Microsoft PowerPoint - Proj.LÜ ja Arh.lahendused.ppt [Ühilduvusrežiim] - PDF Tasuta allalaadimine\nDownload "Microsoft PowerPoint - Proj.LÜ ja Arh.lahendused.ppt [Ühilduvusrežiim]"\n1 PROJEKTEERIMISE LÄHTEÜLESANNE ARHITEKTUURSED TEHNILISED LAHENDUSED Andrus Taliaru ANMERI OÜ tel\n2 Me jueitahasellistvälimustmajale?\n5 PROJEKTEERIMINE JA TEHNILINE KONSULTANT Alati peab arvestama, et korteriühistu ei ole professionaalne tellija. Projekteerimise edukas protsess on otseses sõltuvuses Tehnilise konsultandi lepingu sisuga ja sellega talle antud volituste ning õigustega.\n6 LÄHTEÜLESANDE KOOSTAMISE PROBLEEMID Lähteülesande juriidiline pädevus KÜ juhatuse volitused ja üldkoosolek Kui täpne peaks lähteülesanne olema? Eelprojekt Põhiprojekt Tööprojekt Lähteülesandega üle pingutamine (finantsvõimekuse ülehindamine)\n7 LÄHTEÜLESANDE KOOSTAMISE PROBLEEMID Toetuspaketi valik 15%, 25% või 40% Kuidas ja millisele vastavalt paketile on võimalik ja otstarbekas hoonet rekonstrueerida? Esialgne ETA märgis? Piirangud valikul Hoone suurus, korterite arv Soe tarbevesi tsentraalne soojussõlmest või el. boileritega korteripõhine? Muinsuskaitselised- ja miljööväärtuspiirangud\n8 Energiaaudit VAJALIKUD UURINGUD Ehitise tehnilise seisukorra hindamine, ehituslik ekspertiis Ventilatsioonilõõride uuring Kes ja millal peaks selle tellima? Geodeesia Olemasoleva mõõdistuse vanus Muud uuringud Geoloogia - Maakütte potentsiaali hindamine. Radoon\n9 HOONE ARHITEKTUURNE KIRJELDUS Arhitektuursed piirangud Muinsuskaitselised- ja miljööväärtuspiirangud (Ol.olev PT) Hoone originaalprojekti autori ettekirjutused Tüüpprojekt kas on võimalik copy/paste? Ehitusaegsed joonised Ehitusjoonised arhitektuursed joonised, tööjoonised (sõlmede lahendused, läbilõiked) Inventariseerimisjoonised Eelnevalt teostatud rekonstrueerimisprojektid\n10 HOONE TEHNILINE KIRJELDUS Hoone ehituslik hetkeseisukord Eelnevalt teostatud tööd Välispiirete osaline soojustamine (otsaseinad, lamekatus, pööningu soojustamine jms) Avatäited Kui suures mahus plaanitakse aknaid vahetada? Keldri- ja trepikodade aknad (päästeameti nõuded) Välisuksed Rõdud ja lodžad Kinni ehitamine või klaasimine Piirete seisukord r/bet piirete väljavahetamine\n11 HOONE TEHNILINE KIRJELDUS Varikatused, välistrepid, sillutisriba jms. Trepikodade remont Hoone sisemise planeeringu muutused (seadustatud või seadustamata) Ruumide eksplikatsioon Kas on mitteeluruume?\n12 HOONE TEHNOSÜSTEEMIDE KIRJELDUS Ventilatsioon (kõige keerulisem lõik lähteülesande koostamisel!) Ilma soojustagastuseta (15% toetust) Tsentraalne sissepuhkega ja soojustagastusega Korteripõhine õhk-õhk soojustagastusega Tsentraalne väljatõmbeventilatsioon soojuspumpadega Tsentraalne väljatõmbeventilatsioon õhk-vesi soojustagastusega katusele rajatavates kambrites. Heatcatcher süsteem\n13 HOONE TEHNOSÜSTEEMIDE KIRJELDUS Küttesüsteem Täielik või osaline uuendamine? Osaline uuendamine, kui küttesüsteemi on hiljuti uuendatud Kaminad ja ahjud Soojusvarustuse liik Kaugküte Lokaalküte\n14 HOONE TEHNOSÜSTEEMIDE KIRJELDUS Vee- ja kanalisatsioonisüsteem Soe tarbevesi tsentraalne soojussõlmest või boileritega korteripõhine Kas tsentraalne sooja tarbevee varustus kaugküttest on ka suvekuudel? Torustike uuendamine (tööde maht hoone sisesed või ka välistrassid?)\n15 HOONE TEHNOSÜSTEEMIDE KIRJELDUS Elektripaigaldis Elektripaigaldis rekonstrueeritavatele tehnosüsteemidele Automaatika ja nõrkvool rekonstrueeritava tehnosüsteemide juhtimiseks ja monitoorimiseks Üldelekter hoone magistraalkaablid, kilbid, liitumiskilp, välisvalgustus Tänavavalgustus hoone fassaadil Liftide ajamid Fonolukusüsteemid jms.\n16 ARHITEKTUURSED TEHNILISED LAHENDUSED\n17 ERINEVAD SOOJUSTUSSÜSTEEMID Välisseinte soojustussüsteemid võib jagada kahte suurde klassi Tuulduvad süsteemid Soojustuseks mineraalvill, EPS vms Katteks kivi, klaas, profiilplekk, voodrilaud, tsementplaat, kivipuruplaat, Marmoroc jne Liitsüsteemid (e. mitte tuulduvad) Soojustuseks jäik mineraalvill, EPS vms Katteks erinevad dekoratiivkrohvid, pahteltehnikad, tellismüüritise imitatsioonid\n18 TUULDUV SÜSTEEM\n20 SOKLI SOOJUSTAMINE\n21 AVATÄIDE SOOJUSTUSE TASAPINNAS. Avapaled lõigatakse, avatäide endistes mõõtmetes. Paigaldus keerulisem. Külmasilla väärtus kõige parem\n22 AVATÄIDE FASSAADI TASAPINNAS. Avapalesid ei lõigata, avatäide kolmest küljest ca 60mm väiksem.\n23 AVATÄIDE FASSAADI TASAPINNAS 2. Avapaled lõigatakse, avatäide endistes mõõtmetes.\n24 AVAPALED SOOJUSTATUD. AVATÄIDE VANAL KOHAL. Avapaled lõigatakse maha, avatäide endises suuruses ja asukohal. Eelis: saab säilitada olemasolevad kõlblikud aknad\n25 AVAPALED SOOJUSTAMATA Ei vasta 40% toetuse nõuetele\n26 AVATÄITED TELLISSEINTES\n27 AVATÄITED TELLISSEINTES Avapaled lõigatakse, avatäide endistes mõõtmetes. Paigaldus keerulisem. Külmasilla väärtus kõige parem\n28 AVATÄIDE ENDISEL KOHAL Vertikaalsed avapaled lõigatakse, Tellistest sillus lisa toestatakse, avatäide endistes mõõtmetes.\n29 AVATÄIDE ENDISEL KOHAL. Vertikaalsed avapaled ja alumine pale lõigatakse, R/betsillust lõigata ei saa, avatäide endistes mõõtmetes.\n30 AVATÄIDE SOOJUSTUSE TASAPINNAS. Vertikaalsed avapaled lõigatakse, Tellistest sillus vajadusel lisa toestatakse, avatäite vertikaal mõõtmed vähenevad min 60mm.\n31 LAMEKATUSE SOOJUSTAMINE\n32 PÖÖNINGU SOOJUSTAMINE\nLAHENDUS IGAKS KASUTUSVIISIKS IKO ENERTHERMI PLAAT IGAKS KASUTUSVIISIKS SOOJUSTUS\nLAHENDUS IGAKS KASUTUSVIISIKS IKO ENERTHERMI PLAAT IGAKS KASUTUSVIISIKS SOOJUSTUS 2 - tõhusad soojustussüsteemid 3 IKO Insulations 4-5 Säästvus 6-7 Kvaliteet on pisiasjades 8-9 Soojustuse valimise tabel


Minu Ameerika I ja Marta varbad | EGIPTIMAA\nMinu Ameerika I ja Marta varbad\nPosted by Nele in\tRaamatu- ja filmiarvustused 7. jaan. 2011\nViimase Eesti külalisega jõudsid minuni ema poolt saadetud Epp Petrone „Minu Ameerika I” ja tema lasteraamat „Marta varbad”.\nKõigepealt vaatasime lastega koos läbi viimase raamatu, mis tegelikult algsel kujul oli mõeldud Epu tütrele kingituseks ainueksemplarina koos fotodega. Lasteraamatuna välja antud variandis on Piia Maiste joonistanud lugude juurde aga võrratult kaunid pildid. Kui Epu teistes lasteraamatutes pildid meie peres erilist tähelepanu ei saanud, siis selle raamatu puhul on tulemus vastupidine. Omar võtab raamatu ikka ja jälle kätte ja hakkab otsima lepatriinusid – viimasel pildil lepatriinu magab ja siis Omar sosistab, endal sõrm suul,: „Tsss, näe, lepatiinu magab!” Tolmukollid panevad ta kiljuma ja trepist alla põrkavad lapsepead pead vangutama, millele ohates järgneb: „Oh, ai, ai! Näed? Pead kukuvad.” Nadiin palub tekste ka juurde lugeda ja tekstid on selles raamatus väga head. Loos, kus on juttu Marta riietumisest, kus ema küsib, kas paneme täna selga püksid või kleidi või seeliku, vastab Nadiin kohe: „Seeliku!” ja nii ka raamatus Marta. Ja muidugi tahab tema ka endale Valgut ja Mustut ja Prunnut, neid ilusaid pikkade juustega nukke.\nPärast selle raamatu läbilugemist jäin ma mõtlema, mis teeb ühest lasteraamatust hea raamatu. Esiteks, mulle väga meeldib, kui emad kirjutavad oma lastele – nendest raamatutest kumab alati läbi soojust ja hoolivust ja lugejale jääb sisse tunne, et need lapsed on väga hoitud ja armastatud. Mulle meeldib, kui lood ei ole väga pikad ega väga raske keelekasutusega, kui laused on lühikesed ja tabavad ja lugudest võib leida ka sügavama mõtte. Selles raamatus oli kõik see olemas. Mõnes tõlkeraamatus aga on lood nii raskepärased, et lapsed pööravad pärast esimest lauset tähelepanu mujale. Mulle meeldib, kui lasteraamatud on ajaülesed ja räägivad lugusid mitmele põlvkonnale. Näiteks selles raamatus oli lugu sellest, kuidas Marta lennukile lehvitab ja mõtleb, et keegi seal üleval lehvitab talle vastu – ma mäletan enda lapsepõlvest samasugust seika, sest üle meie maja lendasid pidevalt lennukid ja ma mäletan, kuidas ma olin nii kindel, et keegi mind sealt näeb ja mulle vastu lehvitab. Lasteraamatute puhul on minu jaoks olulised ka pildid, mis peaksid olema armsad ja sõbralikud ja helgete värvidega, humoorikad. Pildid on selles raamatus väga head. Ja mulle meeldib ka kui tegu on Eesti autoriga. Tõlkeraamatud võivad iseenesest ju olla huvitavad ja head, aga neis on ikka mingi taust, millega me ei samastu või näiteks sõnaderaamatutes – inglisekeelne neljatäheline „sink” on eesti keeles „kraanikauss”, „iron” on triikraud jne. Väikestele lastele keeruline, palju lahedam oleksid sellised Eesti enda raamatud, kus on pildid valitud vastavalt sõna lihtsusele. Raamatut sirvides jäin mõtlema, et kas need pildid on inspireeritud originaalraamatu fotodest või kunstniku enda puhas fantaasia, sest näiteks telefoniloo juurde mõeldud pildid olid kaanel ja raamatus sees erinevad. Seda oleks lihtsalt huvitav teada.\nÜhesõnaga, „Marta varbad” on väga soovituslik raamat väikelastele, sellistele nagu raamatu peategelanegi, aga ka vanematele. Minu arust saaks sellest endast väga hea tõlkeraamatu. Esimese lapse puhul on kõik värskem ja äratab tähelepanu, aga hästi tore oleks tegelikult, kui midagi sarnast ilmuks ka teise lapse lapsepõlve kohta – ka ühes peres kasvanud lapsed näevad maailma ju nii erinevalt ja tuleb ette igasuguseid erinevaid juhtumisi. Või samas stiilis näiteks ühe väikese poisi elust, kuigi ma saan aru, et Epul endal poega ei ole.\n„Minu Ameerika I” oli ootuspäraselt hea, võib-olla isegi parem, kui ma lootsin. See oli ehk veidi ametlikum, kui teine osa, aga rääkis sama mõnusalt Ameerika elu erinevatest tahkudest. Võib-olla oli see rohkem oma pere lugu, samas kui teine osa keskendus Ameeerika rahvastepaablile ja erinevatele inimtüüpidele. Samas olid mõlemad siiski huvitavad ja mõnusad lugeda. Epp otseselt ei kritiseeri kedagi, aga samas on tunda sellist pinna all hõõguvat vastumeelsust – ületarbimise, bürokraatia, liigse sõõmise, ravikindlustussüsteemi jms vastu. Aga samas ma saan temast väga hästi aru, kui ta igatseb metsi ja põlde ja looduses viibimist, kõike seda mis Eestis teda ootab ja kus teda alati oodatakse. See raamat on ka hea näide sellest, kuidas soovid kipuvad täituma, sest nüüd ta ju elabki seal, millest ta raamatulehekülgedel salaja unistab.\nMa jäin ka selle raamatu puhul mõlema, miks see mulle nii hea tundus ehk mis teeb ühest raamatust hea raamatu. Esiteks oli selles kohti, mis panid südamest kaasa naerma, nii et Nadiin kõrval küsis: „Emme, no mis sa ometi naeratad siin nüüd?” Selliseid oli läbi raamatu päris mitmeid. Näiteks see, kus Epp lennukile tormab ja lõpuks kohale jõudes ei ole tal istekohta:\n„Jõuan oma murega pöörduda stjuardesside poole, kui meie ümber algab… Aafrika sõjatants. Ridade vahel ringutab käsi ja hüppab üles-alla mustanahaline vanem pika seelikuga naine ja itkeb: „Mu kott! Mu kott! Varastatud! Aaaa!” Ta väristab käsi ja laksutab keelt, lükates oma rütmiliste hüpete käigus lahti kõik kinnipandud pagasiluugid. Salongitäis rahvast vahib naist. Lisaks tekkinud intriigile on tema olekus midagi nii ürgselt pilkutõmbavat ja musta mandri moodi lummavat…”\nLõpuks selgub, et „antud reisija eksis lennukis ära pärast WC kasutamist” ja tema kott oli hoopis teises salongis.\nKuid sellise laheda huumori kõrval on raamatus ka sügavamaid mõtteid, selliseid kohti, mis lausa nutma ajavad (ma olen üldiselt väga emotsionalne, lähen raamatusse sisse). Näiteks need kaksiktornide lood – kuidas inimestele mõjusid, mida tegid sel hetkel seal läheduses viibivad eestlased, kuidas sõlmida selle kõigega rahu.\nKolmandaks, oli raamatus palju äratundmisrõõmu ja kohti, millele ma usinalt väliseestlasena kaasa noogutasin – näiteks mitmekeelus peres (ka meil on süsteem, et isa keel ja ema keel ja pidevalt: „emme ütleb pall, baba ütleb kuura”, ka see süsteem tekkis meil kuidagi iseenesest), kuidas Eestist ei teata midagi ja üldse elust multikultuurses perekonnas. Ma ise jälgin siin üsna palju Ameerika meediat ja sellelgi pinnal oli hästi palju tuttavat, aga läbi raamatu on see kõik vahetum. Samas oli ka täiesti uusi fakte, millest ma ei olnud kuulnud, aga mis panid mind edasi mõtlema. Näiteks, ameerika meedias on suureks probleemiks tehtud lasteahistamine, mille tulemusena keelatakse lastel igasuguste võõrastega rääkimine, mille tulemusena ei julge lapsed ära eksides teed küsida ja võivad hoopis sel moel ahistajate küüsi sattuda. Või siis, et kes on need amishid – ma olen neid nt filmides näinud, aga tausta ei teadnud.\nMulle meeldisid eriti blogidest võetud peatükid, need olid ehk rohkem avatud ja mulle meeldis, et see ei olnud selline jutustus – võtad suvalisest kohast lahti ja elad uuesti sisse, teemade kaupa üles ehitatud.\nKui negatiivset mainida, siis see läheb pigem vormistamise kapsaaeda – tegu oli küll kolmanda parandatud trükiga, aga ikka oli kusagil poolitamisvigu ja kusagil keset teksti äkki mingi üksik sulg. Ärge saage valesti aru, ma ei jätaks selliste asjade pärast raamatut ostmata, aga mind pani lihtsalt mõtlema, et mis needus see küll seda kirjastust tabanud on. Eriti kui neil on nii palju igasuguseid toimetajaid ja korrektoreid ja tekstilugejaid jms. Mulle meeldis rohkem ka teise osa uus kaas, et kui esimesest kunagi uus trükk tuleb, soovitaks sellel ka kaant vahetada ja pildid vahele panna.\nÜhesõnaga, selles oli naeru ja pisaraid ja äratundmisrõõmu ja mõtlemisainet. Hea tuju raamat, hästi kirjutatud. Soovitan ka neile, kes võib-olla USAst muul moel ei huvitu.\n7. jaan. 2011, 11:19\t ∞\nLugesin ka hiljuti Epu „Minu Ameerika I” läbi ja kuigi seal oli ka väga huvitavaid kirjutisi, ei pea ma seda siiski lõppkokkuvõttes eriti õnnestunud raamatuks. Võib-olla mulle ei meeldinud selline artikkel-stiil, et iga uus jutt oli täiesti teine teema juba vms. Aga ma tean, et mind kohe väga häiris see, et Epp oli tuntavalt kriitiline ja ameeriklaste suhtes üleolev. Olgem nüüd ausad, tal ei ole selleks tegelikult üldsegi põhjust, küll tema teeb ka inimesena vigu vahel. Ma ei väidagi, et need asjad, mida Epp välja tõi ja negatiivselt kommenteeris, ei eksisteeri, lihtsalt raamatu enda kirjelduse järgi peaks see olema “avatud ja kriitikata pilguheit teise kultuuri”, tegelikult aga oli see ikka kohati väga negatiivne. Tabasin ennast kohe mitu korda mõtlemast, et kas tema ämm ja äi on ka seda raamatut lugenud, sest mitte keegi ei tahaks olla portreteeritud selliste tohmanitena, nagu tema oma Ameerika perekonda seal kirjeldab. Seda kõike on lõbus lugeda, kuni hakkad mõtlema, et need inimesed ei ole lihtsalt suvalised võõrad, vaid tema enda perekond! Mina ei ole ka oma ämma ja äiaga alati ühel lainel, aga mulle ei tuleks pähegi hakata neid ja nende väärtushinnanguid avalikult niimoodi mõnitama.\n8. jaan. 2011, 12:36\t ∞\nJah, ma saan aru, mida sa silmas pead. Eks enamus neid tekste ole kirjutatud vist ajal, või vähemalt osaliselt, mil ta seal kriisi sattus ja see kõik hakkas talle lihtsalt vastu. Ta kirjutas ju isegi, et “Ma ju tean, et tegelikult tiksub iga päev selles kohanemiskriisis, see on nagu liivakell, mis peab lõpuni nirisema, et uued asjad juhtuda saaksid.”\nKohati on kriitika tõesti päris karm, samas ma mõistan, et ta tahtis lihtsalt olla ehk võimalikult aus? Kuigi tõenäoliselt ei oleks see raamat väga palju kaotanud, kui arvamusi oleks öeldud kohati leebemalt. Kusagil ta just hiljuti rääkis, et plaanib selle välja anda ka inglise keeles ja et osasid kohti ta tõepoolest pehmendaks, aga pigem ta tahakski, et see raamat oleks selle ühiskonna niiöelda peegelpildiks. Võõraste puhul ilmselt poleks probleemi aga ma kujutan selgelt ette, et sellise itaalia perekonna jaoks, kus väline imidz on väga oluline, võivad ilmselt probleeme tekitada perekonna väga isiklike asjade maailma ette toomine. Võib-olla mitte ehk isegi nii väga see kriitika, kuigi kohati ka see, aga just äärmine intiimsus on see, mis mind nii Epu kui Justini raamatutes natuke häiris. Ehk et maailmale mingi riigi tutvustamisel ei ole sellised asjad tegelikult väga olulised ega muuda seda üldpilti. Aga kokkuvõttes oli see ikkagi selline positiivne raamat, ehk pigem selle tabava huumori tõttu.\n8. jaan. 2011, 07:32\t ∞\nMinu hingerahu on ka juba tükk aega kriipinud ühe Egiptuses ajutiselt elava eestlanna avalik kriitika selle elu kohta siin. Annan endale täiega aru, et ei peagi igaühele meeldima.Kui aga seda tehakse pidevalt ja fakte moonutades, siis………..andke andeks, see ei ole kena. Jõulude kohta on ta maininud, et sealiha on tabu ja loomaliha kvaliteet on halb. Sealiha ei ole Egiptuses tabu, seda müüakse, keelab aga söömast seda usk, ainult moslemitel. Kairos elab märkimisväärne arv siiski ka kristlasi ja väga palju välismaalasi. Kauplustes on saada nii värske liha ,kui ka sealihatooted. Nii loomaliha kui sealiha kvaliteet on väga hea. Mind kurvastas ka see, et Egiptuse toitu nimetatakse dieedipidamiseks. Mitte keegi ei keela valmistada siin kauplustes olevast kraamist enda perele toitu, millega ollakse harjunud ja tõega, ei pea värsket liha mitte tooma teisest riigist. Eestlased ,kes harjunud leivaga, ei jää ka siin hätta, sest müügil on Saksamaalt pärit leib igatsorti lisanditega, näiteks seesamiseemnetega. Jah, õige, leiva sisse on kindlasti kuhjatud piisavalt palju säilitusaineid, seega enda ostustada, kas süüa seda või kohalikku värsket baladi leiba ilma ühegi kahjuliku lisandita. Tuttavad ,kes siin külas on käinud Eestist nii meil kui teistel eestlastel, kiidavad väga seda leiba ja viivad ka koju kaasa.\nÜhesõnaga minu jutu point on see, et kui elada võõrsil ja seal kohe mitte midagi positiivset ei leia, on ainult üks tee-seal mitte elada või ära kannatada.\n8. jaan. 2011, 12:05\t ∞\nKa kritiseerimise kritiseerimine on kriitika 🙂\n8. jaan. 2011, 01:35\t ∞\nKui siin hoolega lugeda kommentaare, siis tundub, et pea kõigil on midagi “kritiseerida”, see tuleb nii välja Siiri jutust, kuigi mina seda nii ei tõlgendaks. Oma arvamust võivad kõik välja öelda, aga tahtlikult fakte moonutada pole tõesti kena. Seegi oli õige märkus Ragne poolt, et Epu raamatus on kriitika väga karm pidades silmas perekondlike isiklike asjade ette toomist. Kriitika võib olla ja peabki olema, kui asi seda väärt.\n8. jaan. 2011, 06:40\t ∞\n… ja seda, mis on väärt kritiseerimist, otsustab iga inimene enda eest ise, eks?\nJäreldus: kui kritiseeris, siis oli tal selleks põhjust.\nFakte moonutada? Iga inimene tajub maailma erinevalt. Mõni ikka VÄGA VÄGA erinevalt. On see moonutus? Iga inimese maailmataju on tema meelte interpretatsioon sellest, mis teda ümbritseb.\nAga kui iga inimese elukogemus põhineb erinevatel faktidel? Ja põhinebki. Pole olemas kahte inimest, kes identset elu elaksid. Miks peaksid nad maailma identselt nägema? Kuidas see peaks võimalik olema?\nKasvõi see lihakvaliteet – see mis ühe jaoks on kõrge kvaliteet, on teise hinnangul madal. Kõik sõltub sellest, millised on tema varasemad kogemused. Piisab sellest kui kõrget kvaliteeti hindav kõrge kriitikameelega inimene on paaril korral ostuga ämbrisse astunud ja tema arvamus langeb ikka üsna madalale. Miks? Sest ta on harjunud paremaga. Saab teda sellepärast süüdistada faktide moonutamises?\nPime vs nägija näiteks. Nägija, kes ei mõista, mis tähendab olla pime, võib ka pimedat kritiseerida, sest ta ei saa aru, miks pime “tahtlikult fakte moonutab”. Aga pime ju tajubki teisiti!!\nSee on nii lihtne et lihtsalt hämmastav, kuidas paljud inimesed sellest aru ei saa!!! Või ei taha saada? Teadmine et “minul on õigus” on selleks liiga tugev?\nAinuüksi see, milliste inimestega iga inimene oma elus kokku puutub, on niivõrd erinev inimeseti, eriti kui valida väga erinevad indiviidid.\nMina depressiivikuna ei näinudki elus midagi ilusat. Poes käies sattus tihti kätte viletsam kaup, vahel isegi halvaks läinud.. Rõhk sõnal “tihti”\nMina optimistina näen elust hoopis teist tahku, mida, võin käsi südamele pannes vanduda, ei eksisteerinud mu elus siis kui ma vaatasin maailma stressates. Lähed poodi ja näe, minu lemmiktoode on alla hinnatud! Vaata aga vaata, sattusin jälle millegi soodsa peale!\nJa ometi elukeskkond oleks näiliselt justkui sama olnud. Kumb taju oli moonutatud? Minu jaoks on mõlemad olnud reaalsus, ainult erinevatel aegadel.\nOlemata ise raamatut lugenud, pakun välja et raamatu kirjutamise ajal oli kirjanik ise parajas stressis või mingite eelarvamuste kütkeis, ehk oli tal lihtsalt raske olla või paha või okas südamesse jäänud, mida ta polnud hakanud positiivsemast vaatevinklist vaatama. On ta aja jooksul muutunud? Võimalik. See raamat on tema sisemuse peegeldus ajaperioodil, mil ta seda kirjutas. Tema maailmataju.\nJa see, kas lugeja seda hinnata oskab või ei, sõltub vägagi palju sellest, kus asub lugeja ise vaimselt sel hetkel mil ta raamatu kätte võtab. Kui positiivsemal platvormil, siis on tal seda ebamugav lugeda, kui depressiivsemal platvormil, siis ta tõenäoliselt rõõmustab et ta pole ainus, kel selliseid tundeid esineb…\nKriitika on kriitika. Olgu selle eesmärk mis tahes, kriitika jääb kriitikaks. Ning kritiseerida teist seepärast et teine kritiseerib kedagi kolmandat?\nEks hukka mõista ole ikka lihtsam kui mõista, Kairo eestlane..\nAga mõista on mõnusam 🙂 See annab rahulikuma südame ning parema tuju. Millega kaasneb parem tervis.\nPingback: Kritiseerija, kritiseeritu ja kriitika « Minu Uus Maailm\n8. jaan. 2011, 08:10\t ∞\nRaamatust. Ma lugesin uuesti üle tagakaane ja avasõna. Tagakaanel oli kommentaar Aigi Vahingult, et “Ta räägib Ameerikast… hella imestuse ja huumoriga, tähele pannes, hinnanguid andmata.” See lause tegelikult ei vastanud päris sisule minu arust, sest hinnanguid sai antud küll, eriti negatiivseid. Avasõnas aga kirjutabki Epp, mis sisuliselt peaks andma juhised raamatu sisule, et “Kõige enam tahavad inimesed teada ühte asja. Miks me sealt nüüd tagasi Eestisse elama tulime? Võib-olla leiate siit lehekülgedelt vastused, võib-olla mitte.” Kui nüüd seda lauset silmas pidada, siis tulebki praktiliselt igast peatükist välja see negatiivne peidetud kriitiga, mis justkui ongi vastuseks, miks ta sealt ära tuli. Selles mõttes ei ole probleem üldse selles, et ta kritiseeris seda maad, kui see oligi tema eesmärk. Lugejana ainult hakkab kergelt vastu see, nagu Ragne ka mainis, et ta teeb seda läbi oma perekonna, inimeste, kellega ta jääb alatiseks seotuks. Siin lihtsalt tekib küsimus, et kas eesmärk pühendab abinõu…\nMis puutub teiste inimeste elu kommenteerimisse üldse, siis ma olen Siiriga nõus (ja siit tuleb välja ka see raamatu osa, et miks ma ei poolda elulooraamatutes ümbritsevatele inimestele väga rangete hinnangute andmist) – me tajume maailma kõik väga erinevalt. Minule ei meeldi midagi selles, kuidas sina elad, ja sinule ei meeldi miski selles, kuidas mina elan ja see ongi normaalne, sest me oleme kõik erinevad inimesed, sest me tunnetame asju erinevalt. Mis on sinule hea ja mis on minule hea võivad olla väga erinevad. Võib-olla osad meie arvamused asjadest langevad kokku, aga tõenäoliselt väga paljud arvamused ei lange. Sellest tulenevalt on ka erinevate inimeste võõrsil elamise kogemused erinevad, kuigi mineviku ja oleviku taustad võivad ju olla samad. Minu Egiptus ei ole kindlasti Sinu Egiptus ja vastupidi. Kõik elame nii nagu oskame. Ma saan, Kairo Eestlane, sinust aru, et sa ei taha Egiptusest väljaspoole halba muljet jätta, sest sinu arvamus nendes punktides on positiivne. Aga sellist eesmärki on võimatu täita, et me kõik näeksime Egiptust sellisena nagu sina näed. Kõik oleneb sellest, kes me inimestena oleme – nii palju, kui on inimesi, on ka erinevaid arvamusi ja erinevaid maailmu.\n9. jaan. 2011, 07:49\t ∞\nOlen vist halb selgitaja, et jääb vale mulje.Minu esimese kommentaari lause, et annan endale täiesti aru, et ei peagi igaühele meeldima, kas see ei näita minu hoiakut, et ma olen päri, et inimesel on oma seisukoht, aga valet ma ei seedi? Palun see uuesti läbi lugeda. MIND HÄIRIB SEE, KUI FAKTE MOONUTATAKSE. Kuidas saab inimene anda mõista, et Egiptuses ei müüda sealiha, kuna see on tabu. Konkreetne inimene omab täpset aadressi isegi kaupluse näol.Mina ei taha mitte Egiptust paremaks ega halvemaks muuta kui see on ,vaid et ei jäetaks blogi kaudu oma tuttavatele vale muljet igast pisiasjast. Plastik kuuski müüakse igalpool, sealhulgas ka Eestis, no ja siis? Kas siis pidev halvustamine on normaalne?\nEi, Ummomar, saad väga valesti aru, et ma nagu ei tahtvat jätta halba muljet Egiptustest. Kuidas ma pean selgitama, et oleks arusaadav. Egiptuses pole mitte kõik kena ja ilus, ma olen kahe jalaga maa peal ja realist. FAKTE MOONUTADA, SUISA VALETADA-SEE EI MAHU MINU HINGE, SELLES ON POINT. Minu poolt rohkem kommentaare sel teemal siia ei laeku.\n9. jaan. 2011, 09:53\t ∞\nTere ja kõikidele head uut aastat! Pean ütlema, et pärast viit aastat Egiptuses ma ise ei julge enam öelda millegi kohta, et seda siin saada pole. Kuigi, olen seda endale ju mitu korda juba tõotanud, kuid ikkagi – harjumuse jõud on suurem ja nii lihtne on kõrgelt pillata jälle üks “pole”. Mis tegelikult näitab, kui tugev on endas pesitsev eelarvamus ja ise omandatud positsioon egiptlaste suhtes – et “ega NEIL siin ju kindlasti pole neid häid asju, millega MEIE harjunud oleme…”\nViimati langesin “orki” veel nädalakese tagasi – olin kõik need 5 aastat arvanud, et želatiini Egiptuses pole. Kuna seda poes müügil ei näe, ja ekspattide foorumites ka kaevatakse, ja kuna moslemitel tean on vist ka mingid erilised nõuded želatiini suhtes, et see peab miskis suhtes “halal” olema (?). Seega sobis nagu uskuda et küllap polegi. Kuni Teispool tõi koju kaks kotitäit – nii lehtedena kui puruna – kõige harilikumast maitseainete odavmüügikohast kuskilt turu lähedalt.\nJa piimast just kirjutasin blogis pikemalt. Suurepärane piim siin, kuigi Egiptuse piim ju ei peagi eurooplase maitseharjumustele vastama, vaid eks ju ikka egiptlaste endi maitsele. Jpms.\nEhk et ma ise ei julge enam eriti öelda et “seda pole või see on siin halb”. Ma ütlen: “ma pole seda siit VEEL leidnud” või: “ma ei tea, kas on või pole, kuna siin suures riigis võib kõike olla.” Mis on tõenäolisem, ausam, ja negatiivsed eelarvamused on nii veidikegi talitsetud ;).\nNing muidugi ei pea Egiptus olema Euoropa, nagu Ameerika ei pea olema Euroopa, vaid mõttekas on ikka tulla siia nautima egiptilikkust ja siinseid paremaid võimalusi, ning minna Ameerikasse nautima ameerikalikke paremaid võimalusi, negatiivsusi selleks ajaks ignoreerides (sest kus neid poleks!) Mitte korralda igal pool üht ja sama Eestit, mis esiteks nkindlasti ei õünnestu ja teiseks – milleks siis üldse eri riikdies reisida, kui nende eri pärasid üldse nautida ei suuda? Neisse tuleb ikka ülepeakaela süveneda, ja siis uuesti välja ja edasi suunduda!\nSakslaste puhul võib-olla tuleb tähele panna nende endi tausta – Saksamaal on pikk ja edasiarenenud lihasöömise kultuur, ainuüksi vorste on vist tuhandeid sorte, just lugesin kusagilt selle kohta. Võib-olla tõesti sakslasele Egiptuse veiseliha ei sobi, ei ole aimugi. Oleneb, mida “hea” all mõeldakse, sest see võib tähendada palju eri asju. Minu jaoks tähendab see üht värsket, mahlast, maitsvat pehmet noorlooma fileetükki, mille olen alati leidnud, kui olen soovinud. Eestis ma ei mäleta, et võiks minna jõululaupäeval supermarketisse ja valida terve kalkuni, kalkunifilee, loomafilee, veel 20 suvalise loomalihatüki, jäneseliha, põldpüüde, tuviliha, hane, pardi ja veel umbes 20 kalasordi vahel, mereandidest rääkimata… Pean tunnistama, et kuskilt ei tule pähe kurta, pealegi oleks nt merevähk jõululaual palju efektsem kui seasink… mis on lihtsalt kõik, mida enamusel sakslastel (või eestlastel)\nIgapäevaselt muidugi võtad, mida lihunikul just anda on, aga pean jälle tunnistama, et ma enamasti ei mäleta umbes pool tundi pärast sööki et mida ma sõin ja kas see oli hea või halvem.\nMulle hakkaski seetõttu silma eeskätt, et peaaegu kõik jõulukommentaarid blogides ja FBs jne olid.. jõuluSÖÖGIST. Kellel oli 5 kellel 7 käiku ja peaaegu kogu jutt ja fotod keerlesid selle ümber. Pluss veel too “better than Joneses” moment, et kellel ei õnnestunud seda söömaaegade “võistlust” piisavalt kõrgel tasemel kaasa taha, oli oma kommentaarides peaaegu et vabandav… :-O\nMinu unistustes on jõulud ikka olnud lihtsalt üks ilus rahulik hetk küünlavalgel, kallite inimeste seltsis ja hea muusikaga. Toit… tore kui see kuidagi iseenesest tekiks.  Kuigi koos pere ja sõpradega kokata, kui tulemus pole eesmärgiks niivõrd kui protsess ise, siis – miks ka mitte :).\nMis kriitikasse puutub, siis tuleb eristada ausust poliitikast. See, mis meid sunnib teistesse kultuuridesse vastuvõtlikult ja “avatult” suhtuma, on ju tegelikult meisse sisse kasvatatud poliitiline suhtumine, et kõik on võrdsed ja kõikidel on kõikidelt õppida jne jne. Mis peab aitama toota rahumeelsemat ja vastastikku lugupidavamat maailma. Kuid igaühe esimene ja aus reaktsioon on küllap ju ikka sama – et miski on harjumatu, võõras, ebameeldiv, võib-olla isegi vastik. Lihtsalt siis analüüsid seda reaktsiooni mõistusega ja taandad selle poliitiliselt “mõistvale” suhtumisele. \nNüüd, kui kirjanik ka nii teeks, siis ju raamatut ei oleks! Siis polekski millestki kirjutada, kui eesmärk ju on just nimelt kirjeldada teise maailma eripärasid ja kuidas näiteks eestlane oma taustalt neid tajub. Sellise raamatu eesmärk pole ju poliitiline korrektsus, samasuste rõhutamine (mis on vajalik kooseluks) vaid just nimelt ERISUSTE rõhutamine.\nEpp Petrone raamatut olen sirvinud ainult veidi, minu meelest ei räägi ta seal midagi uut kellelegi, kes Ameerika suuna kirjandust ja filmikunsti ka muidu jälginud on. Ei mäleta, kas oli Ameerika I või II. Mis ei tähenda, et lood loetavad poleks, kuid minu jaoks nt info poolest hõredad (4-5 lk lihtsalt jõulukingituste jagamisest ameerika peres – ahoi?). Midagi isiklikku ma nagu ei täheldanud, pakun, et oma perest näiteid hankides on kirjeldatud ikkagi lihtsalt üldiseid aspekte – itaalia päritolu peresid on ameerikas ju oi-kui-palju! Üldse leian, et väga vähe on meis enamuses midagi tõeliselt “isiklikku”. Enamik muresid, valusid, apse, otsinguid… kõik see kordub, kõik teevad selle vähemal või rohkemal määral läbi, kuigi mõned ehk salgavad, sealhulgas (NB!) tihti salgavad isegi iseendale. Häbenevad oma enda tegusid ja mõtteid isegi iseenda ees.\nKuid kui ülal kirjaldatud moel vaadata asjadele – et kõik inimesed on üsna ühtmoodi inimlikult ekslikud – siis varjata, häbeneda või liigselt punastada pole eriti millegi pärast. Iseasi, et sisu peab sildile vastama – et lugeja ei tunneks end nagu kogemata valesse loenguruumi sattunu. Kui aga silt kõlab umbes et “eestlane arvab ameeriklastest”, siis ju ongi põhjust rääkida täpselt, milised need ameeriklased eestlasele siis paistavad.\n9. jaan. 2011, 05:51\t ∞\nTahtsin selle lihajutu peale ka omalt poolt midagi lisada. Ma ei ole kunagi Egiptuses käinud ja ma ei tea sealse lihaturu kohta midagi, aga üks mu tuttav Marokost (samuti islamimaa) ütleb, et kui tema käib Euroopas, siis ta ei suuda seal liha süüa. Et Euroopas tapetakse loomad teistmoodi, kui Marokos ja liha maitse on teine. Nagu ma aru olen saanud, siis islami kombestiku järgi ei tohi looma enne tapmist hirmutada (näiteks mööda õue noaga taga ajada jne) ja alati lõigatakse läbi kaelaveen ning riputatakse loom pea alaspidi, et liigne veri ära tilguks. Mu Maroko tuttav kaebabki peamiselt, et Euroopa liha on tema jaoks vere maitsega.\n9. jaan. 2011, 07:27\t ∞\nMis puutub mingi maa kritiseerimisse, siis selles ei olnudki probleem – pigem pani kulme kergitama see, et väga ranget kriitikat oli tehtud oma lähedastele. Näiteks koht, kus Epp tuleb lennukilt maha ja teda ootavad ees Justini vanemad: “On üks neid hetki, kus ma olen kahestunud: pealmine osa minust naeratab, musitab, küsib “Kuidas läheb?” Aga sees räägib hääl: oi, kui tüüpilised lapsameeriklased nad välja näevad.” Loomulikult, et saa kellelegi öelda, kuidas või kas üldse kedagi või midagi kritiseerida – see on ikka iga inimese enese valik. Tõsi on see, et suhted ämmade-äiade ja minijate-väimeeste vahel on ühesügused igal pool, ikka tuleb ette hõõrdumisi ja ütlemisi. Kas seda peab nüüd terve maailma ette sellisel kujul panema ja mida sellised kommentaarid laias laastus selle maa kohta räägivad, eks see ole juba teine teema. Teise maa ja kultuuri tutvustamine erinevuste läbi on muidugi igati omal kohal, nagu ka konstruktiivne kriitika, aga see ei pruugi alati tähendada nende erinevuste mahategemist. Aga küllap seegi oleneb inimestest – kes elab maal, kus talle istub, kirjutab läbi positiivse prisma, ja kellele seal ei istu, see ei saagi seda teha. Olgu selle kriitikaga, kuidas on, mulle ikkagi meeldib see, kuidas Epp kirjutab.\nKui nüüd sellest teisest blogist rääkida, siis seal oli tegelikult ainult üks lause, et siga on tabu ja loomalihakvaliteet halb. Võib-olla oleks täpsem olnud, et siga on moslemitele tabu, mistõttu teda igal pool ei ole saada (aga blogides ei viitsi keegi tavaliselt pikka juttu teha, ikka öeldakse lühidalt) ja mis puutub loomalihakvaliteeti, siis tõepoolest – nagu Ragne mainis, et loomad lastakse verest väga tühjaks, mis tähendab, et liha jääb kuiv (mahlad ju tulevad välja), samas noorlooma puhul on liha juba iseenesest pehmem ja magusam, isegi kui verest väga tühjaks lastud, jääb ta pehmem. Siin ongi täpselt see vahe, millega keegi harjunud on.\n← Voodist ja kanakuudist\nÜles ja Zahir →


KKK | Helen Heinroos Hair\nSuur värvimuutus või värviparandus\nSuurte muutuste või värviparanduste eel on kohustuslik broneerida eelnev konsultatsiooni aeg. Seda põhjusel, et eelseisev protseduur hõlmab väga mitut teenust ja tehnikat (sealhulgas blondeerimine, salgutamine, balayage, toonimine jms) ning palju oleneb sellest, millises seisundis on kliendi juuksed ja peanahk ning millised on varasemalt sooritatud protseduurid. Konsultatsioonile kuluv aeg võib olulisel määral varieeruda, mistõttu on oluline see ülejäänud teenusele kuluvast ajast eraldi arvestada. Optimaalne ajakulu on 30 minutit.\nKonsultatsiooni käigus võtame testsalgu juustest. Lisaks on suureks abiks, kui saadate eelnevalt pildid oma juustest ning soovitud tulemusest ning info oma soenguajaloo kohta viimase 3 aasta jooksul. Ühtlasi tuleb silmas pidada, et konsultatsioonis ei pruugi selguda lõplik hind – kõik oleneb, millised teenused tulemuse saavutamiseks vajalikuks osutuvad. Kuna värviparandus on tunduvalt keerulisem protseduur kui lihtsalt värvimine, siis tuleb arvestada ka sellega, et varasemalt kliendi juustega teostatud protseduurid võivad pakkuda värviüllatusi. Kindlasti on vaja varuda kannatust, kuna soovitud tulemuse saavutamiseks on mõnikord vaja mitut juuksurikülastust ning aega võib kuluda lausa kuid. Kõigil eelpooltoodud põhjustel ei saa meie online-süsteemis broneerida värviparandust.\nMiks võtab erinevate värvitehnikate teostamine rohkem aega?\nErinevate värvitehnikate (salgutamine, balayage, airtouch, babylights, ombre jne) ajakulu võib ulatuda 4-6 tunnini. See aeg tuleneb kasutatavast tehnikast, millele lisandub konsultatsioon (selgitamine, mida täpselt teha, et ei tekiks olukorda kus juuksur on Teie soovist valesti aru saanud), juuste pakkimine fooliumisse (umbes kuni 2h), värvi mõjumine (umbes 45 min), toonija mõjumine (30min), vahepeal tuleb osadelt salkudelt ka värv maha pesta, ja BondPro juuste kaitseks ning selle mõjumine.\nMida kujutab endast blondeerimine?\nBlondeerimine on juuksekarvast pigmendi eemaldamine. Töökäik sõltub sellest, millist tooni soovitakse, milline on juuksetüüp ja varasemalt teostatud protseduurid. Et saavutada külmi ja hallikaid toone, tuleb juuksekarvast esmalt eemaldada kollane pigment, sest mida heledam baas, seda kaunimalt jäävad sellele hallid ja pastelsed toonid ning külm blond.\nMilliseid tooteid te blondeerimisel kasutate?\nBlondeerimiseks kasutame Silklift blondeerimispulbrit, mis on tulemuslikuima helendamisvõimega blondeerimissüsteem, mis on ühtlasi võimalikult õrn juustele ja hooldab neid ka blondeerimise ajal. Koostis on rikastatud patenteeritud IntraLipid™’iga, mis taastab juuksekarvast kaduma läinud lipiidid. Lisaks kasutame mahukate blondeerimistööde puhul kaitsevahendit Bond Pro, mis on kaheastmeline hooldav kaitse – esimene osa segatakse blondeerija sisse ning teine osa jäetakse maskina pähe. Eesmärgiks kaunis värv ning tervete juuste tunne ning välimus.\nKui palju kulub blondeerimisele aega?\nBlondeerimise ajakulu sõltub sellest, mida juustega on varasemalt tehtud ja kui külma tooni soovitakse. Keskmine ajakulu on vähemalt 4 tundi – blondeerija lisamine juustele 2 tundi, mõjuaeg vähemalt 45 minutit, pesu, kuivatamine, soovi korral lõikus ja soengu sättimine. Suuremate muutuste puhul kulub 7-10 tundi. Lisaks tuleb arvestada sellega, et juuste tervise huvides ei pruugi soovitud tulemust saavutada ühe sessiooniga ning vaja on käia mitu korda, võimaldades vahepeal juustel taastuda. Soovitame varuda aega ja kannatust ning usaldada oma juuksurit.\nKuidas juukseid pärast blondeerimist kodus hooldada?\nPärast blondeerimist on juuste järelhooldus ülimalt oluline, seega tuleb kindlasti täiendada oma koduseid niisutavate ja hooldavate toodete valikut. Lisaks tuleks kindlasti tarvitada kuumakaitsevahendit juhul kui föönitate, sirgendate või koolutate juukseid. Oluline on teha regulaarselt ka niisutavaid maske ning soovitame kindlasti ka salongi Kerasilk Reconstruct taastavat hooldust.\nMillal peaks pärast blondeerimist/toonimist uuesti juuksurisse tulema?\nMida heledama ja pastelsema tooniga juukseid töödeldakse, seda kiiremini kulub see maha. Põhjuseks kuna sellised värvid sisaldavad vähem pigmenti. Tihtipeale on pärast ulatuslikku blondeerimistööd ka juuksekarv nii-öelda tühi ega suuda värvi kinni hoida, mistõttu võib toonija lausa paari pesuga maha kuluda. Kindlasti soovitame juuksurist lahkudes panna kohe kirja ka järgmine külastus, kuna tulemuse värskendamine on vajalik. Kui juuksed on värvitud tumedast heledaks, peab arvestama, et soovitav oleks põhja värskendada 4-6 nädala tagant, siis kui väljakasv on umbes 2 cm. Kui väljakasv on juba suurem, võib tekkida toonierinevus, mida ühtlustada on keeruline. Iga värvi väljakasvu peaks värskendama 4-6 nädala tagant.\nToonimine on juuste värvimine kergvärviga – see on ülimalt lihtne viis pakkuda blondeeritud või salgutatud juustele maksimaalset läiget ning eripära. Toonimist võib teha igal ajal ning püsivus oleneb valitud tooni tumeduseastmest. Mida pastelsem toon, seda kiiremini maha kulub. Värvi püsivus oleneb ka sellest, millises seisundis on juus, milline on selle struktuur ja kuidas soengut igapäevaselt hooldatakse. Soovitame värvi värskendada pärast iga 20. pesu, mis tähendab, et iga 1 kuu tagant võiks värvida põhja ning toonida juukseotsi. Goldwellil on valikus 5-minuti-toonija ning 30-minuti-toonija ning meie kasutame Goldwelli Colorance või Elumen värve. Lisaks saab huvitavamaid nüansse lisada Pure Pigment tilkadega. Hinnakirjas olev toonimisteenus lisandub salongis tehtavale värvimis- või lõikusteenusele. Kui tulla eraldi juukseid üle toonima ilma värvi- ja lõikusteenuseta, arvutatakse hind värvimisteenuse järgi.\nSoovin väga silmapaistvat ja kirka värvitooniga soengut, kuidas seda saavutada?\nEriti särava ja erksa tooni saavutamiseks kasutame revolutsioonilist toodet nimega Pure Pigments, mis loob liikuva 3D ilme ja mis muundub valguse käes. See patenteeritud pigment moodustab juustele üleminekutega mitmespektrilise värvi, luues värvipeegelduste mängu. Tulemuseks on 63% säravam, kuni 3 korda intensiivsem ja kulumisele kaks korda vastupidavam värv.\nMis on keratiinihooldus?\nTäiuslikult siledad ja kergesti hooldatavad juuksed 3-5 kuuks. Protseduuri kestvus 4-5h. Hooldus juustest lokki 100% välja ei võta, küll aga muudab juukse siidisemaks ja vähendab kahu.\nMis on Keratiin De-Frizz hooldus?\nKerasilk Keratiin De-Frizz hooldus kestab 4-6 nädalat. Protseduuri kestvus 1-1.5h. Hooldus vähendab kahu, kuid lokki kindlasti juustest välja ei võta. Hooldus aitab juust paremini sirgena hoida. Kui on soov teostada värvimist, siis tuleks hooldus teostada ennem värvimist.\nPakume erinevaid trendikaid värvitehnikaid nagu Balayage, Ombre, Dipdye, Sombre, Sunkissed, Babylights ning Airtouch, võimalik on teha ka värviparandusi. Suure värvimuutuse korral palume esmalt panna kirja eelnev konsultatsiooni aeg. Broneerides palume kindlasti saata meile pilt enda juustest ning soovitud tulemusest. Lõplik hind selgub konsultatsiooni käigus ning sellele lisandub materjalikulu.\nKui plaanis on värvitöö (ei kehti Airtouch/Balayage/salgutamise puhul- need tehnikad vajavad pestud pead), tuleks tulla pesemata juustega, kuna peanahka katab siis loomuliku naharasuga kaitsekiht, mis vähendab ebamugavustunnet protseduuri käigus. Juukseid võiks pesta näiteks eelmisel päeval ning jätta soenguvahenditega viimistlemata.\nErineva staažiga juuksuritel on erinevad tariifid, mistõttu on soovitav kindlasti kas omal käel või salongi administraatori abiga tutvuda hinnakirjaga ning kujundada sellest lähtuvalt oma eelarve. Hindade kategooriad on juuksur, stilist ja Helen Heinroos. Helen Heinroos Hair’is on tervel meeskonnal tavaks üksteist abistada ja nõustada, ning ka Helen Heinroos on samuti alati valmis abikätt ulatama.\nHinnakirja leiab SIIT.\nKas Helen Heinroos Hair teeb ka sooduskampaaniaid?\nJah. Selleks, et sooduspakkumistest osa saada, soovitame jälgida Helen Heinroos Hair sotsiaalmeediakanaleid, kus vastavalt tähtpäevadele (naistepäev, emadepäev, Helen Heinroos Hair salongi sünnipäev jms) teeme erinevaid ja ahvatlevaid kampaaniaid. Kindlasti soovitame salongis ära registreerida ka oma sünnipäev, kuna nädal enne ja pärast seda pakub Helen Heinroos Hair Sulle teenustelt -10% ning toodetelt -10% soodustust.\nKas Helen Heinroos Hair pakub ka kinkekaarte?\nJah, meilt saab osta kinkekaardi. Sellele saab märkida teenuse või summa. Kinkekaarti saab osta salongist kohapealt sularahas.\nKasutades online süsteemi https://online.saloninfra.ee/helenheinrooshair\nHelistades salongi 5656 4488\nKirjutades e-mailile helenheinrooshair@gmail.com\nKontakteerudes meiega läbi Facebook’i Helen Heinroos Hair\nKuigi teeme kõik endast oleneva, et olla alati kättesaadavad, palume klientidelt mõistvat suhtumist, kui me ei vasta pöördumisele otsemaid. Kindlaim viis kontakteeruda on pidada silmas salongi lahtiolekuaegu (E-R kell 10.00-19.00). Kindlasti tasub tähele panna ka seda, et kui broneeringu tühistamisest teatamise aeg on lühem kui 24h, tuleb tasuda 50% broneeringu maksumusest.\nMis on kuumade kääride lõikus ehk Thera Cut ja millal see broneerida?\nKuumakäärilõikusega saab parandada juuste tervislikku seisukorda väljaspoolt. Juukseotste äralõikamisega samaaegselt suletakse ka juukse ots. Kui tavaline käärilõikus jätab juukseotsad avatuks, siis tänu kuumusele toimub juukse lõikamine ja otste sulgemine samaaegselt. Kui juukse otsad jäävad suletuks, suudab juuksekarv säilitada ka oma loomulikku õlisisaldust ja niiskust.\nNB! Kui on soov samaaegselt juukseid värvida või teha mõni turgutav hooldus siis alati soovitame esmalt teha kuumade kääride lõikus ning seejärel värv või hooldus. Siis on kindel, et saavutame parima tulemuse ja katkised juukseotsad saavad lõigatud.\nMis on K18 hooldus?\nK18 on patendeeritud bioaktiivne juuksehooldustehnoloogia, mis omab kliiniliselt tõestatud omadust parandada keemilisest, termilisest, mehaanilisest ja keskkonnast tekitatud juuksekahjustused. Aja jooksul hakkavad need välismõjud meie juukseid lammutama. Selle tagajärjel kaotavad juuksed oma algse sära ja elastsuse, mis oli olemas enne kahjustusi. K18 annab enesekindluse nii juuksuritele salongides kui ka kodukasutajatele, võttes kasutusele uue, revolutsioonilise peptiidi. See sobib igale juuksetüübile!\nMilline on erinevus klassikalise massaaži ja spordimassaaži vahel?\nKlassikalise massaaži võtteid kasutatakse tihti spordi massaazi ajal. Mõlema tehnika puhul rakendadakse pinges lihastele õrna, keskmise või tugeva astmega survet. Siiski kasutatakse spordimassaažis rohkem tehnikaid kui klassikalises. Spordimassaaži eesmärk on pakkuda efektsiivseimat lihaste leevendust ja ravi spordiga tegelevatele inimestele.\nSpordimassaaž on laiemalt tuntud kui teistest tugevam ja valulikum. Kuna süvakudede massaaž on üks kasutatud tehnikatest, tekitab see lihaskiudude ja fastsia ehk sidekirme vahel hõõrdumist. See võib teatud piirkondades tunduda intensiivsem või ebamugavam kui Rootsi või klassikaline massaaži puhul, kuid kindlasti mitte väljakannatamatu. Kui massaaž tekitab liiga palju valu ja ebamugavust siis tuleks seda massöörile kindlasti öelda. Mõnikord on probleemsematele piirkondadele vaja rakendada tugevamat survet ja lühikese aja jooksul võib see olla ebamugav.\nSpordimassaaži sagedus sõltub treeningute või spordialade intensiivsusest, sagedusest ja mahust. Siiski ei piirdu see ainult sportlastega. Sama kehtib ka inimeste kohta, kellel on füüsiliselt raske töö või väga istuv staatiline töö laua taga. Kõik need põhjustavad pinget ja ülekoormust erinevates kehapiirkondades. Üldiselt saab enamik inimesi kasu iganädalasest massaažist. Kui aga eelarve seda ei luba siis piisab ka kahest või ühest korrast kuus. Väga range treeningrežiimiga sportivatel inimestel oleks soovitatav massaažis käia 1–2 nädalas.\nMida panna selga spordimassaaži tulles?\nOleneb piirkonnast, mida masseeritakse, kuid üldiselt on vajalik ära võtta nii palju riideid kui võimalik. See tagab efektiivsema massaaži. Et klient ei tunneks end ebamugavalt katab massöör alati vajalikud kohad rätikuga. Kõikide terve keha sessioonide puhul võib klient jätta selga aluspesu. Kui tegu on näiteks vaid jalgade massaažiga võib kaetuks jääda ka ülakeha.\nMiks läheb 3D kulmuhoolduseks kuni 1.5 tundi?\n3D kulmuhooldus on justkui uue põlvkonna kulmuhoolduse tehnika. Erinevalt väga klassikalisest hooldusest teostatakse kahe etapiline värvimine (karvu tooniva värviga ning püsivärviga) spetsiaalses tehnikas, mille puhul tuleb arvestada mõlema värvi mõjuajaga. Lisaks sisaldab teenus kulmude puhastamist, kulmukarvade aluse naha koorimist, kulmukuju välja mõõtmist, vahatamist/kitkumist ning kulmumassaaži. See on nagu mini spa kulmudele ning endasse investeeritud aeg!\nMilliseid tooteid te salongis maniküüriks kasutate?\nPüsilakiga maniküüri tegemiseks kasutame peamiselt E.MI, Victoria Vynni või teisi kõrgkvaliteetseid ja professionaalseid tooteid.\nKuidas püsilakk eemaldatakse ning kas saan seda ka ise kodus teha?\nPüsilakk eemaldatakse sulatades, kasutades elektriviili ja siis atsetooni mähist.\nKui pole võimalik salongi külastada, soovitame geellaki eemaldada sarnaselt nagu teeme seda meie: esmalt karesta viiliga pealislaki kiht, immuta vatipadi atsetooniga, aseta küünele ja mässi sõrmeots fooliumisse, leota lakki 5-10 minutit (olenevalt eemaldusvahendi tugevusest), lükka geellakk õrnalt puupulga küünelt maha, õlita või kreemita küünenahad.\nKui tihti võib maniküüris käia?\nHoolduse aeg on individuaalne. Üldiselt on geellaki intervall 2-4 nädalat. Väljakasv ja püsivus sõltub kliendi küüneplaadist, üldisest eluviisist, ilmastikuolnudest jne.\nÜldpildis ei kahjusta geellakk oma küünt, kuid nagu ka tavamaniküüri puhul, poleeritakse küünt ka pealt poolt elektriviiliga, mis võib rikkuda küüneplaati, kuid seda vaid kogenematu või liiga jõulise küünetehniku puhul. Samuti võib klient ise jõuga lakki maha tõmmates märkamatult eemaldada osa oma naturaalsest küünest, mis kihtidena kaasa tuleb. Mitmekordsel tõmbamismeetodil püsilaki eemaldamise ajal võib küüs muutuda õhukeseks ja tundlikuks, ning seejärel on soovitatav püsilakki mõnda aega mitte kasutada.\nHelen Heinroos Hair – tehniliselt kvaliteetne iluteenus, et täita Su julgeimad unistused!


19. veebruar 2019 – KB4487022 (igakuise värskenduskomplekti eeltutvustus)\nSee turbega mitteseotud värskendus sisaldab täiustusi ja veaparandusi, mis olid osa igakuisest värskenduskomplektist KB4487023 (avaldatud 12. veebruaril 2019). Samuti sisaldab see eelväljaandena järgmisi uusi kvaliteeditäiustusi, mis kaasatakse järgmise kuu värskenduskomplekti.\nLisab SignerSignEx2 API toe, et Windows Server Update Services 3.0 SP2 saaks selle API kaudu faile allkirjastada.\nLahendab probleemi, mille korral ei tuvastata esimest märki jaapanikeelse ajastu nime lühendina. Lisateavet leiate teemast KB4469068.\nLahendab probleemi, mille korral võib virtuaalarvutite (VM) taastamine nurjuda, kui VM on varem juba salvestatud ja taastatud. Tõrketeade on "Virtuaalarvuti olekut ei saanud taastada: seda virtuaalarvutit ei saa taastada, kuna salvestatud olekuandmeid ei saa lugeda. Kustutage salvestatud olekuandmed ja proovige siis virtuaalarvuti käivitada. (0xC0370027)." See mõjutab AMD Bulldozer Family 15h, AMD Jaguar Family 16h ja AMD Puma Family 16h (teise põlvkonna) mikroarhitektuure.\nSelle probleemi lahendab värskendus KB4489880.\nSee värskendus on Windows Update’i kaudu saadaval valikulise värskendusena. Windows Update'i käivitamise kohta leiate täpsemat teavet artiklist Värskenduse hankimine Windows Update'i kaudu. Värskenduse autonoomse paketi saamiseks minge Microsoft Update'i kataloogi veebisaidile.\nSelles värskenduses olevate failide loendi vaatamiseks laadige alla värskenduse 4487022 failiteave.


Tselluliidi ravi pillid - Cellinea ™. Kuidas vabaneda tselluliiti?\nUmbes Cellinea ™\nSuurim saladus miks Cellinea ™ pillid on nii tõhus on koostisosi, mis on spetsiaalselt kombineeritud suhe ja kliiniliselt testitud.\nTselluliit on kosmeetilise probleemiga, mis puudutab nahad andes nahale lohk mõju. On väga tavaline, tselluliidi teoks puberteedieas. Seal on suur hulk erinevaid tselluliidi ravi pillid saadaolevate. Uuringud on leidnud, et need pillid on väga hea võimalus ravida tselluliiti, kuigi meditsiini nimel ei ole ametlikult heaks neid.\nKui leiate esmalt on tselluliidi, esimene asi, mida sa pead tegema on otsustada tüüpi ravi , et te ei kavatse kasutada ja tselluliidi ravi pillid on lihtsalt üks parimaid. Erinevalt kirurgiliste protseduuride ja karmide kemikaalidega, mis on kättesaadavad ravivad tselluliidi.\nCellinea ™ pillid on hoolikalt kavandatud kasutamine teaduslike ühend, mis on tõhus ja ohutu kasutada. Läbi kõik uuringud ja katsed, need pillid on leitud suur kaotada tselluliidi ja julgustades sisemine ilu. Inimesed, kes on kasutanud Cellinea ™ näinud tulemusi nii vähe kui kaheksa nädalat; samas varieerub aeg, et näha tulemusi tagasi, kuna igaüks on erinev.\nCellinea ™ pillid töö niisutav naha, mis on oluline, et vabaneda tselluliiti. Inimese keha koosneb umbes seitsekümmend kolm protsenti vett; siiski rasvarakkude blokeerida ka vedelikku. Need pillid aitavad taastada selle vedeliku kehas ning see aitab piirata tselluliidi teket.\nTselluliidi pillid ka tööd ringlust kehas, see on oluline, et nahk muutub kõik toitained, mida nõutakse vereringest. Õige ringlust kehas tagab, et nahk saab kasutada kõiki mineraale ja vitamiine, et ta saaks terveks.\nNaha elastsust on midagi muud, et see ravi töötab. See käsitlus töötab elastsust molekulaarsel tasandil, kui see on kõige tõhusam viis mõjutada rasva rakke, mis põhjustavad tselluliiti.\nSelle raviga tegeleb tselluliidi probleemi lahendas toitumine keha, keha ainevahetus ja ka kehas tasakaal. Tasakaalu kehas on üks kõige keerukamaid asju, mis seda ravi peab töö.\nKuidas Cellinea ™ töötab ravida tselluliiti?\nCellinea ™ taastab vedelikku, et aidata vähendada tselluliidi teket.\nCellinea ™ parandab vereringet ja tagab nahale tutvuda kυigi vitamiinide ja mineraaltoitainete tuleb jääda terveks.\nCellinea ™ parandab elastsust rasvarakkude on narratiivil tselluliidi mõju minimeerimiseks.\nCellinea ™ suurendab toitaineid, mida keha vajab kõige kaitsta nahka tselluliit.\nCellinea ™ kiirendab oma ainevahetuse võime hävitada rasva ladestumist tselluliidi tekkekohas.\nEnamik naisi, kes neid tablette võtta vt viie nädala jooksul või vähem.\nCellinea ™ toimib paremini, kui kasutada koos regulaarse liikumise, söö hästi, magamine hästi ja võttes aega, et lõõgastuda.\nOn oluline võtta aega enda jaoks, nii et saad veidi puhata, sest see tähendab, et olete pinge ja stress.\nCellinea ™ töötab mitmel erineval viisil, et saada tulemused. Need pillid on väga erinevad võrreldes räpane võserikud ja kreemid, mis on samuti saadaval. Nad on mõeldud naistele, kes on terved ja soovivad vähendada tselluliiti, mis neil on oma keha.\nCellinea ™ on vastuolus mõne teie igapäevast tegevust ja see on hea mõte edasi , võttes pillid, sest see suurendab maksimumini mõju ja vabaneda tselluliiti, samas ka toon keha. Söö hästi ja saada piisavalt magada tähendab, et teil on võimalik noorendada nahka, nagu teid puhkavad nahka ja annab kõik toitained, mida ta vajab.\nSiena ülikooli, Itaalia läbiviidud kliinilises uuringus Cellinea ™ tõhususehindamiseks. Käesoleva uuringu peamine mõte oli lasta naised kasutavad Cellinea ™ 3 kuu jooksul ja seejärel vaadata, kuidas parandada oma naha seisund.\nPeamised tulemused: 97% naistest aru täielik eemaldamine Tselluliit.\nReie ümbermõõt vähenes keskmiselt 5,6% 7,7%.\nKõhu ümbermõõt vähenes keskmiselt 6,1% kuni 11,1%.\nNr kõrvaltoimeid teatati kliiniline uuring.\nCellinea ™ töötab 97% naistest, kes püüdsid topeltpimedas kliinilistes uuringutes.\nCellinea ™ tegutseb toidulisand, mis on teaduslikult sõnastada välja tuua loomulik ilu ja vabaneda tselluliiti.\nVabaneda tselluliidi nüüd!\nTselluliidi ravi pillid on suurepärane võimalus vabaneda tselluliiti probleem. See käsitlus on loomulik viis käsitleda probleemi tõttu see on loomulik, ei ole kõrvaltoimeid. See ravi on toidulisand, mitte meditsiini ja muudab erinevus tselluliidi nii vähe kui kaheksa nädalat.\nOn oluline meeles pidada, et Cellinea ™ töötab kõige paremini tasakaalustatud toitumise ja korrapärase teostamisega. Kui tegemist on saada seda tüüpi ravi, saate selle osta Interneti kaudu:


Varestele meeldivad säravad asjad - lugege veebis Korea Manhwa - Manhua - Manga ja kerge romaan veebis tasuta\nVarestele meeldivad läikivad asjad\nVarestele meeldivad läikivad asjad Keskmine 4.1 / 5 väljaspool 30\nEi kohaldata, sellel on 99.3 XNUMX vaadet\ntegevus, Manhwa, shoujo\n16-i kasutajad on selle järjehoidjaga lisanud\nSõda on läbi. See, kes lõikas 37 aastat suurt impeeriumi vastandanud Norkansi juhile kaela, oli noor naine.\nTema nimi on Saharan Illoud, 128. rüütlidivisjoni juht. Keiser kutsus ta ja läheb pealinna, kus ta kohtub esimest korda elus mehega, kes talle silma jääb.\nKroonprints Chaisha, kes on nägus sellisel määral, et tema ümber sädeleb.\nSaharan, kes on ilus ja asjatundlik, kuid ülbe ja tundetu.\nVärske ja südantsoojendav lugu nende elust.\nKui teile meeldib veebikommunikatsioon, nautige meie veebisaidi lugemist veebikoomiks, halb veebikoomika wiki, parim veebikoomika, popimad veebikoomiksid, libahundi veebikoomiksid, veebikoomiksirakendus, halvad veebikoomiksid, juri veebikoomiksid, täiskasvanutele mõeldud veebikoomiksid, geide veebikoomiksid, nsfw veebikoomiksid, lgbt veebikoomiksid, veebikoomiksite loend, karvased veebikoomiksid, fantaasia veebikoomiksid, kuidas teha veebikoomiksiid, romantika veebikoomiksid, alfie veebikoomiksid, head kellakoomiksid , dnd veebikoomiksid, tg veebikoomiksid, lesbide veebikoomiksid, vampiiride veebikoomiksid, sci-fi veebikoomiksid, parimad veebikoomiksid 2018, populaarsed veebikoomiksid, õuduskoomiksid, veebikoomiksid reddit, queer veebikoomiksid, bl veebikoomiksid, naljakad veebikoomiksid, d&d veebikoomiksid, trans, veebikoomiksid veebikoomiksid, veebikoomiksite ülevaade, veebikoomiksid, maagilised tüdrukute veebikoomiksid, redditi veebikoomiksid, kõige paremini lõpetatud veebikoomiksid, reaveebikoomiksid, transseksuaalide veebikoomiksid, ühe löögi mehe veebikoomiksid, seksikad veebikoomiksid, pardi veebikoomiksid, overwatch veebikoomiksid, veebikoomiksite ülevaade.\nPeatükk 44 Jaanuar 14, 2022\nPeatükk 43 September 25, 2021\nPeatükk 42 September 9, 2021\nPeatükk 41 August 29, 2021\nPeatükk 40 August 22, 2021\nPeatükk 39 August 14, 2021\nPeatükk 38 August 6, 2021\nPeatükk 37 August 1, 2021\nPeatükk 36 Juuli 28, 2021\nPeatükk 35 Juuli 12, 2021\nPeatükk 34 Juuli 12, 2021\nPeatükk 33 Juuni 27, 2021\nPeatükk 32 Juuni 17, 2021\nPeatükk 31 Juuni 17, 2021\nPeatükk 30 Juuni 5, 2021\nPeatükk 29 Võib 31 2021\nPeatükk 28 Võib 21 2021\nPeatükk 27 Võib 16 2021\nPeatükk 26 Võib 11 2021\nPeatükk 25 Võib 9 2021\nPeatükk 24 Võib 9 2021\nPeatükk 23 Võib 5 2021\nPeatükk 22 Võib 5 2021\nPeatükk 21 Võib 5 2021\nPeatükk 20 Võib 5 2021\nPeatükk 19 Võib 5 2021\nPeatükk 18 Võib 5 2021\nPeatükk 17 Võib 5 2021\nPeatükk 16 Võib 5 2021\nPeatükk 15 Võib 5 2021\nPeatükk 14 Märtsil 20, 2021\nPeatükk 13 Märtsil 17, 2021\nPeatükk 12 Märtsil 13, 2021\nPeatükk 11 Märtsil 8, 2021\nPeatükk 10 Märtsil 5, 2021\nPeatükk 9 Märtsil 4, 2021\nPeatükk 8 Veebruar 27, 2021\nPeatükk 7 Veebruar 27, 2021\nPeatükk 6 Veebruar 9, 2021\nPeatükk 4 Jaanuar 30, 2021\nPeatükk 3 Jaanuar 23, 2021\nPeatükk 2 Jaanuar 19, 2021\nPeatükk 1 Jaanuar 19, 2021\nPeatükk 0 Jaanuar 19, 2021\nPhoenix laskub ülevalt alla\nHoia mu hinge kinni ja ole sinuga\nMüün oma abielu!\nPrintsi era massöör


⓵ Aleksandra laer\nNii et kindlasti leia aega puhkamiseks treeningpäevade vahel ja õpi vabanema stressist. Working on the best part of the body. Mis sind käima tõmbab? Puhka ja maga piisavalt. See võtab paar tundi. Ostaksin pleki endale jahi, kutsuksin sõbrad reisidele kaasa. Ei planeeri liiga palju. Tihti kannatab just kõhupiirkond. Kirjelda oma ideaalset nädalalõppu. Aleksandra, kes tegeleb ka fitnessiga, ütleb kohe, et kõhulihaste treenimine ei seisne üksnes istesse tõusude ehk crunch 'ide sooritamises. See sisu on nähtav vip kliendile wpi_designer_button twin_id21765. Makeup sashalaer) Instagram photos and videos\nAga hakake siis paugutama! Biosil, vedelik 30ml, räni (ch-osa kujul). Alma kodujuustu 5, 200. Aleksandra laer - health/beauty facebook Aleksandra laer : 3 nippi, kuidas kõht\n- eesti karikavõistlused kulturismis ja fitnessis,.\nEileen kvaale røst, Aleksan. Oled aktiivne ja tegus tütarlaps. Iv reval Cup - tallinna lahtised meistrivõistlused kulturismis ja fitnessis. Fotod: erakogu/Jüri kartul, toimetas: Karin Karu. Kas oled mõelnud, kuidas ja millele sa kulutaksid raha, kapslid kui sa oleksid rikas? Aleksandra laer : Eesti personaaltreenerite liit\nEelnevalt ostsime 20 tonnise tõstejõuga tungraua ning jev konsulteeris veelkord Vallo varikuga, kes andis enne tödega alustamist.\nAsun Tallinnas ja soov on osta mürkide,väetiste vaba mahe porgandeid,mahe kartuleid,mahe kapsaid, mahe peete, mahe kaalikaid või mahe naereid. Eesti keele Instituut on teadus- ja arendusasutus, mille põhieesmärk on aidata kaasa eesti keele säilimisele läbi aegade eesti kirjakeele korraldamise ja arendamise. Drivelan sex power increase.\nSamuti ei tasu unustada ka alaselja- ja tuharalihaste treenimist. Aleksandra näol pole tegu üksnes personaaltreeneriga, lisaks on ta võistlussportlane ning Eesti meister Fitmodel kategoorias. Lõpetan umbes kella 20:00 ajal.\nArstliku läbivaatuse näitab vereanalüs näitab madal lümfotsüdid katsetuse tulemustega referent värtused vastsündinud. Playmate Aleksandral on taskus magistrikraad ja kõige ilusama\nAleksandri 46, 51004 Tartu. Delfi pilt silt aleksandra laer\nColin Mcrae rally 2-le tattoo on olemas eestikeelne fix siin lehel. Delfi pilt pilt aleksandra laer ja Olga jakovleva\nIv reval Cup - tallinna lahtised meistrivõistlused kulturismis ja fitnessis. Aleksandra laer, bikini fitness absoluutkategooria ii koht. Jakovleva, bikini fitness absoluutkategooria iii koht.\nErütrotsüdid / Erütrotsüdid (RBC)uthekrvi -the\nUsahiw , Fri, February, 09, 2018\nKus linnas või asulas treenin kliente: Tallinn. Kus klubis treenin kliente: myfitness.\nUnyqub , Fri, February, 09, 2018\nJaanuar 29, 2018 tartu Ülikool teavitab. Detsember 12, 2017 tere.\nSuqej , Fri, February, 09, 2018\n2012- eesti karikavõistlused kulturismis ja fitnessis,. Artikkel arutelu vaata lähteteksti ajalugu.\nAfexe , Fri, February, 09, 2018\nAleksandra saladuslik firmakaunitar 2010. Aleksandra laer (25) on aktiivne ja intelligentne kaunitar, kes tötab treenerina spordiklubis reval Sport ning kellel on tagataskust. See sisu on nähtav vip kliendile wpi_designer_button twin_id21765.\nOsohyxud , Fri, February, 09, 2018\nPlayboy septembrikuu playmate, aleksandra laer (25) on aktiivne ja intelligentne kaunitar, kes tötab treenerina spordiklubis reval Sport ning kellel on tagataskust võtta magistrikraad logistikas ja tiitel «Firmakaunitar 2010». Terav mõistus ja imekaunis välimus mis saab olla parem kombinatsioon?\nEtypyw , Fri, February, 09, 2018\nDelfi pilt on fotoportaal, mis võimaldab Sul jagada pilte ja albumeid oma tuttavate ja sõpradega. Saada see pilt e-kaardina!


õhk | Keskkonnaharidus\nPROTO virtuaalne õppeprogramm "Kuumaõhupall"\nharidusprogramm, õhk, tihedus\nÕHK ja liikumine õhu jõul\nKahe või kolme praktilise ülesandega tempokas ja kaasahaarav töötuba, kus käsitletakse teemasid õhk, õhu koostis ja õhu liikumine, tuul, tuule suund ning taastuvenergia.\nõhk, taastuvenergia, tuuleenergia\nÕppepäeval keskendutakse peamiselt looduse vahetule kogemisele (õppekäik kasvuhoonetes) ning praktilisele tegevusele (fotosünteesi ja hingamise põhjalik selgitamine ning ülesannete lahendamine).\nfotosüntees, taimed, kloroplast\nInimene on alati tahtnud lennata ja püüdnud leiutada viise, kuidas õhus püsida. Kui avastati, et kuum õhk on jahedast hõredam ning et õhku saab püüda „ümbriku sisse“, valmisid esimesed kuumaõhuapllide prototüübid.\ninimene, jäätmed, kalad


Ruloouksega kapp Adeptus, 925 x 805 x 415 mm, pöökvineer | AJ Tooted Eesti\nRuloouksega kapp Adeptus, 925 x 805 x 415 mm, pöökvineer\nKlassikaline lukustatava ruloouksega kontorikapp.\nRuloouksega kapp Adeptus, 1325 x 805 x 415 mm, pöökvineer\nLihtne ja elegantne kontorikapp peidetud ja mitmekülgseks hoiustamiseks raamatutele, kiirköitjatele, ajakirjadele, kastidele, alustele, kirjadele ja paljulegi muule. Kapp on väga mahukas. Nutikad ruloouksed võtavad minimaalselt ruumi. Ruloouksed on varustatud lukuga, mis võimaldab turvaliselt hoiustada olulisi dokumente, väärisesemeid jne. Kontorikapp on valmistatud kvaliteetsest vineerist - orgaaniline ja tugev materjal, mis tagab loomuliku üldmulje. Tänu klassikalisele disainile sobib kapp enamikesse ruumidesse, nagu näiteks kontorid, klassid ja arhiivid, olles lihtsalt kombineeritav teiste mööbliesemetega. Hoiukapp tarnitakse kokkupandult: ainult käepidemed tuleb paigaldada.


Tartu tähetornis saab järgmisel nädalal iga päev taevast vaadelda ja pildistada - Maa Elu\nTartu tähetornis saab järgmisel nädalal iga päev taevast vaadelda ja pildistada\n7. jaanuar 2022, 8:03\n2019. aasta Tartu tähetorni astrofotokonkursi võidutöö tähistaeva kategoorias 13-18aastaste vanuserühmas. FOTO: Diana Liiv\nJärgmise nädala esmaspäevast pühapäevani kella 19–21 toimuvad Tartu tähetornis vaatlusõhtud, kus on võimalik läbi teleskoobi taevast pildistada. Pilte oodatakse seejärel ka astrofotokonkursile.\nVaatlusõhtud toimuvad tähetorni õuel selge ilmaga ja ürituse toimumist kinnitab Tähetorn oma Facebooki lehel hiljemalt kell 17.\nVaatlusnädalal saab läbi teleskoopide ka tähistaevast pildistada. „Teatud peegelkaameraid on võimalik otse teleskoobi külge kinnitada, kuid ka nutitelefon on täiesti piisav varustus. Kõiki tehtud fotosid ootame kindlasti ka tähetorni astrofotokonkursile,“ rääkis konkursi projektijuht Kärt Soieva.\nTeatud peegelkaameraid on võimalik otse teleskoobi külge kinnitada, kuid ka nutitelefon on täiesti piisav varustus.\nTartu tähetorni astrofotokonkursile saab töid saata 15. veebruarini. Fotosid saab esitada kuues kategoorias: kuu, süvataevas, päikesesüsteem, tähistaevas, atmosfäärinähtused ja linna astrofotograafia.\nPildid peavad olema tehtud 2021. või 2022. aasta jooksul. Võistlustöid saab esitada ja täpsema konkursiteabega tutvuda Tartu tähetorni kodulehel.\n„Astrofotograafia võib tunduda hirmutav, sest paljud pildid kosmosest kujutavad imekauneid galaktikaid, udukogusid ja muid süvakosmose objekte. Samas on süvakosmos meie konkursil ainult üks kategooria kuuest. Väga ilusaid pilte, sealjuures ka tavalise nutitelefoniga ning ilma teleskoobita, saab teha Kuust, tähistaevast ja atmosfäärinähtustest. Eriti oodatud on sellised pildid, millel on korraga näha kosmilisi objekte või ägedaid atmosfäärinähtusi, aga ka kirikutorne, maju või linnakuma,“ rääkis Soieva.\nKonkursil osalejaid hinnatakse kolmes vanuserühmas: kuni 12-aastased, 13–18-aastased ning 19-aastased ja vanemad.\nParimad tööd jõuavad näitusele, mis avatakse märtsis 2022. Näitus jääb Tartu tähetornis avatuks terveks aastaks. Iga kategooria kolmele parimale onvälja pandud auhinnad.


Salongi ei tekkinud. Salongiihalus jäi verre...|Tartu ilukirjanduses\nSalongi ei tekkinud. Salongiihalus jäi verre...\nSalongiihalus jäi verre 1996. aastast, kui Tartus ennemuiste salongi tehti. Meie selles vana Tartu salongi riismetele ehitatud kohas ei käinudki. /---/ Salongi me ei tundnud, olime sellest kuulnud ja lugenud. /---/\nOlin seda saksikuks pidanud – muidugi oli Tartus salong ennemalt irooniline väljend, varjamaks tegevuse metsikut, pöörast, amoraalset sisu. /---/\nVerner tahtis ligi meelitada kultuuritõusikuid, aimates, et peatselt oleneb neist raha jagamine ja sellest ilmajäämine, raamatute avaldamine ja seltsielu magusamad hetked. Verner tahtis millegi Tartule omase, lausa arhetüüpsega ilma vaevata sulanduda Tartu kultuuri vereringesse, oletades mitte just ekslikult, et kultuurikiibitsejatest Tartus puudust ei ole. /---/\nEttekannete lõppedes ei tahtnud inimesed laiali minna – salongivajadus oli suur. Nad kogunesid salgakestesse ja arendasid mõttevahetusi. Populaarne joomakoht „Zavood” asus Verneri maja lähedal ja aegamööda hakkas rahvas sinna minema.


Tihemetsas tulekul ravimtaimede ja metsamarjakasvatuse koolitused – Külauudised\nTeemad: Sissejuhatus ravimtaimedesse; ravimtaimede tundmine; ravimtaimede tundmine looduses; ravimtaimede kasvu ja korjamiskohtade valik; loodushoid ja ravimtaimede korjamine ning turustamine; ravimtaimede korjamine looduses; ravimtaimede kuivatamine; ravimtaimede pakendamine, etikettimine; turustamise nõuded ja kanalid; mahetoode; ravimtaimede kasutamine esmaabis ja toidu maitselisandina.\nLektor: Erna Gross – kõrgem aiandusalane haridus Pärnumaa KHK vanemõpetaja, andragoog IV, aednik II kutsetunnistus.\nRegistreerimine ja lisainformatsioon: Piret Koorep, piret.koorep@hariduskeskus.ee, tel 5168099;\nHanna-Liisa Pikkur, hanna-liisa.pikkur@hariduskeskus.ee, tel 53924376;\nÖöbida saab kursuslane tasuta PKHK Voltveti koolituskeskuse õpilaskodus, info ja broneerimine: 449 1299 Ulle Viirmaa või e-post: ulle.viirmaa@hariduskeskus.ee.\n22.–23. augustil toimub Pärnumaa Kutsehariduskeskuse Voltveti koolituskeskuses PRIA poolt rahastatud MAK meetme 1.1 „Koolitus- ja teavitustegevus“ raames tasuta koolitus „Metsamarjakasvatus“ (viitenumber taotlusel 111011670305). Koolituse sihtgrupiks on põllumajandusega tegelevad iskukud ja/või toidu tootmise või töötlemisega tegelevad isikud. Koolitus toimub esimesel päeval Tihemetsas (Peahoone tee 2) ja teisel päeval Marjasoo talus Tartumaal. Esimese koolituspäeva algus kell 9.00.\nTeemad: Metsamarjade iseloomustus; metsamarjade kasvatamise tehnoloogiad; metsamarjade paljundamine, metsamarjade nõuded kasvutingimuste suhtes; mahekasvatus; metsamarjade koristamise nõuded; marjade säilitamise viisid ja tingimused; õppekäik: Marjasoo talus Tartumaal Rannu vald (jõhvika ja mustika kasvatamine). Praktiline tegevus: Kasvatustehnoloogiaga tutvumine, sordid ja praktilised hooldusvõtted istandikus.\nLektorid: Erna Gross – kõrgem aiandusalane haridus Pärnumaa KHK vanemõpetaja, andragoog IV, aednik II kutsetunnistus;\nToomas Jaadla – Marjasoo talu omanik, metsamarja kasvatus. Pärnumaa Kutsehariduskeskuse aiandusõppe praktika juhendaja aastast 2007.\nAllikas: Hanna-Liisa Pikkur\nPostitatud 09/08/2012 09/08/2012 Autor Erkki PeetsaluRubriigid PärnumaaSildid aiandus,koolitus,metsandus\nEelmine Eelmine postitus: Valgamaal tunnustati Pille ja Indrek Valneri perekonda\nJärgmised Järgmine postitus: Gerd Kanter sai eile pronksmedali kaela!


Halika: Põnevat, teated, küsimused, vastused,\nPõnevat, teated, küsimused, vastused,\nSelle postituse lõpus on lugu Eesti õuna hinnast.\nTV3 Uudised ja mõned kurjad kommentaatorid küsivad: Miks on eestimaise õuna hind ehmatavalt kõrge?\nMeie vastame :)\nMa olin lausa pahatahtliku saate ja kurjade kommentaatorite pärast ise ka vastuses tõre, palun ette vabandust :)\n2011 a rajatud põld ja pildil pisike 'Ligol' -i õunapuu.\nEsmalt alustasime oma pisikeses pere ettevõttes kasvatatud väheste õunte müügiga kohalikus Räpina poes koridori peal oma letiga (aasta oli siis 2003). Huvi oli väike, mis on ka üsna mõistlik, kuna tegu on koduaedade piirkonnaga. Täname kõiki, kes kodu-ubinaid siiski ostsid!\nUurisime Tartu müügikohti, seal olid kõik letid kinni, kusagile ei pääsenud ligi ja väga palju häid tegijaid oli ees, keda me ei tahtnud oma konkurentsiga segada.\nÜhel Tallinna laadal leidis meid ETK kaupluse keti juhataja, kes pakkus müügikohta Tallinnas Laagri Maksimarketis suures kaupluses koridori peal (2004 - 2009a.). Õunu oli meil vähe aga ilusad, võtsime kutse vastu, seega valisime raskema tee ja müüsime seal 7 päeva nädalas viis aastat järjest kevadeni tutvustades oma talu. Mujale meil õunu müügiks ei jätkunud ja põhikohaga oli leping.\nOlen nägude järgi tuvastanud, et enamus Laagri Maksimarketi kliente on meid Nõmme turult üles leidnud ja meie talu õuntele ikka truuks jäänud, aitähh Teile!!! Sügav kummardus :))) Arvan, et just Teie sisestasite meile usku jätkamiseks :)\nNii me Tallinna turustama jäimegi, tekkisid püsikliendid, hetkel on meie ainuke oma lett Nõmme turul. (Seal, kus olid meie parimad maasikakliendid) Kahjuks oleme nii väike talu, et õunu jätkub müügiks vaid ühele põhimüügikohale Eestimaal.\nKuna pakume ainult parimaid, sorteeritud, värskeid ja maitsvaid õunu, siis seda vähem jääb neid ilusaid müügiletile sobivaid pärast sorteerimist alles, mis teeb meie õuna ihaldusväärseks ja defitsiitseks.\nMeie tööpäevade äratused kaubapäevadel on kella 3 ajal öösel, edasi-tagasi sõit on 500 km ja ainult sõit kestab ligi 7 tundi, seega palun mõistke olukorda, kus me ei saa teha ka lisa sõite kodudesse.\nKas Eesti talu õunad on liiga kallid?\nVastuse saab Nõmme turu FB lehelt: Siin on koopia.\nSoovite häid õunu? Tulge Nõmme turule.\nHalika: Õuna hinnad ja sortiment nagu peopesal :)\nSee meeldib 4 inimest inimesele.\nSirje Murakas no need hinnad küll ostma ei kutsu:( Meie talumeestel on selline poliitika viimasle ajal, et enne viskan komposti, aga hinda alla ei lase.\n25. november 2011. a. kell 13:25 ·\nNõmme Turg Ostja teebki ju valiku, kuid hinna maarab kvaliteet ja nõudlus. Õunahooaeg on läbi ja korralikud säilitustingimuste tagamine on seotud kulutustega. Kindlasti leiab turult ka teiste hindadega õunu.\n25. november 2011. a. kell 14:01 ·\nIlle Kasvand Armas Sirje ja teised skeptikud, olen Halika talu perenaine: Meie parimate õunte kogused on väikesed, neid võiks palju rohkem olla, et saaksime oma kliente odavama hinnaga rõõmustada. Kallimad õunad on selleks, et tootja areneda suudaks ja odavamad õunad on Halika talu letil alati olemas olnud!!! Meie hea maitsega kodus kasvatatud õunad on mõistliku hinnaga, seda tõestab ka asjaolu, et meie suurim klientuur on pensionärid ja lastega pered, kes väga hoolivad oma tervisest. Me oleme oma õuna kasvatuses enda vastu nõudlikud, pakkudes ainult kvaliteetset HEA VÄRSKE MAITSEGA õuna. Meie õunad ei jää letile vedelema ja neid ei visata prügikasti, pigem on nõudlus suurem, kui me pakkuda jõuame.\nPalun arvutage natuke näiteks kõige odavaima õuna puhul, sest kallimate õunte kogused on meie aias nii väikesed, et nende kogustega äri ei teeks:\nNäiteks Kuldrenett ei säili hästi, ta on haigustele vastuvõtlik, puu ei kasvata head võra ja saagikus on väga väike. Aga me sorteerime parimad välja säilitame neid väga hästi ja pakume parimat maitset!\nMeie pere perenaine ja peremees ei käi mujal tööl, lapsed õppisid Tartu ülikoolis, oleme justkui töötud aga tööd on koguaeg palju. Õunad sõidavad Lõuna- Eesti teisest servast Räpinast 250 km kauguselt Tallinnasse, me ärkame kell 3 öösel, et üle päeva värske külmhoonest võetud ja veel eelneval õhtul üle sorteeritud õun pidevalt letil oleks. Õunakasvatus ongi meie kogu elu töö. Kui palju võtab aega kümnete hektarite suuruses aias korjamine, igapäevane sorteerimine, okste lõikus, traktoritööd.\nKulusid on ju ikka rohkem, kui tulusid. Kui räägitakse HINNAST, siis ei saa sellest rääkida kahe sõnaga. Kolme sõnaga võtsid Eesti õuna hinna kokku ka TV3 uudised 2011a sügisel. See uudis oli esitatud valede andmetega ja täiesti läbi mõtlemata hetke emotsiooni ajel. Inimesed, kes ei taha mõista ja isegi küsida, millest selline hind- ei kujuta ette, kui palju maksab kogu tootmine. Üks suuremaid kulutusi on seegi, et meie talu õunad on tarbija jaoks iga päev kevadeni olemas niikaua, kui meil õunu jätkub. See tähendab seda, et iga letil oldud päev toob kulutusi juurde. Paraku õunu ikkagi kahjuks ei jätku,...! Kui palju maksab istandike rajamine, tänapäeval ametlikult registreeritud ettevõtjana: kõrge hinnaga kütus, uued istikud, pookimise aeg, oskused, koolitused, hooldamine, niidukid, traktorid, kaubabussid, loomakaitsevõrgud, postid, kaasaegne hoidla, külmaseadmetele ja valgustusele kuluv elekter, niisutussüsteemid, pumbad, tiikide rajamine, madalakasvulise istanduse toestamise traadid ja postid, investeeringud tulevikku, müügikoha rent, palgad töölistele ja et vähemalt pool selle õuna maksumusest maksame ettevõtjatena tulu- ja sotsiaalmaksu ning käibemaksu näol Eesti riigile, kust omakorda saab oma osa riigi kodanik ja vald. Ja, et istanduses tuleb 5-7 aastat TASUTA töötada, hooldada, enne kui sealt saak hakkab tulema. Mujal riikides on suuremad riiklikud ja Eurooopa toetused õunakasvatusele. Eestis pole aiandus prioriteet.\nMeie hindame kõrgelt igat Halika Õunatalu klienti, sest tänu Teile me suudame olla pidevalt iga päev olemas. Suudame areneda. Tänu klientidele me saame hoolitseda oma õunapuude eest, tuua kauba õrnalt teieni, rajada uusi aedu, ehitada hoidlat jne. Tänu Euroopa Liidu toetusele oleme nüüd saanud tuua letile veel uue toote: õunamahla, mis on Teile soodsam, võrreldes teiste tootjatega, kes on smuti EU toetusi saanud. Me oleme kasvatanud kolm väga töökat last, kes on hingega samuti jätkamas õunakasvatust, et jätkata ja veelgi parandada loodussõbralikku tootmist.\nMe ei ole rikkad, kuna õunapuuaia rajamisega teeme kulutused ette ja tagasi saame alles siis kui puu kandma hakkab ja ainult siis kui looduslikku ikaldust ei tule, meie tegevuse õnnestumine sõltub öökülmadest, rahedest, põuast, putukate ja hallituste tegevusest, ja sellest ,et osad õunapuud ei kannagi igal aastal.\nMeie eesmärk on kasvatada päris Eesti õuna! (mitte tuua sisse ja kirjutada kliendile letile Eesti õun, mida väga palju tehakse, kahjuks!!! Enamus Eesti turgusid ja isegi kauplusi on täis sissetoodud "Eesti" õunu, mille petturid suurema kasumi eesmärgil heausksele ostjale maha müüvad. Näide: Elukutseline turu edasimüüja ostab Keskturu ladudest Leedu ja Poola õunu 40-70 sendi eest kilo ja müüb Teile turuletil edasi 2.50eurot. Kes meist on nahhaalne? Tihti ei vasta ka sort tegelikule sordile.\nSee on teine teema, millest kirjutame siin:\nSoovime kasvatada ilusa välimusega ja ehtsa päikesevalmi maitsega küpset Eesti oma talu õuna ja olla igal aastal Teie jaoks kevadeni olemas.\nPäris raske on toota kemikaalidest puhast, ilusat !, maitsvat talu toodangut. Eesti õun on nagu talu piim, mis rikneb soojas ja ei sisalda mitte mingisuguseid säilitusaineid. Seega palju mädaneb juba puu otsas, palju rikneb ka talvejooksul hoidlas.\nSellise koduse tootmisega me ei saavuta kunagi olukorda, kus iga õun viljub ja kasvab suureks, kus iga õun saab kasumiga ära müüdud. EU õuntel on see eelis tänu ohtrale mürgitamisele. Õunu pritsitakse seal 15 kuni 18 korda ja kõik viljad, mida puu on loonud valmivad ilusateks prisketeks läikivateks õunteks. Saak tuleb kümneid kordi suurem, seega saab olla ka kümneid kordi odavam.\nMeie õunu jääb suure töö ja vaeva juures letile müügiks alles vaid alla 50% . Kulud tegime aga 100%-le.\nKui mõni õunasort ei oleks kallim, kui teised oleks ehk juba ammu oma pillid kokku pannud aga oleme väga palju kuulnud klientide palveid, et ärge ainult ära kaduge. Meil läheb tänu headele püsiklientidele õunamüügis hästi. Tark klient tunneb meie talu õunte hea maitse ära ja on truuks jäänud. Me müüme head säilitust, puhast, maitsvat ja tervislikku talus kasvatatud õuna.Selliste hindadega me suudame olla jätkusuutlikud ja pakkuda Teile ka tulevikus veelgi paremat, loodussõbralikult ausalt kasvatatud toodet.\n*Oma suurematest ostudest, tellimustest palun teatage ette ja tellige halika@halika.ee.\n***Täname ja tervitame kõiki oma õunafänne!!!\nNB! Edasi müügiuudised\n* Kuldrenett on sügisõun. Kuldreneti säilivuse aeg hakkab tavalistes kodustes tingimustes novembris otsa saama. See tähendab, et kui see õun on pidanud pikemat või lühemat aega säilima liiga soojades tingimustes, hakkab ta kiiresti pudedaks, jahuseks ja seest tumedaks minema. See on üsna loomulik.\n*Meie talu Kuldrenett on siiani mahlane ja maitsev.\n*Head Kuldrenetti võib saada ainult nendest taludest, kus Kuldrenetti on hoitud juba korjamise hetkest tänaseni õigetes tingimustes. Kus vanad õunad vahetatakse leti pealt välja ja kiire ostmise korral vahetub kaup letil üle päeva värske ja uue kaubaga tooduna otse hoidlast.\n*Kuna Kuldrenett kiirustab oma looduse kutsele kohaselt juba nüüd kiiresti vananema, siis ei tohi teda toatemperatuuril säilitada. Parima õuna saate pärast meie letist ostmist siis, kui sööte mahlased õunad kohe samal õhtul krõbinal ära või asetate pealt lahtise kilekotiga tavalisse külmkappi või kõrvalruumi, kus on temperatuur nulli lähedane ja õhk värske.\n* Ärge kartke Eesti talveõuna pinnal esinevat rasvakihti! Selle tekitab õun ise, et ta kevadeni säiliks.Tellissaare õun tekitab enda koore peale ise loodusliku ja tervisliku õunavaha, mis paistab, nagu oleks õunad õli sisse kastetud :) Loodusliku vaha tekkimine õunale on märk õuna küpsusastmest. Selline õun on küps söömiseks .\nSellist vahakihti esineb ka näiteks Lobol ja Anteil ning veel väga paljudel Eesti sortidel. See ei tähenda, et sinna oleks midagi peale pritsitud. Meie oma õuntele mitta midagi peale ei pritsi ega kasuta mitte mingisuguseid säilitusaineid. Me hoiame oma õunu suures, värske välisõhuga, reguleeritud temperatuuriga külmkapis.\n*Halika talus ja Pollis tehti ja tehakse ka sel aastal Maaülikooli katseid Kuldreneti parima säilitamise nimel. Loodame, et tulevikus suudame Eestis Kuldrenetti veelgi pikemalt säilitada.\nNüüd müüme kevadeni (nii kaua, kui õunu jätkub) iga päev Nõmme turu hoones.\nMagus 'Tiina' Väiksemad ja roosakamad on müüdud.\nHea koogiõun Antonovka 1,20\nMõnus söögiõun, hea säilivusega Tellissaare 1.60\nHapukasagus Talvenauding 0.95\nNagu teisedki õunad, on Lobo' ka Halika talus kasvanud. Ta on mõnusalt siidise valge viljalihaga tasakaalukalt hapukasmagus ja maksab 1,90\nPisikesed kollased maitsvad Kuldrenetid 1.50 tulevad veel müügile jaanuaris.\n'Krista' jätkub veelvaid nädalaks ja maksab 2,90\nLiivika on praegu 2,50. Ta on hetkel meie leti magusaim õun.\n'Ligol' tuleb Jõuludeks müügile. Magus , tugev, krõmps Meie Parim õun ma arvan :) Sest ta on kõige krõmpsum ja mahlasem, on kohe selline tükina murduv. Värskeimad uudised selle õuna müügile tulekust leiab FB TALUÕUN. Ligol näeb paljude arvates välja nagu import õun, kuid meie panime selle õuna kasvama kodumaa mulda ja nüüd on ta Eesti oma õun! 'Ligol on kasvatajale riskantne oma külma- ja kärnaõrna võra ja õuna poolest. 'Ligoleid' on meie aeda alles möödunud kevadel istutatud ja andsid oma esimese väikese saagi!\n'Veteran' mahlane hapukam 2,20 I klass\n* Loomulikult hoolitseme ka oma talu juures pesitsevate metsloomade eest, kõik mis inimesele välimuselt ei sobi, on kitsed, metssead ja karud nõus hea meelega keset talve ära sööma, et omale värskeid vitamiine ammutada. :)\nKirjutas ille at 24.11.11\nTALUÕUN'a FACEBOOK ja meie kiireim info siin:\nHinnad ja sortiment nagu peopesal :)\nEesti viljad on puhtamad. Taimekaitsest. Kasulikud...\nPilte: meie talu õunaaias on tore :)\nHalika talu õunad Nõmmel (pildid)\nHalika talu õuna saab osta Stockmanni kaubamajast.


Talunik jätkab hüvitisevaidlust toiduliidu juhiga ringkonnakohtus\nTalunik jätkab hüvitisevaidlust toiduliidu juhiga ringkonnakohtus (7)\nSiim Randla , 5. juuli 2019 07:11\nValgamaa põllumeeste liidu juhatuse liige Kaupo Kutsar.Foto: Aldo Luud\nValgamaa põllumeeste liidu juhatuse liige Kaupo Kutsar vaidlustab Tartu ringkonnakohtus Tartu maakohtu otsuse, mille järgi ta peab Toiduliidu juhile Sirje Potisepale au teotamise eest maksma 2000 eurot hüvitist.\nKaupo Kutsar ütles mullu sügisel Lõunaeestlasele, et Sirje Potisepp on juba aastaid inimesi petnud ning on saanud presidendilt vale kuvandi loomise eest paraku teenetemärgigi. Ta leiab, et lipumärk peaks olema vaid toodetel, mis on tehtud Eesti lihast, jahust või mõnest muust toorainest.\n„Kahjuks ei ole maakohus andnud Sirje Potisepa aastatepikkusele lipumärgi üdini kodumaisena kujutamisele õiguslikku hinnangut. Seega tundub maakohtu otsus igati esialgne,“ ütleb Kutsar. „Usun, et esitatud tõendite põhjal peaks saama tõestatud, et Potisepp on rääkinud ja ka kirjutanud meedias lipumärgiga toodetest kui üdini kodumaisest. See ei ole vastavuses ka lipumärgi statuudiga.“ Kutsari sõnul on kohtu hinnang kopeeritud hageja seisukohtast ja sellega ei saa nõustuda: „Kohtu hinnangul ei ole hageja ega toiduliit kordagi püüdnud jätta muljet, et lipumärgiga tähistatud toit on alati valmistatud Eesti toorainest.“\nTa tahab end kaitsta järgmises kohtuastmes, kuid see on kulukas. Samuti peab Kutsar veel leidma raha, et tasuda senist advokaadiarvet. „Usun oma võimalustesse, sest lõpuks peaks ju tulema kohtu hinnang Sirje Potisepa meedias loodud kuvandi eksitamise või mitteeksitamise kohta,“ lausus ta.\n„Maakohus on asja põhjalikult ja erapooletult hinnanud ning jõudnud õigele järeldusele, et eraisiku laimamine oma poliitiliste eesmärkide saavutamiseks ei ole aktsepteeritav. Kui Kaupo Kutsari eesmärk on saavutada, et lipumärki kasutataks vaid Eesti toorainest tehtud toodetel, siis on selleks teisigi, kui toiduliidu juhi ründamine,“ sõnas Potisepa esindaja, advokaat Triin Toom.


Profiil Väljaanded KommentaaridAvaldatud artiklid: 23Kommentaarid lahkusid: 1851Aktiivsus: 14. detsember 2017Registreerimise kuupäev: 3. september 2018\nOma kätega alternatiivne energia: kuidas kodus elektrit genereeridaEurooplaste kogemus näitab, et ruumide soojendamine kütusega on kahjumlik. Läänes saavad inimesed elektri kaudu soojust.\nMe kogume esmaabikomplekti matkaKompositsioon keskendub igat liiki probleemidele ja õnnetustele, millega on looduses võimalik kohtuda.Kuidas ehitasin köögis reaktiivmootorit?Tervitused pikabushniki.\nMeistriklass "Hingedel inglilt salvrätidest"Siin saab selliseid ingleid teha lastega kingituse või jõulupuu kaunistamiseks. Nende kiireks ja lihtsaks tegemiseks hakkavad isegi väikesed inimesed hakkama, eriti kuna nende tootmiseks pole midagi erilist.\nDigitaaltelevisioon T2 on hoogu saanud. Ja see on loomulik, asendab analoogtelevisioon digitaalset ja see on pöördumatu protsess. Peale selle lõpetatakse lähiajal analoogringhääling.\nSee artikkel kirjeldab biquadi antenni ehitust. Biquad-antenni on kerge valmistada ja see annab usaldusväärse 11dB võimsuse, mille suhteliselt lai valguskiirus on lai.Trevor Marshallil on veebileht infoga, kuidas kasutada biquadit satelliidi antennina Primestar kiirgustraktorina, millel on väga head tulemused.\nLugupeetud saidi "Samodelkin sõber" Külalised materjali õpid, kuidas teha oma mobiiltelefoni sepp söe rajada oma käed.. sepikoja kütte metallist, et ta võttis plastist painduv järgnevaks sepistamine seisukorras.


Donate/Support/et - Wikimedia Foundation\nAnneta nüüd Küsimused? Heategijad Annetajate kommentaarid Annetamisviisid Näita toetust Kohalikud harud Läbipaistvus Lood\nKujutage ette maailma, milles iga inimene planeedil saab vaba juurdepääsu kogu inimkonna teadmistele.\n— Jimmy Wales, Vikipeedia asutaja\nLevita sõnumit ja näita maailmale, et toetad Vikipeediat.\nPane järgmised annetamise nupud oma ajaveebi, veebilehtedele, e-kirja allkirja juurde või mujale, et julgustada teisi Vikipeediale annetama. Nupuks olevat logo, mille algvariandi leiab siit, võib ka muuta. Kõik annetamisnupud on avaldatavad Creative Commonsi litsentsi CC-BY-SA all.\nRibareklaamstiilis nupp (sobib ajaveebis kasutamiseks)\nKopeeri altpoolt kood, et kasutada seda nuppu enda veebilehel.\nKuidas on Vikipeedia Sinu elu kergemaks muutnud?\nVikipeediat loeb üle 250 miljoni inimese üle maailma iga kuu – rohkem kui 250 keeles. Võta mõni minut aega, et meile oma lugu rääkida.\n» Klõpsa siia, et jagada meiega oma Vikipeedia lugu.\nVaata uusi kommentaare annetajatelt ja kasutajatelt nagu Sina.\n» Vaata otseülekandes kommentaare ja tagasisidet annetajatelt üle maailma.\nKas Sul on oma taskuhääling või võrgusolev või võrguväline raadiosaade?\n» Laadi alla meie heli-PSAd, et näidata oma toetust.\nVikipeedia on Wikimedia Foundationi projekt. Küsimusi või kommentaare? Võta ühendust Wikimedia Foundationiga: donate@wikimedia.org.\nRetrieved from "https://wikimediafoundation.org/w/index.php?title=Donate/Support/et&oldid=43400"\tCategories: Fundraiser2008Eesti\tNavigation menu\nWhat links hereRelated changesSpecial pagesPermanent linkPage informationCite this page\tThis page was last modified on 23 November 2009, at 21:50.


Miks on lendamine kallimaks läinud? - ärileht.ee\nMiks on lennureisid kallimaks läinud ja mille arvelt lennufirmad hindu paisutavad, selgitab Estraveli lennupiletite müügidirektor Mauri Saarend.\nViimasel ajal on üha enam küsimusi tekitanud lennupiletite hindade jätkuv kallinemine.\nÜle väga pika aja on näiteks Estravelis müüdud keskmise lennupileti hind tõusnud inflatsioonist kiiremini - selle aasta esimese viie kuuga ligi 8 protsenti võrreldes eelmise aasta sama perioodiga. Ehk numbriliselt väljendades on piletihind tõusnud 378 eurolt 408 euroni. Sealjuures on suhteliselt rohkem kallinenud just erasõitudeks kasutatavad pikka etteostu nõudvad hinnad.\nÜleüldist hinnatõusu majanduses põhjustab muidugi keskpankade jätkuv rahatrükk kombineerituna madalate intressimäärade poliitikaga. Eriti viimastel aastatel on selles vallas olukord käest läinud. Kõikvõimalikud päästepaketid, finantsstabiilsuse mehhanismid ja kvantitatiivsed kergendamised tähendavad sisuliselt katteta raha süstimist majandusse. See võib mingiks ajaks anda leevendust vastutustundetu laenamisega tegelenud institutsioonidele, kuid viib paratamatult üles kaupade ja teenuste hinnataseme tervikuna.\nTulles siit tagasi regulaarlendude hindade juurde, peab siiski ütlema, et pikemat ajaperioodi vaadates on lendamise hind pikalt väga stabiilsena püsinud ja kohati isegi langenud. Ka täna on võimalik hästi ette planeerides leida lennureisi Euroopasse absoluutsummas odavamalt kui näiteks 20 aastat tagasi, kuigi ka lennukikütust toodetakse naftast, mille hind on selle ajaga maailmaturul drastiliselt tõusnud. Muidugi on täna ostetav lennupilet tõenäoliselt märksa „lahjem“ kui analoogne pilet aastakümneid tagasi. Teenindust on vähem ja ebamugavusi rohkem, aga sihtkohta kohale jõuab ikkagi.\nEstonian Airi reisijate arv kahanes ligi kolmandiku (34) 07.06.2013\nJan Palmer kavatseb Estonian Airi muuta ühe lennukitüübiga firmaks (39) 30.05.2013\nPidev võitlus ellujäämise nimel\nLennuhindade suhtelise stabiilsuse on taganud lennundusturu liberaliseerimisega kaasnenud ülepakkumine. Võimalusi reisimiseks on väga palju juurde tulnud ja konkurents pakkujate vahel olnud terav. See on paraku viinud paljud lennufirmad üle maailma suurtesse raskustesse. Vaid üksikud teenivad kasumit, Euroopa firmadest enamik aga kahjumit ja paljud lennuettevõtted on viimastel aastatel oma tegevuse sootuks lõpetanud.\nEt ots-otsaga kokku tulla ja firmat raskustest olenemata elus hoida, on paljud lennukompaniid kasutusele võtnud kokkuhoiuprogramme. Valdavaks trendiks on saanud teeninduse vähendamine ja iseteeninduse osakaalu tõstmine: lennufirmad sulgevad esindusi, vähendavad teenindava personali arvu nii lennujaamades kui lennuki pardal, lennukitesse paigaldatakse rohkem istmeid, kuid süüa-juua antakse vähem või ei anta üldse, probleemide korral on klienditeenindus pahatihti kättesaadav vaid pika ooteajaga tasulistel telefoniliinidel jne.\nTänaseks on siiski paljud sisemised kokkuhoiuvõimalused ammendunud ja vanad rasvad ära põletatud. Ehk paratamatult on lennufirmade huviks reisija kohta teenitava tulu suurendamine. Üks võimalus seda teha on konkurentsi vähendamine. Seda tehakse läbi lennufirmade ühinemise ja tihedama hinnakoostöö. Teiseks tulu suurendamise võimaluseks on teenuse osadeks jagamine ja iga osa erinev hinnastamine. Vaatleme neid lähemalt.\nLennufirmade ühinemine ja tihedam hinnakoostöö\nViimasel ajal on ette tulnud mitmete suurte lennufirmade ühinemisi ja see mõjutab lennunduses toimuvat oluliselt. Eriti on ühinemiste mõju näha Atlandiülestel liinidel, kus liitunud on väga suured ettevõtted nagu United ja Continental, Delta ja Northwest, Air France ja KLM, British Airways ja Iberia. Lisaks on lennufirmad tihendanud alliansside sisest koostööd ja praktikas kujundavad Atlandiületuslendudel hindu sisuliselt kolm suuremat lennufirmade gruppi. Kokkuvõttes on see kaasa toonud konkurentsi vähenemise turul ja võimaluse hindu tõsta. Positiivse poole pealt peab aga märkima, et reisijal on rohkem võimalusi erinevate lennufirmade kombineerimiseks, näiteks mineku- ja tulekusuunal.\nKodule lähemale tulles, on üks hinnatõusu põhjusi Eesti turul kahtlemata ka Estonian Airi ümber toimuv. Nende lennuvõrgu ja sageduste vähendamine ning laiemalt Tallinnast algavate lennuvõimaluste hõrenemine on andnud teistele lennufirmadele võimaluse siinsel turul oma teenuste eest enam raha küsida.\nTeenuse osadeks jagamine ja iga osa erinev hinnastamine\nPaljude lennufirmade puhul on möödas ajad, mil piletihinna sisse kuulus nii äraantav pagas, pardateenindus lennukis kui näiteks istekoha eelnev valik ja muud pisidetailid. Üks väheseid Euroopa kasumis olevaid lennuettevõtteid ehk meilegi tänapäeval väga tuntud Ryanair teenib juba ligi neljandiku oma tuludest lisateenuste küllaltki agressiivsest müügist. Loomulikult jälgivad ka teised lennukompaniid iirlaste praktikat ja üritavad neid mingis osas jäljendada.\nSee tähendab, et järjest suurema tõenäosusega jagatakse lennuga kaasnev komponentideks ja iga detail muudetakse eraldi tasustatavaks, kusjuures mõni tasudest võib olla ebaproportsionaalselt kõrge. Sõltuvalt lennufirmast võidakse lisatasusid küsida näiteks krediitkaardimakse, lennule registreerimise, istekoha valiku, pardateeninduse, pagasi, meelelahutussüsteemi kasutamiseks vajalike kõrvaklappide või ka padja-teki eest. Rääkimata juba sellisest luksusest nagu klienditeenindajaga telefoni teel suhtlemine. Kõik sellised lisatasud võivad lennu kogumaksumust üsna oluliselt suurendada.\nÜsna kindel on ka see, et peale mingi tasu kehtestamist hakatakse seda aja jooksul tõstma või tasu eest saadavat hüve vähendama. Juba mainitud Ryanair on näiteks viimase 7 aasta jooksul kasvatanud äraantava pagasi hinda kuni 1857 protsenti.\nOlukord meenutab mõnevõrra toidupoest tuttavat pakendite suuruse vähendamist, ainult et palju suuremal skaalal. Kui toidupoes on müüjal vähemalt kohustus näidata iga toote juures ka kilogrammi või liitri hinda, siis lennupiletite puhul on lisateenuste maksumusega arvestamine erinevate pakkujate hindade võrdlemisel tarbija jaoks märksa keerulisem. Täna on see valdkond suuresti reguleerimata ja vähemkogenud reisija võib esmapilgul odavaimana tundunud variandi eelistamisel hoopis kõvasti raha kaotada.\nRyanair teenis rekordilise aastakasumi


DeLaval Eestis>Tutvu meie klientidega>Muugas Muuga moodi\nKolmesaja seitsmekümne lüpsilehmaga Muuga PM Osaühing on kolhoosiajastu juurtega 1993. aastal asutatud ettevõte. Seda 26 osanikule kuuluvat majandit juhib Rein Pärs, kes on ka ise samast kandist pärit ja kelle südametunnistus käskis põllumajandusreformi järel kodukandi piimatootmise oma parimate teadmiste järgi taas üles ehitada.\nKa teised kiitsid takka, et kui ta kohe midagi ette ei võta, siis see rong läheb ära, kiire reageerimise korral aga võib ta seda hoopiski juhtida. Nii saigi Pärsist Muuga PM OÜ juht olenemata sellest, et ta varem piimatootmisega kokku puutunud ei olnud.\n„Olen õppinud loomakasvatust nullist peale. Vanasti olin varustaja-mehhaanik ning teadsin vaid, et lehmast tuleb piim. Nüüd suudan kaasa rääkida söödatootmise ja aretuse teemadel. Ma saan täna aru, mida me teeme,“ ütleb Pärs. Ja tõesti – nüüd on neil nii mõndagi ette näidata.\nMuuga PM OÜ lüpsifarm on ehitatud 1976. aastal. Rekonstrueerimismõtteid mõlgutati juba 2000. aastal, kui tundus, et võitlus ettevõtte ellujäämise eest on läbi saanud. Siis hangiti ka uudsed lüpsi-, pesu- ja külmutusseadmed, kuid rahapuudusel lükkus üldremont tulevikku. Alles 2010 alustati tõelisi rekonstrueerimistöid. Tänaseks on need lõppenud ja võidakse uhkustada eraldi vasikalauda ning kaasaegse lüpsilehmade laudaga.\nNüüd elab vaid kuus kuud tagasi käivitatud Muuga farmis umbes 780 veist, kellest suurem osa on mustakirjut Holsteini ning väiksem osa Eesti punast tõugu. Nad toodavad kahekordse lüpsiga keskmiselt 8700 kg piima aastas, kuid eesmärgiks on varsti jõuda 10 000 kiloni lehma kohta. Lisaks veistele peetakse Muugas ka sigu, kasvatatakse ise teravilja ja rohusööta ning müüakse omatoodangut ka teistele. „Muugas Muuga moodi,“ nagu Rein Pärs korduvalt ütleb.\nMuugas panustatakse kõvasti loomade heaolusse\nLoomade heaolu on ka põhjuseks, miks üldse farmi rekonstrueerima hakati. „Ehitasime neile pansionaadi ju,“ ütleb Pärs. Noorloomad ja kinnisloomad on suvi läbi karjamaal ning lüpsilehmad vabapidamisel. Tema sõnul saavad nad ööpäev läbi süüa, neil on kummimadratsid, sügamisharjad, õhku ja vett.\n„Oleme mõelnud nii nende kui töötajate peale. Meie alustasime õigest otsast – tegime kõigepealt vasikalauda ja siis tulime teise osaga järele. Varem tehti vastupidi. Sünnitavatele loomadele on jäetud põhuallapanu – loom võtab sobiva positsiooni ja keegi ei sekku. Natuke on seda ehk keerulisem koristada, aga tundub, et loomade peale mõeldes tegime õige otsuse.“\nMuugas paistab ka tulevik helge\nMöödunud suvel tuli neile lausa kaks praktikanti, kes tahtsid näha põllumajanduse köögipoolt. Juba arutletakse võimaluse üle noored tulevikus päriselt enda juurde meelitada. Aasta alguses tuli ka üks noormees end ise lüpsjaks pakkuma ja nüüd, pool aastat hiljemgi tegutseb rõõmsalt sama koha peal. Ka noor keevitaja on leitud ja välja koolitatud. Pärsi sõnul tuleb vaid otsida inimesi.\nLisaks uute inimeste värbamisele on plaanis ka sigalat edasi arendada ja kindlasti on üht-teist nokitsemist ka veiste vallas. Lehmade taastootmise osas on tehtud pingutusi, et tulemusi parandada. Kaks aastat oli karjas ka pull, kuid nüüd on jäädud ainult kunstseemendamise juurde. Lisatasude abil on püütud inimesi motiveerida paremaid tulemusi saavutama. Karja väljavahetamise protsent ongi paranenud, kuigi Pärs unistab veel ilusamatest numbritest. Igatahes, aasta lõpuks plaanitakse 395-kohaline laut ääreni loomi täis saada. Ka laktatsioonide arvu tahetakse tõsta neljani ja Pärs peab seda ka täiesti reaalseks.\nDeLaval on alati olemas\nDeLavaliga on Muugas koostööd tehtud juba 2000. aastast. Neil on olemas täispakett DeLavali toodetest, kus on nii lüpsiplats, ajamisvärav, sõnnikusüsteemid, matid jne.\nUus laut on tulnud kasuks – pehmed kummimatid hoiavad sõrad tervena ja aitavad libisemist vältida, tänu vabapidamisele on loomadel vähem stressi ja vähem õnnetusi, mis lehmade prakeerimisega lõpeksid. Peamisteks prakeerimispõhjusteks on nüüd vaid sigimis- ja liigeste probleemid. Loomad on kiiresti ära õppinud, kuidas uues laudas liikuda ning lüpsile minna.\nTänu skreeperitele, mis läga kokku pühivad ja pumbale, mis selle laguuni hoiule toimetab, on sõnnikukäitlus väga lihtsaks muutunud. Põhku hoiustatakse aga kaetud patareides, kuni kannatab kõik selle taas põldudele viia.\nPärsi meelest on üks DeLavali suuremaid tugevusi ettevõtte suurus – et Eestit mööda liikudes on DeLaval ainus oma ala esindaja, kelle inimesi ja busse mitmel pool näha saab. See aga tekitab turvalisusetunde ja teadmise, et DeLaval on kliendi jaoks alati olemas ja lähedal. „DeLaval, mina julgen soovitada,“ ütleb Rein Pärs. „Ma võtan asjad ühest firmast, kuna ma usaldan neid. Täpselt sama on hooldepoole ja tagavaraosadega ja koostöö sujub täpselt.“\nEdasi viib pühendumine\n„Jätkusuutlikkuse nimel oleme töötanud ja elanud,“ ütleb Pärs kirglikult. „See on ju selline protsess, et ei saa ju peatada. Peab investeerima, et olla jätkusuutlik. Seda näitab ära iga töö, mida me teeme. Eks me oleme õppinud tegema. Inimesed saavad aru tööajast. Põllumajandus on natukese teistsugune. Kui on vaja laupäeval tööd teha, tuleb teha. Kui pühapäeval, tuleb teha. Kui vaja õhtul kella üheksani teha, siis tuleb teha. Sest ega nad tööd minule ei tee. Nad teevad endale ka.“\nMuuga meeste armastust piimatootmise vastu illustreerib hästi ka järgnev Pärsi ülestunnistus: „Ma käin ukse vahelt piilumas. Jah, mulle meeldib vaadata, et see asi toimiks. Ma väga vahele ei tahaks sekkuda. Ja ma ei sekku vahele, kui ei ole vaja. Ma sekkun, kui on vaja. Vahel kurjema häälega ka. Pärast tuleb rääkida jälle ilusti ja ongi korras.“\nLisaks asjadel silma peal hoidmisele püüab Muuga juht ka riske hajutada: „Hoiame õunu kahes korvis või kolmes. Kord üks, kord teine aitab. Tootmine ei ole meil miinuses olnud.“ Tulevikuks aga on võetud eesmärgiks lehma karjas püsimist säilitada ja loomade produktiivsust natuke tõsta. „Sealt tagant tuleb ju tootjale raha,“ selgitab Rein Pärs.\nMuuga, Lääne-Virumaa, Estonia\nParalleellüpsiplats P2100 2x14\nCow Mover CM-OH\nKummikatted sõnnikukäikudes R18P


Kontoritöötajatest ligi pooled viibivad värskes õhus alla kahe tunni päevas - Sekretar\nAutor: Sekretär.ee • 24. august 2019\nKontoritöötajatest ligi pooled viibivad värskes õhus alla kahe tunni päevas\nUuringufirma Norstat korraldatud küsitlusest selgus, et kuigi kõik kontoritöötajad on teadlikud värske õhu positiivsetest mõjudest, veedab neist 42% isegi tavalisel suvepäeval õues vähem kui kaks tundi.\n„Absoluutselt kõik vastanud usuvad, et värske õhk leevendab stressi ja teeb tuju paremaks, kuid ainult pooled veedavad enda arvates õues piisavalt aega,” sõnas uuringu tellinud Tele2 turundusdirektor Ines Estrin ja lisas, et lõviosa ehk koguni 84% kontoritöö tegijatest toob vähese värskes õhus viibimise põhjuseks vaba aja puudumise.\nUuringust selgus, et 90% kontoritöötajate arvates peaks tegema tööl iga päev värske õhu pause, kuid reaalsuses käib tööpäeva jooksul õues vaid 60% vastanutest. Tööle ei jaluta mitte kunagi üle poolte (56%) küsitluses osalenutest.\n„Õues töötamine ei jää ka tehniliste võimaluste taha, sest oma igapäevatöös internetti kasutavatest kontoritöötajatest 74% kinnitab, et nende andmesidepakett on piisav ka vabas õhus töö tegemiseks,” selgitas Tele2 turundusdirektor.\nPea poolte küsitlusele vastanud kontoritöötajate sõnul ei võimalda nende tööandja väljaspool töökeskkonda töötada. Samas peaksid Estrini sõnul just tööandjad julgustama keskkonnavahetust. „Töötajatel võiks olla võimalus tegutseda ajal ja kohas, kus nad ise ennast kõige produktiivsemana tunnevad. Hiljuti Tele2 töötajate seas tehtud uuringu tulemus näitas, et rahulolevamad on juba need, kes ka kontori sees erinevaid kohti töötamiseks valivad, mitte ainult ühe koha peal ei istu. Veel parem on aga see, kui tööandja julgustab muidu siseruumides töötavaid inimesi rohkem õue minema, et värsket õhku hingata ja pead tuulutada,” lisas ta.\nKokku osales Norstati Tele2 tellimusel tehtud üle-Eestilises värskes õhus viibimise uuringus 507 inimest.