem esineb vigu Dodge ja Kia autodel, tagareas on üllatuslikult ikooniline Tesla. Enim põhjustavad meelehärmi moodsad juhiabitehnoloogiad, mis lihtsalt ei tööta või on keerulised kasutada, kirjutab Accelerista.com.\nUuringufirma J.D. Power avalikustas 2020. aasta kvaliteediuuringu (Initial Quality Study) tulemused ja reastas autobrändid selle põhjal, kui palju omanikel on probleeme USA-s müügil olevate uute sõiduautodega.\nIgal aastal läbiviidav uuring võtab luubi alla uute sõiduautode kvaliteedi, hinnates 233 probleemi, mis jagatakse 9 kategooriasse: sisekliima, juhiabid, sõidukogemus, eksterjöör, interjöör, jõuallikad, istmed, lisavarustus, sh ka ekraanid ning infolusti kasutamismugavus.\nKirja lähevad kõik komponendid, mis kas ei tööta nagu peab või on rikkis, ja lisavidinad, mida on raske kasutada või mis on arusaamatult korraldatud ega vasta kasutajate ootustele.\nVõrreldes eelnevate aastatega esines tänavu rohkem probleeme, aga see ei tähenda, et sõidukite kvaliteet on kehvem, vaid et uuring on muutunud ajas täpsemaks ja selle rõhuasetus liikunud rohkem lisafunktsioonidele.\n34. korda läbiviidud uuring hõlmas enamust USA-s müügil olevaid 2020. aasta uudismudeleid (Euroopas 2019) ja nende kasutuskogemust 90 päeva vältel. Pingerida koostati selle põhjal, kui palju vigu esines 100 auto kohta keskmiselt. Mida vähem vigu, seda kõrgem koht.\nHinnati ka kasutajate rahulolu ja brändilojaalsust, mudelite arengut ajas ning garantiitingimusi. Eraldi hinnati nii sõiduautosid kui müügihitte SUV-sid ehk linnamaastureid. Vaadati ka, milline tehas suutis tootmisliinilt veeretada maha kõige kvaliteetsemat toodangut. Tootjate puhul hinnati üldiselt mudelivalikut ja eri sihtrühmade katvust.\nLoe uuringutulemuste kohta täpsemalt saidil Accelerista.com


Autorid – Lehekülg 2 – Tiritamm\nLillemor Christina Alvner (s 1954 Fagerstas) on Rootsi illustraator, koomiksite joonistaja ja kirjanik. Ta on õppinud Gerlesborgi koolis ja kunstikoolis ning töötab praegu vabakutselise kunstnikuna. Alvner elab väikelinna Nora lähistel.\nLauren Oliveri esimene romaan oli New York Times’i bestsellerite nimistusse kuuluv ja Publishers Weekly poolt aasta parimaks raamatuks kuulutatud „Before I Fall“ (Enne kui ma langen). Sellel järgnes põnevik „Delirium“, mis oli samuti New York Times’i menukite nimekirjas. „Liesl & Po“ on Laureni esimene romaan noorematele lugejatele. Autor on lõpetanud…\nA. H. Tammsaare, kodanikunimega Anton Hansen (1878 – 1940), oli eesti kirjanik. Ta on peamiselt tuntud oma külaolustikuliste novellide, jutustuste ning viieköitelise romaani «Tõde ja õigus» poolest. Ajapikku omandas Tammsaare looming suure psühholoogilise sügavuse ja ühiskonnakriitilise teravuse, rikastus kunstiliselt ja mitmekesistus elukujutuse poolest. Samas ei piirdunud Tammsaare temaatikas Eesti maaeluga,…\nTõnu Seero (1957 – 1998) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik.\nLiili Remmel (s 1965) on eesti lastekirjanik.\nEno Raud (1928 – 1996) oli eesti lastekirjanik. Lisaks raamatutele kirjutas ta mitmeid nuku- ja lastenäidendeid ning multifilmide käsikirju. Raua loomingule on omane romantika, seikluslikkus ja naljameelne sõnakoomika.\nLembit Ratasepp on Eesti kirjanik.\nJaan Rannap (s 1931) on eesti lastekirjanik. Ta on kirjutanud hea loodustunnetusega loomajutte ja kooliolusid kajastavaid jutustusi. Rannap on töötanud ka lasteajakirja «Täheke» toimetuses.\nAino Pervik, kodanikunimega Aino Raud (s 1932), on eesti lastekirjanik, prosaist, luuletaja, tõlkija ja lastekirjanduse kriitik. Pervik on üks Eesti tuntumaid lastekirjanikke ning ta on kirjutanud üle viiekümne raamatu. Tema teoseid on tõlgitud inglise, saksa, vene, tšehhi, soome, jaapani ja mitmetesse teistesse keeltesse, korduvalt lavastatud ning ekraniseeritud. Pervikut on kolmel…


3 Kuidas haigus tekib?\n4 Erinevad haigestumise põhjused\n5 Stress - numbre üks põhjus\n6 Geneetilised haigused ja karma\nUus viis läheneda tervisele, energiale ja haigusele\nPostitatud august 21, 2021 - KatherinaKommentaare pole\nHetkel on eriti oluline mõista, kuidas oma tervist hoida. Vean kihla, et enamik inimesi pole tegelikult haigestumise mehaanikast aru saanud. Ja enamiku inimeste all mõtlen ka tervishoiutöötajaid.\nOlen ka lõpetanud meditsiinikooli ja need teemad, millest siin kirjutan, ei olnud osa mu õppekavast.\nLoodetavasti suurendab see kirjutis su teadmiseid enda tervendamiseks. Või veel olulisem, kuidas hoiduda haigustest.\nKaasaegne meditsiin määratleb tervise kui füüsilise, psühholoogilise ja sotsiaalse heaolu. Tundub, et kõik on kaetud, kuid tegelikult mitte päris, sest inimene on infoenergeetiline üksus. Meie keha on terve, kui ainevahetus, energiavahetus ja teabevahetus toimivad hästi.\nÜhelt poolt vaadates on terve inimene see, kes teab, kes ta on, aktsepteerib täielikult ja armastab ennast tingimusteta. Selline inimene on võimeline aktsepteerima ja hindama ka keskkonda, kus ta elab. Ilma iseennast tundmata ei ole võimalik mõista maailma olemust.\nOn oluline mõista, et me pole meie keha. Meil on keha ja see pole meie ori ega koorem, vaid meie sõber. Keha optimaalseks toimimiseks tuleb seda hästi kohelda ja armastada. Oma keha armastamine ei tähenda ainult seda, kui mõtleme, et küll mul on ilusad kõhulihased või enda välimuse imetlemist peegli ees.\nSee tähendab viia kogu oma teadlik fookus oma kehasse. See tähendab kogeda, mis tunne on olla oma kehas. Kui teete seda õigesti, saab sellest kohe aru, sest tundub nagu iga keha rakk hakkaks täistuuridel tööle.\nSuletud südamekeskusega pole sellist kogemust võimalik saada. Avatud südamekeskus on üldise tervise võti. Me ei saa elutähtsat energiavoogu oma kehasse (tegelikult mitte ühessegi oma kehadest), kui töötame ainult oma madalamate energiakeskustega, mis jooksutavad ellujäämisprogramme.\nTervel inimesel on kõik peenkehad ja füüsiline keha kooskõlas. Nii nagu veri voolab vabalt inimese füüsilises kehas, peab ka energia vabalt liikuma kõigis meie kehades.\nTervis on tasakaal kehas, mõtetes ja üldse elus. Foto: Jared Rice @ Unsplash.com\nKui haiguse põhjus pärineb meie emotsioonidest, siis traditsiooniline meditsiin ei suuda seda ravida. See võib meile isegi rohkem haiget teha. Viirused on samuti energia ja me saame neid oma energiavälja meelitada vastavalt resoneerides.\nTavaliselt püüame haigestudes haiguse vastu võidelda väljast sissepoole. Võitleme sümptomite, mitte põhjusega. Tervendamisest kirjutan täpsemalt eraldi postituses.\nHaigusega kaasneb alati mingit sorti ebameeldivus. Kui te ei tunne end oma elus ega oma elus hästi, on hea tervise säilitamine väga raske. See on üsna otsene vihje sellele, et elu peaks olema meeldiv.\nÜldiselt võiks öelda, et haigus on alati kas lõpetaja või õpetaja. Esimesel juhul on aeg edasi liikuda, teisel juhul peame midagi õppima.\nAjurveeda jaotab kõik haigused viite peamisesse kategooriasse:\nÕpetajad - selline haigus tekib seetõttu, et inimene astub oma hingerajalt liiga kaugele, mis moodustab 60–70% kõigist maailma haigustest.\nSõbrad - need haigused aitavad kaitsta organismi mõne muu tõsisema seisundi eest. Sellised haigused nõuavad täiesti erinevat ravi kõigist teistest juhtumitest. Need haigused moodustavad 3-5% kõigist maailma haigustest.\nAbistajad - need on haigused, millel on meie kehale tugev mõju ja need valmistavad meid ette mõne tõsisema seisundi ületamiseks. Need moodustavad ka 3-5% kõigist haigusseisunditest ja tavaliselt ei vaja üldse ravi.\nJuhid - need on haigused, mis ilmnevad tavaliselt paar aastat enne surma ja mida peetakse ravimatuteks, sest need tekivad selleks, et lõpetada meie füüsiline elu. Need on seotud meie eluenergia ammendumisega ja on meie DNA-s ette määratud. Need moodustavad 10-15% kõigist haigustest.\nVaenlased - need on eranditult kõik põhjustatud välistest asjaoludest. Näiteks kokkupuutest mürgiste ainete, kiirguse või materjalidega, äärmuslike temperatuuridega jne. Neid on 5-10% kõigist juhtudest.\nVähk on üks levinumaid haigusi, mille algseks põhjuseks on peamiselt patsiendi sisemisest tasakaalust kõrvale kaldumine.\nFoto: National Cancer Institute @unsplash.com\nKuidas haigus tekib?\nIgal aatomi osakesel on oma spetsiifiline sagedus. Kui see sagedus on tasakaalus, pole probleeme. Kõik häired aatomi sageduses põhjustavad kõrvalekaldeid. Aja jooksul levivad kõrvalekalded aatomis ja see muudab aatomi sagedust. Seejärel levib see molekulaarsele tasemele. Sealt edasi koe tasemele, elundisse ja lõpuks kogu organismi.\nAastate jooksul mõjutab see rakkude toimimist ja ka me ise tunneme seda. Meie keha annab meile sellest märku valu, ebamugavustunde, väsimuse või kehatemperatuuri tõusu kaudu. Tavaliselt alles siis otsime abi arstidelt. Aatomi tasemel tekkinud esialgsest talitlushäirest täieliku füüsilise haigusseisundi kujunemiseks võib kuluda 5–10 aastat. Kui me ei tasakaalusta aatomi/raku sagedust varases staadiumis, on hiljem seda palju raskem ravida.\nKroonilisi haigusi võib samuti põhjustada üksik rakk, mille biorütm on häiritud ja mille põhjused võivad olla erinevad. Rakk ei suuda energiat absorbeerida, kuna raku tuumas paiknev DNA on tasakaalust väljas, sest DNA infoväli on häiritud. Selle tulemuseks on rakkude väsimus. Selle põhjuseks võib olla ka liiga palju energiat raku infoväljas või rakkude füüsiline hävitamine, äge infektsioon, mürgistus, radioaktiivsed kahjustused jne.\nAja jooksul võib ühe raku talitlushäire viia kogu organismi tasakaalust välja ja haiguspuhanguteni. See areneb üsna aeglaselt, haigus on peidus pikka aega, enne kui ilmnevad esimesed sümptomid. Sümptomid ilmnevad tavaliselt alles siis, kui talitlushäire on levinud miljonitesse rakkudesse. Seda võib nimetada energeetiliselt domineerivaks patoloogiliseks rakurühmaks.\nKõik patoloogilised seisundid ei ole niivõrd seotud energiakehaga tervikuna, vaid pigem energiakanalite seisundiga kehas. Need on nagu arterid, mis kannavad energiat kogu kehas ja toidavad seda. Need ei ole kindlalt määratletud nagu arterid, vaid energia, mis voolab teatud suunas ja toidab kõike, mis ta teele jääb.\nNeed energiakanalid tagavad, et kogu organismil ja igal rakul on piisav energiavarustus ning see tagab ka energeetilise kaitse. Paljudel elusituatsioonidel võib olla negatiivne mõju nende kanalite normaalsele talitlusele.\nFüüsiline keha on meie energiakeha peegeldus ja vastupidi. Kui meie energiakeha on tugev, kõrvaldatakse kõik tõrked koheselt. Keha omanikul pole aimugi, kui lähedal ta haigestumisele oli.\nMõnikord on meil tunne, et hakkame haigeks jääma. Energia blokeeringute korral voolab energia ummistuse ümber väiksemaid kanaleid kasutades, kuid see tähendab, et miljonid rakud jäävad ümbersuunamise tõttu energiast ilma. Kui meie energiakeha on tugev, suudab meie keha sellise ummistuse ise ilma välise abita kõrvaldada.\nKui me ei sõltu välistest asjaoludest, et olla õnnelikud, on viirustel ja teistel haigustekitajatel väga raske meie organismiga haakuda, sest me oleme sõltumatud välistest energiaväljadest.\nErinevad haigestumise põhjused\nHaiguse tekitaja on alati kas väline või sisemine. Väline = põhjustatud mingist välismõjust, sisemine on 100% meie enda loodud.\nNii nagu mõtted on energiavormid, on ka välised haigustekitajad. Kuid nagu siis, kui me jääme haigeks oma sisemiste energiablokeeringute tõttu, saavad välised energiavormid meie külge kinnituda ainult siis, kui meie energiakehas on olemas toetavad asjaolud nende sisenemiseks. See tähendab, et meil peab olema patogeenile sobiv sagedus.\nSellepärast võib üks ja sama bakter või viirus ühe inimese haigeks teha ja teine ei nakatu üldse. Negatiivne sagedus meie energiaväljas “tõmbab” ebatervisliku seisundi sisse.\nInimesed ei saa aru, et haigused võivad liigsest tarbimisest tekkida sama lihtsalt kui puudusest. Kui meil pole piisavalt süüa, siis jääme haigeks, aga me võime haigestuda ka lihtsalt sellest, et oleme ahned. Enda seest on väga raske haiguse põhjuseid otsida. Veelgi raskem on seista silmitsi enda varjuküljega ja sellega võidelda.\nVäga sageli haigestuvad inimesed pärast šokeerivat sündmust oma elus. Šokeeriv kogemus lõhub meie energiakeha tasakaalu ja järgneb haigus.\nSellistel juhtudel on oluline negatiivse emotsiooniga kohe tegeleda. Kui te ei pööra sellele piisavalt tähelepanu ega lahusta seda ära, püüab teie alateadvus ise olukorda parandada.\nSee ongi põhjuseks, miks näiteks suurt kurbust kogedes sööte ära ämbritäie jäätist või hunniku rämpstoitu. See ei ole organismile hea ja kui teete seda mitu kuud järjest, olete lõpuks ülekaaluline ja keha jääb haigeks. Aga tegelik põhjus - kurbus, on endiselt teie kehas kinni.\nEmotsionaalse šoki korral lülitab meie keha ellujäämisprogrammi sisse. Kui keha pikemat aega selles režiimis toimib, põhjustab see organismis äärmist stressi ja hakkab seda purustama. Samal ajal on tavaline, et südamekeskus on täielikult lukustatud, mis tähendab, et keha on ära lõigatud energiast, mis on võimeline käivitama keha enesetervendusprogrammi. Joe Dispenza on toonud selle kohta paar näidet oma raamatus -Becoming Supernatural.”.\nMõnikord, kui töötame väga palju ja unistame puhkusest, voodis lesimisest ja magamisest, jääme haigeks. See sunnib meid voodisse ja tegelikult saame täpselt seda, mida tahame. Enamasti isegi ei pane tähele, et meie soov täideti.\nHaigust võib põhjustada ka tähelepanu ja armastuse puudumine. See on laste seas väga levinud. Kui nad ei saa seda oma vanematelt piisavalt, võivad nad haigestuda. See kõik toimub alateadvuse tasandil. Laps ei taha haigeks jääda ega planeeri seda teadlikult.\nOn väga oluline jagada armastust ja hoolt lähedastele inimestele kogu aeg, et nad ei peaks endale haiguse kujul "abi" kutsuma. Veelgi olulisem on see, et suudaksime endale kõik vajaliku ise pakkuda.\nPaljudel eakatel inimestel on tunne, nagu oleks nende lapsed jätnud nad hoolitsuseta. Nad täidavad oma aega teleri vaatamisega, mis loob illusiooni osalemisest kellegi elus, kuid see ei anna eluenergiat. Siis jäävad nad haigeks ja nende lapsed on sunnitud nende eest hoolitsema.\nVäga sageli kaotavad inimesed tervise, kui nad pannakse olukorda, kus nad peavad jääma omapead nagu pärast pensionile jäämist - inimestel on raske leida elueesmärki ja neil on väga raske iseendaga silmitsi seista.\nSellepärast on äärmiselt oluline õppida iseennast tundma ja mõista, kuidas pakkuda endale kõike. See laseb meil nautida tervet, pikka ja täisväärtuslikku elu, ilma et me haigeks jääksime või meie keha enneaegselt vananeks. Enneaegset vananemist põhjustab minevikus elamine. Inimesed, kes mõtlevad pidevalt vanadele headele aegadele, vananevad palju kiiremini kui inimesed, kes keskenduvad praegusele hetkele. Noorus on olemise seisund.\nKõik inimesed põevad haiguseid erinevalt, see sõltub palju inimese eluviisist. Põhimõtteliselt on tervis tasakaal ja haigus tasakaalutus. Tänapäeval on enamikul inimestel mingid tervisehäired, on väga vähe inimesi, kes saavad öelda, et nad on täiesti terved.\nTegelikult on võimalik haigus peatada enne, kui see meie füüsilises kehas avaldub. Seda saab teha siis kui oleme joondumuses ja suudame märgata tasakaalust kõrvalekallet, enne kui see haiguseks kujuneb. Haigused pole kunagi juhuslikud - alati on mõjuv põhjus. Me lihtsalt ei ole piisavalt tähelepanu pööranud endale ja oma elule.\nMeie keha reageerib alati keskkonnale - nii sisemisele kui ka välisele. See püüab tasakaalu hoida ja hetkel, kui see ei tööta, ilmneb haigus. Seega on füüsilise ja psühholoogilise haiguse, valu ja piinade põhjuseks alati keha ja mõistuse tasakaaluhäire. Ja see tasakaal on iga inimese jaoks individuaalne.\nKa kiindumine asjadesse võib põhjustada igasuguseid haigusi. Kui me laseme lahti ja saame vabaks, langeb meie stressitase ja tervis paraneb.\nMeie aju ei suuda eristada tegelikku ja kujuteldavat. Seega võivad meie mõtted meie kehale laastavalt mõjuda. Väga paljud inimesed mõtlevad end haigeks, keskendudes oma peas olevatele teemadele, mis põhjustavad tarbetut stressi ja ärevust.\nStress - numbre üks põhjus\nStressi põhjustab meie energiavoo blokeering. See tähendab, et meie keha töötab ainult kolme madalama energiakeskuse abil (tšakrat). See on siis, kui meie keha toimib ellujäämisprogrammil. See põhjustab eluenergia/ keha energiavälja nõrgenemist.\nSellises seisundis elamine mõjutab meie sümpaatilist närvisüsteemi ja põhjustab immuunsüsteemi allasurumist. Selle tulemusena muutub meie keha vastuvõtlikuks oportunistlikele viirustele, seeninfektsioonidele, allergiatele ja võivad areneda autoimmuunhaigused.\nStress valmistab meid ette elu ja surma võitluseks. Tänapäeval on see suurema osa inimeste tavapärane seisund. Stressiga kaasnevad hormoonid laastavad meie keha ja kurnavad meie energiavarusid. Iga pikaajaline stressiseisund võib põhjustada väga tõsiseid tervisehäireid.\nDepressioon ilmneb siis, kui inimene ei leia elust enam midagi positiivset. See tähendab, et oled oma tegelikust olemusest täielikult ära lõigatud. Teist inimest on peaaegu võimatu depressioonist välja aidata, kui ta ise pole valmis selle vastu võitlema. Kui inimene on väga negatiivses seisundis, siis ümbritsev keskkond "aitab" sellele kaasa ja pakub veel negatiivseid kogemusi. See võib äärmuslikel juhtudel lõppeda füüsilise keha surmaga.\nNegatiivne energia, mis on põhjustatud negatiivsetest mõtetest ja emotsioonidest, ei lase meil saada energiat kõrgematelt kehadelt ja seetõttu hakkab meie eeterkeha nälgima. Ühel hetkel, kui see jätkub, jõuavad kannatused meie füüsilise kehani.\nGeneetilised haigused ja karma\nGeneetilised haigused, mis pärandatakse meile, on tegelikult perekarma. Need on negatiivsed mõttemallid (see on ka energia), mida antakse edasi põlvest põlve. Need muutuvad eriti tugevaks, kui meie eelkäijad on surnud. Kogu energia, mida meie vanemad pere eest kandsid, langeb meie õlgadele.\nSelle juures pole mõtet end ohvrina tunda. Ise valisid ju oma pere ja sinu saatus on kas see karma puhastada või sellega koos elada. Sul on vaba tahe, nii et võid otsustada sellega mitte tegeleda, kuid sellisel juhul kandub see edasi järgnevatele põlvedele.\nHaigused, mis on põhjustatud meie karmast, toimivad tavaliselt nii, et teatud pahe, mida me endas kanname, juhib meid elus olukordadesse, mis selle haiguse esile toovad. Neid haiguseid on peaaegu võimatu ravida kui põhjust ei tuvastata ega kõrvaldata. Karmalised haigused on halastamatud ja alati valmis ründama kui me oma elu ei muuda.\nKui tekkis huvi karma kohta rohkem lugeda ja teada saada, mida sellega ette võtta, siis olen kirjutanud karmast eraldi postituse, mida saab lugeda siit.\nOluline on alati arvestada inimest kui tervikut. Energiakeha, emotsionaalne keha, füüsiline keha jne ei ole üksteisest eraldatud. Need kõik on meie erinevad ilmingud, mis eksisteerivad samaaegselt erinevatel tasanditel.\nKui hoiame oma sagedust kõrgel, on võimatu haigestuda isegi siis, kui kõik teised meie ümber on haiged. See on ka maailma parim gripi- või mõne muu populaarse viiruse vastane vaktsiin ;).\nKui võitleme iseenda sees ja maailmaga, kahjustame mõlemat. Võttes ennast ja maailma tervikuna, on lihtne heas vormis ja terve olla. Eesmärk peaks olema saavutada harmoonia ja tasakaal sees ja väljaspool. Siis jätavad haigused meid maha ja saame nautida terves kehas oma imelist elu.\n- KatherinaKommentaare pole on A New Angle: Health, Energy and Sickness\nEelmine Previous post: Hirm - halb liitlane, hea õpetaja. Parimad meetodid hirmuga võitlemiseks.\nJärgmine Next post: Ego Surm: Miks see tekib? Kuidas sellest välja saada?\nKuidas leida enda anne: lae oma elu maksimumprogramm universumist alla\nnovember 28, 2021 Elu juhtimine\nHirm - halb liitlane, hea õpetaja. Parimad meetodid hirmuga võitlemiseks.\naugust 10, 2021 Elu juhtimine\nMida peaksid teadma karmast?\njuuli 26, 2021 Elu juhtimine


PÄÄSTAME ÜHESKOOS PATKÜLA KOOLIHOONE! - Petitsioon.com\n20.oktoobril võeti vastu otsus, et ajaloopärand ja endine haridustempel: Spordi tn 1 asuv Patküla (puidust) koolihoone tuleb lammutada.\nAastaid tühjalt seisnud hoone püsib väärikana ka täna, hoolimata sellest, et omanik (KOV) temast hoolinud pole. Hoone on pärast koolide ühinemist (aastal 2003) seisnud pikki aastaid tühjalt, kütmata ja kasutamata. 2010.a oli hoones tulekahju (kannatada said kaks ruumi), kuid isegi tuli ei suutnud seda (puidust) hoonet hävitada. Nüüd aga plaanivad teha seda hoone omaniku (valla) esindajad ja kogukonna rahva esindajad (13 volikogu liiget, kes otsust toetasid).\nPuhjas suutsid inimesed koolimaja lammutuse peatada.\nPalun aidake ka Tõrvas seda teha!\nAidake oma toetusega petitsiooni koostaja hääl kuuldavaks teha. Jagage minu seisukohta: vana koolimaja tuleb korda teha, kasutusele võtta ning anda kogukonnarahva ja külaliste kasutusse.\nHead inimesed, kui te toetate mõtet, et Patküla koolimaja tuleb säilitada, siis andke palun oma allkiri.\nPisut kooli ajalugu.\nReet Kõvask Võtke petitsiooni autoriga ühendust\nBy signing, I authorize Reet Kõvask to hand over the information I provide on this form to those who have power on this issue.\nPromoge petitsiooni "PÄÄSTAME ÜHESKOOS PATKÜLA KOOLIHOONE!" selles nimekirjas


Kiirlaen postkontorist, laen uks kuu ilma intressita Kiirlaen sularahas\nEsimene laen tasuta ja ilma tagatiseta: Suur enamus kiirlaenudest väljastatakse ilma tagatiseta ning lepingutasuta. Laenupakkumised on odavad lepingutasu puudumise läbi ning ka intress on madal või ei ole teda sootuks ehk laen võib olla praktiliselt tasuta. Laenutaotlusi võetakse vastu ööpäevaringselt ning rahastatakse esimesel võimalusel. on innovatiivsed laenutooted, mida on võimalik mugavalt taotleda internetist. Kõige mugavam viis ligipääsuks rahale igal kellaajal on avada laenukonto, mis võimaldab ilma täiendava sagimiseta saada raha, just siis kui seda vajad. Koondades kõik finantskohustused ühe ettevõtte alla, on teil võimalik kujundada maksegraafik, mis ei käi teie rahakotile üle jõu. Puudub vajadus tõestada sissetulekut. Võiksite mõelda kiirlaenude refinantseerimise peale, kui teile tundub, et maksate hetkel oma laenu eest liiga palju ning arvate, et olete paremat väärt. Kiirus - Sularahas saab kiirlaenu kätte üle Eesti vaid loetud tundide jooksul, enamasti lähimast postkontorist. Laenulepingu blankett laen kuni 6000 eurot. Kiirlaene võetakse peamiselt igapäevaste kulutuste eest tasumiseks.\n. Kiirlaenude eelised Raha tänapäeva teadlikele inimestele: Kaasaegne inimene teab, kuidas laenata ilma lisakuludeta ning kasutada laenuraha targalt. Kiirlaen rahaotsekätte firmad laenude refinantseerimine. Sularahas võetud kiirlaen on kiire, paindlik ja konfidentsiaalne viis laenu saamiseks edasilükkamatute kulutuste tarbeks.\nVali pakkumiste seast parim välja, esita laenutaotlus internetis ning peagi on raha juba sinu poole teel. Näiteks toidukorv või arvete maksmine, aga ka suuremateks ostudeks. Võimalusel eelistage alati eripakkumisi teistele alternatiividele. Kiirlaen sularahas Soovi korral on teil võimalus valida laenuandja, kelle käest saab tavalise pangaülekande asemel oma pangakontole raha kätte hoopis sularaha vormis. Samuti saab kiirlaenu tagasi maksta sularahas, mistõttu jäädakse panga silmis nö puhtaks. Sularahas laenud väljastatakse postkontorites. Sularahas kiirlaenudega saate tutvuda siin. Sularaha on mugav viis hangeldamiseks ning sularaha kasutamisel ei jää teie pangakontole kiirlaenu kasutamisest mitte mingit märki. Tagatiseta laen aitab vältida väikeste summade laenamisel oma varaga põhjendamatut riskimist. ei jäta jälge pangakontole. Seetõttu tulebki kiirlaenu valimisel eelistada tagatiseta laene, koos soodsate intressidega, et kulud võimalikult madalal hoida. Neile on iseloomulikud väiksemad laenusummad ja lühemad tähtajad. Kiirlaen on eelkõige mõeldud lühiajalise laenuna, mille kiiremas korras tagasi maksad. Laenukonto avamiseks vajuta siia. Laenuportaalid on kaasaegsed ning neid on hõlbus kasutada. Eripakkumised: parim kiirlaen Parima kiirlaenu tunned teiste laenupakkumiste seast ära ligikutsuvate laenutingimuste poolest, mis võimaldavad eriti odavalt kiirlaenu saada. Kiirlaen postkontorist, laen uks kuu ilma intressita. Puuduvad peidetud kulud ja lepingutasud: Enne laenamist tuleb tutvuda tähelepanelikult lepingutingimustega ning lugeda ka seda, mis on väikese fondiga kirjutatud, et midagi ei jääks peidetuks. Enne laenamist võrdle kindasti erinevate kiirlaenufirmade pakkumisi ja tingimusi ning alles seejärel otsusta milline neist on sobivaim. Pärast laenuvõtja isiku tuvastamist kantakse raha kliendi pangakontole.. Mõned laenuandjad pakuvad kiirlaene ka ja ilma tagatiseta. Esimesel laenamisel on vajalik teha isiku tuvastamine, mida saab teha internetis ID-kaardiga, Eesti Posti postkontoris või laenupakkuja kontoris.\n. Krediidi ettevõtted kus kiirelt raha saada. Kiirlaen ilma konto väljavõtteta ja palgatõendita. Omalaen kiirlaenude refinantseerimine. Eripakkumised on mõeldud kliendile teenuse tutvustamiseks lootuses, et järgmine kord võtate laenupakkumise juba normaalhinnaga.\n. Laenu saamiseks ei ole vaja minna tööandja juure palgatõendit küsima, üldiselt piisab vaid pangakonto väljavõtte esitamisest. Ilma sissetulekuta laenusoovi korral soovitame vaadata tagatisega laenude poole, mis annavad firmale suurema kaitse teie vajaduste finantseerimisel


Muusika kaanelugu – EFK ja Tõnu Kaljuste - Eesti Filharmoonia Kammerkoor\nMuusika kaanelugu – EFK ja Tõnu Kaljuste\nTõnu Kaljuste: mul ei ole kitarri ja mikrofoni, vaid mul on koor, kelle kaudu ma mõningaid asju püüa.\nKui palju te proovis kooriga sellistest küsimustest räägite? Kas eeldate, et nad saavad ise aru, mida nad laulavad, või on koor selline instrument, mis …\n… laulab noodid ja silbid ära?\nEFK suvel kuulsal Aix-en-Provence festivalil Saariaho ooperi “Innocence” esiettekandel.\nKuulnud, et La Scalas tehakse ka nii. Ja isegi etenduse keskel, kui lauljal läheb natuke halvasti, siis hüütakse. Ma ei tea, kas see on tõsi, ma ei ole seal ise kunagi käinud. Aga kui ma esimest korda elus Amsterdamis ooperis käisin, siis oli samamoodi. See oli üks Verdi ooper, väga särav, aga lavastus seevastu väga sünge. Siis lõpus andis publik samuti teada, et lavastus ei meeldinud.\nUsun, et Kunileiu laulu “Mu isamaa on minu arm” kuulsin elus esimest korda just Kaljuste koorilt, kui ta ärkamisaegseid laule taaselustas. See liikuv, isegi lõbus viis ja heatujuline esitus oli vabastav, andis isamaalisusele loomuliku, laheda, elurõõmsa kõla, mis sel ju olema peakski. Meeleolu tõstvat oli muudki, näiteks K. A. Hermanni “Uku ja Vanemuise” esitus – ausa, aga algelise teksti- ja muusikamaterjali kõrgelt kvaliteetne serveerimine, taas nii heatujuliselt, et ei mõjunud üldse mitte eelkäijaid naeruvääristavalt. Veel mäletan oma kerget eelkahtlust seoses vägeva “Raua needmise” esitamisega nii väikese koosseisu poolt nagu seda üks kammerkoor ju on. Aga kõhklus osutus asjatuks, rabav šamaanlik katarsis ei jäänud saabumata ka ilma wagnerlike massideta, ja nii igal järgmisel korral uuesti. Mis näitab, et tähtsaim on teose vaimu tabamine, õige eelhäälestus, mis annab tehnilise virtuoossuse rakendamisele kõige asjakohasema suuna. Omaette väärtus on kindlasti “Tornikell minu külas”, niihästi koos algse pühakodade päästmise aktsiooniga kui ka nüüd, kuulates seda n-ö puhta kunstina, eriti kui luuletekste loetakse liigse paatose ja paisutusteta. Praegu üle hulga aja “Tornikella …” uuesti kuulates panin imeks, kui lühike ta kõige oma mitmeosalisusega ja kui terviklik oma algmaterjali heterogeensuse juures on. Pidi olema üks tugev ja õnnelik impulss, mis selle asja tekitas – väga kiiresti vist, kui õigesti tean. Ja jälle tahan rõhutada kergust ja lahedust ka selle tõsise, pühalikugi teose puhul.\nMäletan, kuidas Tõnu Kaljuste silmad pildusid tuld ja iga viipega elustus õhus nähtamatuid nõiamärke; kuidas suur šamaanitrumm kõmas vastu kui tõotus kõikides maailmades, maas, õhus ja vees: see rahvas ei alistu, selles rahvas elab looduse enese vägi.\nNii kumiseb sõna kammerkoor, kammerkoor … mu meeles nagu vaikne loits või palve, mille tervendava toime eest olen tänini tänulik.\nViivi Luik Kui rääkida Euroopa kultuurist, ei saa kuidagi mööda Eesti Filharmoonia Kammerkoorist. Kooril on tänases kultuurivaenulikus maailmas kultuuri ja vaimsuse hoidja ning edasikandja roll. Tuletungla roll.\n1986–1990 olid need aastad, mil Eesti Filharmoonia Kammerkoor oli mu elus olulisel kohal. Hilisematel aastatel elasin Eestist eemal ega jälginud nende tegevust enam nii intensiivselt. Mälestused kammerkoorist on ühtlasi ka mälestused Tõnu Kaljustest. Tema oli ja on selle koori hing. Kui Ellerheina kammerkoorist sai Kaljuste eestvedamisel filharmoonia kammerkoor, omandas see kogu Eesti rahva jaoks hoopis uue tähenduse. Seisis Eesti iseseisvuse taastamisel väga olulisel kohal. Andis inimestele vaimset tuge ja jõudu. Selle koori ja tema juhi olemasolu oli tunduvalt tähtsam kui pealtnäha võib paista.


Kensington Park School | Evenor – Õpi Välismaal!\nEvenor - Õpi Välismaal! > Laste- ja noortelaagrid > Inglise keel > Kensington Park School\nKensington Park School’i organiseeritavad akadeemilised suvekursused pakuvad 14-17-aastastele noortele võimalust enne edasisi õpinguid meelepärase erialaga sügavuti tutvuda – veenduda, et tegu on neile sobiva valdkonnaga ning samaaegselt ülikooliõpinguteks parem ettevalmistus saada.\nValikus on järgnevad kursused:\nLaw, Politics & International Relations,\nMedia & Communications (2022 a. ei toimu)\nDrama and Theatre Studies ning\nEngineering & Computing (2022 a. ei toimu).\nÜhe Suurbritannia mainekaima haridusasutuse suurepärased õppejõud juhendavad ja hindavad õpilasi kahe sisuka nädala jooksul, mil noored saavad kogeda ehtsat kolledžielu. Õppetöö toimub väikestes rühmades ja sõbralikus keskkonnas ning osa saab võtta interaktiivsetest töötubadest ja seminaridest.\nKlassivälisel ajal saavad noored silmaringi laiendada põnevat pealinna uudistades. London ei ole asjata maailma tudengilinnadest esikohal. Kaunid pargid, tipp-tasemel muuseumid, imetlusväärne arhitektuur ja paeluvad kunstigaleriid on vaid osa linna rikkalikest võludest.\nKool asub Londonis Hyde pargi juures.


Optimum koolitus spam "Isikuandmete kaitse töösuhetes" | Eesti spam kirjad\n19. Oct 2010 by Virgo Kruve\nUus koolitus: „Isikuandmete kaitse töösuhetes“!\nTue, 19 Oct 2010 06:49:51 GMT\nKutsume Teid kuulama Optimum Koolitus OÜ uut praktilist koolitust „Isikuandmete kaitse töösuhetes“.\nKoolitus toimub 28.10.2010 Ülemiste Hotelli konverentsikeskuses (Lennujaama tee 2 Tallinn 11101).\nKoolituse lektoriks on Gaabriel Tavits – jurist, Tartu Ülikooli Õigusteaduskonna töö- ja sotsiaalhooldusõiguse dotsent.\nKoolituselt saab ettevõtja vastused järgmistele küsimustele:\n•\tMilliseid isiku andmeid on tööandjal õigus töötajalt küsida?\n•\tMilline on tööandja vastutus töötaja isikuandmete töötlemisel?\n•\tMillised on töötaja õigused eraelu kaitsmisel?\n•\tKuidas sätestada isiku andmete kaitse töösuhetes lepinguliselt?\nKoolituse sihtgrupp on ettevõtete ning asutuste juhid, personalijuhid, personalispetsialistid, juristid jt.\nPõhiseaduslikud tagatised - sõnumisaladuse kaitse versus omandikaitse ja  ttevõtlusvabadus.\nLepingueelsed läbirääkimised ja tööandja õigustaud huvi. Testide tegemine. Töölesoovija "taustauuring" ja selle lubatavus.\nAndmete kaitse töösuhte ajal:\n•\tTööandja direktsioonivõim ja isikuandmete kaitse.\n•\tTööandja õigus kontrollida töötaja e-kirjavahetust ja interneti-kasutust.\n•\tTööandja õigus küsida isiklikke andmeid (abielutunnistus, sünnitunnistus)\n•\tTöötaja tõendamiskohustus TLS § 38 isiklikud põhjused.\nAndmete kaitse töösuhet lõppemisel:\n•\tTööandja kohustus andmeid säilitada.\n•\tTöötajapoolse töölepingu ülesütlemise põhjuse tõendamine.\n•\tTöölepingu ülesütlemise erikaitse tõendamine ( rasedus, lapsehoolduspuhkus).\n•\tDokumentide säilitamine peale töösuhte lõppemist.\nKoolituse maksumus Teile, registreerudes enne19.10.2010, on 1500 krooni (95,87 eur.). Ühest firmast/asutusest kaks või enam osavõtjat –10%. Hinnale lisandub käibemaks.\nSoovin osaleda 28.10.2010 toimuval Optimum Koolitus OÜ koolitusel ”Isikuandmete kaitse töösuhetes”.


Pohmakas on ilus aeg | Minu mõistus on minu enda tehtud\nPohmakas on ilus aeg\nmai 7, 2005 – 2:18 p.l.\nNii nagu plaanitud, sai neljapäeval õhtul pea purju joodud ja reede hommikul kerge pohmakaga tööle mindud. Õnneks muteerub pohmakas enamasti peale seda, kui hommikul natuke pead ravitud (mitte parandatud) eriti lõbusaks ja helgeks meeleoluks. Igasugu häid mõtteid tuleb pähe ja pisimadki veidrused ajavad naerma. Ma nimetan seda seisundit “lõbusaks pohmakaks”, sest on esinenud ka “kurje pohmakaid” ehk kassiahastust. Ehkki ma ei saa aru, kust selline väljend pärineb – ma pole senini näinud ühtegi joobunud, pohmas ega ahastavat kassi.\nPäev otsa oli väga tšill olla – lugesin head raamatut ja kuulasin head mussi ning võisin samal ajal täie rahuga väita, et töötan. Peale tööd tegin natuke Ameerikat – sõin hamburgerit ja vaatasin Simpsoneid. Tegelt see hamburger päris ameerika standardile ei vastanud, see oli rohkem selline eestlaste tõlgendus hamburgerist, mis USA-s klassifitseeruks peaaegu healthy food`iks.\nKuna päeval olin Romano Dromi kuulanud, tekkis mul kange tahtmine vaadata sellist toredat kinufilmi “Must kass, valge kass”, mis küll minu pettumuseks oli sedakorda prantsuse keelde dubleeritud, aga õnneks olid hääled nii osavalt peale loetud, et muud helitausta polnud rikutud ning kõik see tore muusika oli kõik kenasti alles. Lõpuni vaadata ei jõudnudki, sest eelimise õhtu pidutsemine hakkas tunda andma ja ülemised silmalaud hakkasid vägisi vastu alumisi vajuma.\n« Täna tegime Dilbertit


Liikluses tapavad endiselt enim ülekiirus ja alkohol - Liiklus.ee\nAvaleht uudised Liiklus Liikluses tapavad endiselt enim ülekiirus ja alkohol\nLiikluses tapavad endiselt enim ülekiirus ja alkohol\nMullu hukkus liikluses 52 inimest, mis on 15 võrra ehk 22 protsenti vähem kui aastal 2018. Liiklussurmade arv liigub aastate lõikes allapoole ning ühtib peaaegu täpselt sellega, mis on ette nähtud liiklusohutusprogrammi 2016–2025 eesmärkides. Surma külvavad liikluses enim kiiruseületamine ja joobes juhtimine.\nRiiklikus liiklusohutusprogrammis (LOP) 2016–2025 on seatud eesmärgiks, et liikluses aasta jooksul hukkunute arv langeb 82-lt (aastate 2012–2014 keskmine) aastateks 2023–2025 40 surmale aastas.\n2017.–2019. aastaks oli LOP-is eesmärgiks seatud maksimaalselt 55 liiklussurma aastas. Selleni on põhimõtteliselt jõutud – eelmise kolme aasta keskmine oli statistika järgi 55,6 liiklussurma kalendriaasta kohta. 2018.–2020. aasta eesmärgiks on maksimaalselt 50 hukkunut aasta kohta. See tähendab, et eesmärgi saavutamiseks ei tohi käesoleval aastal liikluses hukkuda rohkem kui 31 inimest.\nMaanteeameti hinnangul on aastaks 2025. seatud eesmärgini – maksimaalselt 40 liiklussurma aastas – endiselt võimalik jõuda.\n“Kui liiklusohutusalased tegevused planeeritud mahus jätkuvad, siis on tõenäoline, et aastateks 2023-2025 kavandatud taseme täitmine on veel võimalik,” ütles ERR-ile Alo Kirsimäe maanteeameti strateegilise planeerimise osakonnast.\nSamal ajal kui hukkunute arv kolmaastakute keskmisena väheneb – küll mitte kiiresti, kuid väheneb –, siis liiklusõnnetuste arv püsib samades piirides. Mullu oli inimkannatanutega liiklusõnnetusi 1392, aasta varem 1474. Näiteks aastal 2015 oli õnnetusi 1375.\nSamas polegi LOP-is kirjas sihtarvu, milline peaks olema inimkannatanutega liiklusõnnetuste maksimaalne arv aastal 2025. Eesmärkidena on kirjas raskete vigastuste ja liiklussurmade vähendamine, seega säästetud elud.\nSelleks on omakorda ettenähtud liiklusohutuse tõstmine ja palju meetmeid raskete õnnetuste ennetamiseks. Viimaste hulka kuuluvad muu hulgas nii kergteed, juhikoolitus, efektiivsem liiklusjärelevalve, paremad teed kui tegelemine ohutu sõidukiirusega.\nPolitsei tahab paremaid kiiruskaameraid\nKirsimäe sõnul ei saa ühtki meedet pidada teistest olulisemaks, kuid raskete liiklusõnnetuste taga näeb ta siiski üht põhjust.\n“Mida paremale liiklusohutuse tasemele jõuame, seda vähem on võimalik edu saavutada üksiktegevuse kaudu. Oluline on, et rakendatakse kõiki planeeritud tegevusi. Liiklusõnnetuste tagajärgede raskusastme vähendamiseks on kõige olulisemaks faktoriks sõidukiiruse kontrolli alla saamine,” rääkis ta.\nPeamised põhjused, miks rasketesse liiklusõnnetustesse satutakse ja liiklussurmade arv väheneb visalt, on aastate jooksul jäänud põhimõtteliselt muutumatuks.\n“Surmaga lõppenud liiklusõnnetuste põhilisteks riskifaktoriteks on ikka joove ja kiirus. 2019. aastal oli joobes 19 liiklusõnnetuses osalejat, 2018. aastal oli neid 25. Kiirus oli üheks riskifaktoriks mullu üheksa hukkunuga liiklusõnnetuses, tunamullu oli selliseid õnnetusi 26,” lausus Kirsimäe.\nSõidukiiruse kontrolli alla saamiseks on mitu viisi, üks neist on kiiruse mõõtmine teedel ja kiiruseületajate karistamine. Samas ei pea politsei seda kõige tõhusamaks viisiks.\n“Ainult rahalise karistusega inimest ümber ei kasvata. Seega tuleb leida iga inimese jaoks kõige mõjusam meede, olgu selleks siis vestlus, sekkumiskoolitus, rahatrahv või lausa vangistus. Mida rohkem erinevaid meetmeid on riigil valikus, seda mõjusamad oleme,” rääkis ERR-ile politsei- ja piirivalveameti juhtivkorrakaitseametnik Sirle Loigo.\nKiiruskaamerate tuvastatud rikkumiste arv mullu küll suurenes, kuid selle saab suures osas kirjutada mobiilsete kiiruskaamerate kasutuselevõtu arvele. PPA liiklusmenetlusteenistuse vanem Toomas Kaarepere ütles ERR-ile, et mullu saadeti politsei poolt 139 279 trahviteadet foori- ja kiiruskaamerate poolt tuvastatud rikkumiste kohta.\n“See on 26 159 hoiatustrahvi võrra rohkem kui 2018. aastal. Võrreldes varasemate aastatega on koostatud trahviteadete arv suurenenud, kuid eelkõige on see tingitud mobiilsete kiiruskaamerate kasutuselevõtust,” märkis Kaarepere. Juulis tööd alustanud mobiilsed kaamerad tuvastasid poole aastaga 22 203 rikkumist.\n“Ühtlasi alustasid mais tööd foorikaamerad Tallinnas Kristiine ristmikul, mis tuvastasid möödunud aastal üle 6300 rikkumise, millest üle 1500 olid keelava fooritule rikkumised,” lisas Kaarepere.\nAastateks 2020 kuni 2023 valmivas LOP-i rakenduskavas on ette nähtud, et PPA peaks videosalvestusega kiiruskaameraid juurde hankima. PPA on oma vastuskirjas aga selle plaani suhtes üsna skeptiline, sest lisaks uutele kaameratele peab korras hoidma ka olemasolevaid ja selle jaoks pole riigilt piisavalt raha saadud.\n“PPA baaseelarves puuduvad rahalised vahendid kiirusemõõteseadmete sh salvestatavate kiirusemõõteseadmete elukaare hoidmiseks. Elukaare hoidmiseks oleme regulaarselt esitanud RES (riigi eelarvestrateegia – toim.) protsessis lisavajaduse taotlusi. /…/ Seni kuni salvestavate kiirusemõõteseadmete elukaare hoidmiseks vajalikke rahalisi vahendeid ei ole arvestatud PPA baaseelarve hulka, ei saa PPA endale võtta kohustust tagada nende soetamine LOP-is näidatud mahus,” märgiti siseministeeriumile saadetud kirjas.\nLoigo sõnul pole olukord siiski nii hull – tema sõnul on praegu politsei kasutuses olevad kiirusmõõteseadmed töökorras. “PPA eesmärk on soetada kaasaegsemaid, videovõimekusega seadmeid. Uuemate seadmetega saab tuvastatud kiiruseületamist hõlpsamalt tõendada ning see vähendaks vaidlustele kuluvat aega. Samuti on menetlusprotsess kiirem,” selgitas ta.\nPPA tahab moodsamaid kiirusmõõtureid, kuid kui palju kaameraid käesoleval aastal välja vahetatakse, ei ole veel selge. Uusi kaameraid ei plaani PPA juurde soetada.\nLoigo sõnul on olemas raha ka kiiruskaamerate remondiks ja taatluseks. “Seega ei ole ette näha, et liiklusjärelevalve maht väheneks ka juhul, kui videokaameraga seadmeid juurde ei soetata,” ütles Loigo.\nNeli surma kõrvalise tegevuse tõttu\nEndiselt on liikluses suur probleem turvavarustuse mittekasutamine. Mullu liikluses hukkunutest ei kasutanud turvavarustust 19 liiklejat ehk 37 protsenti kõigist hukkunutest. Aasta varem oli neid 27 ehk 40 protsenti liikluses hukkunutest. “Lisaks muidugi kõrvalised tegevused sõiduki juhtimisel, see oli riskifaktoriks nelja surmaga lõppenud liiklusõnnetuse puhul,” märkis Kirsimäe.\nKõrvaltegevustest sagedaim on mobiiltelefoni kasutamine autojuhtimise ajal. Aastal 2014 tegi seda 70 protsenti sõidukijuhtidest, aastaks 2025 on eesmärk saada see protsent 50 peale, märgitakse LOP-is.\nMullu juhtus 60 protsenti inimkannatanutega liiklusõnnetustest tänavatel, 15 protsenti põhimaanteedel, 10 protsenti kõrvalmaanteedel, 7 protsenti tugimaanteedel.


Kala kõlab hästi! - Maaleht\nKala kõlab hästi!\nMaaeluministeeriumi isuturunduskampaania „Kala kõlab hästi!” ahvatleb rea suurepäraste kalatoitudega.\nKala on eestlaste toidulaual juba iidsetest aegadest. Rannarahvas nimetas kala lausa teiseks leivaks, ent ka mandrieestlased oskasid kalaroogadest lugu pidada.\nKala ei kadunud menüüst ka nõukogude ajal. Eelmise sajandi 70ndatel näiteks söödi Eestis kala 30 kilo inimese kohta aastas.\nTänapäeval, kus tervislik toitumine ja keskkonnasäästlikum eluviis on väga hinnas, kasvab kalatarbimine paljudes maailma riikides. Eestis on kalade kasutus toidulaual aga pigem vähenenud ja praegu süüakse meil vaid 15 kilo kala inimese kohta aastas. Võrdluseks – Euroopa keskmine kalatarbimine inimese kohta on aastas üle viie kilo jagu rohkem.\nKala au kohale tagasi tõstmiseks korraldab maaeluministeerium nutikat ja isutekitavat kampaaniat „Kala kõlab hästi”. See on suunatud nii tarbijatele kui ka tootjatele ning müüjatele – esimesed saavad palju inspireerivaid ideid, mida kalast teha, teised aga võivad riiklikku kampaaniat kasutada oma äritegevuse edendamiseks ja maitsvate kalavalikute tutvustamiseks.\nKampaania keskendub ahvatlevatele toitudele\nMaaeluministeeriumi kommunikatsiooninõunik Iiris Saluri ütleb, et kaheaastase kampaania eesmärk on tuua kala ning kalatoidud tagasi pildile ja toidulaudadele. „Tuletame inimestele meelde, et kala on väga väärtuslik toiduaine,” selgitab ta ja märgib, et suure osa eestlaste igapäevasest toidulauast moodustavad erinevad liharoad.\nViimastel aastatel on kasvanud ka taimetoidu populaarsus ning muude toitude ja trendide kõrval on hakanud kalatoidud meie toitumiskultuurist aina rohkem välja jääma.\nKui senimaani on kala kui toiduainet pakkudes näidatud eelkõige terveid kalu, siis kampaania „Kala kõlab hästi” keskendub kalast tehtud maitsvatele toitudele, kummutades levinud eelarvamuse, nagu oleks kala valmistamine aeganõudev, keeruline ja pigem liiga kallis. Lihatoitude puhul oleme juba harjunud nägema reklaamides ja pakenditel pigem särisevaid vorstikesi ning mõnusaid praepilte kui ülevaadet tooraine teekonnast laudast lauale. Sama lugu kalaga – mahlane lõhepirukas, kalaburger või fish and chips koos krõbedate kartulisuupistete ja lehtkapsakrõpsudega kõlab ju märksa paremini kui letil ootav kala.\nMaitsev, ilus, lihtne teha ja soodne ka veel\nKampaaniaga „Kala kõlab hästi” soovime näidata, et ka lihtsate retseptidega on võimalik igasugustest kaladest, ka kõige soodsamatest, kiiresti maitsvaid ja terviklikke roogasid valmistada. Kodukokad on kinnitanud, et kui nad enne kalalettidest sinna pikemalt pilku heitmata mööda kõndisid, siis nüüd on nad juba esimeste retseptikatsetuste järel saanud aru, et ostukorvi tasub tõsta ka kala, sest jagatud retseptid on tõesti lihtsasti valmistatavad ja lõpptulemus maitsev,” räägib Saluri. „Öeldakse, et kalal ei ole kodumaad, kuid sellele vaatamata on kujunenud riikides ja rahvustel välja omad lemmikud. Meil on kavas tutvustada Eesti rahvuskala räime kõrval ka kõiki teisi siin hooajaliselt püütavaid kalu ning ka kaubanduse kaudu kättesaadavaks tehtud kalu ja kalatooteid, mis rikastavad meie toidulauda,” lisab ta.\n„Kala kõlab hästi” loodab inspireerida ka kalatööstuseid – täpselt nii, nagu lihast tehakse väikeseid maitsvaid (pool)valmis ampse, ootab tarbija selliseid ka kalast, suurendades nii ettevõtte tootevalikut ja äriedu. Suure osa turundusest teeb kahe aasta sees ära riik.\nKalatoidud eri vanustele\nKampaania „Kala kõlab hästi” keskendub tarbijate eri vanuserühmadele, mis on samuti nutikalt kalamajandusega seotud.\nLapsed ja noored (ehk maimud) saavad kaladega tutvust teha kala-aabitsast alates, vanem põlvkond (ehk vanad kalad) leiavad kindlasti nii mõnegi omast ajast armsaks saanud nostalgiatoidu retsepti, nooremad täiskasvanud aga saavad palju lahedaid ideid, kuidas kalast põnevaid kaasaegseid toitusid valmistada. Pildid kampaanialehel viitavad toitudele, mida võiks serveerida ka restoranis, ent mille tooraine on tarbijasõbraliku hinnaga ja valmistamine tänu üksikasjalikele juhistele väga lihtne. „Kalatoitude lehel pidevalt täienev retseptivalik loob katsetamisvõimalusi kuudeks ja lisaks saavad hobikokad lehele üles laadida enda kodudes lemmikuteks kujunenud kalatoitude retsepte,” julgustab Saluri.\nEhkki kampaania keskendub kõigile kaladele, mida poodidest osta saab, leidub seal põnevat hooajalist infot ka eestimaiste kalade kohta. Nii näiteks algas kevade saabumisega särjepüük, mis tõi lõikavale külmale vaatamata kalurid püügile.


Võitlus Tennessee viski üle levib rahvusvahelisse märjukeste ärisse - Poliitika\nSeebiooperid Retropolis Kuulsuste Uudised Arvamused Tõeline Kuritegu Sõjaline Mood Koroonaviirus Päeval Piirkond\nVõitlus Tennessee viski üle levib rahvusvahelisse märjukeste ärisse\nKõrvalReid Wilson 19. märts 2014 KõrvalReid Wilson 19. märts 2014\nParandus: selle artikli varasem versioon ütles valesti, et viski käärib vaatides. Viski laagerdub vaatides, see ei kääri.\nAastapikkune võitlus osariigi seadusandjate vahel tõelise Tennessee viski määratluse üle kandub üle rahvusvahelisele destilleeritud piirituseärile, jagades nii Tennessee võimsad viskihuvid kui ka rahvusvahelised korporatsioonid, kes võitlevad miljardite dollarite suuruse ülemaailmse turuosa pärast.\nTennessee ümbruse destilleerijad on rohkem kui sajandi jooksul tootnud viskit – osa legaalset, osa illegaalset –, kasutades erinevaid põhitooteid, nagu mais, oder või rukis, ja mitmeid erinevaid tehnikaid. Kuid eelmisel aastal seadusandja poolt vastu võetud uue seaduse kohaselt viiks ehtsa Tennessee viskini vaid üks protsess: kääritatud meskist valmistatud jook, mis sisaldab vähemalt 51 protsenti maisist, laagerdunud uutes söestunud tammevaatides, filtreeritud läbi söe ja villitud 40 mahuprotsenti või rohkem alkoholi.\nTeisipäeval hääletasid kaks Tennessee seadusandlikku komiteed uue ettepaneku läbivaatamise edasilükkamise poolt, mis tühistaks mõned neist nõuetest. Erimeelsused keskenduvad Tennessee viski destilleerimise protsessile ja sellele, kas tootja peab igal aastal kasutama uusi kalleid tammevaate.\nKehtiv seadus nõuab nende uute tünnide kasutamist. Osariigi esindaja Bill Sandersoni (R) välja pakutud arutlusele tulev seaduseelnõu lubaks viskitootjatel laagerdada oma tooteid taaskasutatud vaatides. See protsess on palju odavam kui see, mis nõuab aastast aastasse uute kalli Ameerika tammevaatide ostmist.\n2013. aasta seaduse toetajad ütlesid, et on vaja kodifitseerida see, mida tööstus nimetab identiteedistandarditeks, konkreetne määratlus selle kohta, mis teeb Tennessee viski eriliseks – ja erineb teistest madalama kvaliteediga kangetest alkohoolsetest jookidest. Kuid vastased väidavad, et seadus kodifitseerib tõhusalt Jack Danieli valemi.\nIgas kohas, mis toodab toodet, antud juhul räägime destilleeritud piiritusjookidest, millel on eriline eelis või konkreetsed valmistamisviisid, kehtivad sisenemise standardid, ütles Brown-Formani pressiesindaja Phil Lynch. Tennessee suurima viskitootja Jack Daniel's tootja. Tennessee viski identiteedistandardid on samad, mis nad on olnud, [seadusandja polnud] neid lihtsalt kunagi kodifitseerinud.\nBourbonile, nagu ka teistele kangetele alkohoolsetele jookidele, mis naudivad föderaalseid identiteedistandardeid, kehtivad rangemad nõuded kui lihtsalt viskile. Pool sajandit tagasi vastu võetud föderaalseadus nõuab, et ainult neid jooke, mis sisaldavad vähemalt 51-protsendilist maisi, mille sisaldus ei ületa 160-mahuprotsenti ehk 80-protsendilist alkoholisisaldust, on toodetud Ameerika Ühendriikides ja mis ei ole mõeldud ekspordiks, võivad end nimetada burbooniks.\nkristin hannah uus raamat 2020\nSamamoodi toodetakse Šoti viskit ainult Šotimaal Ühendkuningriigi seaduste järgi. Konjak võib pärineda ainult selle samanimelisest Prantsusmaa piirkonnast. Nende sõnul kaitseb Tennessee viski jaoks sarnaste reeglite kodifitseerimine tööstust madala kvaliteediga tootjate eest, kes soovivad odavalt oma toodet luua (viskit kasutatakse tavaliselt Kanadas, Šotimaal, Inglismaal ja Walesis valmistatud toodete puhul; kirjapilt on viski kasutatakse sagedamini Iirimaal ja Ameerika Ühendriikides).\nKuid teised, kes soovivad Tennessee seadusandliku kogu kehtestatud standardite tühistamist, näevad 2013. aasta seaduse taga teist motiivi: osariigi seadustes kodifitseeritud protsess kõlab märkimisväärselt nagu Brown-Formani kasutatud retsept.\nSee kõik puudutab minu õigusi. Ja kui sa võtad minult õigused, siis ma võitlen sulle hambad ristis, ütles Phil Pritchard, Tennis Kelsos asuva Pritchardi piiritusetehase omanik. Eelmisel aastal võeti minult palju neid õigusi. protsessi, millele aitas kaasa Jack Danieli töötaja Jack Danieli hüvanguks.\nJeff Arnett, Jack Danieli destilleerijameister, on teinud seadusandja liikmetele lobitööd, et 2013. aasta seadus kehtiks.\n2013. aasta seadus kehtis Pritchardi piiritusetehases, mis kasutab uusi tünne, kuid ei filtreeri oma toodet söega. Kuid ligi kakskümmend muud Tennessee piiritusetehast, millest esimene hakkas litsentse saama alles 2009. aastal, ei saa oma toodet ilma uute vaatide ja söefiltrita seaduslikult nimetada Tennessee viskiks.\nkas oregon legaliseeris kõik ravimid\nTennessee viskit defineeriv 2013. aasta reegel puudutab teist suurt destilleeritud kangete alkohoolsete jookide tööstuse tegijat Diageot, Londonis asuvat emaettevõtet, mille kaubamärke ulatuvad Smirnoffi viinast Baileysi ja Guinnessini. Diageol on kaks toodet: George Dickel, suuruselt teine Tennessee viski tootja, kelle peakorter asub vaid mõne miili kaugusel Jack Danielist, ja Johnnie Walker, enimmüüdud Šoti viski segu.\nDiageo on positsioneerinud end väikeste piiritusetehaste kaitsjana, seistes õiguse eest valmistada Tennessee viskit muudel meetoditel, kuigi George Dickel kasutab oma toote laagerdamiseks uusi tammevaate. Nad ütlevad, et aastavanune seadus välistab tegelikult madalama hinnaga Brown-Formani toote Early Timesi nimetamise Tennessee viskiks.\nMe ei arva, et peaks kehtima seadus, mis ütleb, et nii peame meie või keegi teine viskit valmistama, ütles George Dickeli destilleerija John Lunn oma avalduses. Diageo Põhja-Ameerika tegevasepresident Guy Smith ütles, et praegune seadus loob konkurentsivastase olukorra, mis pärsib nii suurte kui ka väikeste Tennesseani osavate destilleerijate innovatsiooni.\nBrown-Forman seevastu ütleb, et Diageo on mures turuosa pärast – mitte George Dickeli, vaid Johnnie Walkeri oma. Jack Danieli müük kasvas 2013. aastal 5 protsenti, kuigi Johnnie Walkeri müük jäi samaks.\nNad on mures ja püüavad teha kõik endast oleneva, et õõnestada Tennessee viskit, ütles Lynch.\nTennessee piirkonna destilleerijad on mures, et aasta vanad reeglid takistavad neil uute tammevaatide nappuse tõttu toota nii palju viskit kui võimalik. Vihmane aasta 2013 küllastas USA idaosas tamme ja muutis puidu ülestöötamise keerulisemaks.\nJack Daniel’sil on oma ühistu Louisville'is (Ky. osariigis) ja ta avab teise tehase, mis asub Ala's Decaturi lähedal. Kuid väiksemad destilleerijad ei leia alati usaldusväärset tünnivaru. Isegi kui nad saavad, võivad uued barrelid maksta 150–600 dollarit.\nPritchard ütles, et Jack Daniel’s ei seisa silmitsi tünnipuudusega nagu meie ülejäänud. Praegu on mul palju aega oma vajaduste rahuldamiseks tünnide leidmisega ja minu enda vajadused on Jack Danieli omadega võrreldes ääretult väikesed.\nEelkõige võitlevad mõlemad pooled kasvava tööstuse kaitsmise eest omal moel. Range määratluse toetajad väidavad, et kaitsevad kaubamärki, mis võib ühel päeval konkureerida teiste esmaklassiliste kangete alkohoolsete jookidega, nagu Kentucky bourbon ja Šoti viski.\nTennessee viski kategooria on esmaklassiline kategooria. Me ei taha, et Tennessee viski oleks Kentucky viskiga samal mänguväljal. Me tahame, et see oleks Kentucky bourboniga samal mänguväljal, ütles Jeff Pennington, kellele oma naise Jennyga kuulub Nashville'is käsitööna destilleeriv Speakeasy Spirits ja kes toetab 2013. aasta seadust.\npiirkond 51 20. september 2019\nVastased ütlevad, et Tennessee vaimu eristab ainult kvaliteet, mitte eeskirjad.\nPritchard ütles, et olenemata sellest, kas panete oma toote uude ühistu või kasutatud ühistu, ei saa kvaliteedi lõplikuks vahekohtunikuks riiklikku reguleerimist. Tarbijad on lõplikud otsustajad, kas teil on kvaliteetne toode.\nKategooriad Gridlock Piirkond Koroonaviirus\nLouise Penny rahvahulga hullust\nkuidas juudid välja näevad\nlõunajärve tahoe tulekahju täna\n911 fotot, mida pole kunagi varem nähtud


Eesliide 2753 on Bayanchandmani suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 2711869 ja suunakoodi 2753 jaoks tuleb valida number 2753 2711869. Bayanchandmani asub Mongoolia.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 2711869, suunakoodi 2753 (Bayanchandmani) ja Riigi suunakood 00976 jaoks tuleb valida number 00976 2753 2711869. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 2753.\nKui te ei asu Mongoolia ja soovite helistada inimesele Bayanchandmani, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Mongoolia Riigi suunakood on +976 (00976), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Bayanchandmani, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +976 2753. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 2711869, suunakoodi 2753 (Bayanchandmani) ja Riigi suunakood 00976 jaoks tuleb valida number 00976 2753 2711869.


Kristen Rästas PIIRIDES² 4 – Kunstiruum\nKristen Rästas PIIRIDES² 4\nTeos on osa seeriast ja näitusest „Piirides²”, mis oli eksponeeritud Pärnu Linnagalerii Kunstnike Maja galeriis 2018. aastal. Samal aastal oli maal eksponeeritud ka Vaal galeriis näitusel "Meelte kaardistamine". Maaliinstallatsioon „Piirides²” tegeleb elukauge visuaalse ja füüsilise reaalse maailma paralleelse eksisteerimisega. Kajastan fragmente, millisel moel eksitav virtuaalelu ning turismindus on mõjutanud minu maalikunsti. Viimane neist loob illusioone ning maalib pilte kaugetest paradiisidest, kus peab elu jooksul vähemalt korra ära käima. Sotsiaalvõrgustikes eksponeeritav loob ootused ning eeldused, mis käegakatsutavas maailmas võivad alt vedada. Tegelen loodusvaadetest inspireeritud kujunditega, mis jäävad obsessiivselt iseenda puitraamistiku sisse just nagu sotsiaalmeedias saame piiritleda enda nägemis- ja kogemisvälja. Kujutan ihalust kauge fantaasiamaailma järele, mis käeulatusse sattudes üllatab enda argiolu ja -eluga. Maalid on inspireeritud minu külaskäigust Islandile - riiki, mis on tuntud enda võimsa looduse poolest. Teosed on mõjutatud Islandi loodusest sotsiaalmeedia vahendusel tarbitud materjalist ning samuti viibimisest reaalsetel lokatsioonidel, mis on turismindusele ohverdatud.


SÕJASÕLTLANE / UUSLAVASTUS! - Piletilevi.ee\nN 23.4.2020 18:00 - N 30.4.2020 23:59\nTagasiost SÕJASÕLTLANE / UUSLAVASTUS! TagasiostTagasiostSÕJASÕLTLANE / UUSLAVASTUS! N 23.4.2020N\nTagasiost SÕJASÕLTLANE / UUSLAVASTUS! TagasiostTagasiostSÕJASÕLTLANE / UUSLAVASTUS! R 24.4.2020R\nTagasiost SÕJASÕLTLANE / UUSLAVASTUS! TagasiostTagasiostSÕJASÕLTLANE / UUSLAVASTUS! L 25.4.2020L\nTagasiost SÕJASÕLTLANE / UUSLAVASTUS! TagasiostTagasiostSÕJASÕLTLANE / UUSLAVASTUS! K 29.4.2020K\nTagasiost SÕJASÕLTLANE / UUSLAVASTUS! TagasiostTagasiostSÕJASÕLTLANE / UUSLAVASTUS! N 30.4.2020N


14. novembril kell 10.15, Jakobi 2-306 annab Gunther Kress (University College London) külalisloengu "A social semiotic account of meaning and meaning-making: getting beyond the past and its frames" | Tartu Ülikooli filosoofia ja semiootika instituut\n14. novembril kell 10.15, Jakobi 2-306 annab Gunther Kress (University College London) külalisloengu "A social semiotic account of meaning and meaning-making: getting beyond the past and its frames"\nMaailmakuulus semiootik ja ühiskonnateadlane Gunther Kress peab TÜ semiootika osakonnas avaliku loengu, milles käsitleb ajalooliselt välja kujunenud raamide piiravat mõju tähendusloome mõtestamisele. Tema välja pakutav „semiootiline töö“ mõiste avardab traditsioonilist arusaama õppimisest ja kommunikatsioonist. Loengu põhitees on, et kommunikatsioon ongi alati ühtlasi õppimine.\nKress on semiootika ja haridusteaduste professor Londoni Ülikoolis. Tema olulisemad teosed on „Before Writing: Rethinking the Paths to Literacy“, „Literacy in the New Media Age“ ja koos Theo Van Leeuweniga kirjutatud „Reading Images: The Grammar of Visual Design“.\nLoeng kuulub Juri Lotmani loengute sarja, kus on eelnevalt esinenud meediauurija John Hartley (AU) ja maineka Duke’i ülikooli lingvistikaprofessor Edna Andrews (USA).\nLoeng toimub 14. novemberil 2018 kell 10.15, Jakobi 2-306. Loeng on inglise keeles.\nLisainfo: kalevi.kull [ät] ut.ee\nJuri Lotmani peamiseks suhtlemisvormiks oma õpilaste ja kolleegidega oli loeng. Tema loengukoormus ületas kogu elu jooksul mitmekordselt professori normkoormuse. Loengukursus oli tema jaoks uute ideede katsetamise viis. Seetõttu luges ta kohustuslike kursuste kõrval palju erikursusi, Lotmani kursusi. Uued ideed sündisid dialoogis ja dialoog sündis austusest kuulajate vastu. Lotmani eripäraks oli kontakti leidmine iga auditooriumiga, kõigi teadusalade esindajatest ja üliõpilastest kuni ülipopulaarsete teleloengute massiauditooriumini.\nJURI LOTMANI LOENGUD on sari, mis on pühendatud Lotmani mälestusele ja dialoogi hoidmisele tema ideedega, kutsudes esinema uurijaid, kes on juba Lotmani pärandiga dialoogis ning kelle mõtetega sooviks dialoogi astuda need, kes väärtustavad Tartu-Moskva koolkonna semiootika traditsiooni.\nLoengusarja korraldamist toetab Euroopa Liit läbi Euroopa Regionaalarengu Fondi (Kultuuriteooria Tippkeskus).


Eesti toetab kodumaale naasjaid ligi 61 000 euroga - Eesti - Postimees +\n«Käesolevaks aastaks on toetusteks mõeldud summa 61 577 eurot ning eesmärgiks on seatud 60 tagasipöördujat, kuid kuna summa suuruse määramisel lähtutakse alati konkreetsest isikust ja tema vajadustest, siis ei saa välistada ka rohkemate isikute toetamist,» ütles Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutuse kodanikuhariduse ja rände üksuse juht Rain Sannik.\nMaksimaalne summa, mida Eestisse tagasi koliv inimene võib taotleda, on 2000 eurot. Sanniku sõnul lähtutakse eelarvet ja tegevuskava koostades suuresti varasemate aastate kogemustest, andmetest ning eelarvevõimalustest.\n«Pärast 2008. aastat on toetatud tagasipöördujate arv oluliselt vähenenud, nagu ka eelarve,» sõnas Sannik.\n2007. aastal maksis riik 144 kodumaale tulijale kokku ligi kaks miljonit krooni ning keskmine toetussumma oli pea 14 000 krooni. 2008. aastal said toetust 242 inimest, selleks kulus ligi 1,9 miljonit krooni ja toetuse keskmine suurus oli 7882 krooni.


Tame oma postkasti! Kuidas vältida rämpsposti\n01 Tame oma postkasti!\nIgaühe e-kirja postkastid on tänapäeval täis legitiimse meilisõnumiga, kuid kui lisate suure hulga rämpsposti, mida enamik inimesi tavaliselt saavad, võib see olla ülekaalukas. Kui töötate kodus või otsite töökoha töökohti, on e-post elutruu ja te ei saa endale lubada, et asjad läheksid segaduses olevasse e-postikasti.\nKasutage neid nõuandeid, et vältida rämpsposti ja hoida oma postkasti organiseeritud.\nJärgmine: peata see enne selle algust\n02 Blokeeri rämpsposti enne selle alustamist.\nIlmselt on see ideaalne, nii et veenduge, et teil on hea rämpspostifilter ja kasuta seda. Paljudel meiliprogrammidel ja e-posti klientidel on sisse ehitatud rämpsposti filtrid või saate kasutada eraldi programmi. Mõlemal juhul ei ole nad seadistatud ja unusta-seda. Et rämpsposti filter oleks kõige efektiivsem, peate rämpsposti märkima nii, et see saaks "õppida" ja peate kontrollima oma rämpsposti filtrit, et olla kindel, et seal pole midagi olulist.\nJärgmine: tea, mida te sisenete enne registreerimist\n03 Ole ettevaatlik oma e-posti aadressiga.\nÄrge postitage oma e-posti aadressi veebis (või vähemalt mis tahes e-posti aadressi, mida soovite rämpspostita jätta) ja võtke valikuliseks selle kohta, kellele see teile antakse. Kui postitate kommentaare blogi, võite oma e-posti varjata. Kasutage tasuta e-posti aadressi registreerumisteks ja muudeks vormideks, mis vajavad e-posti aadressi ja tõenäoliselt saadavad rämpsposti. Ja kui kasutate oma tegelikku aadressi, loe kindlasti hoolikalt ja tühjendage ruudud, mis võimaldavad neil saata soovimatuid e-kirju.\nJärgmine: filtreerimine toimib!\n04 Filtreeri rämpsposti.\nKataloogide abil saate sortida pakkumisi, kuponge, infolehti jms ning muud e-posti, mis on enamasti soovimatud, kuid mida te ei soovi rämpspostiks märkida. Asetage oma aeg rohkem, et filtreerida ära soovimatud meilid, selle asemel, et lüüa see tühja tellimuse link, mida tihti e-kirjades leitakse sageli, sest. Kuigi mõned rohkem mainega firmad eemaldavad teid, teised ei tee seda, ja kui palju aega kulutate loobumiste loendamise protsessi läbi, siis läheks paremini teie e-posti filtreid täpselt reguleerida.\nJärgmine: Ärge laske jälle petta\n05 oskate ära tunda rämpsposti.\nKõigepealt, kui e-kiri on pärit kellelt, keda te ei tea, on see tõenäoliselt rämpspost. Kuid isegi kui te seda inimest teate, on neid rämpsposti saanud võivad häkkida. Kui sõber saadab teile kummalise päringu, et osta midagi või veebisaiti läbi vaadata, on see tõenäoliselt rämpspost. Vaadake ka teemade rea sõnade kirjavigu, mis võivad lubada rämpspostifiltri läbimist. Vaadake lähemalt saatja e-posti aadressi, eriti pärast @ märki. Rämpsposti saatjad teevad domeeninime, mis sarnaneb reaalsele, et teid petta. Näiteks pakkumistega saab siit näiteks pakkumistest@target.com, mis pärineb pakkumistest@targetstores.com.\nVäärtuse lisamise näited


TARTU JUTUD: Mis toimus 90-ndate suvilapidudel (VOL. 2)\nSee juhtus 94-nda aasta talve ühel reedeõhtusel suvilapeol. Kell oli alles pisut üle kesköö kui ühele korraliku voolu all olnud noorele pidulisele väsimus peale tuli. See juhtus nii ootamatult, et ta jäi peale külmas esikus poolik Magna tuhatoosis suitsemas, diivanile istuli magama.\nMagavast koolivennast välja tegemata jätkasid ülejäänud pidutsejad soojas elutoas tantsu, tralli ja öödiskoga. Toa nurgas lõugas kaasavõetud sangaga Sanyo duubeldekis mängima pandud Bravo Hits 34. Poolakate poolt koostatud hitikogumikul esitas Hollywoodist pärit kapten koos oma projektiga järjest kasvavaid nõudmisis. Muudkui veel ja veel. Ja veel rohkem. Aga juba repertuaari järgmise laulu refräänis väitis kapten Hollywood, et kõik on võimatu.\nHiljem võis vildakalt trükitud kasseti vahelehelt lugeda, et võimatuid nõudmisi esitanud kollektiivi nimi oli Captain Hollywood Project. “More & more.” Ja “Impossible.”\nBravo hitsi kassetipoole vahetamise ja sellelt mängima hakanud Leila K “Open Sesame” (“Seesam avane”) saatel avanes justkui imeväel ka elutoa uks. Kätega lae suunas vehkides sisenes sealt esikus pooletunnise kosutava une teinud möllukaaslane, kes tuikudes tantsijatega liitus. Lisaks lakke suunatud kätele, kasutas ta tantsuelementidena ka taarumist ja tasakaalu säilitamist.\nViimati nimetatud tantsuvõtet aitas tal teostada üks kooliõde. Kuna kooliõde oli taaruvast unekotist juba mõnda aega ka sisse võetud, otsustas ta võimalust kasutada ja koolivenda tasakaalu säilitamise sildi all nii kannikatest kui kubemest kabistada. Peale julge sammu astumist kostus toas äkki hele kiljatus, mis ületas isegi nurgas eurobiiti välja pritsinud sangast kostunud tümpsumise.\n“Uihh, sul on püksid ju läbimärjad!”\n“Persse ja kuskilt tuleb jube hullu kusehaisu!” lisas üks maskuliinsem hää tantsijate seast.\nSelleks ei pidanud just Edison olema, et nende kahe lause väljaütlemise tekkepõhjuseid tuvastada. Nokastanud koolivend oli kosutava uinaku käigus ennast tühjaks ja püksid täis lasknud. Rääkimata diivanit kaunistanud Anne kanali suurusest loigust. Ju tal hakkas külmas eesruumis jahe ja ta otsustas unesegaselt veidi ekstreemsemat laadi lahenduse kasuks.\nSamas unustas ta ära vana rahvatarkuse, mida saab nii ühte kui teistpidi võtta. Pohmakaga õllejoomine on sama, mis külma käes püksi kusemine. Alguses on küll hea ja soe, aga hiljem hakkab ikkagi sitt.\nAga sellega ei olnud lugu veel lõppenud.\nKutt deporteeriti täiskustud outfitis tagasi koridori. Visati peale eelajalooline vatitekk ja jäeti sinna magama. Millegipärast ei tulnud öösel keegi selle peale, et oleks võinud tema püksid ära pesta ja sauna kuivama panna. Kui ta hommikul lõdisedes sealt ärkas olid püksid küll ära kuivanud (või jäätunud), aga levitasid endiselt spetsiifilist kirbet hõngu. Aga see eest olid lootusetult kaduma läinud koolivenna koduvõtmed. Ja vahetuspükse polnud kusagilt võtta.\nKuna lähima paari tunni jooksul olid saabumas peoperemehe vanemad, siis ei olnud enam aega jalas haisenud pükste pesemiseks ja kuivatamiseks. Tänu kadunud koduvõtmetele ei olnud tal võimalik salaja koju sisse hiilida. Samas ei saanud ta ka avalikult tuppa sisse, sest vanemad olid päevaks maale läinud.\nKuna tol ajal ei olnud peale vana Kaubamaja ka kaubanduskeskusi ega teisi siseruumides asunud hängimiskohti, siis ei jäänud koolivennal muud üle kui päev Annelinna tänavatel ja hoovides asunud pinkidel hängides mööda saata. Näljane, väsinud, õnnetu, pohmellis ja kuse järgi lehkavate pükstega. Aga vähemalt oli tal aega legendi ja strateegia väljatöötamiseks, mille abil ilma suuremate komplikatsioonide ja jamadeta õhtul koju ilmuda.\nEks neid allalaskmise lugusid oli veelgi. Näiteks meenub mulle ühe teise Ihastes toimunud suvilapeo käigus kasutusele võetud veeklaasitrikk. Kes sellest veel kuulnud ei ole või lihtsalt ei mäleta, siis ma selgitan kohe vana hea triki olemust veidi lähemalt.\nSelleks tuleb alustuseks varuda kannatust ja ära oodata, kuna esimene joomakaaslane ennast pildituks joob, ära kukub ja magama jääb. Seejärel tuleb võtta kaks klaasi, millest üks peaks olema tühi ja teine ükskõik millise vedelikuga täidetud. Siis tuleb nende klaasidega minna magama jäänud joomakaaslase juurde ja tema kõrvade lähedal vedelikku võimalikult aeglaselt (et tekiks sorina sarnane heli) kordamööda ühest klaasist teise valada. Tegevust tuleb jätkata seni, kuni magaja rahutult nihelema hakkab, paremal juhul üles ärkab ja peldikusse jookseb. Halvemal juhul jookseb uriin ilma ärkamise ja peldikuta aga otse püksi.\nEelnevalt mainitud suvilapeo käigus kasutusele võetud veeklaasitrikk lõppeski viimati mainitud halvema lahendusega. Peale magaja kõrva ääres kestnud kümneminutilist seanssi, lasi lebosse joonud tüüp rahutult nohisedes täis nii iseenda kui ka sõbra vanaema lemmiknahktugitooli.\nJuhtus ka hoopis teistsuguseid asju. Näiteks minuga juhtus üks järgmine lugu.\nÜhe suvilapeo alguses avastasime, et meil jääb kärakat väheks. Leppisime kokku, et võtan garaažist vana kokuka (veneaegne kokkupandav jalgratas, mille raami sai keskelt lahti teha ja kokku murda) ja lähen toon Sarapuu monopolist kaks punamütsikest juurde.\nLinna poole vändates oli väljas pisut hämar, aga tagasi tulles juba kottpime.\nOlin salaviinamonopolist ostetud punamütsikesed vanaisa õmmeldud nahktagi põuetaskusse pistnud ja väntasin rõõmsalt vilet lastest läbi pimeda Uus–Ihaste suvila poole tagasi. Äkki oli sõidutee jalgratta rataste alt kadunud. Kõigepealt käis hull kõmakas, siis trikimehelik salto koos kokukaga ja seejärel jube sain jubeda paugu vastu vahtimist. Esimese ehmatusega arvasin, et mõned Poolast ajutiselt sisserännanud restauraatorid tahavad mind viinast, kokukast ja vanaisa õmmeldud nahktagist välja tõsta. Aga hetk hiljem selgus tegelik tõde.\nSuurest rõõmust põuetaskuid täitnud pudelite üle, olin unustanud, et Uus-Ihastes kestsid juba kolmandat aastat mingisugused kaevandamistööd. Seoses sellega sai risti üle sõidutee kaevatud kraave ületada ainult selleks ettenähtud kindlates kohtades. Kuna väljas oli kottpime ja Ihaste tänavavalgustusest ei nähtud tol ajal isegi ulmeund, siis põrutasin ma vanast kokukast välja pigistatud maksimumkiirusega esimesena teele jäänud kraavi ja maandusin saltoga selle põhja. Aga nii õnnetult, et sain põuetaskusse pistetud viinapudeliga sellise paugu vastu vahtimist, mis minu lambi poolenisti kinni lõi. Nagu oleks Hiinalinna vahel sibulate käest pasunasse saanud. Aga vähemalt jäid pudelid terveks ja pidu oli päästetud!\nHiljem käisin selle poolkinnise lambiga nädal aega ringi. Iga päev erinevat värvi varjund silma all. Viitekümmet halli varjundit mu silmaalune õnneks ei ilmutanud, aga seitse spektrivärvi käisid sealt nädala jooksul läbi küll.\nVahest harva sattus suvilapidudele ka üks sportlik tugeva kehaehitusega, kuid pisut omapärase väljendusviisi ning mõttemaailmaga ja veidi hajameelne klassivend. Eriti omapäraselt väljendas ta ennast siis kui ta napsu võttis. Aga seda tegi ta haruharva. Näiteks teavitas ta meid ükskord sauna valmis saamisest lausega: “Kuulge lähme nüüd juba sauna, sein on ammu soe!”\nÜhe teise saunapeo käigus oli ta ennast paarist õllest suutnud täiesti segi ja jalutuks kammida. Kuna teised olid selle tõttu tema kulul juba mõnda aega nalja teinud, siis solvus ta lõpuks korralikult ja teatas: “Teie kõigiga läheb väga halvasti, sest te kõik olete vaaraod!” Peale ametlikku teadaannet kukkus ta koos tooliga põrandale pikali. Teiste naerupahvakute saatel ajas ta ennast vaevaliselt üles, sõimas meid veekord vaaraodeks, saatis pikalt persse ja tuigerdas, pigem roomas, läbi häda välisukseni. Surus lingi alla ja kukkus täies pikkuses uuesti pikali. Pool sportlikust kehast toas ja pool õues, oksendas ta ebasportlikult jalamati täis ja jäi sinna norinal magama.\nAga segast pani ta vahest ka täiesti kaine peaga. Näiteks kurtis ta tihti, et tema ülemise korruse naaber on viiuldaja, kes igal õhtul seda täiest kõrist harjutab.\nLegendaarne lugu seoses temaga on keskkooli lõpusõrmuste tegemisega seotud. Õpilastele pakuti välja võimalus ise kodust hõbedat tuua, et sõrmused selle võrra odavamalt saada.\nSiinkohal pean meenutama, et millegipärast käsid enamus meist sel ajal koolis koolikoti asemel kilekotiga. Ka sportlik klassivend. Ja lõpusõrmuste tegemise jutu peale tuli tüüp järgmisel päeval kooli kahe kilekotiga. Ühes kooliasjad ja teises nõukaaegne portselanist serviis. Millele olid hõbedased randid peale joonistatud. Kutt ladus need lauale ja teatas: “Siit peaks ühe sõrmuse jagu hõbedat küll kokku saama! Ja kui puudu jääb, siis mul on kodus veel.”\nJa nüüd mõned lood veel. Saunapidudest ja oksendamisest, pinnakatest ja koomilistest juhtumistest, mis olid siis sama lahutamatud nagu nokamüts ja kolmene bemm.\nAga nendest järgmises postituses.\nAlo 5. aprill 2015 11:27\nOh krt, sain silma märjaks:D\nLauri Räpp 5. aprill 2015 15:35\n:) Siis läks lugemise peale kulutatud aeg asja ette.


Elanikele ei meeldi Jannseni kaubasadama ehitusplaanid - Paberleht - Tasuline - Pärnu Postimees\nElanikele ei meeldi Jannseni kaubasadama ehitusplaanid\n6. mai 2015, 0:00\nPärnu Sadam tahaks siit pakendatud kaupa vedada, osa elanikke on päri väikealuste või reisilaevade sadamaga.\nPärnu Postimehes 02.05.2015, 06.05.2015 ja 13.05.2015 avaldatud artiklid sisaldavad Pärnu Sadama kohta ebaõigeid faktiväiteid. Pärnu Sadam ei ole Pärnu linna ees võetud kohustusi ega antud lubadusi rikkunud ja on täitnud nõuetekohaselt Jannseni kaiga seonduvaid lepingulisi kohustusi.\nPaljudele Ülejõe elanikele ei meeldi AS Pärnu Sadama kavatsus Jannseni kaubasadamasse hiiglaslikud kilehallid püstitada ja nad pelgavad, et elamute vahel asuva kaubasadama täishoonestamise tõttu halveneb nende elukeskkond.\nKuigi esmaspäeva õhtul J. V. Jannseni 44, 46 ja 50a kinnistu detailplaneeringu eskiislahenduse avalikul arutelul väitis üks inimestest, et sadam on selles kohas olnud juba alates põhjasõjast, võib Jannseni kaubasadamast tema praegusel kujul rääkida 1999. aastast, mil AS Reldor nõukogudeaegse piimakombinaadi hooned lammutas ja kai ehitas.


Millised on enesehindamise tehnikad? - TJO Konsultatsioonid\nEnesehindamistehnikad võivad olla nii lihtsamad kui ka keerulisemad. Enesehindamiseks sobiliku meetodi valik sõltub hindamise eesmärgist, kuid kindlasti peab arvestama ka organisatsiooni käsutuses olevaid ressursse.\nEnesehindamise tehnikate “hierarhia” on sarnane ka siis kui skeemi telgedele asetada ühelt poolt organisatsiooni valmisolek enesehindamiseks (juhtide pühendumus) ja tema kogemused ning teiselt poolt soov panustada ettevõtmisse (enesehindamise ajakulu, põhjalikum koolitus jne).\nLoe lähemalt terviklikust kvaliteedijuhtimisest ja enesehindamisest:\n11.02.2004 14:14 Loe lähemalt


Aeg külastada PÖFFi veebikino - Kuulutaja\nKuulutaja | 6. mai 2022 | Kino | Kommentaare pole\nBull on tõsine kurjam, kuid välja näeb selline pehmeke, et kohe ei kahtlustagi, et tegemist on jõhkra mõrtsukaga. Päris elus on ju tihti samamoodi. Rolli teeb Neil Maskell. Foto: Pressimaterjalid\nEeloleval nädalavahetusel tasub väisata PÖFFi veebikino, sest seal näidatakse kuni pühapäeva õhtuni valikut Haapsalu õudusfilmifestivali filmidest. Lisaks sellele on seal maikuu lõpuni valik Ukraina filme.\nHÕFFi festivali menüüst saab vaadata näiteks Mart Sanderi värsket õudukat „Kuues saladus“, mis pälvis HÕFFi festivali publikupreemia. Lisaks on neli erinevat lühifilmide buketti ja üks briti õudukas.\nParimaks lühifilmiks valiti HÕFFil sel aastal samuti Eesti film, preemia pälvis „(Ära) vaata“. See on veebikinos Eesti lühifilmide seansi all. Mustvalges 15-minutilises õudusfilmis hakkab üksi elavale eakale naisele tunduma, et teda jälgitakse. Isegi tema lihane poeg ei suuda teda ümber veenda. Stsenaristiks Sven-Sander Paas, režissöör Kaspar Kosk. Midagi rohkemat ei pruugi kinopublik nende kohta veel teada, sest nad on alles filmitudengid. Igal juhul tasub need nimed meeles pidada ja võidupääsuke ära vaadata. Näitlejateks on filmis Laine Mägi, Ott Aardam ja Peep Kirsima.\nKui teid küll huvitab parim lühifilm, te tahaksite näha ka festivali peapreemia saanud filmi, aga ei raatsi raha mitme erineva buketi peale raisata, siis valige komplekt: „Méliès D’Argent lühifilmide võistlusprogramm“. Selles programmis on esimesena kohe eestlaste võidutöö ja teise filmina „Sõlm“, Hispaania režissööri Pablo Polledri düstoopiline lühianimafilm, mis pälvis festivali parima ulmefilmi auhinna Navigaator Pirx. Tegemist on ühiskonnakriitilise filmiga, mis kuulutab, et meie maailmas iga inimene aina kordab sama tegevust. Keda hakkab huvitama, see võib Youtubest ära vaadata ka Polledri esimese animafilmi „Corp“ (9 minutit). See on üleval režissööri enda kanalil, nii et pole vaja muretseda, et ma mingit piraatlust siin soovitaks. „Loop“ on sarnase käekirjaga film, aga kuna see veel sõidab mööda festivale ja on seega niiöelda levis, siis autor seda uuemat veel vabalt ei jaga. Aga igal juhul saate „Corp“i vaadates parema aimduse võidutööst kui „Loopi“ 28-sekundilisest treilerist.\nMart Sander on täielik õudusfilmifänn, ta on innukalt igal aastal HÕFFi publiku seas olnud juba aastaid ja väga võimalik, et sealt ta saigi ka tahtmise ise režissööriks hakata. Jah, ma räägin sellestsamast blondist edevast lokilambast – lauljast, muusikust ja saatejuhist. Filmitegijana ei ole ta tegelikult mingi amatöör, ta on lõpetanud Balti Filmi- ja Meediakooli, ja seda mitte niisama, vaid tal on sealt doktorikraad. Sellest ei tasu muidugi ära ehmuda, et tema õudukad mingid akadeemilised kuivad painajad oleksid – tema õudusfilmiloomingus on hoogu ja lohakat elegantsi ja eelistatud ajaperiood on muidugi endiselt midagi sinna 1920-1940ndate vahemikku. „Kuues saladus“ on Sanderi neljas film, tegemist ei ole lühifilmiga, see on 90 minutit pikk lugu, mis on kergelt koomiline ja natuke hirmus krimi-jubelugu, mis on inspiratsiooni saanud Agatha Christie loomingust, aga ei ole kindlasti mingi odav koopia. On sarnasusi, aga siiski omanäoline lugu. Tutvustuseks kasutan PÖFFi ametlikku kirjeldust: süngel ööl kohtuvad selgeltnägija juures kaksteist näiliselt võõrast inimest, kellele hiromant lubab veel enne keskööd paljastada kolm sünget saladust. Publikupreemia on kvaliteedimärk omaette, tasub vaadata kindlasti. Kinodesse peaks see film jõudma sügisel, aga kes Haapsalus ei käinud ja sügiseni oodata ei malda, siis kuni 8. maini on see nähtaval PÖFFi veebikinos.\nKuni 9. mai keskööni on aga võimalik vaadata Briti kättemaksupõnevikku „Härg“, režissööriks-stsenaristiks Paul Andrew Williams, kes on olnud üsna edukas telerežissöör, kuid kuna tema kireks on luua madalaeelarvelisi B-kategooria õudukaid, siis laiema publiku ees ta vast väga tuntud ei ole. Küll aga on ta oma töödega noppinud erinevatel festivalidel nii nominatsioone kui preemiaid.\nNäitlejate ansambel on „Bullis“ väga head, näiteks David Hayman teeb Normi osas väga hea rolli, peategelase Bulli rollis on Neil Maskell, kes on samuti vägagi veenev ja võiks vabalt mõne näitlejapreemiagi noppida, kui õudukafestivalidel selliseid jagataks. Filmi eelarveks on pisut üle poole miljoni euro, mis on üsna napp raha, praeguste eesti filmide eelarved on kõvasti suuremad, no näiteks „Tõde ja õigus“ vändati 2,5 miljoni euroga. Pool miljonit on filmi tegemiseks säästueelarve.\n„Bull“ on väga jõhker film, ma alguses isegi kahtlesin, kas ma tahan seda näha, aga olles ära vaadanud, ei kahetse. Hirmsaks muudab filmi asjaolu, et see on väga eluline, niisugused asjad võivad vabalt juhtuda, see pole mingi utoopiline või muinasjutu valda kuuluv teema.\nNorm on maffiamees, Bull tema väimees, kes Normile tüliks ja niisiis otsustab Norm ta kõrvaldada. Muidugi Bull ei sure, vaid ilmub lagedale ja hakkab kättemaksuks surma külvama. Verd pritsib, kannatust ja piina on kuhjaga, adrenaliin kerkib lakke. Kui soovite saada elamust kogu raha eest, siis valige just see film. Lastele see kindlasti vaatamiseks ei sobi! Filmil on eestikeelsed subtiitrid.\nPöffi veebikino leiate aadressilt: https://poff.elisastage.ee/poff\nKellel kodus Elisa teleteenus, siis sealtkaudu on HÕFFi filme samuti võimalik vaadata.


BRüSSELI IDUD - TERVISETOOTED JA KAHJU - KASULIKUD NõUANDED\nBrüsseli idud - tervisetooted ja kahju\nBrüsselid moodustavad ristõielised perekonnad. Taimekultuur on valge kapsa koopia ainult vähendatud suuruses. Ühe rooskapsas kaal on 10–30 grammi, köögiviljad ei ületa pähkli parameetreid. Nendel huvitavatel omadustel ei lõppe kõik, kapsal on ka mitmeid positiivseid omadusi.\nOn palju sorti köögivilju, teatud tüüpi populaarsus sõltub kasvavast piirkonnast ja elanikkonna isiklikest eelistustest. Meie riigi suuruses on suured nõudmised järgmiste sortide järele:\nDolmik. Varased küpsed Brüsseli idud, mida Hollandi kasvatas ja kasvatas. Variatsioon on ümarad juured, millel on tuhm rohekas toon ja keskmise suurusega. Kõige sagedamini tarbitakse “Dolmik” värskena, see on külmutatud külmaks ja ka hautatud.\nBoxer Sordi populaarsus on muutunud tänu selle vastupidavusele äärmuslikele temperatuuridele ja esimesele külmale. Boxer sarnaneb eelmise klassiga, mida kasvatati Hollandis. Selle juured on ümmargused, tihedad, keskmise suurusega, rohelised. Kapsas sobib kartulipudrite (väänamine) valmistamiseks, talveks külmutamiseks, hautamiseks, värskeks kasutamiseks.\nCurl. Tšehhid hilises valmimisjärgus kapsas. Juurte keskmine tihedus ja suhteliselt väike kaal, värv varieerub kollakasrohelisest kahvaturoheliseks. "Curl" on nõudlik tänu suurepärasele maitsele ja sordi iseärasus on suur. Vastuvõtuks sobib värske või karastatud kapsas.\nHercules Meie kaasmaalased kultiveerisid ja kultiveerisid sordi. Hiline küpsemine on äärmiselt vastupidav esimese külma suhtes, temperatuuri kõikumised. Juured on ovaalsed, läbimõõt on 3-5 cm, tihedus on madal. Mitmed kapsad sobivad kodus säilitamiseks ja kasutamiseks (hautamine jne).\nBrüsseli idud kasutavad\nSee peaks sisaldama kapsas igapäevases menüüs, et täita toitainete puudust. Taimsed kontsentraadid foolhapet, mis avaldab positiivset mõju tulevase ema ja loote tervisele.\nKapsas koguneb ja teised B-vitamiinid vastutavad inimese kesknärvisüsteemi aktiivsuse eest. Sagedane kasutamine parandab psühho-emotsionaalset keskkonda ja vähendab unetuse tõenäosust.\nBrüsselis asuv köögivilja reguleerib seedeprotsesse ja seda kasutatakse sageli kõhukinnisuse vastu võitlemiseks. Madala kalorsusega söömine võimaldab teil süüa kapsa inimestele, kellel on üleliigne kaal, ja samal ajal kaotab kaalu järk-järgult.\nSissetulevad aminohapped koos looduslike sahhariididega puhastavad kolesterooli verekanalid ja kaitsevad südamelihast ebaõnnestumiste eest. Mineraalid tugevdavad veresooni ja artereid, suurendavad vereringet.\nKapsas on mineraalühendeid, mis suurendavad nende positiivseid omadusi koos oliiviõli ja köögiviljadega.\nKultuur hõlmab zeaksantiini ja luteiini, need ained on vajalikud silma tervise säilitamiseks. Vähese nägemisega isikute kategooriate tarbimiseks on kapsas soovitatav. Eriained takistavad kiudude degeneratsiooni ja takistavad glaukoomi.\nK-vitamiin on koondunud Brüsseli idudesse suurtes kogustes. Seda on vaja aju neuronite stimuleerimiseks, vaimse erksuse suurendamiseks, mälu ja kontsentratsiooni parandamiseks. Koos vitamiinidega parandab B-rühm südame ja kesknärvisüsteemi tööd.\nBeeta-karoteen koos antioksüdantide, immunostimulantidega, kiudainega puhastab keha kompleksis. Kapsas on vajalik kudede, toksiinide enneaegse vananemise ja vähktõve ennetamiseks.\nTaimekultuur on kasulik eakatele inimestele. Kapsas tugevdab luud ja vähendab luumurdude tõenäosust, määrib liigesed, takistab dementsust. Samuti on köögiviljal südamele positiivne mõju, mis vähendab miinimumini defektide ilmnemise ohtu.\nMitte ilma väärtuseta kapsas lastele. Kompositsioon sisaldab vitamiine ja muid ühendeid, mis parandavad kaltsiumi imendumist ja moodustavad lapse kesknärvisüsteemi.\nBrüsseli idusid võib nimetada mees-köögiviljaks. Taimekultuur on vajalik urogenitaalsüsteemiga seotud haiguste ennetamiseks. Ka kapsas suurendab võimet rasestuda, suurendades sperma põletamist.\nKogenud arstid soovitavad võtta kuumtöödeldud kapsa inimestele, kes on hiljuti läbinud operatsiooni või tõsise haiguse. Köögiviljal on regenereerivad omadused, seega paraneb taastumine kiiremini.\nBrüsseli idu kasu naistele\nKõiki ülalnimetatud kasulikke omadusi saab ohutult rakendada naissoost poolte tervisele. Kuid on veel mõned funktsioonid. Seega parandab kultuur naha, juuste ja küünte seisundit.\nKapsas on näidanud, et neid tarbivad lapsed kannavad või rinnaga toitvad tüdrukud. Esimesel juhul moodustatakse lootele vastavalt terminile, teisel - laktatsiooni ja rasva sisaldus piimas.\nIndool-3-karbinool, mis on taime osa, on vajalik rinnavähi ennetamiseks ja olemasoleva haiguse raviks. See keeruline ühend blokeerib verevoolu tuumori, põhjustades selle hävimise.\nKasulikud omadused kehtivad neile, kes kavatsevad lapsi ette kujutada. Foolhappel on positiivne mõju reproduktiivsüsteemile, suurendades laste paljunemise võimalusi.\nCalorie br Brussels sprouts on äärmiselt väikesed. Üks portsjon kaalub 100 grammi. antud on ainult 42 Kcal. Lõplik väärtus sõltub klassist, mõnikord tõuseb kalorisisaldus 50 kcal-ni.\nNendest näitajatest hoolimata on köögiviljade toiteväärtus kõrge. Söömine kaks portsjonit päevas leevendab nälja teravaid rünnakuid ja suurendab ainevahetust.\nBrüsselid on hästi varustatud hautiste ja teiste köögiviljadega. Tänu sellele saate tasakaalustada õige toitumise.\nKaalu kaotamise mõju tasakaalustamiseks. Vältige kiirtoitu ja muid kahjulikke toite. Võta harjumusi harjutuste tegemiseks või jõusaali minekuks.\nBrüsseli kapsas vähki\nUuringud viidi läbi selle kultuuri osavõtul, mille käigus nad tõestasid kapsas kasulikke omadusi onkoloogiaga patsientidel.\nTaimsed kontsentraadid isotiotsüanaadid ja indool-3-karbinool. Need ained takistavad kopsude, piimanäärmete, munasarjade, käärsoole vähki.\nKaali mõju kehale on muljetavaldav. Eriained blokeerivad vereringet ja uute kapillaaride moodustumist kasvaja piirkonnas. Kasvaja hakkab lahustuma, osaline või täielik taastumine.\nMuuhulgas vabastavad isotiotsüanaadid siseorganeid radionukliididest, eemaldavad mürgised ained, raskemetallide soolad. Kõik see toob kaasa parema südame aktiivsuse.\nHarm Brüsseli idud\nKui tarbite hautatud kapsas, hakkavad seedetrakti lihased lõõgastuma. See võib põhjustada kõrvetised, kõhupuhitus.\nMõnel juhul on olemas allergiline reaktsioon, mida tasub meenutada.\nKui teil on kroonilised mao- või soolehaigused, enne kui kohtute esimest korda köögiviljaga, külastage gastroenteroloogi.\nTaimekultuuris on kõrge neutrogeenide kogunemine, mis ei mõjuta kõige paremini kilpnäärme aktiivsust. Seega, kui endokriinsüsteemi haigused on ettevaatlikud.\nIndoolid pärsivad joodi täielikku imendumist. Kui teil on selle elementi puudus, kõrvaldage kapsa tarbimine.\nKui neid kasutatakse korralikult, on Brüsseli idud head inimkehale. Jälgige meedet, vaadake vastunäidustusi, veenduge, et kroonilisi haigusi ei esine. Hauta köögivili või tarbi seda värskes vormis, ühendades liha, rohelised ja isegi pähklid. Seda tüüpi kapsasid kasutatakse sageli selleks, et vabaneda lisarahadest.


★★★ Kas keegi kunagi peaks surmast eemaldama oma kehas elava lõhkeaine? ★★★\nKõigepealt mõtlesin, et inimese mõte, mida tabas mingi suur lõhkeaine, mis mitte ainult ei inimese plahvatamist ega tapmist, vaid kuidagi siseneb oma keha sees, mis vajab selle eemaldamist operatsiooni kaudu, tundub olevat Hollywoodi kirjaniku häkkimise leiutis kusagil. Kuigi see on haruldane, on stsenaarium midagi sellist, mis juhtus üllataval hulgal kordadel.\nNüüd, nagu võisid juba arvata, on lõhkemata laskemoona asetamine inimestesse piiratud peaaegu eranditult sõjaväelastega. Tegelikult kirjeldatakse seda täpse trauma 36 juhtumit käsitleva 1999. aasta uuringu kohaselt ühemõtteliselt "sõjalise vigastuse" all, kusjuures lisaks sellele märgitakse, et paberi kirjutamise ajal oli teada, et midagi sarnast ei esine ülevaates tsiviilkirjanduses. See ütles, et meie enda uurimuse käigus leidsime, et mittesõjalised töötajad kannatasid kahju, mille tagajärjel tekkis plahvatusohtlik keha seesmine koht.\nSõjaväe juurde naasmine, kuigi kõige levinum relv sellise kahju tekitamiseks on M79 granaadiheitja, mis vastavalt eespool nimetatud uuringule oli 18-st 36-st kirjeldatud 36 vigastusest.\nVeelgi enam, vastavalt pealkirjastatud paberile "Riba stratifitseerimine kirurgilisele meeskonnale väikerelvapallide eemaldamisel kraniofakiaalal" väikesed laskemoonad, nagu teatud tüüpi armor piercing ja märgistusraamid, võivad mõnikord ricochet ja sisestatakse inimese sees ilma, et plahvatusohtlik sisedus läheks ära. Isegi sellisel juhul on vooru eemaldamine ülioluline ning operatsioonide meeskond on seda tehes äärmiselt ohtlik. (Ja märkige siin, vastupidiselt levinud uskumustele ja Hollywoodi kujutistele, on enamikul juhtudel turvalisem jätta kehas tavalisi kuuliid ja muid sarnaseid võtteid, kui proovite neid välja tõmmata. Muidugi, kui asi organismis on plahvatusohtlik, on see kogu teine asi.)\nKui minna tagasi granaadidesse jms, siis on hämmastavalt, et kui te arvate, et kusagil teie kehal aset leidnud suur elava lõhkeainega on midagi sellist, oleks kindel retsepti enneaegsele ja üsna räpasele surmale, et selle konkreetse vigastuse tagajärjed on üllatavalt haruldased .\nNäiteks vastavalt käesolevas dokumendis toodud esimesele uuringule, 36-st teadaolevast juhtumist alates 2. maailmast tänapäevani, oli ainult 4 surmajuhtumit (umbes 11%). Veelgi olulisem on siin see, et kõik 4 suri enne operatsiooni, võis isegi proovida, sest vigastused olid eriti rasked, poolelt tabas nägu ja kaks ülejäänud raketiheitjaid tabasid. Mis tahes viisil, mida te lõikate, pole selline kahju, mida võiksite eeldada, et inimene suudaks jalutada, kas see plahvatusohtlikkus läks või mitte.\nSellele vaatamata eksisteerivad isegi selliseid vigastusi säilinud sõdurite lugusid. Näiteks kaaluge ühe Pvt Channing Mossi juhtumit, mida tabas "pesapalli närvi suurusega" rakettmootoriga granaat, mis maha kõhupiirkonnas peaaegu täiesti läbi ühelt küljelt teisele, kusjuures osa seadmest jäi endiselt kinni. Ta jäi ellu.\nSiis on teil lugu Columbia sõdurist Jose Lunast, kes oli nägemisteraviljaga kogemata lasknud ja oli pärast mitu operatsiooni vooru ülespoole jalutamas, et seda eemaldada ja kahjustada nii palju kui võimalik.\nVõibolla kõige muljetavaldav asi kirjanduse kohta, millest me konsulteeriti, on see, et igal juhul, kui keha sees olevate lõhkemata lahingumoonaga patsient suutis seda operatsiooni teha, oli kirurgiline meeskond võimeline lõhkekehast eemaldama, ilma et see plahvatuslikuks muutuks, ja nad läksid edasi ellu jääma. Tegelikult oli eespool nimetatud uurimusel, mis hõlmas 36 teadaolevat juhtumit, ei olnud ühtegi sellist plahvatusohtlikku plahvatust "transportimise, ettevalmistamise või eemaldamise ajal".\nSee statistikat mõjutab peaaegu kindlasti seda, et plahvatusohu kõrvaldamise eksperdid pakuvad sageli nõu enne operatsiooni ja selle ajal. Peale selle, alates hetkest, mil inimese keha sees olev võõrkeha tuvastatakse plahvatusohtlikuks, tehakse mitmeid samme, et vähendada selle lõhkemist. Need meetmed hõlmavad selliseid asju nagu patsiendi hoidmine nii kaugele kui võimalik ja elektrooniliste või kütteseadmete kasutamise piiramine operatsiooni ajal.\nLisaks sellele, et kirurgilise meeskonna ja teiste kaitsmiseks peaks toimuma halvim olukord, on lõhkeaine eemaldamiseks operatsioon tavaliselt (kui seda lubab aeg ja asjaolud) inimestelt, kes on piirkonnas, mis on kavandatud plahvatuse kahjustamiseks.\nKirurgidele antakse sageli ka kaitsevarustus, kuigi mõned valivad selle loobumiseks, kuna see võib takistada nende suurepäraseid motoorseid oskusi, mis peavad olema eriti vormilised, kui nad eemaldavad lõhkeaineid, mis ei ole plahvatusohtlikud, ja kes töötavad raskelt haavatavate inimeste jaoks. Me võime eeldada, et need kirurgid on juba koormatud juba pallide või munarakkude suuruse ja tihedusega, mille nad eeldatavalt on andnud oma valmisoleku töötada patsiendil, kes võib plahvatada mõnes sekundis.\nSeoses sellega märgib USA ametlik armee poliitika, et mõnda sõdurit, kellel kahtlustatakse, et tema kehas on lõhkemata laskemoona, ei tohiks vedada meditsiiniliseks käitumiseks, kuna ohvriks lõhkemist ja muude sõdurite tapmist peetakse liiga suureks. Kuid see reegel on näiliselt üldiselt eiratud haruldasel juhul selline stsenaarium toimub.\nNagu üks töötaja Sgt Dan Brown ütles nii ilmekalt, kui arutas eespool nimetatud Pvt Channing Mossi juhtumit, kellel oli plahvatusoht tindikus piisavalt võimas, et tappa midagi 30 jala kaugusele temast: "Ta oli ameeriklane, ta oli solider, ta oli vend ja ta oli üks meist. Ja ei olnud midagi, mis takistaks meil teed, mida teadsime, et me peame tegema ... "\nNii kaasatud sõdurid hoidsid oma hiiglaslikku haavu hoolikalt rihma ja valisid oma ülemuste teavitamata oma täpse seisundi juhtudest, kui nad sooviksid neil järgida eespool nimetatud reeglit. Selle asemel teatasid nad lihtsalt, et tal on raske rämpsuv vigastus. Seejärel viidi sõdurid teda ekstraheerimisel, kuid osaliselt ajal raskete tulekahjude ajal. Sõjaväelasi õhutranspordi meeskond teavitati sellest olukorrast ja samuti leppis kokku, et nad ei peaks Channingi taha lahkuma, kuna nõutud eeskirjad tuleks teha, kuigi see oleks tähendanud nende kõigi surmajuhtumeid, kui seade oleks plahvatuslikult lendas .\nKui baasi tagasi jõudis, polnud aega isoleeritud meditsiiniosakonna rajamiseks, et saada Channingist ülejäänud haavata eemal, sest ta oli kriitilises olukorras nagu see oli. Nii et nad käitusid kohe, sealjuures ühel hetkel, et tulla toime asjaoluga, et tema süda seiskus operatsiooni keskel ja neil oli piiratud nende võimalustega, et saada see uuesti kehasse sisestatud plahvatusohtlikuks. Lõpuks hakkas see kõik välja töötama ja Channingil pidi minema koju kuue kuu rasedatele naisele ja kohtasin mõne kuu pärast tema tütre Yuliana'ga.\nIgal juhul, nagu arutati selle teose alguses, on ka harvadel juhtudel tsiviilisikud, kes juhuslikult plahvatavad seadmeid oma kehadesse ummistunud, kuigi kõigil juhtudel on need palju vähem kangelaslikud kui sõjaväelised sündmused. Näiteks kaaluge juhtumit, kui 44-aastane Texase meessoost, kellel oli lõhkemata suur ilutulestik, sattus end parema jala sisse, kui ta pöördus torule, mis sisaldas ilutulestikku, ja arvas, et see oli katki, ainult selleks, et seda vägivaldselt välja visata ja kinni jääda ennast nimetatud lisandis. Õnneks teda ei plahvatanud see siis, kui see oli mõeldud selleks. Hea uudis oli see, et kõik läksid seal hästi läbi, peamised ettevaatusabinõud võeti lihtsalt kasutamata elektri- või soojendusseadmeid operatsiooni eemaldamise etapis.\nNii et jah, et vastata käesoleva artikli alguses olevale küsimusele, on keegi, kellel on oma keha kirurgiliselt eemaldatud plahvatusohtlik seade, mitte ainult Hollywoodi leiutis, vaid see võib juhtuda ka reaalses elus. Kuigi me ei suutnud leida tuntud juhtumeid megalomaniakaalsete kuriteoohvrite kohta, kes võtsid oma lõhkeseadeldiste sisse, et tagada lojaalsus ja kuulekus. Nii et üks on Hollywoodis arvatavasti.\nLisaks sellele, kui juhuslik terroristid lõhkuvad mõnda lõhkeainet ühte oma avaustest, on praeguseks need üldiselt olnud üsna ebaefektiivsed, isegi juhul, kui seade, mis kinnitas enesetaputerrorist pärasoola, läks, kui pommitaja seisis otse kavandatav sihtmärk - Saudi Araabia prints Muhammad bin Nayef. Nayef kandis ainult väikseid vigastusi, kui enesetapurünnak oli oma midsektsiooniga tunginud. Loomulikult ei jäänud ta ellu.\nSamuti tuleb märkida, et sageli kujutatud lõhkematerjalide kirurgilise implanteerimise stsenaarium sellistes olukordades, vähemalt siiani, ei ole tõepoolest asi olnud erinevate terrorismivastaste asutuste arvates, kes on seda võimalust maininud. Vaatamata paljudele meediaaruannetele, mis tähendavad seda, et see juhtub.\nTerrorismi uurimiskeskuse raportis märgitakse lõpuks, et inimkeha kirurgilise sisseseadmisega seotud protseduur on reaalne kahju tekitanud piisavalt suur lõhkeaine, mis vajab ulatuslikku meditsiinilist abi ja eriteadmisi, mis on patsiendi jaoks elus püsiva riskiga ja Seejärel sobib see missiooni täitmiseks piisavalt. Nad märgivad ka seda, et isegi siis võtab see planeerimisel ja rekuperatsiooniajal pärast seda arvesse võtta liiga palju aega. Seega on vähemalt praeguseks terroristlikud organisatsioonid kasutanud tavalisemaid enesetapupommitamismeetodeid. Nendel põhjustel, kuigi turvaeksperdid üritavad seda võimalust planeerida, on siiani märgitud, et pole veel "radaril" veel.\nSee tähendab, et südamestimulaatorite puhul esineb üks inimene manustatud seadme juhtum, mis mõnikord plahvatab ja põhjustab kahju. Tuleb välja, et kuigi haruldased, need mõnikord plahvatada ajal kreemi moodustavad keha, millel on üks. Kuigi kahju tavaliselt on minimaalne, vaadeldakse 3% juhtudest paberit Südamestimulaatori plahvatused Krematooriumis: probleemid ja võimalikud lahendused avaldatud Kantselei meditsiini ajakiri, siis purustasid krematooriumi ahjupartiisid plahvatuse tagantjärele, kaasa arvatud ühel juhul töötaja vigastused. Sellegipoolest tundub, et see on endiselt üsna haruldane sündmus ja enamikul juhtudel on see kõige hullem, lootusrikas kreeditoria töötaja.