Mis vahe on õpetajal ja professoril? Kas see on nende haridustase või määravad tiitli asutused, kellele nad õpetavad? 2020\nMis vahe on õpetajal ja professoril? Kas see on nende haridustase või määravad tiitli asutused, kellele nad õpetavad?\nÕpetajate ja õppejõudude haridustase on erinev. Õpetajaid saab harida bakalaureuseõppe tasemel, tavaliselt täiendava õpetamisvolitusega, kuid professoritel on peaaegu alati doktorikraad. Mõnel õpetajal on ka kõrgharidus, kuid nad ei soovi ülikooliharidust omandada.\nSamuti omistatakse professori tiitel ainult ülikoolile. See on auaste, kuhu ülikooli õppejõude saab ülendada. Tavaliselt nõuab see olulist panust õppevaldkonda ja / või ülikooli koos teiste akadeemiliste tavadega, näiteks doktorantide juhendamisega.\nEhkki professorid õpetavad, ei ole nad enamasti selle sõna üldises tähenduses õpetajad. Nad on praktikud, teadlased. Õppurite ja õpetajate suhetest on parem mõelda kui kapten-praktikant, kui rääkida professoritest.\nEsiteks: õpetaja on elukutse. Professor on tegelikult tiitel. Kõik professorid on (või olid) õpetajad, kuid kõik õpetajad ei ole professorid. Professori tiitlit kasutatakse tavaliselt kolledžis või ülikoolis. Kolledži õppejõuks professoriks saamiseks on vormistatud sammud. Esimene samm on ametiaeg, millega kaasneb dotsendi täiendatud nimetus. Pärast hea töö ja stipendiumi jätkumist (tavaliselt veel 6 aastat) võib temast saada täielik professor. Kõrvalt vaadates nõuab esimene (ametiaeg) samm kuus aastat edukat õpetamist, mõned komisjonitööd ja 4–6 head väljaannet. Seega on kõik professorid õpetajad, kuid professori ametinimetust saavad ainult mõned õpetajad, tavaliselt kolledžis või ülikoolis pärast mõneaastast tööstaaži.


Kiirkohting: Exit Safe Mode | Müürileht\nKiirkohting: Exit Safe Mode\nElektroonilise muusika produtsent Margus Löve, kes tegutseb esinejanime Exit Safe Mode all, räägib oma uuest, märtsi lõpus ilmunud kauamängivast „Immerse”.\nMargus Löve ehk Exit Safe Mode. Foto: Alan Proosa\nSinu uue plaadi kaastekstis on kirjas, et „Immerse’i” võib kirjeldada kui nüüdisaegset muusikat. Kuuleme küll su nägemust sellest plaadil, aga milliseid meeleolusid, sõnumeid ja suundasid kannab nüüdisaegne muusika sinu jaoks sõnadesse panduna?\nMuusikast leiab igaüks vist seda, mida ta sealt teadlikult või alateadlikult otsib. Nüüdisaegset muusikat on tõenäoliselt just täpselt nii palju erinevat, kui palju on erinevaid kuulajaid ja endagi albumi puhul ei tahaks ma väga rangeid piire tõmmata. Küll aga võib lugejale ette anda sõnapaari süva-elektroonika. Mida see täpsemalt tähendab, peab igaüks ise avastama ja võib-olla avastamine kirjeldabki minu jaoks kõige paremini seda nüüdisaegsust.\nSamas on antud plaadile koondatud lugusid 2008.–2017. aastani, mis kõik on üsna ambientlikus võtmes, sekka ka natukene dubstep’i. 2016. aastal andsid sa ju välja ka techno-suunitlusega EP. Kas Exit Safe Mode on sinu jaoks kogu aeg olnud selline piirideta projekt või kavatsedki sa nüüd rohkem „Immerse’i” suunal jätkata?\nExit Safe Mode’i nime all toimetan ma techno-artistina. Antud žanris kõnetab mind tugevalt just selline trippivam ning helikujunduslik pool, see on olnud läbiv ka minu eelnevatel loomeperioodidel. Kontseptuaalselt tundus õige olevat selline kauamängiv just nüüd välja paisata. Aastate jooksul tekkinud muusika seisis eesmärgitult nii arvuti kui minu aju kõvakettal ning uue materjali valmistamiseks nägin vajadust vanast lahti lasta. Jätku osas tooksin esile siiski rütmilise tantsumuusika aga kindlasti ka „Immerse’il” sisalduvate suundade edasiarendused.\nMis on sinu arvates analoogmasinatega töötamise eelised ja mida need helile juurde annavad?\nMa leian, et töövahendite valikud ja eelistused on midagi väga isiklikku. Kindlasti on analoogmasinatega suhestumine midagi muud kui arvutiekraanil toimetamine, aga muusika sünnib siiski läbi inimese, masinad loovad heli tekitades selleks võimaluse. Subjektiivse eelisena tooksin välja mängulisuse, tendentsi, mis virtuaalsuse puhul varju võib jääda. Ei saa salata ka visuaalse meele rahuldust, kui hämaras stuudios aparaatidel voolud sees ning kosmoselaeva kapteniks olemise tunne võimust võtab.\nMis oli viimane valgustav helitöö, mida sa kuulsid?\nViimasel ajal olen meeldivalt üllatunud, kui kuulan Jaapani päritolu elektroonilist muusikat, nimedest tooksin esile Wata Igarashi ja Takaaki Itoh’. Valgustavaks võib lugeda Hispaania plaadifirmade Semantica ja PoleGroup väljastatud muusikat.\nTulevikuoskustest ja küberpopist klubikultuuri taastulemiseni Tallinn Music Weekil\nTänasest, 2.–8. aprillini juba kümnendat korda toimuv rahvusvaheline uue muusika ning linnakultuuri festival Tallinn Music Week avalikustas oma konverentsi uued teemad ja kõnelejad.


Šaktism – Vikipeedia\nŠaktism on višnuismi ja šivaismi kõrval üks hinduismi põhiharusid. Selles austatakse emajumalanna Šaktit kõigis tema vormides (naisjumalustena), jätmata kõrvale ka mees- ja kesksoost jumalusi.\nŠakti on jumalik, loov vägi, mis korrastab maailma ja hoiab kaose (tamas) eest. See on naiselik ürgjõud, millel on lunastuses (mokšas) ja maailmaprotsessis otsustav tähtsus, sest meesjumalus toimib ainult oma šakti ("energia") kaudu.\nNaisjumaluste koht on eri vooludes ja kultustes erinev. Šakti võib olla keskne filosoofiline mõiste, meessoost Jumala atribuut või siis käskijannalik, heasüdamlik või julm emajumalanna, sealhulgas Šiva taevane õukondlane.\nŠaktism on tihedalt läbi põimunud india tantrismiga.\nIgas hinduistlikus kultuses on naisjumalusi. Šaktismi eripära seisneb selles, et šaktismis peetakse ühte või mitut jumalannat energia(te) ks, kes mokšat ja maailmasündmusi vahetult tingivad ja keda kultuslikult austatakse.\nŠaktismis kasutatakse palju mantraid (võimsaid loitse).\n2 Šaktismi vormid\n2.1 Durga kultus\n2.2 Lalita kultus\n2.3 Kālī kultus\n2.4 Tantristlik šaktism\n2.5 Teised vormid\nŠaktism tekkis pärast tantrismi, 4. ja 7. sajandi vahel. Šaktismi õitseaeg langeb 8.–10. sajandisse, mil pandi kirja paljud šaktistlikud tekstid (tantrad. Šaktismi algeid leidub juba veedadel ja draviididel.\nŠaktismi vormide seas on näiteks Brahmaniga (absoluudiga üks oleva, maailma ja kõikide teiste jumalate emanda, jumalanna Durga austamine. Ka Šiva on Durgast sõltuv ja eksisteerib tema läbi. Durga kui Mahajogini maailma looja, hävitaja ja säilitaja, kes eksisteerib igavesti. Tema atribuudid on Šiva kolmpii, Višnu ketas ja Indra kõuetalb, mis ta on nendelt jumalatelt saanud. Durga on Indias kõige armastatum jumalanna, keda austatakse ka ideaalse abikaasa ja emana.\nŠakti esineb teistes kultustes ka punase jumalanna Lalitana, kes istub Šiva süles ning kelle sümbolid on suhkruroovibu (inimvaimu sümbol), lillenooled (meeltemaailm), võrk (armastuse ja iha sümbol) ning nui (viha ja vastumeelsuse sümbol).\nMõningates šaktismi vooludes on Šakti ka Kālī, kes on julm ja ettearvamatu nagu loodus ning nõuab veriseid ohvreid. Kali kultuses võetakse sündi ja surma, elu ilu ja valu ühtsuses ning usklik austab ka Kālī tumedaid külgi, austab teda laibapõletuskohtades ning varem tõi talle isegi inimohvreid. Kalit peetakse siiski ka vabastajaks ja armastavaks kaitsjaks, kes võib inimest aidata võitluses meeltemaailma ahvatlustega, seotusega maailma külge ning surmaga.\nŠakti austamisel pole haruldased ka tantristlikud rituaalid nagu pantšatattva (uimastava joogi (mada), kala (matsja), liha (mansa), teravilja (mudra) ja seksuaalse ühinemise (maithuna) nautimine), sest neid asju peetakse Šakti ilmingu juurde kuuluvateks, neid saab religioosse ritualiseerimise teel kõrgemale tasandile tõsta ning nõnda saab vajaduste rahuldamise kaudu kogeda muundumist jumalikeks protsessideks. Maithuna teevad tegelikult teoks siiski vähesed šaktad, paljud keelduvad sellest või teostavad selle sümboolselt. Ometi on sakraalne prostitutsioon sageli olnud šaktismi kaasnähtus ning suguakti kogeti müstilise ühinemisena emajumalanna, elu-, armastuse- ja viljakusejumalannaga.\nMõningates šaktismi filosoofilistes suundades peetakse Šaktit Brahmani (ainsa tõeliselt oleva) kineetiliseks aspektiks, mis laseb kõike endast esile tulla, kannab endas kõike, võtab kõik jälle tagasi ning tekitab maajat (nähtuvat maailma ja selles kätkevaid polaarsusi) ja on ise maaja.\nSatguru Sivaya Subramuniyaswami järgi rõhutatakse šaktismis naiselikkust, mille kaudu lõpuks jõutakse meheliku Parašivani. Emajumalanna on seega vahendaja ning annab advaita mõttes mokša nendele, kes teda austavad. Sellisena on šaktism õigupoolest šivaismi haru, sest Devit austatakse selleks, et jõuda ühendusse Šivaga, kes on ebaiskuline ilminguteta Absoluut.\nSelle emajumalanna austajad, keda nimetatakse šaktadeks, on enamasti seotud ka šivaismiga, kuna aga višnuismis naisjumalus nii suurt osa ei etenda. On võimalik pudada end samal ajal šaktaks, šaivaks (Šiva austajaks) ja vaišnavaks (Višnu austajaks).\nTeistes šaktismi vormides ei omistata Šaktile nii väljapaistvat kohta, vaid teda peetakse meesjumal Šiva immanentseks loomisjõuks ning viimse reaalsuse ilminguks. Meesjumal sümboliseerib absoluuti selle paigalseisvas aspektis, kuna aga Šakti lähtub temast ning on "energia", mis kõike loob, säilitab ja hävitab. Šakti on vabastava teadmise, tahte ja tegutsemise energia. Meesjumalat peetakse passiivseks algeks, jumalannat aktiivseks algeks (prakriti), mis sünnitab, toidab ja säilitab. Koos moodustavad nad metafüüsilise ühtsuse.\nŠivaiitlikes vooludes on lahknevusi Šakti tähenduse osas. Need kajastuvad ka ikonograafias. Mõnikord seisab Šakti Šiva liikumatul, passiivsel ihul, mõnikord moodustavad nad androgüüni, mõnikord istub Šakti Šiva süles.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Šaktism&oldid=4031047"\nLehekülje viimane muutmine: 28. oktoober 2014, 04:02\nSelle lehekülje viimane muutmine: 04:02, 28. oktoober 2014.


VIDEO! Riigikogult volitused saanud Ratas: soovin seista tugeva Eesti - Kõik\n"Meie ühiskonnas on esindatud palju erinevaid väärtusi, kuid need ei tohiks olla omavahel konfliktis. Meie inimesed ei tohiks olla omavahel konfliktis. Me peame toetuma sellele, mis meid kõiki – Eestimaa inimesi – ühendab, mitte rõhuma erinevustele," rääkis Riigikogult valitsuse moodustamiseks loa saanud peaministrikandidaat Jüri Ratas. Volituste andmist toetas 55 saadikut ja vastu oli 44 saadikut.\nRatas ütles oma kõnes, et iseseisvuse taastanud Eestil on läinud hästi. "Oleme tundnud seda ise, näinud oma igapäevaelu pidevat arengut ning tunnistanud meie riigi muutumist euroopalikuks heaoluühiskonnaks," tõdes Ratas. "Me peame austama kõiki Eestimaal elavaid inimesi, nende vaateid ja arvamusi ning igaühel peab olema võimalus ennast teostada," sõnas Ratas ja toonitas, et ta tahab olla kõigi Eesti inimeste peaminister ja seista tugeva Eesti eest.\nPeaministri kandidaadina riigikogu ette astunud Keskerakonna liider Jüri Ratas rõhutas, et Eestis peab kõigil olema õigus vabadusele ning põhiseaduses sätestatut ei tohi rakendada valikuliselt, vahendas BNS.\nÕiglus on omakorda see, kui igaüks meist tunneb, et ta on oluline, hoitud ja väärtuslik.\n"Meie põhiseadus ütleb, et Eesti Vabariik on rajatud vabadusele, õiglusele ja õigusele, et kestaks meie rahvas ja kultuur. Seda vabadust põlistame me kõik koos iga päev oma töö ja tegemistega. Õiglus on omakorda see, kui igaüks meist tunneb, et ta on oluline, hoitud ja väärtuslik. Õigus on meie põhiseadus, millesse kirja pandud riigi aluspõhimõtteid ei saa rakendada valikuliselt. Esitades mõnele neist väärtustest tingimusi, nõrgestame me neid kõiki," märkis Ratas.\nKõiki kaitsetuid pole alati suudetud aidata\nTa tõdes, et kuigi Eesti taasiseseisvumist saab lugeda edulooks, on olnud ka neid, kellel on olnud väga raske. "Kogu selle aja on elanud meie keskel väga palju inimesi, kelle jaoks ongi ühiskonnas olnud midagi katki. Osade jaoks kujunes raskeks üleminek turumajanduslikule ühiskonnakorrale või omandireform. Paljud nägid kasvavat lõhet oma sissetulekute ja hindade vahel. Maal kadusid töökohad ja linnades suurenes kihistumine. Me ei ole alati suutnud aidata oma ühiskonna kõige kaitsetumaid – lapsi, eakaid, puuetega inimesi või teisi," rääkis Ratas.\nTema sõnul pole integratsioon Eestis täielikult õnnestunud ning eesti ja muu emakeelega inimesed on jäänud teineteise jaoks tihti võõraks. "Samamoodi teame, et meie naiste ja meeste sissetulekute erinevused on Euroopa suurimad. Me ei suuda tihti mõista enda keskel elavate inimeste eluharjumusi ega ka nende mõtteid ja tegusid. Me oleme siiani tunnistajaks konfliktidele uuendusmeelsuse ja alalhoidlikkuse vahel," rääkis Ratas.\nKonflikti asemel ühendused\n"Meie ühiskonnas on esindatud palju erinevaid väärtusi, kuid need ei tohiks olla omavahel konfliktis. Meie inimesed ei tohiks olla omavahel konfliktis. Me peame toetuma sellele, mis meid kõiki – Eestimaa inimesi – ühendab, mitte rõhuma erinevustele," rääkis Ratas.\n"Valusad lõhed on aastakümnete jooksul tekkinud kõigist meie pingutustest ja parimatest kavatsustest hoolimata. Me ei ole neid meelega loonud. Need lahknevused ei ole kindlasti ka ainult Eestile omane mure, vaid näeme seda oma sõprade juures Euroopas ning terves maailmas," ütles Ratas.\nRatas kutsus ühiskonda senisest rohkem üksmeelele, rõhutades, et Keskerakonna, Isamaa ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) võimuliidu eesmärk on luua sidus Eesti ning tagada, et riigi senine julgeoleku- ja välispoliitiline joon ei muutu.\nTuleb otsida kompromisse\nRatase sõnu on talle sümpaatne kogemus, mille on saanud enam kui kahe aasta jooksul Euroopa Ülemkogu laua taga. "Riikidel on alati erinevaid seisukohti ning huve, aga seal samas valitseb alati ka teadmine kõigi ühistest taotlustest. Suured riigid võiksid kasutada oma jõupositsiooni, kuid selle asemel otsivad nad ühisosa," ütles Ratas. "Nõudmiste ja ultimaatumite asemel otsitakse laua taga alati kompromisse. See on midagi, mida peaksime pidama enam silmas ka riikide sisepoliitikas. Meie kõigi kohustus ja vastutus siin saalis ja ka mujal on, et kõik meie inimesed saaksid ühendatud ja erimeelsused lepitatud."\nEesti Keskerakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond ja Isamaa Erakond on Ratase sõnul kokku leppinud soovis kanda ühiselt valitsusvastutust, lähtudes Eesti riigi ja inimeste huvidest. "Kolme erakonna läbirääkimistel arutasime paljusid Eesti elu sõlmküsimusi ning nende võimalikke lahendusi. Tunnustan siinkohal meie partnereid, kes olid kõneluste käigus huvitatud kompromissidest ning keskendusid lahenduste otsimisele," ütles Ratas.\nSoov hoida ja arendada Eestit, et see kestaks meie järeltulijatele igavesti.\n"Me soovisime ja suutsime leida ühisosa ka kõige keerulisemates küsimustes. Selle tulemusel sündis viieteistkümne peatükiga sisutihe dokument, mille keskne telg on soov hoida ja arendada Eestit, et see kestaks meie järeltulijatele igavesti. Sõnastasime kolme erakonnaga olulised põhimõtted sotsiaal- ja tervishoiuvaldkonnas, hariduses, teadus- ja arendustegevuses, välis- ja julgeolekupoliitikas, siseturvalisuses ning ettevõtluskeskkonnas. Samuti on välja toodud kultuuri-, keskkonna- ja energiapoliitika, e-riigi areng, riigivalitsemise ja kodanikuühiskonna valdkond ning transporti ja taristut puudutav," ütles Ratas.\n"Seisame ka edaspidi sidusa ja tugeva ning kasvava rahvaarvuga riigi eest ning toetame kohalikku elu nii Tallinnas ja Tartus, Kärdlas ja Kanepis kui Rakveres ja Ruhnu saarel. Seejuures pöörame enam tähelepanu ennekõike neile, kes ka enim abi vajavad. Kõik see teenib meie kõige olulisemat ja põhiseadusest tulenevat ülesannet, milleks on kindlustada Eesti rahva ning iseseisva ja kaitstud Eesti püsimine," rõhutas Ratas.\nTema sõnul soovib uus võimuliit üheskoos, kogu ühiskonna toel ehitada peresõbralikku Eestit, mille ühiskond on sidus, mille majandus on edukas ja teadmistepõhine, mida valitsetakse tõhusalt ning mis on vaba ja kaitstud. Need on loodava valitsusliidu viis peamist prioriteeti.\nJulgeoleku- ja välispoliitika kurss ei muutu\n"Vaba ja kaitstud Eesti kätkeb esimesena kokku lepitud kolme erakonna peamisi seisukohti välis- ja julgeolekupoliitikas. Eesti jätkab kindlalt senisel välis- ja julgeolekupoliitilisel kursil, mille oluline osa on meie kuulumine Euroopa Liitu ja NATOsse. Lähtume välis- ja julgeolekupoliitikas Eesti rahvuslikest huvidest, riiklikust suveräänsusest ning rahvusvahelisest õigusest, järgides rahvusvahelisi kokkuleppeid ja ÜRO põhimõtteid," lubas Ratas.\nKa toetab uus võimuliit tugevat ja ühtset Euroopa Liitu, jätkates samal ajal vajalikke ettevalmistusi Brexiti toimumiseks. "Peame oluliseks lähedaste suhete säilitamist ja arendamist Suurbritanniaga, kes on olnud läbi ajaloo Eesti oluline liitlane. Samuti seisame meie elanike ja ettevõtete õiguste tagamise eest pärast Suurbritannia tõenäolist lahkumist Euroopa Liidust," ütles Ratas.\n"Jätkame iseenesestmõistetavana meie iseseisva kaitsevõime arendamist ja hoiame kaitsekulutused vähemalt tasemel kaks protsenti SKT-st. Riigikaitses on meile jätkuvalt olulisteks toetuspunktideks nii ajateenistus, ohvitserid ja allohvitserid, reservarmee, tugev Kaitseliit kui ka pidevad õppused, liitlaste kohalolek ning laiapindse riigikaitse põhimõtted. See kõik on ka seni meie Eestit hästi teeninud ning teenib kindlasti ka tulevikus," ütles Ratas, lisades, et tänu liitlastele saab Eesti olla hoitum ja enesekindlam, kui meie suurusest võiks aimata.\n"Loodav valitsusliit peab oluliseks tugevate transatlantiliste suhete arendamist ning rahvusvahelist koostööd laiemalt. Üheks heaks näiteks on siinkohal ÜRO Julgeolekunõukogu kampaania, mida on pühendunult vedanud Vabariigi President Kersti Kaljulaid. Eesti on seeläbi leidnud kogu maailmas uusi sõpru ning saavutanud palju tuntust nii Atlandi kui Vaikse Ookeani ääres," ütles Ratas.\nTurvatunne peab kasvama\nLisaks riigikaitsele pakub uus valitsus Ratase kinnitusel inimestele vajalikku kindlustunnet ka siseturvalisuse valdkonda arendades. "Kõigi kolme erakonna selge soov on panustada meie inimeste turvatunde tõstmisse. See tähendab vajalikke palgatõuse, aga ka näiteks täiendavate õiguste andmist kohalike omavalitsuste korrakaitseüksustele ning mitmekülgset ennetustööd," ütles Ratas.\n"Meie Eesti hoidmine, arendamine ja kaitsmine on töö, mida on teinud aastate jooksul kõik meie valitsused ning nende põhimõtete taga on seisnud kindlalt kõik meie parlamendierakonnad.Siinkohal tunnustan siiralt ka nii Reformierakonda kui Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda, kes on meie ühiste välis- ja kaitsepoliitiliste väärtuste eest tugevalt seisnud ning neid pikkade aastate jooksul arendanud," ütles Ratas-\nTema sõnul tähendab sidus ühiskond omakorda seda, et oleme demokraatlik õigusriik, kus on tagatud olulised väärtused, inimõigused, sõnavabadus ja isikuvabadused. "Me peame austama kõiki Eestimaal elavaid inimesi, nende vaateid ja arvamusi ning igaühel peab olema võimalus ennast teostada," lisas Ratas.\nRatas märkis, et poliitilises tegevuses tuleb pingutada, et Eesti inimeste kartusi maandada ning ühiskonda rahustada.\nMinu jaoks ei ole ega saa olema meie ja teie Eestit, on ainult üks – meie kõigi Eesti.\n"Me tõestame, et seisame Eesti tervikliku arengu ning iga inimese heaolu eest. Seejuures töötame iga päev ka kõigi nende heaks, kes loodavat valitsust seni veel ei toeta. Peaminister on peaminister kõigile Eestimaa inimestele, mitte ainult neile, kes teda toetavad või on valinud. Samuti peab valitsus töötama kõigi meie inimeste parima tuleviku nimel. Minu jaoks ei ole ega saa olema meie ja teie Eestit, on ainult üks – meie kõigi Eesti," ütles Ratas.\n"Ilmtingimata peame tasandama paisunud lõhesid siinsete kogukondade vahel – jõukamate ja vaesemate vahel; maapiirkondade ja linnade vahel; liberaalse ja konservatiivse maailmavaatega inimeste vahel. Ühiskonna sidusus tähendab ka tasakaalukamat ja ühtsemat regionaalset arengut," ütles Ratas.\nTema sõnul peab valitsus nägema kohalikke omavalitsusi eelkõige heade partnerite ja kaastöötajatena ning ühiselt maapiirkondade elu ja arengut toetama. Just sel põhjusel jätkab valitsus ka riigipalgaliste töökohtade Tallinnast maakondadesse välja viimist.\nEakad tuleb vaesusest välja tuua\n"Sidusus tähendab ka lõhede vähendamist jõukamate ja madalapalgaliste vahel. Solidaarset ning iga inimese vajadusi ja võimalusi arvestavat tervishoiusüsteemi ning sotsiaalpoliitikat. Kahjuks teame, et suur osa Eestimaa eakaid elab vaesuses. Meie roll ja kohustus on tuua meie väärikas eas vanemad ja vanavanemad sellest vaesusest välja. Me peame kõiki põlvkondi nende elutöö ja panuse eest tänama ning pakkuma oma eakatele väärikat vanaduspõlve ning inimväärset elu," ütles Ratas.\nRatase sõnul on peresõbralik Eesti riik, kus inimesed soovivad panustada kõigi ühisesse tulevikku ning luua just siin oma pere. "Mul on hea meel, et laste- ja peretoetuse tõstmine ja vanemapuhkuse paindlikumaks muutmine on andnud paljudele Eestimaa peredele viimastel aastatel enam kindlustunnet laste saamiseks, sealhulgas kolmandate laste sünniks. See on õige tee, mida igal juhul jätkata. Sellesse Eestisse on alati tagasi oodatud kõik inimesed, kes on leidnud rohkem võimalusi kodumaalt kaugemal. Kodu- ja väliseestlased. Noored, kes on omandanud laias maailmas oma hariduse. Tööinimesed, kes on vahepealsel ajal leidnud mujalt paremat teenistust. Eakad, kes soovivad naasta oma isamaale," ütles Ratas.\n"Neil kõigil on kogemusi ja väärt teadmisi, mis teevad meie Eestit tugevamaks. Kõik nad on meie inimesed, keda ootame koju. Kahtlemata teeb meile kõigile rõõmu, et Eesti rändesaldo on olnud viimastel aastatel positiivne. Eestimaa elanike arv on kahe aastaga kasvanud kokku enam kui 8000 inimese võrra," ütles Ratas.\nJätkuvalt tuleb panustada perevägivalla vastasesse võitlusse.\nSelleks toetab valitsus Ratase sõnul oma ühiskonna heaolu ja turvatunde kasvu, tagab avalike teenuste kättesaadavuse, lühendab ravijärjekordi ja vähendab sotsiaalset ebavõrdsust. "Jätkuvalt tuleb panustada perevägivalla vastasesse võitlusse, mis on üks valusamaid murekohti meie ühiskonnas. Siin küsimuses saab ja peab kehtima nulltolerants," rõhutas Ratas.\n"Pean oluliseks, et töötaksime enam oma kogukondadega nii kodus kui välismaal. Rahvastikuministri ametikoha loomine ning Globaalse Eesti programmi käivitamine on vaid esimesed sammud. Meie inimeste väärtustamine ning naasvate eestimaalaste kogemused teevad meie Eestit paremaks ja tugevamaks," ütles Ratas.\n"Teadmistepõhise ja eduka majandusega Eesti on riik, mis panustab majandusse, mida toetab teadus, arendustegevus ja innovatsioon. Peame pingutama, et tõsta avaliku sektori rahastus selle osas ühe protsendini sisemajanduse kogutoodangust ning hoida edaspidi vähemalt samal tasemel. See on Eesti inimeste heaolu ja ühiskonna kestlikkuse jaoks strateegiliselt määrava tähtsusega," lisas Ratas.\nEelarve olgu vastutustundlik\nRatas märkis, eelarvepoliitikas järgib Keskerakonna, Isamaa ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna võimuliit vastutustundlikku lähenemist.\n"Me peame tagama, et meie majanduskasv oleks kaasav, konkurentsivõimeline ja jätkusuutlik. Riigieelarve koostamisel peame õigeks tagada heas korras ja vastutustundlik rahanduspoliitika. Peame senisest enam panustama ümberõppesse ning teistesse meetmetesse, et meie inimesed oleksid tööturul konkurentsivõimelised ning tagatud oleks kvaliteetne tööjõud," rääkis Ratas.\nEesti ei ole kindlasti enam odava tööjõu riik.\nTema sõnul peab valitsus toetama Eestis tegutsevaid ettevõtteid. "Eesti ei ole kindlasti enam odava tööjõu riik ning seega peame me rõhuma teistele eelistele, mis meil võrreldes põhjamaade ja lähiregiooniga olla saavad. Üks lahendusi siin on kindlasti konkurentsivõimelised energiahinnad, mida riik saab mõjutada erisuste loomisega näiteks energiamahuka tootmise jaoks," märkis Ratas.\nMajandust ja ettevõtlust arendades ei tohi Ratase sõnul unustada säästva arengu põhimõtteid. "Mulle teeb suurt rõõmu, et maailma eeskujul näitavad ka meie enda lapsed ja noored üles üha suuremat kliimamuutuste- ja keskkonnateadlikkust. See tähendab, et oleme suutnud ka kodus ja koolis anda uutele põlvkondadele edasi sisuka väärtussüsteemi," märkis Ratas.\nSuurem tugi ettevõtetele\nRatase sõnul peab ta väga oluliseks pakkuda ka oma ettevõtetele senisest veelgi suuremat tuge välismaal kontaktide loomisel ja uutele turgudele sisenemisel. "Saame toetada meie ekspordivõimalusi, suurendades meile olulistel turgudel majandusdiplomaatide ja -nõunikke arvu," ütles Ratas-\n"Digitaalse ühiskonna ehitamine on teinud meie inimeste elu mõõtmatult palju lihtsamaks ja mugavamaks. Selle visiitkaardi hoidmisel on väga oluline panustada teenuste parandamisse ning uuele tasemele arendamisse. Samuti tuleb minna edasi e-residentsus 2.0 programmi ja ülikiire internetiühenduse ehitamisega," ütles Ratas.\nValitsuse jaoks on Ratase sõnul kahtluseta väga oluline kasutada ära kogemusi ja teadmisi, mis on olemas valdkondlikes erialaliitudes. "Peaministrina oli mul au taastada kolmepoolsed kohtumised Eesti Ametiühingute Keskliidu ja Eesti Tööandjate Keskliiduga. Pean väga oluliseks, et taolised laiapõhjalised arutelud tööturuküsimustes jätkuksid ka edaspidi," ütles Ratas.\nTema sõnul mõtleb valitsus senisest julgemalt ka taristu arendamisel ja kaalub riiklike taristuinvesteeringute teostamisel laenuraha kaasamist. Seejuures on oluline, et põhimaanteede arendamisel ei jääks väiksemad maanteed ja kruusateed vajaliku rahastuseta. "Meil tuleb panustada kvaliteetsesse teedevõrgustikku üle kogu Eestimaa," ütles Ratas.\nVõtame senisest tunduvalt enam arvesse Eesti inimeste seisukohti ning tugevdame otsedemokraatiat.\n"Ühe olulise põhimõttena võtame otsuste langetamisel senisest tunduvalt enam arvesse Eesti inimeste seisukohti erinevates riigielu valdkondades ning tugevdame otsedemokraatiat. Me näeme valitsusele konstruktiivsete ja võrdsete partneritena eksperte, ettevõtlus- ja kodanikeühendusi ning Eestis esindatud poliitilisi jõude. Kindlasti jätkame nullbürokraatia projekti arendamisega, mis teeb meie inimestele ja ettevõtjatele riigiga suhtlemise lihtsamaks ning vähendab sellele kuluvat aega ja tööd," ütles Ratas.\nTa peab väga oluliseks tööd riigi arengustrateegiaga "Eesti 2035" osas, mis võtab kokku teised riiklikud strateegiadokumendid ning annab ühtse suuna erinevate valdkondade poliitikakujundajatele ja otsustajatele. Töö tulemusena sünnib väärtustele tuginev kokkulepe, kuidas tagada loodus-, sotsiaal- ja majanduskeskkonna tasakaalustatud areng.\n"Riigi roll on luua sellega võimalused, et Eestimaa inimesed saaksid panustada meie kõigi ühise heaolu suurendamisse. Samuti seame riigireformi järgmise nelja aasta vältel üheks poliitilistest prioriteetidest. Soovime siin valdkonnas edasi minna, vähendades tarbetut bürokraatiat ja avaliku sektori mahtu. Paneme valitsuse tegevuskavas paika riigireformi etappide sisu ja tähtajad ning võtame vastu asjakohased Riigikogu otsused. Siinkohal ootan kahtlemata kaasamõtlemist ning koostööd kõigilt parlamendierakondadelt, erasektorilt ja kodanikuühendustelt," ütles Ratas.\n"Oma igapäevases töös toetub valitsus väga palju meie tublidele ametnikele ning väga paljudele riigi heaks töötavatele spetsialistidele. Nad kõik teevad oma tööd suure missioonitundega ja südamest ning riik saab nende peale loota. Loomulikult annavad oma kaaluka osa ka väga paljud vabaühendused, kelle töö ja tihti vabatahtlik panus on samuti suunatud meie ühiskonna arengu ja igaühe heaolu parandamisele," ütles Ratas.\n"Meie ühist väärtust loovad Eestile siin tegutsevad ettevõtjad, kellest väga paljude tegevuses paistab isikliku edu kõrval selgelt välja ka vastutus terve ühiskonna hea käekäigu pärast. Loomulikult tunnustan ka meie ajakirjandust, mis on kõigi tunnuste järgi pühendunud, vaba ja vastutustundlik," ütles Ratas.


Martyn Eaden Biograafia - 7 aasta pärast abielus ja lahutatud naine Chrissy Metz - Biograafia\nMartyn Eadeni elulugu\nMartyn Eadeni faktid\nSuhete lühike statistika Martyn Eadenilt\nMis on Martyn Eadeni perekonnaseis? (abielus, vallaline, suhtes või lahutus):\nKui palju lapsi on Martyn Eadenil? (nimi):\nKas Martyn Eadenil on mingeid suhteid?\nMartyn Eaden on Suurbritannia stsenarist, kes on rohkem tuntud sellistes filmides nagu Death Factory ja Spurned. Ta haaras rambivalgusest pärast abiellumist kuulsa Ameerika näitleja ja laulja Chrissy Mentziga.\nMartyn Eadeni isiklik elu: teadke tema suhetest ja sõbrannast\nSuurbritannia ajakirjanik Martyn Eaden on praeguse seisuga tõenäoliselt vallaline ja ta pole kuulujutte tutvunud ning väldib nii palju kui võimalik meedia tähelepanu.\nEaden pole nii populaarne kui tema endine elukaaslane Chrissy Metz, sel põhjusel on temast vähem teada. Pärast seda, kui ta lahkus filmist 'This Is Us', elas Martyn tavalist elu.\nMartyn Eaden jatema endine abikaasa Chrissy Metz ühel üritusel. ALLIKAS: Spousewiki\nMartyn võib veel oodata oma elu tõelist armastust, kui Chrissy on juba koos näitleja Donnie Berryga kolinud. Metz ja Berry on romantikaga tegelenud üle aasta ja tundsid üksteist rohkemgi.\nChrissy ja ka Donnie on nii armunud, et ei jää kunagi maha üksteise vastu kiindumuse näitamisest ja on sageli PDA-s üheskoos märgatud. Paar ootab peagi õiget hetke, et ka mööda vahekäiku kõndida.\nMartyn oli varem abielus kuulsa Ameerika laulja ja pluss-suuruses näitlejaga Chrissy Metz 5. jaanuaril 2008. Duo sidus sõlme Santa Barbaras, Californias kohtumaja tseremoonial.\ndavid mazouz tüdruksõber\nLoe ka : Joe Bologna\nViis aastat koos olles otsustas paar 2013. aasta jaanuaris teineteisest lahku lüüa. Seejärel esitas Eaden 2014. aasta novembris lahutuse, märkides „lepitamatud erimeelsused”. Ja lahutus vormistati 11. detsembril 2015.\nMis on Martyn Eadeni puhasväärtus?\nHinnanguline netoväärtus on Martyn Eadenil 300 000 dollarit kõik tänu tema kirjanikukarjäärile. Pealegi on stsenaristi keskmine palk 60 000–100 000 dollarit mis sõltub filmi ja lavastuse eelarvest.\nBriti stsenarist Martyn Eaden ja tema näitleja-laulja eksnaine Chrissy Metz. ALLIKAS: Pandagossips\nStsenaristina kirjutas ta sellistele filmidele Surmavabrik (2014) ja Kurnatud (2016), mille eest pälvis publik publikult palju kiitust ja armastust. Filme tähistati koos Pej Vahdat , Megan Hensley , Damien Puckler , Randall Bosley ja paljud teised.\nVaata ka: Rick Jaffa puhasväärtus ja isiklik elu\nTeisalt on Martyni endisel naisel hinnanguline netoväärtus 7 miljonit dollarit . Selle varanduse kogus ta näitleja- ja lauljakarjääri abil.\nKiired faktid Martyn Eadeni kohta:\nTa on Suurbritannia kodakondsus.\nTa seisab keskmisel kõrgusel pruunide silmade ja mustade juustega.\nMartyni endine naine on Kuldgloobuse auhinna võitja.\nRohkemate värskenduste saamiseks klõpsake nuppu sierraviva.org .\nAbielu Chrissy Mentziga\nAbielu kuupäev:5. jaanuar 2008 Lahutus\nMartyn oli abielus kuulsa Ameerika laulja ja näitleja Chrissy Mentziga. Duo sidus sõlme Santa Barbaras, Californias kohtumaja tseremoonial.\nalexis ren lesbi\npete hegseth abikaasa\nwiki james corden\nwiki prints Harry


2. Kaido Välja ja Eesti Keelpilliõpetajate Ühing | Majandusjuhataja Teataja, nr 3, märts 2022\nEt meil on tegemist kooliga, siis päris paljud meie töötajaskonnast osalevad ka erialaühingute töös. See on ju täiesti loomulik! Ikka on hea, kui saab probleeme arutada kolleegidega teistest koolidest või teiste sama valdkonna tegijatega. Minu teada majandusjuhatajaid koondavat n-ö klubi ei ole, kahjuks.\nKa muusikaõpetajatel on mitu ühingut. Seekordse loo peategelane on Eesti Keelpilliõpetajate Ühing ja selle president Kaido Välja. Nende veebilehe aadress www.esta.ee tuleb rahvusvahelise organisatsiooni European String Teachers Association nimetähtedest. Liikmete nimekirjast leidsin mitmeid meie kooli õpetajaid.\nNovembris sain Kaidoga linnas kokku ja kohvitassi taga oli väga meeldiv teemat arutada.\nKaido, kuidas Sa ühingu juhiks said? Oled valdkonna autoriteet? Teised ei tahtnud? Sul olid ideed? Või mis sageli veel kõige tähtsam juhi valiku kriteerium – Sul on aega asjaga tegeleda? Ma saan aru, et presidendiamet ei ole selline tavapärane palgaline töökoht.\nKaido: „Eesti Keelpilliõpetajate Ühing asutati juba enam kui 30 aastat tagasi Euroopa ühingu allorganisatsioonina, eestvedajateks ikka meie kooli pedagoogid Niina Murdvee, Aino Marika Riikjärv, Ivi Tivik. Kuigi õpetajana tegutsen TMKKs aastast 1992, siis ühingu tegemistega liitusin rohkemal määral 2000. aasta alul, esialgu Niina Murdvee kutsel Värska kursuste õpetajana, hiljem korraldasime Aino Riikjärve eestvedamisel Eesti Noorte Keelpillimängijate konkurssi. Oluliseks teetähiseks oli 2006. aastal Tallinnas toimunud ESTA rahvusvaheline konverents (seda korraldab iga aastal erineva riigi allorganisatsioon) – olin Tallinnas selle suursündmuse üks korraldajaid. Järgnes 2008. aastal Elleri-nim rahvusvahelise viiuldajate konkursi korraldamine, ka igal suvel toimunud Värska keelpillikursustel oli selleks ajaks õpetajatööle lisandunud korralduslik pool.\nKokkuvõtteks võib öelda, et kasvasin nende tegemiste kaudu ühinguga kokku. Ühingu tööde eestvedajaks on alati olnud 6-liikmeline juhatus, kes tegutseb ühise meeskonnana. Olen väga õnnelik, et saan tegutseda koos praeguse tegusa ning hästi kokku töötanud juhatusega.\njuhatus valitakse üldkogul korraga kolmeks aastaks\njuhatus valib ühingule presidendi.\nNii sündiski, et mind pea 7 aastat tagasi ühingu presidendiks valiti.“\nKui vaadata ühingu veebilehel olevaid tegevusi, siis märksõnadeks on edendada, arendada, korraldada, osa võtta, anda välja, olla abiks jne. Siit võib järeldada, et töö tulemusi võib näha juba üsna lihtsalt – tuleb vaid asjasse aega panustada. Paraku on just vaba aja leidmine see kõige raskem ülesanne.\nMuidugi küsisin Kaidolt ka tavapärase küsimuse (kuigi teadsin vastust juba ette): Kui oluline on ühingu tegevus ühingu liikmetele ehk mis jääks olemata-saamata, kui ühingut ei oleks või kui õpetaja sellesse seltsi ei kuuluks?\nVastates küsimusele rõhutab Kaido just sõna „kogukond”. Üks asi, millest isiklikult minul on eriti hea meel, on see, et üksteisega jagatakse nii neid teadmisi, kuidas õpilasi paremini õpetada, kui ka seda, kuidas iseennast õpetajana arendada. Ei ole nii, et igaüks hoiab enda tehtud õppematerjalid ja muud nipid kiivalt enda teada (mul on selliseid kurbi kogemusi ülikoolis majanduserialade õpetamisest). Seda on tõesti hea teada, et ühiselt aetakse ühte asja.\nNeed proportsioonid 50-50 või isegi 20-80 käib vist küll enamiku organisatsioonide kohta ehk siis nende pooled liikmed on aktiivsed või ca 20% on eriti aktiivsed ja ülejäänute osalemine on juhuslik.\nKaido jutust sain aru, et väga olulisel kohal nende ühingu tegevuses on ürituste korraldamine, kusjuures mitmed üritused on pikkade traditsioonidega:\nIgal aastal (alates 1998, nüüd suvel juba 24. korda) toimub Värskas suvekursus, kus osaleb ca 130-150 õpilast ja 30 õpetajat. Ürituse raames toimub ka õpetajate koolitus.\nEesti keelpillimängijate konkurss 2015, Eduard Tubin 110\nEesti keelpillimängijate konkurss 2020, Eduard Tubin 115\nTartus korraldatakse konkurss-festivale, järgmine ehk siis 12. peaks toimuma 2021 märtsis. Selles osalevad noored kuni keskkooli lõpuni. Võitjatele kohti ei jagata, küll aga antakse nimetusi „diplomand“ ja „laureaat“.\nMentorprogrammi käigus viivad parimad pedagoogid läbi meistriklassi päevi (alates 2018).\n2016. aastal ellu kutsutud ja nüüdseks neljal korral toimunud ESTA meistriklass on rahvusvaheline üritus. Oma ala tipp-professionaalid teevad terve päeva vältava koolituse. Toimub EMTAs ja osalejaid on 50-80.\nIgal aastal toimub suvekonverents.\nÜhing on välja andnud ka trükiseid: Ivi Tiviku viiulilaulikud “Liisa noodivihik” ja “Johannese noodivihik.”\nPõhjalikum ülevaade: http://www.esta.ee/olulisemad_syndmused.html\nMeie kohtumisel kingib Kaido mulle hiljuti ilmunud ajakirja „Keelpilliõpetaja“. Ajakiri ilmus aastatel 1990-2011 ja nüüd siis uuesti.\nMida saab ühing pillimängu populariseerimisel ära teha?\nKaido: „Ühing koondab eelkõige keelpilliõpetajaid, kes siis oma teadmiste, oskuste ning ka karismaga keelpillimängu edendavad ja seda ka „populaarsemaks“ muudavad. Eestis on üldiselt väga hea, laiapõhjaline ja toimiv süsteem muusikakoolidest, keskastme muusikakoolidest (TMKK ühendab selles osas parimad võimalused) ning muusikaakadeemiast. Hoidkem seda toimivat ning väga häid tulemusi andvat süsteemi. Meie keelpillimängijad on konkurentsivõimelised ja pääsevad edukalt rahvusvaheliste ettemängude kaudu Eesti esindusorkestritesse.“\nErialaühingud teevad enamasti koostööd ka teiste riikide sarnaste organisatsioonidega. Korraldatakse samuti rahvusvahelisi konverentse. Kaido nimetab selliste konverentside märksõnadeks: meistriklassid, kontserdid, ettekanded, muidugi on siin olulisel kohal omavaheline suhtlemine, rahvusvaheliste kontaktide loomine ja millegi koos tegemine.\nKaido: „Samad reeglid kehtivad nii laste kui ka täiskasvanute puhul – lisaks pillimängule ühendab inimesi koos tehtud käeline tegevus (ühe näitena võin tuua 2015. aasta ESTA rahvusvahelise konverentsi Middelburgis, Hollandis, kus korraldati viiulipoogna valmistamise töötuba. Selle tulemusena valminu seisab mul endiselt kapi peal.\nSageli küsitakse, mis on sellise rahvusvahelise konverentsi põhiteema? Keeruline on mingit ühtset põhiteemat välja tuua, sest ESTA organisatsioon ühendab väga suurt hulka erineva suunitlusega keelpilliõpetajaid terves Euroopas. Organisatsioonis on huviharidusele pühendunuid, ansambli- ning grupitööga tegelejaid, professionaalse suunitlusega õpetajaid ja ka oma ala tippinterpreedid.\nKonverentsi ülesanne on kõnetada neid kõiki, pakkudes huvitavat ja arendavat loengute, kontsertide, töötubade programmi.\nKa Eesti Keelpilliõpetajate Ühing on olnud ühe rahvusvahelise ESTA konverentsi korraldajaks. See toimus 2006. aastal Tallinnas, kus paljude suurepäraste ettekandjate seas nii ida kui lääne poolt esinesid loengutega ka mitmed Eesti pedagoogid (Mari Tampere-Bezrodnõi, Niina Murdvee, Marje Lohuaru, Maret Mursa-Tormis, Peeter Paemurru, Andres Leivategija).”\nESTA presidendi (kuni 2020) Bruno Giuranna loeng-kontsert ESTA konverentsil Middelburg 2015\nESTA konverentsidel on Niina Murdvee esinenud kolmel korral ja kauaaegne TMKK viiuliõpetaja, emeriitdotsent Ivi Tivik kahel korral.\nÜhe valimiskorra on olnud ESTA juhatuses Niina Murdvee ja Aino Marika Riikjärv.\nNiina teatas, et tema viimane loeng „Kas ja/või kui palju peab pillimängija ja pillimängu õpetaja teadma neuroteadustest?“ toimus 1. novembril 2020. See oleks pidanud toimuma Portugalis, aga koroonaviirusest tulenevalt toimusid kõik loengud ning ettekanded veebi vahendusel.\nKellel tekkis huvi, siis Niina ettekande kohta on tulemas ka artikkel konverentsi kogumikus (inglise keeles). Samal teemal on juba artikkel viimases ajakirjas „Keelpilliõpetaja“ (nr 16). Eelmise aasta oktoobris pidas emeriitdotsent Murdvee samal teemal loengu ka EMTA kõikide erialade II kursuse pillimängijatele.\nMa vaatasin ka, et suvel 2020 Kärdlas toimunud I Rahvusvahelises viiuli suveakadeemias sai võtta erialatunde tunnustatud spetsialistidelt.\nKaido: „Suvekursused (sellel formaadil on palju nimesid: suveakadeemia, laager, suvekool) on nii Eestis kui mujal maailmas üsna levinud praktika. See annab suurepärase võimaluse õppida oma ala tunnustatud pedagoogide juures, kuhu näiteks statsionaarsesse õppesse mainekas ülikoolis pääsemine oleks väga keerukas. Nädala või kümne päeva jooksul toimuv intensiivne töö: harjutamine, meistriklassi tunnid, teiste osavõtjate tundide kuulamine, kammeransamblite moodustamine, nii kursuslaste kui pedagoogide kontserdid. Sellist nädalat võiks ehk nimetada pillimänguliseks päikesereisiks, mille vitamiinid annavad energiat, et oleks jõudu ja oskusi kogu aasta vältel end edasi arendada.“\nLaagri lõpetamine Põlvas 4. juulil 2020.\nAdele Välja ja Aktuaalse Kaamera reporter Leevi Lillemäe.\nJalgrattaga Jõgevalt Värskasse 2020 (enne laagri algust).


Paide andis Tarvale korraliku ketuka - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nPaide andis Tarvale korraliku ketuka (0)\n23. AUGUST 2016, 21:17 PREMIUM LIIGA\nRakvere Tarvas taltus Paidesse saabudes üsna kiirelt, kui juba avapoolaja esimestel minutitel jäädi Paide Linnameeskonna vastu taha, kaotades lõpuks seitsme väravaga.\nKohe kohtumise alguses said Paide mehed kätte selle, mida olid lootnud - kiire avavärava abil mindi juba 5. minutil tänu Sander Sinilaiu filigraansele pealöögile juhtima. Söödu andjaks oli ei keegi muu kui Vjatšeslav Zahovaiko, kelle jaoks antud sündmus mängu viimseks õnnestumiseks ei jäänud.\nKohtumist domineeris oodatult Paide. Jasper Uwaegbulam oli liigutatud paremasse äärekaitsesse - see tegi antud äärest omakorda väga terava ründejõu, sest nigeerlasest eespool toimetas ohtlikult noor välejalg Mark Oliver Roosnupp.\nAvapoolaja lõpus elavnes pisut ka Tarva mäng, kui veidi enne vilet loodeti karistuslöögist üks tagasi lüüa. Läks aga nii, et Paidele tekkis olukorrast kiire kontrarünnak ning tormijooksu juhtinud Zahovaiko viimase aja väledaimate liigutuste saatel oli Tarva kiiper Sander Susi sunnitud söödu saanud Lauri Varendi kastis maha tõmbama. Penalti realiseeris Zahovaiko ise ning nii läksidki sinipunased soliidse edumaa saatel puhkepausile.\nTeise poolaja alguses tabas Tarvast aga üks õnnetus teise otsa - 49. minutil sai vigastada Alari Aunapuu ning minut hiljem kasvatas Taavi Rähn kodumeeskonna eduseisu juba kolmele väravale.\nEdasi hakkas rakverelaste kaitse niivõrd lekkima, et peaaegu igast Paide rünnakust oleks pidanud värav sündima. Linnameeskond kuigi palju võlgu samas ei jäänudki, lüües mängu lõpuks liiga punase laterna vastu veel neli väravat, kasvatades Tarva ahastust veelgi.\nDuubel kirjutati täna nii Omar El Hussieny kui ka Sander Sinilaiu nimele, ühe kolli lisas ka Jasper Uwaegbulam.\nMängu parim - Sander Sinilaid\nHoidis kenasti keskvälja kontrolli all, laskmata rakverel väga palju alas palli liigutada. Sai ka enda nimele kaks väravat, millest esimene oli esmaklassiline peatabamus.


Üllatav statistika: ümbrikupalga saajate arv on langenud rekordmadalale - Majandus\nÜllatav statistika: ümbrikupalga saajate arv on langenud rekordmadalale\n22. august 2019, 9:56\nSamas tööturule sisenemisel on aga ümbrikupalga saamise oht endiselt kõrge, pea iga kümnes vähem kui kaheaastase töökogemusega töötaja puutub kokku «mustalt» töötasu saamisega, selgus uuringust.\n«Ümbrikupalga levik on Eestis jõudsalt vähenemas, kuid uuring näitab selgelt, et meie tööturul on teatud riskirühmad, kes on endiselt sunnitud vastu võtma töötasu mustalt,» ütles tööportaali turundusjuht Henry Auväärt.\nSeejuures on ümbrikupalga osakaal endiselt meeste seas pea kolm korda levinum – kui meestest oli «musta» töötasuga kokku puutunud 7,5 protsenti vastanutest, siis naistest 2,8 protsenti. Kui naiste seas oli ümbrikupalga levik aastaga 1,4 protsendipunkti võrra vähenenud, siis meeste seas püsis ümbrikupalga osakaal pea muutumatuna, vähenedes vaid 0,4 protsendipunkti.\nKolmandaks riskirühmaks on aastaid olnud madalama haridustasemega töötajad, kus on ümbrikupalk samuti tunduvalt levinum. Ka värske uuring näitab, et kui kõrgharidusega töötajatest oli ümbrikupalgaga kokku puutunud 3,5 protsenti vastanutest, siis põhiharidusega vastajate seas oli ümbrikupalk enam kui kaks korda levinum 7,7 protsendiga. Teisalt on aga näha positiivset trendi, kuna veel 2017. aastal puutus «musta» töötasuga kokku tervelt 18,1 protsenti põhiharidusega töötajatest.\nTööandjad hoiatavad: liigkiire alampalga tõus võib inimesed töötuks jätta (5) Loe artiklit\nNorra digiminister Postimehele: kogu maailm tuleb taas ühendada (1) Loe artiklit


ETK toob turule Säästukaart Plussi\nETK toob kliendikaardi Säästukaart Pluss, millega ühendatakse kaardimaksed, Säästukaardi boonusprogramm ning pankadest sõltumatu eraklientide finantseerimise võimalus.\nETK juhatuse esimehe Kati Kusmini sõnul on ETK Grupp ehitanud üles oma kliendikaardiga seotud makselahenduse, mis toimib pankadest sõltumatult. Kusmini sõnul aitab uus boonusprogramm ning uuenenud Säästukaart pakkuda tarbijale senisest laiemat teenuste valikut ning muuta arveldamise kliendile mugavamaks. „Nüüdsest piisab ETK Grupi kauplustes oste tehes vaid ühest kaardist – Säästukaart Plussist,“ lisas Kusmin.\nKliendikaardile saab raha laadida oma pangakontolt, kuid kaart toimib ka kui krediitkaart. Krediitkaardi taotlemiseks peab Kusmini sõnul inimese sissetulek olema vähemalt 150 eurot kuus. Krediidi kasutamisel tuleb kasutatavalt summalt maksta intressi, mis jääb pankade pakutavale tasemele.\n„Säästukaart Plussi näol on loodud alternatiiv pangakaartidele. Sellega on võimalik maksta sooritatud ostu eest, koguda boonuspunkte, saada kaupadelt soodustusi, võtta kaupluse kassast välja sularaha ja soovi korral maksta suuremate ostude eest pikema aja jooksul,“ selgitas ETK Finantsi juhatuse esimees Piret Paulus.\nHetkel on Säästukaardi omanikke üle 345 000. Pauluse hinnangul võiks nendest umbes 80 000 inimest olla huvitatud ka uue finantsteenuse kasutamisest läbi Säästukaart Plussi püsikliendiprogrammi. Uue kaardilahenduse käibeks prognoosib Paulus 100 miljonit eurot.\nSamaaegselt Säästukaart Pluss maksekaardi turule tulekuga käivitub ETK Grupi kauplustes ka uus boonusprogramm. Kõiki Säästukaardi omanike premeeritakse püsikliendikaardi kasutamisel boonuspunktidega, mida on võimalik hiljem kasutada ostude eest tasumiseks ETK Grupi kauplustes.\nIgale Säästukaart Pluss püsikliendikaardi omanikule määratakse limiit, mille ulatuses saab ta kaarti makseteks või sularaha väljavõtmiseks kasutada. Limiiti saab tagastada kas otsekorraldusega või siis kliendi enda poolt teostatava pangaülekandega. Lisaks saab kaarti kasutada ka ettemaksukaardina.\nSäästukaart Pluss on kõikides ETK Grupi kauplustes kehtiv kaart, millega on võimalik maksta sooritatud ostu eest, koguda boonuspunkte, saada kaupadelt soodustusi, võtta sularaha otse kaupluse kassast ning suuremate ostude korral maksta summa osade kaupa. Boonuspunktid kantakse kliendi kontole järgmise kuu 6. päevaks ning nendega on võimalik tasuda ostude eest ETK Grupi kauplustes.\nETK on kohalikul kapitalil põhinev Eesti suurim toidu- jaesmatarbekaupade jaemüügigrupp, kuhu kuuluvad Maksimarketi, Konsumi ning A ja Okauplused kõikjal Eestis. Gruppi kuulub 19 tarbijateühistut üle Eesti, kokku366 müügiüksusega. ETK Grupi 2010. aasta netokäive oli ligi 360 miljonit eurot.Gruppi kuulub 19 tarbijateühistut üle kogu Eesti, kokku 366 müügiüksusega. ETKpüsikliendiprogrammiga Säästukaart on liitunud üle 345 000 inimese.


LÄÄNELA | Lauatennisistid lõpetasid hooaja\nLauatennisistid lõpetasid hooaja\n29. mai 2015\t| kategooria: Määratlemata\nLäänemaa Spordikooli ja Haapsalu Lauatenniseklubi ühisettevõtmiseks oli händikäpturniiri (rahvapäraselt etteandmisturniiri) korraldamine, kus võistlesid koos nii algajad kui ka Eesti koondislased. Lahtiseletatult alustab mängu algaja 7 : 0 eduseisul Aaro Õismetsa vastu ning siia vahepeale mahuvad kõik teised mängijad ja saavad alguspunktid vastavalt tasemele.\nJanely Vestli, Karin Talving, Maria Võrklaev. Fotod erakogust\nMängiti “parem kahest“, mis tähendas seda, et ka viigiline lõpp oli võimalik.\nVõitsid aga siiski tugevamad: esimene Aaro Õismets, teist kohta jagasid Jaanus Saviots ja Heikki Sool. Üllatuslikult tuli aga neljandaks nn. “algaja“ Rain Kaasik jättes 5. Karin Talvingu ja 6. Mihkel Puhmi.\nJaanus Saviots, Aaro Õismets, Heikki Sool.\nIgamehe paarismängu võitsid Janely Vestli-Heikki Sool, teiseks jäid Maria Võrklaev-Aaro Õismets ja kolmandaks Mihkel Puhm-Eduard Brok.\nSügiseni on nüüd enamusel suvepuhkus, kuid Eesti koondislastel treeningud jätkuvad, kuna Karin Talving, Aaro Õismets ja Toomas Vestli esindavad Eestit Haapsalus 26.-28.juunini toimuvatel Põhja-Euroopa noorte meistrivõistlustel ning Kristiina Seiton, kes võistleb Eesti naiskonnas suveuniversiaadil Lõuna-Koreas Gwangjus 4.-14.juulini (koondise treener on Heikki Sool).\nLäänemaa lauatennisistide kokkutulek toimub 24.-25.juulil ning ettevalmistus uueks hooajaks algab rahvusvahelises treeninglaagris Lätis Drustis 1.augustil, kus on koos Venemaa, Läti, Leedu, Valgevene, Usbeki ja Eesti lauatennisistid.\n« Tennis peab juubelit\nLauatennisistid võitsid kolm karikat »


Väikeettevõtjate elu lihtsustamiseks on mõeldud Fineto platvorm. Suunamuutjana koondab Fineto ettevõtja töölauale kokku võrdsetel alustel võrreldavad laenupakkumised kinnisvara tagatisel. Selliselt on ärilaen alustavale ettevõtjale kättesaadavam, kui kunagi varem. Igal aastal lisandub Eesti ettevõtlusmaastikule ambitsioonikaid inimesi, kelle plaanidesse on sisse kirjutatud käibevahendite kaasamise vajadus.\nLahendusi algkapitali kaasamiseks on mitmeid. Laen alustavale ettevõtjale on üks neist, kuid meediast on kindlasti läbi käinud infot erinevate ettevõtlustoetuste, grantide, ettevõtluskonkursside ja ühisrahastuskampaaniate kohta. Samas tuleb ka hinnata enda ajalisi võimalusi ja võimekust sisuliselt panustada. Seejuures on Fineto kasutajasõbralik platvorm, mis keskendub kinnisvara tagatisel ärilaenu pakkumisele võrdluse teel. Taotleja jaoks on protsess kiire ja tasuta. Igal lahendusel on omad eelised.\nRiik toetab heldelt neid, kellel on kannatust\nEnne, kui valida, kas taotleda toetust või laenu, süvene variantidesse. Eesti.ee portaali andmetel on ettevõtlustoetust võimalik taotleda Euroopa Liidu fondidest. Samuti tasub hinnata riiklike ja kohalike omavalitsuste poolt pakutavaid toetusi. Riigi Tugiteenuste Keskusest on võimalik kaasata starditoetust. Selle maksimaalne suurus on 15 000 €. Alustava ettevõtjana pead siiski meeles pidama, et mõne toetuse kaasamisel puudub edasistes tegemistes paindlikkus. Lisaks Riigi Tugiteenuste Keskusele on ettevõtja vajadusi kaardistanud ka Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus.\nEttevõtluse Arendamise Sihtasutusest on võimalik leida infot toetuste, nõustamisteenuste, töötubade ja koolituste kohta. EASi mitmekesisest valikust on alustaval ettevõtjal mõistlik märgata Innovatsiooni- ja Arendusosakuid, mis ei eelda taotlejalt miinimumkäibe olemasolu. Et teenused ka ajas muutuvad, siis tasub kindlasti ise tutvuda nende kodulehel eas.ee täna saadaolevate teenuste ja toetustega. Mitmed mittemateriaalsed teenused võivad käibe mõttes pikemas perspektiivis osutuda isegi väärtuslikemaks, kui saadav tagasihoidlik rahaline sisend. Seetõttu võib vahendeid kaasata Fineto vahendusel ja juurde taotleda teenuseid EASist. Tutvu Fineto poolt pakutavaga siin.\nVahendite kaasamiseks on mitmeid valikuid ka Töötukassa poolt, kes saab Töötukassas arvele võetud isikutele väljastada äriplaani alusel kuni 6000 €. Seejuures tuleb varuda aega, sest läbida tuleb pikk taotlusprotsess. Fineto platvorm seevastu on kiirem tee rahani. Töötukassa kaudu edasi liikudes on eeldusteks töötuna või tööotsijana registreeritud mittetöötava isiku staatus. Pead olema vähemalt 18-aastane ja läbinud ettevõtluskoolituse vähemalt 56 tundi või omama kutse- või kõrgharidust majanduse alal või ettevõtluskogemust vähemalt 1 aasta. Enne toetuse taotlemist, tutvu Fineto platvormiga siin, et liikuda kiiremini edasi.\nEttevõtluskonkursid toovad tähelepanu ja finantseeringu\nLisaks võiks end kurssi viia ettevõtluskonkurssidega. Üks Eesti tuntumaid on Ajujaht, mille auhinnafond on läbi aastate jagunenud kolmeks: I koht 30 000 €, II koht 15 000 € ja III koht 5000 €. EstBANi eestvedamisel tehakse investeering Ajujahi finalistile, mis on varasematel aastatel jäänud vahemikku summas 65 000 – 75 000 €. Ärilisest perspektiivist lähtudes võiks plusse-miinuseid vaadata nii: Ajujahil osalemist saab sõltumata väikesest auhinnafondist teadlikult planeerida ja ajastada oma toote või teenuse lansseerimisega samasse perioodi, et saada tasuta kajastust televisiooni vahendusel. Sedasi saab jõuda enda potentsiaalsete uute maksvate klientideni. Kui varasemas minevikus on ärilaen alustavale ettevõtjale jäänud kättesaamatuks, ongi paljud ettevõtjaks pürgijad läinud konkursside teed.\nÜhisrahastuskampaaniate läbiviimine on võimalus, kuidas muuta investoriteks enda toote või teenuse kasutajaid ja austajaid. Selliste portaalide nagu Fundwise või Hooandja kaudu kampaania läbiviimine annab sulle esmase valideeringu potentsiaalseks eduks turul. Ent üks ei välista teist. Ühisrahastuses osalemine võib kaasa aidata tuntuse suurendamisele ja vahendite kaasamisele. Ärilaen alustavale ettevõtjale Fineto platvormil aitab ettevõttel kiiremini areneda.\nÄrilaen alustavale ettevõtjale annab arengutõuke\nNii toetuste, konkursside kui ka ühisrahastuskampaaniate summad jäävad enamasti ebapiisavaks. Kui ettevõtjal või mõnel pereliikmel on kinnisvara, mida ärilaenu tagatiseks seada, on võimalik väljastada kõige mõistlikuma intressiga ja ettevõtte vajadustega arvestava summa ulatuses ärilaen alustavale ettevõtjale. Sellise taotluse summad annavad vajaliku arengutõuke.\nFineto platvorm on lihtne. Kui teha laenutaotlus meie koduleheküljelt, saabuvad pakkumised e-mailile. Laen alustavale ettevõtjale ei pea olema kättesaamatu eesmärk. Ettevõtja elu lihtsustamiseks kuvame kõik laenupakkumised võrdlevalt ühele lehele. Sobivaima pakkumise saate välja valida ja kinnitada vaid nupule vajutusega. Pärast seda võetakse sinuga ühendust laenulepingu sõlmimiseks. Tutvu võimalustega Fineto platvormil.


Objekti kohalejõudmine väljaspool Päikesesüsteemi tabas astronoome üllatusena, kuid see ei tähenda, et nad oleksid selle uurimiseks ette valmistatud.\nMeie esimese tuntud tähtedevahelise objekti, nüüd nimega Oumuamua, rada, kui see läbis sisemise Päikesesüsteemi 2017. aasta lõpus.\nBrooks Bays / SOEST väljaandeteenused / Univ. Hawaiist\nKui tähtedevahelisest ruumist pärit esimene teadaolev objekt libises eelmisel kuul läbi sisemise Päikesesüsteemi, polnud vastuvõttev pidu päris valmis. See möödus Päikesest 0, 25 astronoomilise ühiku (37 600 000 km) raadiuses 9. septembril, kuid seda avastati alles 19. oktoobril.\nKuid juba nädalate jooksul on astronoomid teinud kõik endast oleneva, et kogu maailmas taevavälise ja pilkupüüdva teleskoobiga teha rohkem kui võimalik, et selle blokeeringu kohta võimalikult palju teada saada, enne kui see libiseb nägemisulatusest välja, et teda enam kunagi ei näeks.\nTegevuse tuikumine pole piirdunud vaatluste tegemisega, kuna rahvusvahelise astronoomia liidu ametnikud nägid vaeva selle nimel, mida seda keha nimetada. Alguses arvasid astronoomid, et see on komeet, mis põhineb selle äärmisel orbiidil, ja nii rakendas IAU Minor Planeti keskus tähistust C / 2017 U1. Kuid kui ka kõige sügavamatel teleskoopilistel piltidel ei olnud koomast ega sabast mingit vihjet, otsustasid nad, et see peab olema asteroidne, mistõttu tähis A / 2017 U1.\nKuidas `Oumuamua tegelikult välja näeb? See objekti 2016 WF 9 kunstiline kujutamine, mis on näidatud Jupiteri orbiidist möödudes, võib anda mõne näpunäite.\nKulisside taga, ebaharilikult uue objekti kiireks nimetamiseks, saadetakse edasi-tagasi e-kirju IAU peasekretäri, selle F osakonna presidendi, IAU väikekehade nomenklatuuri töörühma kaasesimeeste ja Väikeplaneedi keskuse vahel. Valitud nimi, mis kuulutatakse välja 6. novembril, on `Oumuamua. Kujundanud Ka`iu Kimura (`Imiloa Astronoomiakeskus] ja Havai keeleteaduse ekspert Larry Kimura, see on Havai konstruktsioon, mis ühendab` ou (et ulatuda) ja mua (mis tähendab esimest või enne seda); teine mua on rõhuasetuseks.\nKuid asteroide ei kataloogita ainult nime järgi ja see on esimene täiesti uuest objektiklassist. Niisiis võttis IAU MPC kaasdirektori Gareth Williamsi ettepanekul vastu tähtedevahelise tähise "I". "Kõik arutelus osalenud osapooled olid ühel meelel, et ettepanek oli sobiv, " ütleb ta. "Sorteerimiseks kulus vähem kui päev, teadaanne järgnes ülejärgmisel päeval." Nagu märgiti MPEC 2017-V17 teadaandes, "" Sellele objektile viitamiseks on õiged vormid: 1I; 1I / 2017 U1; 1I / `Oumuamua; ja 1I / 2017 U1 (` Oumuamua). "\nKomeedi- ja asteroidikaubanduses töötavaid ei armastata "I" kasutamisega - lõppude lõpuks on IAU läinud endast välja, et vältida tähiste "I" ja "O" kasutamist, kuna need näevad välja liiga sarnased numbrid "1" ja "0". Mitmed on soovitanud asendada selle asemel tähega "E" (ekstrasolaarse jaoks), kuid Williams kaitseb IAU otsust, märkides, et "E" võib tõlgendada kui "maavälist" koos objekti taga oleva intelligentsuse mõjutamisega ja "G" ("galaktilise" jaoks) ") on liiga piirav.\nEsimene omadus, mis märgib Oumuamua väljastpoolt meie päikesesüsteemi, on selle orbitaalne ekstsentrilisus, 1.19. Kui võtaksite kunagi geomeetria, võiksite meelde tuletada, et ellipsi ekstsentrilisus ei tohi ületada 1, 0. Tegelikult kahetseb dünaamik Bill Gray (projekt Pluto), et ta ei hakanud mõni päev varem 1I tähtedevahelist olemust kasutama - tema orbiidi arvutustarkvara lükkas lõpliku lahenduse võimatuna tagasi.\nSelleks ajaks, kui Pan-STARRS 1 teleskoop selle üles pühkis, oli objekt juba tuhmunud 20-ni, nii et kogu maailma vaatlejad pidid ulatuma suuremate rajatiste saamiseks, et koguda rohkem vaatlusi, enne kui ainulaadne sisselülitus muutub võimatuks.\nÜks õnnelik paus saabus kohe pärast MPC esialgset teadet. Vaatleja Joe Masiero (reaktiivmootorite laboratoorium) juhtus just Palomari observatooriumi 5-meetrise Hale-teleskoobiga keset jooksu. Ta sai kiiresti spektri, mida on allpool reprodutseeritud ja mida on siin lähemalt selgitatud. Puudub ilmne imendumine, mis tähendaks teatud ühendite või mineraalide olemasolu.\nSpektri `Oumuamua (1I / 2017 U1), omandatud 25. oktoobril 2017 5-meetrise Hale-teleskoobiga. Vertikaalsed ribad tähistavad vearibasid igal mõõdetud lainepikkusel ja punktiirjoon näitab üldist trendi pisut heledamate punaste ja infrapunakiirguse lainepikkuste osas.\nKuid õrn kallak, mis kasvab punase (parempoolse) otsa poole, viitab sellele, et Oumuamua ei sobi eriti hästi Kuiperi vöö objektidega (mis kipuvad olema palju punasemad). See on hoopis selline spekter, mida kivine pind ilmutaks pärast pikaajalise kosmosekiirgusega kokkupuutumise ilmastiku ilmastikku.\nTeised on üritanud objekti valguse kõverat registreerida ja selle pöörlemisperioodi määrata. Matthew Knight (Marylandi ülikool) ja teised vaatlused näitavad ilmse heleduse selgeid erinevusi umbes 1, 2 magnituudiga. Rüütel ja tema meeskond kahtlustavad, et objekt on piklik, vähemalt kolm korda pikem kui see on lai ja pöörleb 3 kuni 5 tunni jooksul.\nHubble'i kosmoseteleskoobil võib olla lõppsõna 1I / 2017 U1 tähemärgi kohta. Karen Meechi (Hawaii ülikool) juhitud meeskonnale on antud HST-le aega kiiresti kaduva interlopeeri uurimiseks. "Meie tähelepanekuid pole veel täidetud, " ütleb Meech, "ja eksperiment nõuab kolme visiiti - viimane neist toimub aasta lõpus."\nJa muidugi on olnud spekulatsioone, kust Oumuamua pärit on. Dünaamik Eric Mamajek (reaktiivjõudude laboratoorium) juhib tähelepanu sellele, et objekti sisenemiskiirus (26 km sekundis) jääb 5 km / s vahemikku tähtede keskmisest galaktilisest kiirusest, mis asuvad Päikesest 25 parselli (80 valgusaastat), kuid see ei vasta ühegi tosina lähima süsteemi suhtelisele kiirusele. Need omadused näitavad, et Oumuamua on triivinud tähtede hulgas väga pikka aega, võib-olla miljardeid aastaid.


Toidutare » Austraalia\nAustraalia toitude kujunemisele on mõju avaldanud ühelt poolt looduslikud tingimused, teisalt rahvastiku koostis: enamik praegusi Austraalia elanikke on sinna asumisele saadetud inglaste järeltulijad, kes seal endiselt pole minetanud kodumaalt toodud harjumusi. Nii on sealgi ikka au sees küpsetatud kalkun ja plumpuding. Austraalias on palju päikest ja vähe vett - mõnikord nii vähe, et kogu taimestik kõrbeb ja karjad hävivad. Suvel on nii kuum, et sooje toite ei tahetagi teha. Pealegi on aastaringi rikkalikult igasuguseid aedvilju, kookospähkleid, ananasse, õuntest rääkimata. Kasvatatakse riisi, nisu, maisi, kaera ja otra, kartuleid, viinamarju ning suhkruroogu. Kuigi kasvualad on piiratud, sest suur osa maast on kõrb, on saagid küllalt suured. Ääretult palju pesitseb Austraalias igasuguseid linde, elutseb kukkurloomi, kellest tuntuim on känguru. Kasvatatakse lambaid, veiseid ja sigu. Palju valmistatakse pasteete, küpsetisi (enamasti ilma pärmita ), jäätist ja magustoite. Värsked virsikud vanillijäätisega, kookoshelbed või praetud mandlid vahukoore ja veiniga on kergesti valmistatavad populaarsed magustoidud. Hõrgutisteks on veel merivähid, austrid, teod ja paljud teised soojast mereveest saadavad mereloomad ning kalad.


Lahtrite ripploendite abil saate võimaldada inimestel töölehtedel tõhusamalt töötada. Kui loote ripploendi, saavad inimesed sellest sobiva väärtuse valida.\nSisestage uuel töölehel kirjed, mille soovite kuvada ripploendis. Idaalis võiksid loendiüksused olla Exceli tabelis. Kui pole, saate oma loendi kiiresti teisendada tabeliks, valides vahemikus mis tahes lahtri ja vajutades klahvikombinatsiooni Ctrl+T.\nMiks peaksid andmed olema tabelis? Kui andmed asuvad tabelis ja lisate loendisse üksusi või eemaldate sealt, siis värskendatakse ripploendeid selle tabeli põhjal automaatselt. Te ei pea midagi rohkem tegema.\nNüüd on hea ripploendis sortida andmeid vahemikus või tabelis.\nValige töölehel lahter, kuhu soovite ripploendi lisada.\nAvage lindil menüü Andmed ja seejärel Andmete valideerimine.\nMärkus.: Kui te nuppu Andmete valideerimine klõpsata ei saa, võib tööleht olla kaitstud või ühiskasutuses. Avage kaitstud töövihikus soovitud alad või lõpetage töövihiku ühiskasutus ja seejärel proovige uuesti 3. juhist.\nKlõpsake vahekaardi Sätted loendis Luba väärtust Loend.\nKlõpsake välja Allikas ja valige oma loendivahemik. Lisame enda omad lehel Linnad, mis on vahemikus A2:A9. Võtke arvesse, et jätsime päiserea välja, kuna me ei taha seda valikuvariandiks lisada:\nKui kasutajad tohivad lahtri tühjaks jätta, märkige ka ruut Ignoreeri tühje.\nMärkige ruut Lahtrisisene ripploend.\nKlõpsake vahekaarti Sisestusteade.\nKui soovite, et lahtri klõpsamisel kuvataks hüpikaken teatega, märkige ruut Kuva lahtri valimisel sisestusteade ning tippige vastavatele väljadele tiitel ja sisestusteade (kuni 225 märki). Kui te ei soovi teadet kuvada, tühjendage see ruut.\nKlõpsake vahekaarti Veateade.\nKui soovite et juhul, kui keegi sisestab midagi, mida teie loendis pole, kuvataks veateade, märkige ruut Kuva vigaste andmete sisestamisel veateade, valige soovitud suvand loendist Laad ning tippige teate tiitel ja sisu. Kui te ei soovi teate kuvamist, tühjendage ruut.\nKas te pole kindel, millist väärtust loendist Laad valida?\nKui soovite kuvada teate, mis ei takista inimesi selliseid andmeid sisestamast, mida ripploendis pole, klõpsake väärtust Teave või Hoiatus. Väärtuse Teave valimisel kuvatakse teade ikooniga ja väärtuse Hoiatus valimisel teade ikooniga .\nKui te ei soovi, et inimesed saaksid sisestada andmeid, mida ripploendis pole, klõpsake väärtust Stopp.\nMärkus.: Kui te ei sisesta tiitlit või teksti, kuvatakse vaiketiitel "Microsoft Excel" ja vaiketeade: "Sisestatud väärtus ei sobi. Üks kasutajatest on piiranud väärtusi, mida siia lahtrisse saab sisestada."\nPärast ripploendi loomist veenduge, et see töötaks soovitud viisil. Võite näiteks soovida kontrollida, kuidas muuta veerulaiust ja reakõrgust, et kuvada kõik kirjed.\nKui teie ripploendi kirjeteloend asub mõnel muul töölehel ja te soovite, et kasutajad ei saaks seda vaadata ega muuta, on soovitatav see tööleht peita ja kaitsta. Töölehe kaitsmise kohta leiate lisateavet teemast Lahtrite lukustamine nende kaitsmiseks.\nKui otsustate, et soovite ripploendis kuvatavaid väärtusi muuta, lugege teemat Üksuste lisamine ripploendisse või sealt eemaldamine.\nRipploendi kustutamiseks lugege teemat Ripploendi eemaldamine.\nTeil on võimalik alla laadida selles artiklis olev töövihik koos kõigi andmete valideerimise näidetega. Saate jälgida artiklis esitatud juhist või luua oma andmete valideerimise stsenaariumid. Laadi alla Exceli andmete valideerimise näited.\nAndmete sisestamise on kiirem ja täpsem, kui piirate lahtriväärtused ripploendivalikutega.\nAlustuseks koostage lehel loend sobivatest kirjetest ja sortige või korraldage kirjed ümber, et need kuvataks soovitud järjestuses. Seejärel saate kirjeid kasutada oma ripploendiandmete allikana. Kui loend pole suur, saate seda hõlpsalt vaadata ja sisestada kirjed otse andmete valideerimise tööriista.\nRippolendi jaoks sobivate kirjete loendi loomiseks tippige kirjed lehel ühte veergu või ritta (ärge jätke tühje lahtreid).\nValige lahtrid, mille andmekirjeid soovite piirata.\nKlõpsake menüü Andmed jaotises Tööriistad nuppu Andmete valideerimine või Valideeri.\nKlõpsake menüüd Sätted ka seejärel klõpsake hüpikmenüüs Luba käsku Loend.\nKlõpsake välja Allikas ja valige oma lehel soovite kirjete loend.\nDialoogiboks minimeeritakse, et lehte oleks lihtsam vaadata.\nVajutage nuppu TAGASI või klõpsake dialoogiboksi taastamiseks nuppu Laienda ja siis klõpsake nuppu OK.\nSamuti saate väärtused sisestada otse väljale Allikas, eraldades need komaga.\nSobivate kirjete loendi muutmiseks muutke lihtsalt väärtusi allikaloendis või muutke vahemikku väljal Allikas.\nSaate määrata oma tõrketeate, mis kuvatakse sobimatute sisestatud andmete korral. Klõpsake menüüs Andmed nuppu Andmete valideerimine või Valideeri ja siis klõpsake vahekaarti Veateade.\nSisestage uuel töölehel kirjed, mille soovite kuvada ripploendis. Idaalis võiksid loendiüksused olla Exceli tabelis.\nNüüd on hea aeg sortida andmed selles järjestuses, milles soovite need oma ripploendis kuvada.\nAvage lindil menüü Andmed ja seejärel klõpsake nuppu Andmete valideerimine.\nKui olete juba loonud ripploendiväärtustega tabeli, klõpsake välja Allikas ning siis klõpsake ja lohistage neid kirjeid sisaldavaid lahtreid. Ärge kaasake päiselahtrit. Lisage ainult need lahtrid, mille soovite kuvada ripploendis. Samuti saate sisestada kirjed väljale Allikas, eraldades need komaga, niimoodi:\nKui soovite, et lahtri klõpsamisel kuvataks hüpikaken teatega, märkige ruut Kuva teade ning tippige vastavatele väljadele tiitel ja teade (kuni 225 märki). Kui te ei soovi teate kuvamist, tühjendage ruut.\nKui soovite et juhul, kui keegi sisestab midagi, mida teie loendis pole, kuvataks veateade, märkige ruut Kuva hoiatus, valige soovitud suvand loendist Tüüp ning tippige teate tiitel ja sisu. Kui te ei soovi teate kuvamist, tühjendage ruut.\nPärast ripploendi loomist veenduge, et see töötaks soovitud viisil. Võite näiteks soovida kontrollida, kuidas muuta veerulaiust ja reakõrgust, et kuvada kõik kirjed. Kui otsustate, et soovite ripploendis kuvatavaid väärtusi muuta, lugege teemat Üksuste lisamine ripploendisse või sealt eemaldamine. Ripploendi kustutamiseks lugege teemat Ripploendi eemaldamine.


FORMULA 1 EXPRESS TUMEDA ŠOKOLAADI MAITSEGA\nPolüküllastumata omega-3 rasvhapped (EPA ja DHA) kapslites aju, silmade ja südame funktsioonide toetamiseks\nFormula 2 Vitamiinide ja mineraalide kompleks naistele\nIlu ja enesekindluse valem!\nKompleks energia ja toonuse tõstmiseks\nSelgitage välja, kas teie kaal on normi piires või mitte ja saage personaalseid soovitusi\nTeie kaal on allpool normi\nUurige järele, kuidas tasakaalustatult toituda ja suurendada kaalu nii, et see oleks normi piires; selleks täitke taotlusvorm, et suhelda Tervisliku elustiili konsultandiga teie linnas. Enne toitumiskava muutmist on soovituslik pidada nõu raviarstiga.\nTeie kaal on normi piires\nSelleks, et toetada head enesetunnet ja kaal püsiks normi piires, võtke ühendust Tervisliku elustiili konsultandiga teie linnas täites taotlusvormi. Konsultant tutvustab teile tasakaalustatud toitumise põhimõtteid, õpetab hommikust ja õhtust sööma nii, et see oleks organismile kasulik.\nTeie kaal on veidi üle normi\nMis võib saada halva enesetunde põhjuseks ja tekkivate haiguste riskifaktoriks. Selleks, et teada saada, kuidas kaalu langetada ja enesetunnet parandada, täitke taotlusvorm, et võtta ühendust Tervisliku elustiili konsultandiga teie linnas. Enne toitumiskava muutmist on soovituslik pidada nõu raviarstiga.\nTeil on liigne kehakaal\nSee võib saada halva enesetunde põhjuseks ja tekkivate haiguste riskifaktoriks. Selleks, et teada saada, kuidas kaalu langetada ja enesetunnet parandada, täitke taotlusvorm, et võtta ühendust Tervisliku elustiili konsultandiga teie linnas. Enne toitumiskava muutmist on soovituslik pidada nõu raviarstiga.\nHakka kliendiks Korda arvutust\nVaata rohkem programme\nTugi- ja liikumiselundkonna toetamine\nLIIKUVA ELUSTIILI HEAKS!\nLihasmassi suurendamise programm\nKUIDAS SUURENDADA JA SÄILITADA LIHASMASSI?\nKaalu langetamise programm\nHOOLITSEGE IMMUUNSUSE EEST IGA PÄEV!\nMAKSIMAALSELT SÄRAV JA TERVISLIK ELU!\nTasakaalustatud toit ja seedimise toetamine\nTASAKAALUSTATUD TOITUMINE JA MUGAV SEEDIMINE - AKTIIVNE ELU\nSüdame ja veresoonkonna toetamine\nMida teie keha vajab?\nOlge kursis sündmustega tellige Herbalife infoleht\nVajutades nupul «Telli», kinnitan, et olen lugenud ja nõustun andmete edastamise tingimustega\nTäname tellimus Teie poolt sisestatud e-posti aadressile saadetud kiri. Klõpsa lingil kirjas, et kinnitada tellimus.\nInternetiajakiri aktiiveks elustiiliks\nArtiklid asjakohaste ja kasulike nõuannetega, teadmised ja ekspertiis, innustus ja mõttekaaslased – armastuse ja vastutusega iga sõna eest!\nRegistreeruge Herbalife Nutrition ametlikul lehel Instagramis! Kõigilt kontodelt võite leida seda, mis huvitab just nimelt teid! Olge kõigi Herbalife Nutrition uudistega kursis esimeste seas!\nEttevõtte Herbalife venekeelse regiooni ametlik kanal. Siit leiate infot Herbalife toodete kohta, kasulikke videomaterjale tasakaalustatud toitumise, kaalu langetamise ja hooldustoodete kohta, samuti kuulete viimaseid uudiseid tervisliku elustiili teemadel.\nAinulaadne tõsielusari, kus naised avastavad end taas!\nKangelannade täielik muutumine. Kõigest 3 kuuga muudavad projektis osalejad oma keha, toitumisharjumusi, suhtumist enesesse ja ellu.\nSõltumatu Partneri isiklik konto\nToodete tellimused ja palju muud Sõltumatutele Partneritele. Kui te ei ole veel meiega ühinenud, siis registreeruge ja alustage seiklust koos Herbalife'iga juba täna!\nProjektid Sõltumatutele Partneritele\n3 praktilist nõuannet energiataseme tõstmiseks\nÜlemaailmse toitumisettevõtte Herbalife Nutrition eksperdid on veendunud, et toitumine mängib immuunsuse toetamisel olulist rolli ning toitainerikkad kokteilid on suurepärane viis enda immuunsüsteemi igapäevaselt toetada.\nÜlemaailmse toidulisanditega tegeleva ettevõtte Herbalife Nutrition eksperdid jagavad praktilisi nõuandeid, mida enda ellu integreerida ning seeläbi päevast energiavoogu parandada.\nMiks on oluline oma immuunsüsteemi eest hoolitseda aastaringselt?\nMiks on oluline peale treeningut taastuda?\nFitnessekspert annab nõu: miks külmal ja kõledal talvel kõht kunagi täis ei saa ja kaal muudkui tõuseb?


Mäng Jalamäng. Play online tasuta\nMäng Jalamäng Online\nMängu kirjeldus: Igal mängijatel, kes mängib rünnakut spordimängu, näiteks jalgpalliga, peab olema tugev ja täpne kick. Sellest, kuidas ta tabab, sõltub see, kui palju eesmärke vastane jääb. Täna püüame mängus Foot Shot välja töötada kaadreid. Korpuses on eriline sihtmärk. See ripub teatud kõrgusel ja liigub erinevates suundades. Sa pead lööma palli, et skoorida eesmärk ja lüüa sihtmärgiks. Alles siis annavad nad teile punkte ja te saate minna teisele tasandile.\nIgal mängijatel, kes mängib rünnakut spordimängu, näiteks jalgpalliga, peab olema tugev ja täpne kick. Sellest, kuidas ta tabab, sõltub see, kui palju eesmärke vastane jääb.\n© playgame24.com - free online mängu Jalamäng ().\nPlay online flash mäng Jalamäng tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Jalamäng ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.


Lennupiletid Matadi (Kongo)-s, odavad lennupiletid Matadi (Kongo) / Tickets.ee\nLennupiletid järgnevasse sihtkohta: Matadi, Kongo kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid > Kongo > Matadi\nLennupiletid linna Matadi (MAT)\nBroneerige internetis kõige soodsamad piletid linna Matadi. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad pakkumised ning saate kergesti osta lennupiletid linnast Matadi. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid linnast Gaithersburg.\nLisaks saate meie kodulehel alati kontrollida aktuaalset lendude reisigraafikut linna Matadi, Kongo ükskõik millisest lennujaamast maailmas ning tutvuda allahindluste, kampaaniate ja viimase hetke pakkumistega kodust väljumata, et soetada lennupileteid sobivale reisile.\nKui palju maksab lennupilet linna Matadi\nLennupiletite hind linna Matadi linnast Gaithersburg sõltub päevast, kuust ning väljalennu ajast, kuid ka lennufirmast. Me võrdleme hindu otsereisidele ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma pakkumiste seast. Kasutage lennupiletite otsingut, et kontrollida hindu ning väljalennu kuupäevi teie linnast.\nKui mitu lennujaama on linnas Matadi? Millised lennujaamad on linnas Matadi?\nLinnas Matadi on järgnevad lennujaamad: Matadi.\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 2605572079


Uute kopsudega poiss: tervis on üha parem - Paberleht - Tasuline - Lõuna-Eesti Postimees\nKoolide nõudlus tõi turule kohaliku mahepiima (1)\nNaiskodukaitsjad mälestasid Mari Kulli Arvamus\nKüsitlus: millised emotsioonid teid valdasid, kui nägite oma viimast elektriarvet? Meelelahutus\nUute kopsudega poiss: tervis on üha parem\n3. november 2017, 7:02\n«Ma ei mõtle selle peale iga päev, et mul on doonorkopsud,» rääkis 16aastane Valter Kuld mullu novembris. FOTO: Arvo Meeks / LEPM\nKui varem köhis ta ööpäev läbi, vajas aparaadist lisahapnikku ega jaksanud sadat meetritki hingeldamiseta läbida, siis nüüd on see kõik minevik. Ta on esimene laps Eestis, kellele siirdati kopsud.\n«Aina paremini läheb, kõik on korras,» ütleb Valter Kuld (16) oma tervise kohta, kui Põlvamaal Savernas tema kodu ees kokku saame. Kuus kriitilist kuud uute kopsude siirdamisest sai täis mõni aeg tagasi.\n«Ma ei mõtle selle peale iga päev, et mul on doonorkopsud,» tunnistab Valter ja kohendab prille. «Aga kergem on küll olla kui varem.»\nEma Merilin Juhkam on ka rõõmus, sest võrreldes sellega, mis varem oli, on praegu pojaga kõik ikka väga hästi. «Sul on tervis palju parem,» kiidab ema ja vaatab pojale otsa.\nEmal on hea meel, et laps suutis juba kaks-kolm kuud pärast operatsiooni jalgrattaga sõita. Valter ei kartnud sadulasse istuda, sest ta oli endas kindel: nüüd ta jõuab. Ja jõudiski! Ta sõitis mööda käänulist ning tõusude ja langustega teed seitsme kilomeetri kaugusele Valgjärvele sõbrale külla. Ja pärast sõitis tagasi ka veel.\nRaskusi ei valmistanud ka see, kui ta ühel teisel sõbral külas käies jäi bussist maha ning sestap pidi jalgsi tagasi tulema. Tal on ülimalt hea meel, et jõudis kuus kilomeetrit järjest kõndida.\nKui alguse juurde tagasi tulla, on rõõmsameelne Valter Läbi teinud suure muutuse oma noores elus.\nTa ei olnud aastanegi, kui teda hakkas tabama üks haigus teise otsa. Valteril olid sageli bronhiidid ja bronhioliidid, kopsupõletikud. Ta köhis vahetpidamata. Lõpuks leidsid arstid kopsust kurja juure, bakteri. Tohtrid selgitasid välja, mis last vaevab: tsüstiline fibroos ehk hingamiselundeid ja seedesüsteemi haarav haigus.\nTal olid nõrgad kopsud. Kui ta kortermaja kolmandale korrusele koju jõudis, oli ta rampväsinud. Ei saanud Valter normaalselt naerda ega aevastada. Oli ebameeldiv, et mitte öelda valus.\nTa sai sondi kaudu lisatoitu, et pikkuses ja kaalus omavanustele järele jõuda. Ta pidi saama kasvuhormoonisüste ning kasutama hingamisaparaati lisahapniku saamiseks.\nRavimeid tuli võtta nii palju, et silme ees läks kirjuks. Oli aegu, mil ta võttis päevas 30 ravimi ringis.\nValter oli tükk aega doonorkopsude saamise järjekorras. Sestap ei võinud ta ka Eestist välja kusagile reisile minna, sest iga hetk võis tulla kauaoodatud kõne arstilt.\nJa see tuli. Lõpuks tänavu veebruari algul helistatigi Tartu Ülikooli kliinikumist.\n«See oli laupäeval. Mõtlesin veel, et ei tea, miks arst mulle puhkepäeval helistab,» meenutab ema Merilin. «Algul ta sellest kohe ei rääkinud. Küsis, kuidas läheb, rääkisime niisama juttu. Ja siis äkki ütles, et doonorkopsud on olemas ja nüüd on meie otsustada, kas jah või ei.»\nMures ema: «Miljon mõtet oli peas!»\nKopsuarst Marget Savisaar andis perele mõtlemisaega. Pool tundi. Valter mõtles mõne minuti. Ema mõtles. Võeti kõne isale. Pere oli nõus. «Jah!» andis ema mõne aja pärast arstile teada.\nValter ei kartnud eelseisvat operatsiooni. «Mul polnud ju midagi kaotada.»\nEmal käisid aga peast läbi igasugused mõtted: «Miljon mõtet oli peas! Tervise pärast oli kindlasti vaja teha. Samas oli ka hirm – ikkagi riskantne operatsioon. Aga kui ei oleks nõus olnud, oleksime ei tea kui kaua veel ootama jäänud.»\nTelefonikõne oli enne keskpäeva, seejärel sõitsid nad kohe Tartusse. Valteril on meeles, et haiglas andis ta proovid, seejärel pandi kanüülid külge ja oligi operatsioonilauale minek. «Siis pandi mind magama. Järgmise hetkena mäletan seda, et ärkasin õhtul intensiivravipalatis korraks üles, aga jäin kohe jälle magama.»\nHilisõhtul andis arst emale teada: «Operatsioon õnnestus väga hästi.» Uued kopsud siirdas doktor Tanel Laisaar. See võttis oodatust vähem aega – kokku kuus tundi.\nKui Valter järgmisel hommikul ärkas, oli ema juba juures. Poiss oli algul pärast ärkamist rääkinud temale mittekohaselt väriseval häälel. Aga silmadestki oli näha rõõm, et ärkas ja operatsioon läks hästi.\nValter kosus kiiresti. Ta ütleb, et kui enamasti ollakse intensiivravipalatis kaks-kolm nädalat, siis tema oli neli päeva. Seejärel sai tavapalatisse. Vähem kui kuu aja pärast oli juba kodus.\n«Esimesed paar kuud olid kõige kriitilisemad,» meenutab ema. «Pidime järgima reegleid, ei tohtinud õues käia, voodipesu tuli iga päev vahetada, põrandaid tuli iga päev pesta, kogu aeg tuli desinfitseerida. Raske aeg oli.»\nHaigust ravida ei saa\nEsimesed kaks-kolm kuud käisid nad Tartus arsti juures kontrollis kord nädalas. Praegu korra kuus. Vähemaks on jäänud ka ravimeid. Valter võtab nüüd hommikul kolm, lõuna ajal kolm ja õhtul neli-viis tabletti. Osa ravimeid tuleb võtta aasta aega, teist osa paraku elu lõpuni.\n«Ravimid on selleks, et organism harjuks uute kopsudega,» teab Valter. Haigust paraku need ei ravi. «Mul on küll uued kopsud, aga ega haigus ära kao. Tsüstiline fibroos on geenihaigus. Sellele puudub ravi, küll aga saab seda elu lõpuni leevendada.»\nKui eelmises koolis Valter kehalise kasvatuse tundides kehva tervise tõttu kaasa ei teinud, siis nüüd uues koolis jõuab ta ka sportida.\nHaigusest, kopsusiirdamisest, haiglas viibimisest ning sagedastest arsti vahet käimisest hoolimata lõpetas tubli poiss tänavu Saverna põhikooli. Sügisel asus ta õppima Otepää gümnaasiumis. «Mul on hea kool ja toredad klassikaaslased,» on ta rõõmus.\nEndaga juhtunust ta koolis teistele väga palju rääkinud ei ole. Vanad sõbrad on muidugi teadlikud – nii palju kui Valter neile ise rääkinud on.\nMida pranglimises ehk kiirarvutamises kõva käsi Valter Kuld pärast gümnaasiumi lõpetamist teeb, ta praegu veel päris täpselt ei tea. Siiski on tal varem peast läbi käinud mõte ja unistus õppida arstiks.\nElurõõm ja oluliselt paranenud tervis lubavad Valteril kas või õhku hüpata. FOTO: Arvo Meeks / Lõuna-Eesti Postimees


Ino fort – Vikipeedia\nkoordinaadid: 60° 9′ 40″ N, 29° 24′ 30″ E\nIno fort (alates 1915 Nikolai fort, vene keeles Николаевский форт) oli Venemaa Keisririigi Soome Suurvürstiriigis Terijoe piirkonnas Ino küla lähedal Soome lahe põhjarannikul kuni 1920. aastani olnud fort.\nFort oli osa Vene pealinna Peterburi kaitseks loodud vööndist, mille käigus Soome lahe põhjakaldale loodi Ino fort ja lõunakaldale Krasnaja Gorka küla (soome Yhinmäki) lähedale Krasnaja Gorka fort.\nFort ehitati aastail 1909–1916 Peterburist 60 kilomeetri kaugusele. Fordi kõige suurema kaliibriga suurtükid olid kahes 305 mm kahuripatareis, millest üks oli tornpatarei ja teine oli lahtine patarei.\nFort desarmeeriti Soome ja Vene NFSV vahel sõlmitud 1920. aasta Tartu rahulepingu kohaselt.\nkaks 4 x 152 mm kahuripatareid (Canet' kahurid)\n8 x 254 mm kahuripatarei\n8 x 280 mm haubitsapatarei\nkaks 4 x 305 mm kahuripatareid (aastail 1912–1916)\nAlex Goss. Fort Ino\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ino_fort&oldid=5725481"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:57, 5. oktoober 2020.


iRobot robottolmuimejad - Loe, kas neid tasub soetada või mitte.\niRobot Roomba robottolmuimejate kõige suuremaks eeliseks on kahtlemata nende vastupidavus. Kui näiteks Neato robotid peavad enne esimest tehnilist viga vastu umbes aasta, siis iRobotid võvad vastu pidada aastaid enne kui neid on vaja hooldusesse viia. Uusimad mudelid tulevad automaatsete tolmukonteineri puhastussüsteemidega, pakkudes tõelist “hands off” kogemust. Järgnevas rubriigis leiad kõik iRobotid, mida ise katsetanud oleme või, mille kohta uurimistöö teinud oleme.\niRobot Roomba S9+ on tõenäoliselt parim hetkel müügil olev robot üldse. See on võitnud lugematul hulgal erinevaid tiitleid ja saanud paljude arvustuste kirjutajate vaieldamatuks lemmikuks.\nmärts 8, 2020\tKommentaare pole\niRobot Roomba i7+ näol on tegemist ühe kalleima robottolmuimejaga, mida on võimalik soetada. Oma hinnasildi poolest jääb ta alla, vaid üksikutele. Õnneks on tegemist tootega,\nnovember 22, 2019\tKommentaare pole\niRobot Roomba 966 on hinnaklassilt kõige odavam iRoboti robottolmuimeja, mis suudab ise pärast aku tühjenemist, siirduda laadimisjaama laadima ning pärast seda jätkata pooleli jäänud tööd\nnovember 21, 2019\tKommentaare pole\nRoomba 676 on iRoboti kõige odavamaks mudeliks, kuid sellegi poolest ei maksa arvata, et tegemist oleks kasutu tootega. Suurte majapidamiste või nõudlike kasutajate puhul ta\niRobot Roomba ettevõttest\niRobot on maailma üheks vanimaks eratarbijale mõeldud robottolmuimejate tootjaks. Ettevõtte on tänaseks päevaks müünud üle 25 miljoni roboti ning saanud tuntud üle kogu maailma. Läbi aastate on just iRobot olnud robottolmuimejate maailma üheks suurimaks teerajajaks ning näidanud konkurentidele suunda, kuhu astuda.\niRobot Roomba robottolmuimeja on tuntud oma vastupidavuse ning usaldusväärsuse poolest ning kuigi paljud konkurendid hakkavad neile tänapäeval juba kandadele astuma, siis turuliidri positsioon on siiani nende käes. Seda suuresti just nende brändituntusele, innovatiivsususele ning tugevatele toodetele.\n2018. aastal lansseeriti uus iRobot Roomba i7+, mis oli toona esimeseks robotiks, mis suutis oma tolmukonteineri ka ise ära tühjendada. Eriliselt võimekas uus robottolmuimeja on tihtipeale kasutuses just suuremat pindal koristada vajavate ettevõtete käes. Lisaks sellele tuli alles hiljuti turule ka i7+ edasiarendus. Seda, siis iRobot s9+ näol. Võrreldes eelmisega on tegemist veelgi suurema imemisvõimsuse ning koristuspindalaga robottolmuimejaga.\nirobot roomba robotite teekond ajas


FC Flora kaotas FC Infonetile 2:3 - FC Flora\nFC Flora kaotas FC Infonetile 2:3\nFC Flora sai Premium liiga 5. voorus hooaja esimese kaotuse, tunnistades Sportland Arenal FC Infoneti 3:2 paremust.\nFlora algkoosseisus oli võrreldes nädalataguse 1:1 viigiga Nõmme Kalju vastu kaks vangerdust, kui Andre Frolovi asemel alustas keskväljal Brent Lepistu ja Irakli Loguat asendas vasakul äärel Maksim Gussev.\nKohtumise esimese võimaluse eest hoolitses Zaka, kuid tema löök vihises üle lati. 7. minutil oli Floral aga õnne, kui vastaste lähilöögile kastis jäid meie mehed ette. Mängupilt ei olnud eriti kiita ning 17. minutil haaras Infonet eduseisu, kui Toomi suutis üle mängida Lipin.\n25. minutil kaotas Beglarišvili keskväljal palli, mis toimetati kiirelt trahvikasti suunas, kus Manucho selle võimsa hoobiga väravasse virutas. 0:2 kaotusseis oli ebameeldivaks sündmuste käiguks, kuid meie fännid jätkasid meeskonna julgustamist võimsa lauluhäälega. Allikul oligi 34. minutil hea võimalus üks tagasi lüüa, kuid pall lendas napilt pealöögist mööda.\nTeiseks poolajaks oli Flora teinud omad korrektuurid ning vähem kui kümne minutiga seati jalule viik. Esmalt andis Luigend 49. minutil nurgalöögi, mille peaga suunas väravasse hooaja kuuenda tabamuse sepistanud Prosa.\nNeli minutit hiljem oli Luigend samast kohast aktsioonis, nurgalöök oli seekord kõrgema kaarega, kuid Mets suunas palli peaga värava ette, kust Rähn selle võrku toimetas – 2:2!\nFlora domineerimine jätkus, kuid Infonet suutis tempo alla lüüa ning tasapisi mängu tagasi tulla. 84. minutil eksis Mets üsna kõrgel vasakul äärel olles tagasisöödul, palli lõikas vahet 17-aastane Golovjov, kes viis külalismeeskonna uuesti ette.\nJärelejäänud minutite jooksul enam viigiväravani ei jõutud ja nii sai Flora kibeda 2:3 kaotuse. Infonet tõusis nüüd samuti 10 punkti peale ja Florast tänu omavahelise mängu paremusele mööda liidriks. Ülejäänud Premium liiga klubid mängivad 5. vooru mänge laupäeval.\nNädalapäevad edasi, laupäeval 5. aprillil on Flora vastaskes 6. voorus vana rivaal FC Levadia, kelle kodumäng toimub samuti Sportland Arenal.\nPremium liiga V vooru mäng:\nTALLINNA FC FLORA – TALLINNA FC INFONET 2:3 (0:2)\nVäravad: 49. Albert Prosa, 53. Taavi Rähn – 17. Maksim Lipin, 25. Kouadio, 84. Eduard Golovljov\nHoiatused: 23. Maksim Gussev, 53. Karol Mets, 90.+3. Taavi Rähn – 12. Vladimir Avilov, 90.+6. Alexander Semakhin


EGCC IX hooaja lõpetamine 25. oktoobril\nMeie üheksas hooaeg hakkab tasapisi läbi saama ja juba sel laupäeval 25. oktoobril kell 20:00 on kõik klubiliikmed ja klubi kandidaatliikmed (koos kaaslasega) kutsutud EGCC hooaja lõpetamisele ja varajasele jõulupeole Tallinna Telliskivi Loomelinnakusse, kus asub Erinevate Tubade Klubi (aadress Telliskivi 60a, neljas korrus, Tallinn).\nLisaks parimate mainimisele ja nendele sõna andmisele saab korralikult tantsu ja nalja Mart Juure eestvedamisel. Loodetavasti eriti tantsu! Meenutame tavapärasest teistmoodi ilusat hooaega ning sotsialiseerume mõnusas seltskonnas nautides tantsuks muusikat Mart Juure plaadikogust, kes iseloomustas oma muusikavalikut selliselt:\n70ndate-90ndate diskoklassika nii Eestist kui välismaalt põrgetega nii Entel Tentelisse, Kukerpillidesse, Hard Rocki kui Prodigy'sse. Lugude vahele ei jutusta, aga võib esile tuua ergutavaid karjatusi :)\nPalun kanna üle ka osavõtutasu hiljemalt 25. oktoobriks MTÜ Estonian Golf & Country Club'i arveldusarvele EE652200221021614555 summas 39€ inimese kohta. Peole mahub meie 687 klubiliikmest ainult 150...\nVaadake ka Mart Juure videokutset .\nÜritasime jäljendada Noel Gallagher'i kutset, originaal on siin :-)\nTuleb vinge pidu, kust puududa oleks kahju!


DELFI KREEKAS | Martin Reim kinnitas: Konstantin Vassiljev homme ei alusta - Jalgpall\n30.august 2017 19:40\nEesti jalgpallikoondise peatreener Martin Reim tõdes Ateenas homse MM-valikmängu eel, et Konstantin Vassiljev Kreeka vastu algkoosseisus platsile ei jookse.\nEesti ridades on enne mängu tervisega suuremal või vähemal määral kimpus Vassiljevi kõrval veel ka Siim Luts ja Henri Anier. "Kui Kostja kohta küsida, kas ta homme mängib, siis võin öelda, et ta kindlasti ei alusta, seda võin lubada. Meil on tähtis, et mängijad püsiksid valikmängude ja hooaja lõpuni terved ja meie arstid näevad vaeva, et Vassiljev, Luts ja Anier saaksid terveks," sõnas Reim. "Mõned neist homme mängivad, Vassiljevi kohta võin aga tõesti lubada, et ta ei alusta."\nOotuste-lootuste koha pealt jäi Reim üldsõnaliseks. "Eesti jaoks on võõrsilmängud alati rasked, selles valiktsüklis on need eriti keeruliseks osutunud ja üritame homme paremini hakkama saada."\nEesti treeneri kinnitusel jäävad sinisärgid hoolimata Karol Metsa puudumisest viie kaitsjaga formatsiooni juurde. "Seni, kui taga on null, siis on võimalik neid mänge võita. Kreeka ei ole lihtne koht, kus võõrsil mängida, aga samal ajal tuleb meil meeles pidada, et kui me ainult kaitsesse jääme, siis on keeruline vastast pidurdada - nemad saavad siis oma jõud ülespoole tuua. Ründeteravus on vaja tagasi tuua - võimalused on meil ka viie kaitsjaga olemas."\nSügiseses kohtumises Tallinnas suutis Eesti näidata küll ilusat mängupilti, kuid Kreeka lahkus sellegipoolest 2:0 võiduga. "Loodan, et mäng tuleb sarnane!" viitas Reim avamatši lahtisele olemusele. "Seekord mängime aga Kreekas, oleme võõrsilmeeskond ja mängu käik sõltub palju Kreeka taktikavalikust. Meie tahaksime aga mõistagi sarnast kohtumist."\nEesti jalgpallikoondise koosseis: Vassiljev, Anier ja Luts rivis, Ojamaa väljas (6) 23.08.2017


Õigusteaduskonna direktoriks valiti sotsiaalõiguse professor Gaabriel Tavits | Tartu Ülikool\nÕigusteaduskonna direktoriks valiti sotsiaalõiguse professor Gaabriel Tavits\nÕigusteaduskonna nõukogu valis tänasel koosolekul teaduskonna direktoriks sotsiaalõiguse professori ja sotsiaalteaduste valdkonna õppeprodekaani Gaabriel Tavitsa. Uus juht asub ametisse 1. jaanuaril 2019, mil lõpeb praeguse direktori Peep Pruksi ametiaeg.\n„Tartu Ülikooli õigusteaduskonna areng jätkub senises suunas – kõrge kvaliteediga õigusõpe kõigil kolmel õppetasemel ning kõrgetasemeline teadustöö,“ ütleb tulevane direktor Gaabriel Tavits.\nSotsiaalteaduste valdkonna dekaan Raul Eamets tunnustab Peep Pruksi teaduskonna kindlakäelise juhtimise eest ning soovib edu ja jaksu alustavale direktorile. „Peep Pruks on juhtinud teaduskonda väga pühendunult ning paistnud silma tasakaalukuse ning kindlameelsusega. Tänan teda tehtud tubli töö eest! Soovin sama kindlat kursihoidmist Gaabriel Tavitsale, kes on õppeprodekaani ametis ilmekalt demonstreerinud oma juhioskusi. Võin kinnitada, et õigusteaduskond saab endale väga hea juhi,“ ütleb Eamets. Ta lisab ka, et alanud on aktiivsed otsingud valdkonnale uue õppeprodekaani leidmiseks ning võimalikud kandidaadid on kaardistatud.\nProfessor Gaabriel Tavits lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1994. aastal ning kaitses 2001. aastal õigusteaduse doktorikraadi teemal „Tööõiguse rakendusala määratlemine“.\nTa töötab Tartu Ülikoolis alates 1996. aastast, esmalt töö- ja sotsiaalhooldusõiguse lektori ja dotsendina ning alates 2016. aastast sotsiaalõiguse professorina. 2018. aastast on professor Tavits sotsiaalteaduste valdkonna õppeprodekaan ning vastutab valdkonna õppekorralduse ja sellega seotud arendustegevuse eest.\nProfessor Gaabriel Tavitsa peamised uurimisvaldkonnad on kaasaegne tööõigus ja sotsiaalõigus. Temalt on ilmunud arvukalt publikatsioone, mis on panustanud tööõiguse arengusse nii Eestis kui rahvusvahelisel tasandil. Ta on raamatute „Avaliku teenistuse õiguslikud alused“, „Sotsiaalhooldusõigus“ ja „Võõrtöötajate sotsiaalse kaitse põhijooned Euroopa Liidus“ autor.\nSamuti on Gaabriel Tavits osalenud erialases seadusloomes, olles muuhulgas sotsiaalseadustiku kodifitseerimise peakomisjoni liige.\nProfessor Tavitsal on laiaulatuslik rahvusvaheline kogemus. Ta on mitmete rahvusvaheliste koostöövõrgustike liige, nt Euroopa tööõiguse koostöövõrgustik (European Labour Law Network) ja tööõiguse, tööhõive ja tööturu poliitika Euroopa keskus.\nLisateave: Raul Eamets, TÜ sotsiaalteaduste valdkonna dekaan, 514 0082 raul.eamets [ät] ut.ee


Pehme mööbli restaureemine ja renoveerimine\nTegeleme mööbli remondi ja restaureerimisega alates antiikmööblist ning lõpetades kaasaegse mööbliga\nTänapäevase pehme mööbli uuendamisel piisab enamasti katteriide vahetamisest. Uue katteriidega on võimalik anda vanale mööblile täiesti uus ilme. Katteriiete valik on väga suur: tootjad jälgivaid uusi trende, samas on valikus alati klassikalised mööblikangad ning suur valik ühevärvilisi erineva koekirja ja materjaliga kangaid. Suur on ka nahkade ning kunstnahkade valik.\nVahel tuleb lisaks katteriidele vahetada välja ka polster või patjade sisu. Kaasaegse materjali valikus on erineva otstarbe ja omadustega polstreid ja täitematerjale. Arvestades kliendi vajadusi ja soove on võimalik leida sobiv lahendus igale maitsele.\nSoovi korral õmbleme mööblit kaitsva katte või mugavust loovad ja uut ilmet andvad diivanipadjad. Pehme mööbli renoveerimisel kasutame uusi ja vastupidavaid materjale.\nPehme mööbli restaureerimise võimalused:\n* Uue poroloonsisu tellimine\n* Kattematerjali vahetus (tekstiil, nahk, …)\n* Mööblijalgade, käetugede ja konstruktsiooni remont\n* Kattematerjalide müük ja õmblustööd\n* Eritellimusel mööbli valmistamine\nTutvu tehtud töödega (kliki lingil)\nVõta meiega ühendust, täites selleks allolev\nkontaktivorm või helistades numbril 5064142\nTeid huvitav töö või teenus (Mitme valiku\ntegemiseks hoia all Ctrl ja kliki valikutel)\n---Antiikmööbel (Restaureerimine)Puitmööbel (Restaureerimine)Pehme mööbel (Restaureerimine)Uksed (Renoveerimine)Aknad (Renoveerimine)Autod (Renoveerimine)Kaatrid (Renoveerimine)Laevad (Renoveerimine)Miski muu\nSul on midagi meile näidata? Lisa fail siia!


Kevad on helge ja lootusrikas aastaaeg, sissejuhatus suvele, mil tärkab loodus ja kaovad külmetushaigused, toimub uue loomine ja puhastumine vanast.\nVastavalt Vabariigi Valitsuse otsusele oleme alates 12. märtsist kuni 1. maini eriolukorras ja meie kool vähemalt 3. maini 2020. a. distantsõppel. See ei tähenda puhkust, vaid ajutist uutmoodi õppekorraldust ja õppimist. Midagi ei jää toimumata, vaid õppimine toimub distantsõppe vormis. Olukorra normaliseerumisel jätkame kohe traditsioonilise kontaktõppega.\nSaadav õppetund annab meile võimaluse tõsta e-õppe kvaliteeti. Kuigi igal aastal võtavad kümned miljonid tudengid ligi 10000 e-kursust ligi 1000-st ülikoolist, on e-õpe jäänud ehk kohati teenimatult tahaplaanile. Suur osa õppest on läbi aegade olnud individuaal- ja grupitöö vormis. Õppejõud ja haridustehnoloogid pingutavad ühiselt, et ka distantsõpe muuta võimalikult põnevaks ja kasulikuks. Meil kõigil tuleb muuta oma õpetamise ja õppimise harjumusi, kuid üheskoos saavutame kindlasti suurepäraseid tulemusi. Nii nagu tööelus, kus erinevad videojuhendid, e-materjalid jmt on üha rohkem ja rohkem kasutuses, nii peavad ka kõrgkoolid kaasa minema selle kasvava trendiga. Ennustatakse, et e-õppe lahendused on uus normaalsus ja kümne aasta pärast on pooled õppijatest nn. veebiõpilased.\nEsimese kahe eriolukorra nädala lõppedes näeme õppejõudude õhinat, tudengite põnevust, pühendumust ja toetust. Nädalatega tuleb vilumus ja aeg annab parema võimaluse kursusi üha paremini ja kvaliteetsemalt ette valmistada.\nVastu võetud meetmed ei lase haigusel levida, vaid seljatavad selle. Kool on Teie teenistuses, oleme koostanud Teie võimalikele küsimustele vastused koos soovitustega (vt ÕIS KKK).\nPeatselt näeme kontaktõppes!


Juureravi mikroskoobiga on tunduvalt täpsem ja tulemuslikum - Periodent\nPeriodent > Juureravi > Juureravi mikroskoobiga on tunduvalt täpsem ja tulemuslikum\nJuureravi mikroskoobiga on tunduvalt täpsem ja tulemuslikum\nHammaste tervis on ütlematagi oluline, sest ebapiisav suuhügieen viib mitmete igeme- ning hammastega seotud probleemideni. Juureravi on neist üks sagedasemaid ja rahva poolt ka kardetavamaid. Mikroskoobiga tehtav juureravi muudab selle protseduuri tunduvalt lihtsamaks ning tulemuslikumaks.\nVastavat mikroskoopi kasutatakse nii hambakaariese, igemehaiguste kui ka hambajuure raviks, samuti proteetikas ja suukirurgias.\nSeekord keskendume juureravile. Juureravi eesmärk on lihtne — kõrvaldada tekkinud hambaprobleem. Probleemiks võib olla surnud või põletikuline hammas. Lugege selle kohta meie varasemast blogist.\nHambad ja nendega seonduv on inimeseti sageli väga erinev, mistõttu võib juureravi esialgu kavandatust keerukamaks osutuda. Mikroskoopiline juureravi võimaldab ravida kahjustunud või põletikulisi hambajuuri tunduvalt täpsemalt ja parema kvaliteediga, sest mikroskoop avab ligipääsu sinna, kuhu inimsilm ei küündi.\n3 põhjust miks juureravi mikroskoobiga on vajalik:\nJuureravi peamiseks põhjuseks on hambasse jäänud bakterid, milliseid mikroskoobita, n-ö palja silmaga ei ole võimalik näha. Vastava abivahendita näeb hambaarst vaid suuremaid juurekanaleid. Hammastes on sageli ka väikesed, mikroskoobita nähtamatud lisakanalid, millised võivad vastava abivahendita jääda avastamatuks.\nVarieeruv hambajuurte arv (enamasti ühest seitsmeni) ja juuretippude asetus hambas muudavad juureravi üsna keerukaks protseduuriks. Mikroskoopiline juureravi aitab nõudlikes tingimustes maksimaalselt edukalt toimetada.\nMillal on vaja juureravi?\nEsmane tundemärk on pea alati hambavalu. Tajutav tunne on vägagi spetsiifiline, mistõttu on sellest ka üsna lihtne aru saada. On kaks võimalust: n-ö elus hammas on sooja- ja külmatundlik. Hammastest võib läbi käia ka ebameeldiv valusööst.\nSamuti võib valu teid tabada öösiti või muudel hetkedel, mil hammas toidu ega joogiga otseselt kokku ei puutu. Sarnane valu võib ravimata jätmisel muutuda intensiivseks peavaluks.\nKui aga teie hammas on surnud, annab juureravi vajadusest märku see, et süües-juues tunnete te valu või ebamugavust. Hamba ümber võib esineda ka paistetust ja veritsust.\nLugege lisaks meie varasemat blogi samal teemal.\nKüsimusele “kas juureravi on valus?” vastame lühidalt: kindlasti mitte.\nRavile tulles kasutatakse sarnaselt teistele hambaraviprotseduuridele tuimestavat süsti. Esineda võib küll mõningast ebamugavustunnet, millist on tundnud kõik, kes kunagi hambaarsti juures hambaauke vms ravimas on käinud.\nPeale tuimestuse kadumist võib lühiajaliselt esineda ka igemete tundlikkust. Kuid ka see on enamikule meist tuttav tunne ega põhjusta märkimisväärset tüli.\nPealegi, kuna ravimata hammas on juba mõnda aega teile palju valu ja ebamugavust põhjustanud, siis on juureravi järgne enesetunne pigem kergendav, sest lõpuks saadi valust lahti!\nKui teil on muresid oma hammaste tervisega, siis võtke meiega ühendust!


Migreen 28.10.09 / Peavalu\nTere, olen 21 ja peavaludega kogu elu elanud, kuigi viimased mitu aastat pole midagi hullu olnud. Viimane kuu aega umbes on paar korda nädalas õhtuti enne magama minekut hakanud pea väga kõvasti valutama. Vahel võtan rohtusid, sest magada ei saa, aga vahel aitab uni ja hommikul enam ei valuta. Eile öösel ei saanud magada ja ärkasin varahommikul üles ning tundsin, et lisaks kohutavale peavalule, on väga halb olla. Vannitoas ajas iiveldama ja oksendama ning mõne aja pärast minestasin ära ja ärkasin põrandal. Hiljem hakkas kõht valutama ja kuskil tunni aja pärast oli juba parem, kuigi väga suur nõrkus. Kas on migreen tekkinud ? Või midagi hullemat?\nkirjeldatud varasemad valud koos viimase episoodi tunnustega võivad kõik kokku sobida migreenipeavaluks. Lihtsalt varem oli kõik palju kergem. Viimane raskem hood ei tähenda muidugi seda, et edaspidi kõik nii rasked hood peaksid olema.\nEi usu, et midagi hullemat on. Kuidvõrd ma Teie probleemist rohkem ei tea ja kui Teil ikkagi mure püsib, soovitan seda kõike arutada vastuvõtul.\n"hullem" diagnoos on ju kaunis ebatõenäoline, kuid ehk on mõtet arutada valuhoogude mõistlikku ravi.