juurdlen | 🌦Paint the sky, make it yours☀\nCategory Archives: juurdlen\nAddicted to “Criminal Minds” 😳\nMul oli megavahva nädalavahetus! I think nooot, ei tegelikult oli, kuid noh omamoodi põnev. Põhimõtteliselt vaatasin ma kolm päeva jutti lihtsalt “Criminal Mindsi.” Alustasin esimesest hooajast ja eile uinusin kolmanda hooaja keskel. Ja ausalt, I need to stop! Esiteks juba seetõttu, et ma ei teinudki peaaegu mitte midagi muud need kolm päeva. Mu ab kuur ei luba mul päikese käes käia, niiet don’t judge me!\nLisaks juba teisel ööl nägin ma kogu öö ainult luupainajaid ja ärkasin ka ülimas hirmus keset luupainajaid. Mõtlesin, et okk vahet ju ei ole, unustasin ühesõnaga ära ja tegin paar hommikutoimetust ning panin voodis jälle uue osa peale 😀 Kallim niikuinii magas mu kõrval.\nEsiteks paneb see meeletult mõtlema igasugu asjade peale, millele ma ei taha mõelda ja siis hakkan ma ennast seesmiselt tapma. Natuke on nagu motiveeriv ka, et mõtlen kohe sellele, et peaks enesekaitsekursustele minema jne. Enesekaitse tundidesse olen ma tahtnud juba kuid minna, kui isegi mitte aastaid juba, siiani pole aga jõudnud. Kickboxis käisin aastaid tagasi, paar kuud olime seal, kuid teised andsid alla ja mul ei olnud partnerit enam, üksi ka ei tahtnud edasi käia. Seega natukene ma oskan ennast ikka kaitsta, kuid on suur vahe, kas Sa oled ringis vastasega ja teil on reeglid, või keegi tungib sulle tänaval kallale.\nIgatahes täna hommikul sai mu paranoia minuga täiega kokku. Esiteks tulenes see sellest, et kuna meil siin unegraafik sassi läks, siis ma sain vaid tunnike-kaks magada. Kui ma olen magamata ja kurnatud, siis mul tekivad paranoilised mõtted, ma ei tea kas ma olen ainus? Mõtlengi reaalselt, et keegi raudselt tuleb mind mõrvama jne. Aga noh, ma mõtlen selliseid asju veits niisama ka 😀\nJa täna hommikul loivasin ringi ja üritasin ennast korda sättida. Kallim oli juba tööl, seega- oh imeline üksindus! Ja kõrvad olid koguaeg kikkis, koguaeg vaatasin koera poole, et ega tema midagi ei kuule.\nKoer on meil mõnus valvaja, kui keegi tuleks, siis tegelikult 99% ta hakkaks haukuma juba siis, kui see inimene meil sisekoridoris kõnniks. Varem hakkas nagu juba siis kui välikoridoris keegi oli, kuid meil elavad siin ühed meeletult kasvatamatud lapsed (meie vastas pm), kes jooksevad edasi-tagasi ja karjuvad, prõmmivad uksi, loobivad prügi maha jne. Nad on ka meie koera õrritanud, kuna ilmselt kunagi see toimis neil ja said ta haukuma. Mis on muidugi natuke müstika, kuna meil ei ole koer kunagi olnud koridoris, kui meid kodus ei ole, siis me panema ta magamistuppa. Kuna ma tean küll, et muidu ta oleks närviline ja hauguks ikka parajalt seal ukse juures, magamistoas ta aga tudub rahulikult. Tean, et on õrritnud, kuna ükskord olin ma kodus haige ja nad tulid meie uksetaha trampima ja hakkasid haukumist imiteerima.\nIgatahes varem mind häiris ta haukumine, kuid nüüd ma olen küll sellele jumalast tänulik! 😀 Ma küll ei luba tal haukuda, kuid ta teeb seda ikka, keelamisele üldiselt reageerib kohe ja tatsab voodisse tagasi. Vähemalt ma oleks vist valmistunud, kui mõrvar tuleb, kuigi ega ma kindel ei saa olla eks. Tänahommikune paranoia oli ikka suur, kuna ma vaatasin isegi hoiukassi sellise näo ja mõttega, et huvitav kas ta kuuleb kedagi? Eitea kas see võib mõrvar olla? Tegelikult on tegu lihtsalt argliku kassiga, kes vaatabki meid sellise näoga, kuna tema jaoks oleme meie vist sama hirmsad, kui minu jaoks mõte ukse taga seisvast mõrvarist…\nLõpuks kaevasin ma oma pipragaasi välja tagasi ja viskasin selle taskusse tagasi. Lihtsalt mingil hetkel ma ei tahtnud seda, kuna mõtlesin, et mu töö-kodu tee on tegelikult suhteliselt safe, kuid olgem ausad, kunagi ei tea mil idioot sind sihikule võtab.\nSamas tuli mulle ka meelde, kui ühel vihmasel päeval kapuuts peas töölt tulin ja kolm meest kõndisid vastu. Mul oli see kapuuts nii, et eks nad mõtlesid, et ma ei näe, kuid daaa ma olen alati valvel. Vahetasid pilke ja rääkisid omaette midagi ning üks eemaldus teistest ja kõndis minu ette, lootuses ilmselt, et me kõnnime kokku, kuid ma pöörasin külje hästi järsult ja eks see oli talle ootamatu. Eiteagi, et mida ta üritas? Kusjuures ma ei tööta kuskil allmaailma rajoonis vms 😀 Ma töötan Kalamaja alguses, seega pm kesklinnas.\nÜhesõnaga tahaks TÄIIIIEGA Criminal Minds’i vaadata, kuid ma ei julgeeee 😀 Muidu mu luupainajad jätkuvad ja ilmselt varsti ma ei julgeks tööle minna ega üksi kodus olla.\nIt’s time to stop 😦 Mõtlesin lahenduseks, et hakkan 1-2 osa nädalas vaatama. Kui ma varem Fox kanalilt paar osa jutti nägin, siis küll hirmus polnud, kuid 50+ osa järjest on liig mis liig!\nKuulasin praegu, et koridoris käis vahekoridori uks, seejärel kuulsin kraapimist ja esimene mõte oli, et ohh shitt keegi üritab mu uksest sisse tulla! Hetk hiljem jõudis kohale küll, et ilmselt kass on vannituppa kinni jäänud. Enne kui ukse lahti julgesin teha, et vaatama minna, siis mõtlesin, et see oleks küll irooniline kui ma nüüd ära sureks…\nTegelikult ma olen alati arvanud, et Eesti on turvaline paik kus elada. Meil ei ole maavärinaid, orkaane ega tornaadosi, ei ole üleujutusi ega tegelikult ka terroriste, vähemalt veel ja loodetavasti ei tule ka! Me oleme selline pisike maa, et mina oleksin ausõna täiesti üllatunud, kui siin mõni terrorirünnak toimuks. Minumeelest ei ole meilt midagi võtta, saada ega tahta, kuna me oleme selline pisike mõttetu riik teiste jaoks. Kuigi meil on meri, see oleks vist ainus väärtuslik värk ja teine oht minumeelest on see, et me oleme Venemaa kõrval. Lisaks kuna me kuulume NATO’sse, seega sellessuhtes oleks meid mõtet rünnata küll.\nLisaks ei ole Eestis sarimõrvu olnud, kuigi samas kes seda teab eks. Mulle on jäänud mulje, et Eesti meedia ei kajasta paljusi uudiseid nii nagu asi tegelikult on. Kasvõi mõnda aega tagasi juhtunud… Mu “isa” pani enda maja põlema, mis oli koduks tema naisele ja lastele (teine naine ja kasulapsed) ning uudistes kajastati seda lihtsalt, et järjekordne süttimine enamvähem ahjust vms.\nSeega kuigi mina usun, et meie kodumaa on suhteliselt turvaline paik, siis paraku me kunagi ei tea seda, et mis tegelikult toimub. Me ei tea kunagi seda, milline inimene võib meie seas elada või siia tulla teisest riigist. Viimaste aatate inimeste teadmata kadumised, need on näiteks ausaltöeldes minul küll olemise natukene ebakindlaks teinud, kuna need näitavad, et tegelikult on ka siin seda halba, lihtsalt seda ei kajastata eriliselt.\nJah ma teadsin ka varem, et on kuid need kadumised on mind eriti valvsaks teinud. See on liialt imelik, et inimene kaob ära ja teda ei tule lihtsalt välja, isegi mitte siis, kui pakutakse suuri rahasummasi sellele, kes juhatab kadunud isikuni. Müstika lihtsalt noh.\nEeeniveii, kui ma varsti kadunud olen, siis ilmselt ma ei suutnud ikkagi vaatamist lõpetada ja värisen kuskil kapinurgas võiiii teate küll, mis minust sai 😀\nKallimale andsin ka tegelikult teada, et ma olen sõltuvuses, paranoiline ja on aeg lõpetada! Loodame, et ta ei lase mul siis üleliia vaadata, kui ma ise endaga hakkama ei saa…\ncriminal minds, kurjuse kannul, loba, sarjasõltlane, sõltlane\tLisa kommentaar\nPaljud lapsed soovivad, et emad ei teeks aborte ehk hirmud ja foobiad😨\nKuna minu põhilised foobiad-hirmud on looduses tagasi, siis ma olen juba mõnda aega mõelnud, et võiks sellest teemast kirjutada. Nüüd siis lõpuks võtsin kirjutamise ette, kuna homsest ma olen ju levist väljas ja siis jälle mõnda aega siia midagi ei ilmu.\nLisaks homsest astun vastu oma vaimsele iseenda poolt tulevale terrorile, ehk kartus/hirm madude ja ämblikute ees. Võib vist öelda, et ma üritan neile vastu astuda ja üle saada? 😀 Matkamise juures ongi minu suurimaks hirmuks see, et minu ja mõne roomaja teed ühinevad. Metsloomi kardan ka, kuid mitte niipalju kui madusi. Kuigi reaalselt ma tean küll, et karu või hundiga oleks hullem kokku kõndida, kuid siiski minumeelest see võimalus on kõvasti väiksem.\nIgatahes mõtlesin, et uuriks esiteks järgi, mis eristab hirmu ja foobiat. Antud artikkel tundus kõige mõistlikumalt lahti seletatud, seega kopeerin sealt ühe lõigu. Kui googlesse kirjutada “Hirmud ja foobiad”, siis tuleb päris mitu asjalikku artiklit. Kuigi kõik nad on kuidagi valguvad.\nHirm kui emotsioon – hirm, millega kaasneb kehaline reaktsioon, viitab tugevale emotsionaalsele vastusele situatsiooni, eseme või sündmuse suhtes. See saab alguse tundest, millele järgneb füüsiline reaktsioon. Selline hirm, mille puhul inimene on emotsioonist teadlik ning reageerib sellele tugevalt, on enamasti emotsionaalne vastus, mille puhul hirm manifesteerub tugeva emotsioonina.\nHirm kui tunne – hirm võib esineda ka lihtsa subjektiivse tundena, rahutuse või alateadliku ohu tajumisena, millega ei kaasne tugevat kehalist reaktsiooni. Hirm kui tunne leiab alateadliku väljapääsu unenägudes, keelevääratustes ja tähelepanuhäiretes.\nHirm kui ärevus – hirmutunne võib olla ka ärevuse subjektiivseks baasiks. Ärevus saab samuti alguse hirmust, kuid see on valdavalt alateadlik, sisemine ja üldine hirmutunne. Kuid hirm kui ärevus erineb hirmust kui tundest selle poolest, et sellega kaasnevad spetsiifilised kehalised reaktsioonid.\nHirm kui foobia – foobiana esinev hirm koosneb püsivast patoloogilisest emotsionaalsest vastusest spetsiaalsele objektile või sündmusele. Erinevus ärevuse ja foobia vahel on see, et foobiad on alati välisest stiimulist tingitud ning ärevus sisemisest. Foobiaid ei käsitleta emotsioonide, vaid patoloogiliste reaktsioonidena, mida väljendatakse liialdatult ning ekstreemselt. Foobiaga inimesel võib tekkida paanika seisund, mille teket mõjutab ka foobiale iseloomulik kontrollimatu kehaline reaktsioon.\nKõige alumisest artiklist* üks lõik ka:\n“Võib tekkida küsimus: mis vahe on hirmul ja kartusel? Kartus teatud asjade või tegevuste ees hoiab meid vigu tegemast. Hirm on aga sügavam, mõistusega vähem või üldse mitte käsitatav.”\nJa teisest artiklist üks lõik ka:\n«Foobia on kestev ja ulatuslik hirm mingi objekti või olukorra ees, mis tegelikult ei ole ohtlik. Sellise hirmu tagajärjeks on tugev soov vältida foobiat esilekutsuvaid olukordi, kuigi inimesed saavad sageli aru, et see ei ole mõistuspärane.»\nFoobia on siis hirm ja hirm on kartus? No ma nüüd ei olegi kindel, kas minul on lihtsalt hirmud või foobia, igatahes mina kardan vist päris palju asju mulle tundub. Enamik neist on hirmud ma usun, kuid paar foobiat on vist ka. Üks neist artiklitest ütles, et piiri hirmu ja foobia vahel on raske tõmmata, kuna see on liialt hägune.\nMida ja keda ma siis kardan?\nEsiteks klassikaline asi- suured ämblikud! Pisikeste vastu tekib ikka see kiljumis ja plehku pistmise reaktsioon, kuid suured ämblikud ajavad juba eos õlgu judistama. Vaadata ma neid päriselus ei suuda, kuid kui peaksin valima mao ja ämbliku vahel, siis ma valiks ämblikku. Tillukesed ämblikud on talutavad ja peenikesed ka, kuid paksude koibadega on juba rõvedad, isegi kui nad on tillukesed. Ma olen selliseid monstrumeid Eestis kohanud, et paha hakkab no.\nSattusin teemakohase pildi otsa. Madude kohta sobib ka ideaalselt 😀\nJärgmisena maod, nemad on kõige hullemad vaenlased minu psüühika jaoks. Ma kardan neid nii meeletult, et reaalselt pistan teisele poole jooksu ja hirm võtab keha täiega üle. Jumal tänatud, et ära ei kangestu või ei minesta.\nKui ma kuskil 13 olin, siis jalutasin maal kaksikuid tüdrukuid vankriga, et nad tuttu jääks. Järsku vaatasin, et üle tee roomab üks paks madu, ise jumala aeglane ja uimane ning chill. Mina pöörasin seepeale sekunditega otsa ringi ja jooksin mööda kruusateed minema, oma kaks kilomeetrit, ise hingeldades ja pisarad silmis. Jooksin vankriga koos loomulikult, lapsi maha ei jätnud 😀 Sel päeval need lapsed lõunaunne ei jäänudki ilmselgelt. Kõige jamam oli see, et tegu oli maakohaga ning sinnapoole kuhu ma jooksin, sealt ei saanud majani tagasi. Seega ma ootasin mingi pool tundi, võtsin julguse kokku ja läksin tagasi sinna poole, kus see madu oli ennem. Kuskil 100m enne oletatavat kohta hakkasin jooksma ja jooksin 500m koduni ära- kogu selle aja oli mu peas pilt sellest, kuidas see madu mind agressiivselt taga ajab.\nMul on üldse madudega rõvedalt palju kokkupuuteid olnud ja no ma endiselt niikardan neid. Esimesel matkal kohtusime ka nastikuga ja see ei läinud ära ka, lihtsalt lebotas liikumatult keset teed ja meil oli vaja mööda saada. Lõpuks mina ja mu vend elueest jooksime ringiga, Kalli kõndis jumala rahulikult ja mögises meie kallal, et mida me kardame 😀\nPirita jõe ääres olen lugematuid kordi neid näinud ja ma isegi ei tea kui mitu, kuna neid on olnud hordides. Ükskord mu koer ujus vees ja siis vaatasin, et oushit kivilt hüppas madu vette. Ma siis karjusin-kiljusin ja jooksin põlvini vette oma koera ‘päästma’ 😀 Loogiliselt saan ma aru küll, et ta vist ei oleks mu koera poole läinudki, kuid misseal ikka noh, emainstinkti vastu ei saa 😀 Järvesid ma kardan ka seetõttu, et olen ujumas näinud madusi, ikka mitu korda ja tegu on olnud erinevate järvedega. Ilmselt sealt ka mu ujumisfoobia looduslike veekogudega seoses. Ainus looduslik ‘veekogu’ kus mina ujuda julgen, selleks on meri ja noh see peab ka ‘põhjaga’ olema. Ma oskan küll väga hästi ujuda, kuid mul mingi hirm on ikka ‘põhjatute’ veekogude ees. Kusjuures väidetavalt maod merre ei tule, kuna soolane vesi neile ei istu, pidavat haiget tegema vms.\nJa nüüd see igapäevane foobia- Kajakad. Ma kardan meeletult kajakaid, mu õde arvas, et see on naljakas, kuniks ma siis seletasin ära põhjuse kust minu hirm on tulnud. Nimelt aastaid tagasi, kui ma Kristiines elasin ja tihti Mustamäel käisin, siis need kandid olid kajakaid täis ja nad olid oma poegadega. Neil on see kaitserefleks ja nad lendavad kallale ju. Selle suve jooksul pidime me pidevalt suurte ringidega käima või kott peakohal jooksma, kuna nad üritasid koguaeg kallale lennata, kuigi enamjaolt olid nende pojad üldse eemal. Tegelikult ma ei tea, kas nad reaalselt ka pähe oleks lennanud või niisama hirmutasid. Ühelt poolt ma mõistan neid, kuna meie seas on nõmedaid inimesi ja alles paar aastat tagasi mingid lapsed ju piinasid ühte kajakapoega. Siiski aga ma ei saa aru, miks nad mind pidid ründama, ahh?\nNäiteks ükskord ma kõndisin töölt koju ja ühe suure maja katusel oli neil vist poeg, kuna kolm kajakat hakkasid mind korraga ründama. Õnneks oli mul spordikott kaasas, panin selle peakohale ja pistsin elueest jooksu. Nende kõigi kokkupuudete tõttu, kardan ma nüüd meeletult kajakaid. Kui ma juba kuulen nende kiljeid või näen varju, siis esimese asjana tuleb pähe mõte “jookse-jookse-jookse!!!”, kuid üldiselt suudan ma ennast rahulikuks sundida ja hakkan lihtsalt paaniliselt ringi vaatama ning kiiresti kõndima. Ma isegi ei oska seda tunnet kirjeldada, kuid kel on millegi ees reaalne hirm, siis see peaks aru küll saama mida ma mõtlen. A’la peas jooksevad pildid sellest, kuidas ta pähe kinni lendab ja siis võtab juba hirm mõtte üle ning rohkem ma ei teagi, siis enam ei mõtle, vaid lihtsalt kardad ja tahad minema saada. Eriti jube on see, kui nad kiljuvad ja tiirutavad peakohal…õõõõõõh. Täna alles vahtisin ühega tõtt, üldiselt ma neile otsa ei julge vaadata, kuna ehk kehtib sama asi, mis nn koertega? 😀 Et ei tohi silma vaadata. Ma püüangi alati lihtsalt mitte hirmu välja näidata ega otsa vaadata ning kiiresti minema saada. Mul oli täna aga tõre hetk ja siis see üksik kajakas passis mind, ma siis küsisin, et “no mida paganat Sa mind vahid?” Vastust ei tulnud ilmselgelt.\nNatukene kardan koeri ka, see tuleb ilmselt sellest, et kunagi hüppas koer mulle näkku kinni. Nimelt võtsime me ühest perest koera, pere oli teda väärkohelnud kogu elu ja noh taheti lahti saada. Sellel koeral oli psüühika väga sassis, öösel kui vetsu läksid, siis jooksis kallale mõnikord ja üldse, suhteliselt terror oli. Ükskord ma siis pikutasin voodil, tema magas voodi ees ja järsku hüppas püsti ja mulle näkku kinni. Kolm auku oli näos, üks neist kenasti silma kohal ja silm läks paiste, justkui peksa oleks saanud. Peale seda on mul tekkinud koerte ees hirm, see on õnneks selline kergem, kuid tunnetatav hirm. Ma alati kardan, et nemad ka tunnevad seda ja siis reageerivad. Seega mulle ei meeldi kui võõras koer mu juurde kõnnib, miskipärast eriti suuremad koerad ajavad hirmu nahka. Vahepeal tuleb hetki, kus kardan isegi meie koera, suhteliselt lampi kuid samas on ta mind ju näksanud ka, algusepoole siis kui ta meile alles tuli. Samamoodi sai terrorit oma eelmise pere lastelt ju ja seetõttu ka vanematelt… Nii pahaseks teeb ikka see, et inimesed loomadega huiiavad nii😒\nSai nüüd natuke segane, kuid mis seal ikka 🙂 Mul tegelikult on neid hirme ja asju mida ma kardan veel, kuid need siin väljatoodud on sellised põhilisemad. Reaalsemad vist ilmselt ka, kuna ma pakun, et kellegi poolt ära röövitud saada on vist vähetõenäolisem kui mao otsa astumine.\nMitmes artiklis toodi välja, et foobiast on võimalik jagu saada ja niisamuti ka hirmust. Kuid ma ei kujuta ette, et kuidas ma peaksin saama jagu hirmust madude või kajakate ees? Ma ju tean, et kui ma mao peale peaksin astuma, siis ta faking salvaks mind. Ja ma ju tean, et kajakad on terroristid ja üritavad mind rünnata! Ok 99 korda 100st ei ole nad mind tegelikult enam rünnanud, kuid kus mina peaksin teadma seda, et kuna nad ükskord otsustavad, et nüüd ju võiks! Seega ma vist pigem elan oma hirmudega edasi ja palun jumalat, et madu mind ei salvaks ja kajakate terrorit pean edasi kannatama, kuna nad on ju igalpool ja vältida on neid päris võimatu.\n*Off-topic natukene, kuid antud artiklis on järgnev lõik:\nLastel esineb ärevust ja hirme seoses maailmas valitseva vägivalla, kuritegelike rünnakute, narkomaania ja AIDS-i levikuga. Tean seda väita sellepärast, et kui ma palun lastel öelda kolm soovi, mida võlur võiks täita, siis paljud lapsed soovivad, et ei oleks sõdu, et inimesed ei sureks, et emad ei teeks aborte. Enamik lapseea hirme on aga mõistagi seotud nende igapäevaeluga.\nVabandust väga, kuid kuidas üks laps saab karta AIDSI? Kes see seletab oma väikesele lapsele, misasi on aids? Jah kui küsiks, siis ikka seletaks, kuid miks peaks laps sellist asja küsima? Või üldse sellise asjaga kokku puutuma? Lisaks miks peaks üks väike laps soovima võlurilt, et emad ei teeks aborte? Miks teab üks väikene laps üldse misasi on abort ja kelle ema seda siis “igapäevaselt” tegemas käib, et laps sellisest asjast teadlik on ja midagi sellist sooviks?!\nMa olen päriselt ka väga segaduses ja kuigi ma pooldan, et lastele peab asju seletama ja nendega palju rääkima, siis ma siiski ei mõista, miks peaks üks laps teadma aidsi ja abortide kohta?\nfoobiad, hirmud, kajakad, kardan, loban\tLisa kommentaar\nPosted in juurdlen, loban, Me, Myself & I\tby Päevalilleke 🌻\nTeate niipalju asju on justkui toimunud, kuid samas nii vähe. Eile ma lõin oma töötunnid kokku ja olen uue pisikese hoidja olnud juba neli nädalat, me oleme koos veetnud 20,5 päeva, see teeb tundides kuskil pea 200 tundi.\nEile hommikul, kui tööle kõndisin ja peaaegu kohal olin, siis suunasin oma pilgu paremale ja vastu vaatas meri. Tuimalt pöörasin pilgu ette tagasi ja siis mõtlesin sellele, et inimeste asjade väärtustamine kaob ikka juberuttu. Ma mäletan, et kui me alles kohtusime ja kokku leppisime, et minust saabki pisikesele uus lapsehoidja, siis ma olin nii-nii elevil selle üle, et appi ma töötan merest õhulennul max 50 meetrit! See oli nii jubelahekihvt ja ma olin asukoha üle üli elevil ning kõige muu ka. Kujutasin juba ette neid megalahedaid päevi, mis me koos veetma hakkame. Nüüd aga seda elevust enam ei ole ja nt ma panen merd tähele küll, kuid ma ei väärtusta seda enam ehk ei tunne seda emotsiooni. Mainiks nii igaksjuhuks ära, et päevad on meil ikkagi üldiselt hästi kihvtid ja toredad, lihtsalt ma soovin, et oskaksin neid hetki kõrgemalt hinnata.\nSamas mõni päev Sa ärkad ülihea tujuga ja tajud KÕIKE seda head, mis elu Sulle andnud on ja mida elul Sulle pakkuda on. Aga miks ei võiks see emotsioon olla koguaeg peal? Tahaks koguaeg seda emotsiooni ja tunnet tunda, et kõik on nii imeline! Ma praegu jäin mõtlema, et võibolla igasugu sõltlase, no näiteks ostuhullud sellepärast ongi sellised, et nad saavad sealt selle emotsiooni. Selle adrenaliini laksu ja tunde, kui miskit uut ja kihvti leiavad. See hetkeemotsioon, see on lihtsalt megavõimas ju. Eitea kas see on mingi omandihimu emotsioon? Nii paganama segadusse ajavad mõtted.\nIgatahes kunagi ma mäletan, et mu elu eesmärk oligi olla õnnelik, nagu päris-päris õnnelik. Ma tahaksin koguaeg olla õnnelik ja rahulolev, kuid kuidas sellist asja saavutada? Kõige mõistlikum oleks vist alustada väikeste sammudega. Nagu näiteks õigel ajal üritada magama minna, et järgmisel päeval olla väljapuhanud. Kuid siinjuures tuleb mängu see, et mu organism ei lase mul uinuda ja kui ma sellise asja ‘eesmärgiks’ seaksin, siis see tekitaks ainult stressi.\nKõige loomulikum ja parem oleks lasta asjadel lihtsalt kulgeda, kuid ma ei oska nii. Mul peab olema alati mingi kindel asjade kulg või käik välja mõeldud, no mitte alati, kuid enamasti küll. Ma isegi mitu korda hommikuti mõtlen enda ja väikemehe päevaplaani läbi, mitte just minuti pealt, vaid lihtsalt selle järjekorra, et mida me täna ja kuidas teeme. Üldiselt mõtlen kaks järjekorda välja, et kui ühtemoodi välja ei mängi, siis on teistmoodi valmis mõeldud.\nMa isegi ei tea miks, kuid miskipärast selline isiksus ma olen, mul on alati kaks-kolm sammu ette mõeldud. Ükskõik millega seoses see ka ei oleks. Võibolla seetõttu ma lähen ka väga suures stressiolukorras kergelt stressi, kuna tuleb olukord, milleks ma ei ole 100% valmistunud ja mida ma lahendada ei saa kuidagi. Praegu on üks selline käsil. Tegelikult ma olen üldse veidi ülemuretseja ja kontrollfriik, psühholoogiat uurides tuleb välja, et selle isikuomaduse sain lapsepõlvest. Inimeste suhtumine väikelapsesse on nii-nii oluline, seetõttu ma arvan, et iga vanem peaks vähemalt paar lastepsühholoogia raamatut läbi lugema.\nOeh, ma kaldun alati saja teema vahel laiali, ma nagu ei oskaks muudmoodi. Igatahes peaks hakkama pisikesi samme tegema. Õhtul varem magama, hommikul varem üles ja küsima peegliees endalt, et mida ma täna teha soovin? Pisikesed asjad, ma usun sellesse, et need ongi pisikesed asjad millest alustama peaks, kuid ma ei oska.\npisikesed asjad, tahaks olla õnnelikum ja rahulolevam\tLisa kommentaar\nVõitluses depressiooniga: mis mind enim aitas.\nPosted in juurdlen, Määratlemata, Tervis\tby Päevalilleke 🌻\nKui algas praegune aasta, siis olin mina omadega mustas augus. Mul oli päris sügav depressioon, mis tulenes siis sellest, et kaotasime oma pisikese täpikese. Sihuke löök tegi minuga 1-0 minu kahjuks.\nMäletan, et oli aeg mil tööle sõites mõtlesin, et kui kerge oleks lihtsalt mitte eksisteerida. See kõik kestis kuskil kolm kuud, kui eelmise aasta kuud ka lisada, siis neli-viis kuud. Kui ma ühel hommikul tööle sõites avastasin end mõtteilt, et kui tore oleks auto alla näiteks jääda, kooma langeda ja seeläbi kõigest valust lahti saada. Sel hetkel ma mõistsin, et ma pean midagi ette võtma, kuna niimoodi ei tohi asi jätkuda.\nEnda kokku võtmine oli meeletult raske. Oli kümneid kordi mil avasin hunnikuis lehti teemadel, et mida ette võtta depressiooniga ning sulgesin need lehed nuttes. Mul ei olnud jõudu, et lugeda seda teksti mis seal oli. Vaid lugemine tundus juba täiesti ületamatu asi, ammugi siis millegi ette võtmine.\nLõpuks ma aga lihtsalt nutsin ja lugesin, kirjutades sealt asju endale ümber, kirjutasin-kirjutasin-kirjutasin ning samal ajal nutsin meeletult. Imekombel hakkas mul kergem ja edaspidi suutsin ma lugeda ilma, et sellega kaasneks ojadena pisaraid.\nVõtsin kodust seisva vihiku ning see sai minu päevikuks sel teel. Esialgu kirjutasin oma tunnetest, mida ma tunnen ning miks ma nii tunnen. Tunnete kirja panemine aitab iseennast mõista ning hingel hakkab ka kergem. Kui pea ei tee Sinuga koostööd, siis iseenda mõtete lugemine paberil ja nende analüüsimine on suureks abiks.\nKoostasin listi pealkirjaga “Everyday small things what YOU NEED TO DO!” Suhtumine, et mina ise olen see, kes ennast peab sundima ja käsutama oli väga tähtis. Kui Sa oled masendunud/depressioonis, siis suurem osa Sinust ei tahagi midagi teha ega ette võtta. Siiski kui sealjuures on Sinus kasvõi killuke jõudu, et sellest august välja ronida, siis on väga oluline seda killukest mitte ära kaotada.\nMa panen siia kirja oma “Everyday small things what YOU NEED TO DO!” listi: Minu ‘Wellness toolbox’ teisisõnu.\nLoe raamatut! Kasvõi üks leheke.\nMine vanni, kui tunned, et tahad!\nVaata Scrubsi või Sõpru.\nMängi kassidega ja koeraga.\nTee kasvõi üks kodutöö. Nt pese laud.\nKuula rõõmsat muusikat.\nRäägi näost-näkku sõbraga, ehk siis minu puhul Kalliga!\nMuuda keegi rõõmsamaks (naerata nt).\nListi põhimõte ongi, et asjad mida Sa endalt ootad oleksid teostatavad. See nimekiri põhineb sellel, et mul oli 0 energiat ja tahtejõudu ehk sellised pisiasjad, need olid minu jaoks rasked. Kes on ise sügavas depressioonis või masenduses olnud, see kindlasti mõistab. Pisiasjad viivad sind lähemale suuremale eesmärgile, kuna sa tunned, et said millegiga hakkama. See tunne on väga oluline!\nNeed asjad ei pidanud olema midagi suurt ega võimsat, vaid just sellised pisiasjad mis paneksid iseennast paremini tundma. Mis annaksid rõõmu ja positiivset emotsiooni. Isiklik nimekiri peabki põhinema asjadel mida Sa tead, et tegelikult ka naudid.\nPanin aluse veel teisele nimekirjale, mis on sarnane esimesele. Kirjutasin üles punkti, sinna alla lisasin kogu kuu päevad. Kui päeval sain ülesandega hakkama, siis sain kuupäeva järele lisada linnukese.\nDepression self-help checklist\nPositive choises I made today ehk positiivsed otsused/asjad mis täna korda saatsin:\nRääkisin sõbra või pereliikmega näost näkku. Minu jaoks oli see kerge, kuna ma ju elan Kalliga koos.\nLõpeta enda kallal nii karm olemine, võitle iseenda negatiivsete mõtete vastu. Kui ma asja käsile võtsin, siis sain kenasti hakkama. Ma tean, et nädala asi õnnestus, kuid edasist ei oska öelda, kuna olin lõpetanud märkmete tegemise.\nVärskes õhus ajaveetmine vähemalt 15 minutit. Kuna ma töötasin lapsehoidjana, siis see asi oli igapäevaselt tehtud. Tööl olid lapsed ehk põhjus miks enda tunded alla suruda, rõõmus välja paista ning pisikeste tuju ja päev rõõmsaks teha.\nHarjutasin lõõgastavaid tehnikaid, näiteks minu puhul siis hingamistehnika. Kasutasin tehnikat, et negatiivne välja ja positiivne sisse. Käisin õues ringi omaette pobisedes seda lauset, sealjuures sügavalt sisse-välja hingates, üllatavalt tõhus meetod.\nTegin trenni vähemalt 30 minutit. Sellega ma ei saanud kordagi hakkama, kuid ebaõnnestumine mind ei morjendanud, kuna vähemalt ülejäänud nimekirjaga ju sain!\nTegin vähemal ühe asja oma ‘wellness toolbox’ listist. Sellega sain ka kenasti hakkama.\nVältisin rasvaseid ja magusaid toite. Asi ei olnud dieedis vm, vaid ma jõudsin oma lugemiste käigus selleni, et sellised asjad muudavad inimese enesetunde tegelikult kehvemaks. Suhkur näiteks annab sulle feik energia ehk tegelikult võtab sinu keha varud, töötab need täielikult läbi ning seejärel tunned sa ennast veel rohkem läbi kui enne suhkru mugimist. Sellega sain ma igatahes ka kenasti hakkama.\nSõin vähemalt ühe “super-food” toidu, näiteks nagu banaani, pruuni riisi või spinatit. Need on mega kasulikud inimese vaimse tervise jaoks. Ma ei mäleta mis see täpselt oli, kuid banaan sisaldab nn õnnehormooni. Rohkem superfoode vaimse tervise jaoks leiad siit! Kerides seal, siis all pool tuleb. Seal on üldse väga palju kasulikku infot.\nErgutasin ennast Omega 3 ja B-vitamiiniga. St seda, et võtsin neid vitamiinidena lisaks või sõin rohkelt toitu, mis sisaldas kumbagi neist kahest. Omegat ei tarbinud tegelikult, kuid B-vitamiine sõin korralikult.\nKogu see nimekiri võib tunduda tühine, kuid see aitab väga palju! Niimoodi Sa sead iseendale eesmärke, seejuures üles kirjutades ning täites igapäevaselt, siis see annab jõudu juurde. Sul on tahtmist asjadega hakkama saada, et saaks linnukese kirja ning hiljem tunned, et Sa olid väga tubli ja tegelikult oledki! See kui asendad masendunud mõtted ja justkui tegevusetuse, see annab meeletult juurde. Tuleb tagasi mõistmine, et oled tubli ja saad asjadega hakkama. Tunned arengut ning seda, et elu ikkagi liigub ning elus on ka häid asju. Positiivsus hakkab tasakesi kehasse tagasi voolama.\nHästi tähtis ongi see, et iseennast panna mõistma, et Sina oled oluline ning väärtuslik! Sind on vaja ning igaüks meist on väärt rõõmu. Ei tohi alla anda enne, kui tunned end paremini. Parema enesetundega tuleb ka lõpuks rõõm tagasi.\nMa mainiksin veel ära, et kolm õige olulisemat asja on-\nMagada korralikult ehk vähemalt 8 tundi ööpäevas. Ma 8 tunniga hakkama ei saanud, kuid vähemalt asendasin 3-4 tunnised uned 6-7 tunnistega.\nSüüa ilusti! Toidukordi ei tohi vahele jätta, peab vältima rasvu ja suhkrut ning jooma palju vett. Lisaks siis süüa toitainerikkaid asju, näiteks nagu banaan! Kolm korda päevas korralikult ei söönud, kuid vähemalt näksisin pidevalt super-foode ning lõpetasin näljasena istumise.\nLõpetada negatiivsed mõtted ja jutud! Neil ei tohi lasta oma elu elada, nendega peab astuma sõtta! Sõda alusta nii nagu Sulle on parem. Mina tapsin neid mõtteid ja saatsin kõiksugu pimedatesse urgastesse. Käskisin endal lõpetada iseenda kõiges süüdistamise. Seadsin endale reegli, et ei tohi kobiseda ega näägutada. Kui sul midagi head öelda ei ole, siis ole parem tasa! Sama värk ka mõtlemisega.\nSeoses halbade mõtetega, siis tean ka seda, et tihtipeale öeldakse nendega sõdimise kohta, et nii teha ei tohi. Soovitatakse, et pead neist rahulikult lahti laskma. Näiteks kujuta enda peas ette, et kirjutad halva mõtte paberile ja saadad ta rahulikult minema, paludes tagasi mitte tulla. Minu puhul kahjuks selline lähenemine ei toiminud, kuid samas Kallil toimib, seega igaühele oma.\nIgatahes võitluses depressiooni, masenduse või stressiga on kõige olulisem olla iseenda mõtete ja elu üle valitseja! Jah see on raske, kui isegi mitte ei tundu ületamatu, kuid usu mind Sa saad hakkama! Usk iseendasse on kõige olulisem ning ma tean, et ega tegelikult alguses seda väga ei olegi. Kuid kui ennast kokku võtta niipalju, et panna kirja oma mõtted ning luua self-help nimekirjad, siis hakkab palju kergem!\nNeed nimekirjad annavad tunde, et jah mina ISE kontrollin oma elu, mitte elu ei kontrolli mind ning see tunne on oluline!\nMina sain ülalolevate nimekirjade ja suhtumisega oma mustast august välja. Edaspidi hakkasin muutma oma suhtumist ning mõtteviisi veel edasi. Kui sa oled depressioonist jagu saanud, siis kindlasti ei tohi ennast ‘käest lasta’ kuna paratamatult on nii, et kui Sul on korra elus depressioon olnud, siis on ta kerge tagasi tulema. Tagasi tuleb ta tavaliselt nii, et hiilib ligi ja sa ei saa enne arugi, kui omadega mustas augus jälle istud. Vastik salakaval elukas ühesõnaga.\nKindlasti mainin ka ära, et kui Sa tunned, et ei saa oma jõududega hakkama, siis ära häbene abi otsimast. Hea psühholoog või psühhiaater on väga kasulik. Mine ja otsi abi! Sind aidatakse ning abi otsimine, see ei ole häbiasi. Kindlast kui kellelgi soovi on, siis võib ka kirjutada mulle. Ekspert ma ei ole, kuid ma kuulan ja aitan nõu-jõuga nii kuis oskan!\ndepressioon, hooli iseendast, kuidas depressioonist jagu saada, kuidas tunda igapäeva elust rohkem rõõmu, kurb, kurbusest jagu saamine, läheb kergemaks, masendusest jagu saamine\tLisa kommentaar\nEsiteks on eelmise ja selle postituse vahel, meeletult suur auk, kuna ma otsustasin vahepeal ära kolida, kuid nüüd juba mõnda aega tagasi tuli tuju, et koliks tagasi. Kuna aga wordpress minuga koostööd ei teinud, ehk ei lasknud teiselt saidilt postitusi üle tuua, siis läksin närvi ja lõin käega.\nMuidu ma mõtlesin siin sellele, et kui inimesel, vähemalt minul isiklikult, kui elus on räige pasarahe kaelas, siis nagu ei ole isu ka kirjutada. Meil on nii meeletult paska viimasel ajal, et tunne on justkui upuks selles pasas. Tegelikult on positiivset ka meeletult, kuid kõik see pask-pasa otsa tapab justkui positiivse. Kuu aega sitta kaela sadanud ning asi nagu ei paraneks ka.\nÜleeile näiteks jooksin hommikul vara, seitsme paiku bussile, et õigeks ajaks arstile jõuda. Bussis avastasin, et rohelist kaarti ei ole, mis seal ikka eks, loodetavasti kontrolli ei tule, kuna ju mitte kunagi ei tule. Käisin arstil ära, andsin oma vered ja sain oma ülevaatused, operatsiooni paberid sain ka kätte ja kõik muu.\nSõidan siis tagasi kodu poole, ning kui olin 2 peatust saanud sõita, siis tulid mupod. Andsin ID-kaardi, kuid ei kõlvanud. Ma olin niigi omadega nii perses, et olin eelmine öö nutta ulunud kuskil kolmeni öösel, seetõttu unetunde oli ka vaid kaks-kolm. Viidi mind siis sinna bussi ja mul lihtsalt pisarad jooksid. Lisaks see eit (vabandust sõnavara pärast, kuid selline ebaviisakas isiksus, ei vääri paremat nime…) lihtsalt pm sõimas ja mõnitas seal, samal ajal kui ma ei suutnud läbi paanilise nutu selgelt rääkidagi. No mida perset? Võiks vähemalt viisakalt õppida suhtlema.\nKui ma sealt bussist välja sain, siis tundsin, et ma lihtsalt ei jõua enam. Tahtsin täiega lumele maha istuda, kuid võtsin oma viimased jõuraasud kokku, kõndisin nuttes minema ja helistasin Kallile, ning nutsin seal telefoni otsas. Ma reaalselt juba hakkasin istuma, kuid noh häirekell peas lõi käima, kuna kui ma endale põiepõletiku saan, siis ei saa opile ja põiepõletik tuleb mul isegi jalgade külmetamise peale. Nii ma siis võitlesin iseendaga seal ja sundisin ennast edasi kõndima. Nutsin terve tee koju, elu häbi oli keset linna kõndida nii, kuid mis mul üle jäi noh 😀\nSitt päev on sitt päev ning noh selline tunne on, et kui ikka sitas oled, siis saab vaid sitemaks minna. Ürita sa siis kogu selle pasarahe sees positiivne mõtlemine alles hoida.\nÜldiselt nagu ma ei taha ega suudagi praegu rohkem kirjutada, sorri negatiivse mula pärast, kuid vähemalt hakkas mul tsipa kergem.\nMa olen nüüd nii emm, et ei viitsi isegi teksti üle kontrollida, I’m sorry 😦\narstil käik, halb, kõik on nii paha, kurb, masendus, munitsipaalpolitsei, opile minek, pask, sain esimest korda elus trahvi kaela\tLisa kommentaar


RochestersMovieFest - klaas: kogu hordi identiteedi purustamine - kinokunst\nSplitoli kvalifitseerimata hitt ja enamus selle au kuulub. Kevin Wendell Crumbi rollis mängis ta dissotsiatiivse identiteedihäire all kannatavat meest, kelle sees oli kokku 24 erinevat isiksust. Seejärel pidi McAvoy mängima kumbagi omaette tegelasena, luues terve näitlejate kogu.\nKoos Klaasteel teame, et õpime tundma veel paljusid Kevin Wendell Crumbi isiksusi, kuid need, kellega oleme juba kohtunud, avaldavad kindlasti suurt mõju. Siin on kiire ülevaade kõigist, keda oleme juba kohanud, ja nende roll Kevini elus.\nBarry on Kevini peamine isiksus, kuna ta oli algselt domineeriv isiksus (kui näeme filmis hiljem isiksuste loendit, on Barry number üks). Tema ainsaks fookuseks on Kevini kaitse, mis hõlmab sageli püüdu hoida teisi isiksusi nii, et see oleks kooskõlas nadära tee talle lõpuks haiget. Barry kvalifitseerub ilmselt Kevini isiksustest kõige “normaalsemaks”. Ta on kirg moedisaini vastu, näidates oma loomingut sageli psühhiaater dr Fletcherile. Lõpuks kaotab Barry oma domineeriva positsiooni kahele teisele isiksusele, Dennisile ja Patriciale.\nKevin on selgelt ohus, Barry võiks olla võtmetähtsus filmi mis tahes resolutsioonis. Kui Barry suudab domineerimise taastada, võib ta muuta Kevini puudutava olukorra jume väga kiiresti.\nDennis on Kevini üks ohtlikumaid isiksusi. Ta kaldub vägivalla poole ja tema seksuaalsed kalduvused panevad röövitud tüdrukuidpidevas ohus. Dennis on isiksus, kes on süüdi ennekõike tüdrukute haaramises. Samuti üritab ta Barry't psühhiaatrina kehastada, et hajutada igasugune kahtlus tema ja teiste tegemistes.\nDennis põeb teatud määral obsessiiv-kompulsiivset häiret ja on kinnisideeks puhtusest. Kuigi ta võib olla teistele inimestele ohtlik isiksus, tegutseb ta ka teiste isiksuste hooldajana, nii et ta pole täiesti südametu.\nPatricia on kogenud, korralik ja korralik. Ta on üks väheseid, kuid mitte ainult naissoost isiksusi Kevinis ja ta võtab koos Dennisega juhtiva rolli grupi kontrollimisel enamikus Split. Igas mõttes on ta selle rühma ema. Ta kohtub enamasti viisakalt, pakkudes teile võileiba, kui soovite. Kuid kui te talle ei allu, võib ta Kevini peas olla sama tige mis tahes muu hääl.\nSee oli kahtlemata üks neistmille James McAvoy lõi aastal Split.Patricia on külm ja kalkuleeriv omamoodi kuri ning ta ei taha midagi muud kui The Beast'i väljatoomine. Kuna ta oli lõpuks edukas, on enam kui veidi huvitav näha, mida ta edasi teeb.\nHedwig on üks isiksusi, kes saab palju aega 'valguses'. Ta on üheksa-aastane ja enamik teisi Kevini isiksusi kipuvad käituma nagu tema vanemad. Nad ütlevad talle, mida teha, ja ta teeb kõik endast oleneva, et nende korraldusi täita, kuigi üheksa-aastaselt ei õnnestu tal sageli asju õigesti saada. Ta on ainus isiksus, kes üritab sõbruneda vangistatud tüdrukutega Split, suuresti seetõttu, et tal on nende vastu arm.\nMe näeme palju Hedwigi Split, seega on see kindel panus, mis jätkub ka edaspidi Klaas. Kuigi on huvitav näha, kuidas laps reageerib varjupaika sulgemisele.\nNefriit on üks isiksus, milles näeme vaid paar põgusat korda Split. Ta ilmub korraks videofailisleiab Kevini arvutist. Sealt saame teada, et ta on diabeetik, meditsiiniline kummalisus, kuna keegi teistest Kevini isiksustest pole. Ta näib olevat teismeline või noor täiskasvanu, kuigi tema täpne vanus pole selge.\nTa hüppab taas korraks üles pärast seda, kui Kevin hakkab tegelikkusest taganema. Ta tahab teda kindlasti kaitsta, kuigi tema täpsed truudused The Beastiga pole selged.\nOrwell on veel üks isiksus, kellest saame vaid põgusaid pilguheidusid. Nagu Jade, ilmub ta ka videofaili ja räägib siis lühidalt Caseyga pärast seda, kui Kevin hakkab kontrolli kaotama. Ta on hästi haritud, eriti maailma ajaloo alal.\nAinus teine asi, mida me tema kohta teame, on see, et ta on üks isiksustest, kes on metsalise ilmumise vastu, mis võib temast potentsiaalselt teha liitlaseaastal Klaas.\nKogu Split,on mingi küsimus, kas Kevini 24. isiksus on tegelikult olemas või mitte. Need, kes usuvad metsalisse, veedavad filmi oodates tema ilmumist, näiliselt ilma tõeliste tõenditeta, et ta seda saab. Kuid lõpuks jõuab The Beast siiski kohale.\nKevini keha muundub füüsiliselt lihaselisemaks ja The Beast on võimeline pealtnäha üliinimlikuks, sealhulgas suudab õhukesi seinu skaalata. Metsaline on isikustatud vägivald ja tema vabadus aasta lõpus Splittähendab, et tõenäoliselt juhtub kohutavaid asju.\nKevin on tehniliselt James McAvoy kehastatud tegelase põhiline isiksus. Ema väärkohtlemisel taandus Kevin reaalsusest ja lõi need paljud teised isiksused, et aidata teda tema eest kaitsta. Kõrval öeldes oma nime , Casey suudab Kevini valguse kätte tuua, kuigi on selge, et see on koht, kus ta ei soovi olla.\nTundub tõenäoline, et näeme Kevinit uuesti aastal Klaas, kui keegi suudab ta uuesti esile kutsuda.\nKevini arvutifailidest teame küll kõigi teiste Kevin Wendell Crumbis viibivate isiksuste nimesid. Need on: Heinrich, Mary Reynolds, Norma, Goddard, Bernice, Polly, Luke, Rakel, Felicia, Ansel, Jelin, Kat, B.T, Samuel, Ian ja hr Pritchard. Ühelgi neist me tegelikult selle ajal siiski ei kohtu Split. Kuna James McAvoy ilmselt mängibaastal Klaastundub, et kohtume varsti paljude teiste isiksustega.\nKohtume nende teiste isiksustega ja kohtume taas vähestega Klaasavatakse kinodes homme, 18. jaanuaril.\nKõik John Wicki senised suuremad vigastused\ntäht on sündinud tähendusega\nMiks Monster kutsub lavastajat ei muretse selle pärast, et tema olendit võrreldakse Grootiga


Eakate reis Peipsi kanti - Viljandi valla ajaleht - Viljandi vallavalitsus\nEakate reis Peipsi kanti\nJuba mitu aastat on Viljandi vallavalitsus võimaldanud tasuta oma eakatel elanikel reisida Eestimaa erinevatesse paikadesse. Nii viis üks reisisiht 12. juulil viiskümmend eakat Peipsi kanti.\nEsimese peatuse tegime Rupsi külas, Oja talus, kus asub Juhan Liivi muuseum. Giidi juhatusel tegime ringkäigu talus ja tuletasime meelde poeedi traagilise eluloo.\nEdasine teekond viis meid Alatskivi lossi. Loss on kaunilt ja võimalikult originaalilähedaselt restaureeritud ja seda ümbritseb kaunis roosiaed. Meid üllatasid lossihärrast, prouast, kupjast ja teistest lossielanikest tehtud tõetruud vahakujud ja giidi mahlakad jutustused tolleaegsest mõisaelust. Šokeeris see, kuidas nõukaajal lagastati ja lõhuti arhitektuurimälestisi kasutades lossi ruume vilja kuivatamiseks ja töökojaks.\nMaitsva lõuna sõime Kivi kõrtsis ja asusime seejärel tutvuma vene vanausuliste eluga.\nPeipsimaa külastuskeskus asub Peipsi südames, põlises vene vanausuliste ridakülas Kolkjas 19. sajandi lõpus ehitatud endises vanausuliste elamus, kus meid võtsid vastu toredad giidid. Meile tutvustati mooduseid, kuidas 19. sajandil trükiti mustreid ja värviti puuvillast kangast. Eriti populaarne oli sinine värv, sest seda ei pidanud kuumtöötlema. Ka meil oli võimalus endale valmistada pakutrükis kotike, mis jäi Peipsimaad meenutama.\nHeitsime pilgu suursugusele Peipsi järvele ja seejärel tutvusime sibulakasvatusega, mis on üks vanausuliste sissetuleku allikaid. Põhjaliku ülevaate sibulakasvatusest andis meile Kostja sibulatalu sümpaatne peremees Konstantin, kes tutvustas vanausuliste traditsioonilisi sibulakasvatuse võtteid ning kostitas meid ülimaitsvate sibulapirukatega.\nViimaseks peatuspaigaks meie reisil oli vene vanausuliste muuseum Kolkjas. Muuseum on rajatud 1999. aastal. Ekspositsioon annab ülevaate Peipsi järve ääres üle kolmesaja viiekümne aasta elavate vene vanausuliste elulaadist, riietusest, tarbeesemetest ja kommetest. Kõikide ruumide idapoolset nurka kaunistavad ikoonid. Lahke giid luges ka palve meie õnnelikuks kojujõudmiseks.\nNii jõudsimegi õhtuks õnnelikult koju tagasi. Tänan toredaid reisikaaslasi! Kohtume taas järgmisel suvel, aga siis juba uutes kaunites Eestimaa paikades.\nPaistu rahvamaja juhataja, reisi korraldaja


Joobes juht kihutas 160 km/h ja kui kätte saadi, teeskles reisijat: saadeti platele – Accelerista\nOled siin:Esileht»LIIKLUS»OSTETUD LOAD»Joobes juht kihutas 160 km/h ja kui kätte saadi, teeskles reisijat: saadeti platele\nIda prefektuuri politseinikud pidasid kinni järjekordse liiklusrikkuja, kelle teod väärivad suuremat tähelepanu: algaja juht kihutas maanteel purjuspäi 160 km/h ning kui ta kätte saadi, ronis tagaistmele reisijat teesklema. Mees saadeti 15 päevaks plate peale.\n28. märtsi varahommikul pidasid Narva politseijaoskonna patrullpolitseinikud kinni Tallinn-Narva maantee 189. kilomeetril Perjatsi külas sõgedalt kihutanud autojuhi.\nBMW juht ületas 90 km/h alal lubatud kiirust vähemalt 70 km/h. Autot juhtinud joobes 22-aastane mees peab 15 päeva arestimajas veetma.\n„Auto peatus märguande peale, kuid juht üritas vahepeal reisijat teeselda ja istus kiiresti tagaistmele ümber,“ kirjeldas juhtumit Narva politseijaoskonna juhtivuurija Dmitri Narolin.\nPolitseinikud tegid kindlaks, et kolmest sõidukis viibinud inimesest oli roolis 22-aastane mees, kes oli ka alkoholijoobes.\n„Juht pani toime väga raske rikkumise ja selline käitumine on ohtlik nii talle endale kui teistele. Vaatamata sellele, et mehel ei olnud praegu kehtivaid liiklusalaseid rikkumisi, toimetasime ta kohtumajja ja taotlesime aresti,” selgitas Narolin.\n“Kohus rahuldas politsei taotluse ja määras talle karistuseks 15 päeva aresti, millest neli kannab ta kohe ja ülejäänud ositi,“ rääkis Narolin.\n„Kuna juht sai juhtimisõiguse vähem kui aasta tagasi, suunatakse ta ilmselt kaheaastase katseaja möödudes uuesti eksamile.“\nAutos viibis ka BMW omanik, 20-aastane noormees, kellele suhtes algatati väärteomenetlus joobes inimesele sõiduki üleandmise ning narkootilise aine tarvitamise eest.\n„Omanik teadis väga hästi, et annab juhtimise üle joobes inimesele, kuna eelnevalt tarvitasid nad koos alkoholi. See on vastutustundetu tegu, mis oleks võinud politsei sekkumiseta lõppeda traagiliste tagajärgedega,“ lisas juhtivuurija.\nEelmine artikkelMusta- ja Õismäel katastroof, Lasnamäel kena ehk statistikat haljasalade reidilt\nJärgmine artikkel Kulupõlengute aeg on alanud: kui teed tuld, jälgi ohutusnõudeid


TÜ teadlased: elurikkuse edasine kahanemine seab meie kõigi heaolu suurde ohtu - Forte - Põnevad tehnika- ja teadusmaailma uudised\nEesti metsikult ilus loodus...\nÜRO liikmesriikide loodud valitsustevaheline elurikkuse ja loodushüvede koostöökogu IPBES (Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services) avaldas reedel rohkem kui saja riigi 550 teadlase panusega koostatud aruanded, mis koondavad senise parima teadmise looduse seisundi, seda ohustavate tegurite ja edasiste vajalike tegevuste kohta.\nElurikkus kahaneb aina kiiremas tempos\nAruannetes näidati, et nii elurikkus kui ka sellest sõltuvad inimestele eluliselt olulised looduse hüved kahanevad maailma igas piirkonnas aina kiiremas tempos, seades ohtu kogu inimkonna tuleviku. Et peatada elukeskkonna hävimine, tuleb kohe muuta võtta ette suunamuutus ja keskenduda majanduskasvu asemel inimeste heaolule laiemalt.\nEuroopat ja Kesk-Aasiat käsitlevas IPBES-i aruandes leiavad teadlased, et suures osas Euroopas on looduskeskkonna seisund juba nii halb, et see ohustab ka meile elutähtsate looduse hüvede säilimist. Nende seas on näiteks tolmeldamine, mullaviljakuse säilimine, kaitse üleujutuste vastu ja kliimaregulatsioon. Euroopa elurikkust vähendavad kõige rohkem näiteks intensiivsest põllumajandusest ja metsandusest tulenev elupaikade kadu, põllumajandusest ja mujalt lähtuv keskkonnasaaste, ülepüük ning võõrliikide levik. Aruandes tõdetakse muuhulgas, et Euroopa Liidu põllumajanduse toetamise skeemid soodustavad jätkusuutmatuid põllumajanduspraktikaid, millel on olnud elurikkuse hävimises juhtroll.\nMeil on vaid kaks protsenti vanu loodusmetsi


Teist tüüpi hundikarjast | Müürileht\nTeist tüüpi hundikarjast\n„The Wolfpack” (2015, USA). Režissöör Crystal Moselle, osades Bhagavan Angulo, Govinda Angulo jt. 89 min.\nCrystal Moselle’i läbinisti siiras dokumentaal „The Wolfpack” kannab esmapilgul muinasjutulise kõlaga pealkirja, mille taga peitub hoopis sügavam lugu. Film pärjati käesoleval aastal Sundance’i Filmifestivali peaauhinnaga parima dokumentaalfilmi kategoorias.\nMoselle’i ja kuue Angulo perekonna venna teekonnad ristusid tänu juhusele 2010. aastal New Yorgis. Ebatavaliselt riietunud pikkade juustega vendi märgates taipas Moselle, et peab nendega jutule saama, kuid poiste endi sõnul oli neil keelatud võõrastega rääkimine. End režissöörina tutvustades arenes juhuslikust kohtumisest sõprus, mis innustas filmifanaatikuist poisse maailma uudistama ja viis Moselle’i looni, mis hõlmas end jumalana nägeva isa vankumatut kontrolli ja perekonna vangistust väikeses Lower East Side’i korteris.\n„The Wolfpacki”, mille valmimine võttis aega ligi viis aastat, võib kvalifitseerida mitmeti. Ühest küljest esindab see klassikalist täiskasvanuks saamise lugu. Teisalt on võimatu vaadelda nende katsumusi niivõrd naivistlikult – tegemist on ennekõike sotsiaalses isolatsioonis elanud emotsionaalselt manipuleeritud laste püüdlusega panna kokku maailmapilt, mis erineb märgatavalt neile tuttavast ja armastatud kinoklassikast.\nVaatamata kõigele pole „The Wolfpacki” näol tegemist sünge looga. Angulo vendade esmased kogemused koduseinte vahelt väljaspool panevad kaasa elama, tuletades meelde piiramatute valikuvõimaluste olemasolu meie igapäevaelus. Ja tegemist pole kaugeltki mitte lääge ja ülepaisutatud üliemotsionaalsusega, vaid eheda looga kõigist katsumustest väljatulemise võimalikkusest. Eraldatus ja üksildus ei muserdanud „hundikarja” – selle asemel etendasid oma kodus üheskoos telekast nähtud linateoseid („Ristiisa”, „Pulp Fiction”, „Batman”, „Austin Powers” jpt), võttes abiks kujutlusvõime ja leidlikkuse. Tänaseks on nii mõnedki vendadest töö leidnud just filmitööstuse valdkonnas.\n„The Wolfpacki” teeb eriliseks nii mitmeidki aspekte, esmalt juba see, kui loomulikuna mõjub nii ebaloomuliku sündmustiku kujutamine kinolinal. Tõstatatakse ka vaatajat vaevama hakkav küsimus sellise kasvatusviisi ja hirmutustaktika eesmärgist – oleks ju absurdne eeldada, et teismeeikka jõudnud poisid üks päev neid piiravates käskudes-keeldudes kahtlema ei hakka. Lisaks võimudünaamika muutustele on tõeliselt positiivne jälgida poegadega sarnaseid edusamme tegevat ema, kes pärast üle 14 aasta isolatsioonis elamist taas välismaailmaga suhtlust alustab. Režissöör on ise pooljuhuslikku „hundikarjaga” tutvumist võrrelnud justkui kadunud hõimu avastamisega. Sellena võib võtta ka ülejäänud filmi, mille vahetu ülesehitus ja sundimatu teema uurimine sobib suurepäraselt iseseisvusest, vastupidavusest ja kontrollist rääkimiseks.\n„The Wolfpack” linastub kinos Sõprus dokiõhtu raames 9. novembril kell 19 ning 2016. aasta alguses Tartu Elektriteatris.


Laen võlgnikule; esimene laen ilma intressita - LepLand.ee\nKäesoleva laen võlgnikule; esimene laen ilma intressita üldosas sätestatut kohaldatakse kõikidele käesolevas seaduses või muudes seadustes nimetatud lepingutele, muu hulgas töölepingule, ja muudele mitmepoolsetele tehingutele, samuti lepingutele, mida ei ole küll seaduses nimetatud, kuid mis ei ole seaduse sisu ja mõttega vastuolus, samuti võlasuhetele, mis ei ole tekkinud lepingust. Kui leping vastab kahe või enama seaduses sätestatud lepinguliigi tunnustele, kohaldatakse nende lepinguliikide kohta seaduses sätestatut üheaegselt, välja arvatud sätted, mille üheaegne kohaldamine ei ole võimalik või mille kohaldamine oleks vastuolus lepingu olemuse või eesmärgiga. Võlasuhte olemusest võib tuleneda võlasuhte poolte kohustus teatud viisil arvestada teise võlasuhte poole õiguste ja huvidega. Mittetäielik on kohustus, mille võlgnik võib täita, kuid mille täitmist ei saa võlausaldaja temalt nõuda.\nMittetäieliku kohustuse täitmiseks üleantut ei saa tagasi nõuda. Seaduses kohustuse kohta sätestatut kohaldatakse ka mittetäielikule kohustusele, kui see ei ole vastuolus mittetäieliku kohustuse olemusega. Seaduse dispositiivsuse põhimõte Käesolevas seaduses sätestatust võib võlasuhte poolte või lepingupoolte kokkuleppel kõrvale kalduda, kui seaduses ei ole otse sätestatud või sätte olemusest ei tulene, et seadusest kõrvalekaldumine ei ole lubatud või kui kõrvalekaldumine oleks vastuolus avaliku korra või heade kommetega või rikuks isiku põhiõigusi. Võlausaldaja ja võlgnik peavad teineteise suhtes käituma hea usu põhimõttest lähtuvalt. Võlasuhtele ei kohaldata seadusest, tavast või tehingust tulenevat, kui see oleks hea usu põhimõttest lähtuvalt vastuvõtmatu. Võlasuhtes loetakse mõistlikuks seda, mida samas olukorras heas usus tegutsevad isikud loeksid tavaliselt mõistlikuks.\nMõistlikkuse hindamisel arvestatakse võlasuhte olemust ja tehingu eesmärki, vastava tegevus- või kutseala tavasid ja praktikat, samuti muid asjaolusid. Leping sõlmitakse pakkumuse esitamise ja sellele nõustumuse andmisega, samuti muul viisil vastastikuste tahteavalduste vahetamise teel, kui on piisavalt selge, et lepingupooled on saavutanud kokkuleppe. Pakkumusele nõustumuse andmisega on leping sõlmitud ajast, mil pakkumuse esitaja nõustumuse kätte sai. Kui nõustumus väljendub teos, mis ei ole otsene tahteavaldus, on leping sõlmitud ajast, mil pakkumuse esitaja teost teada sai, välja arvatud juhul, kui pakkumusest, lepingupoolte vahelisest praktikast või tavast tulenevalt loetakse leping sõlmituks teo tegemisest. Kui vastavalt lepingupoolte kokkuleppele või ühe poole taotlusele tuleb saavutada kokkulepe teatud tingimustes, siis ei loeta lepingut sõlmituks enne, kui nendes tingimustes on kokkulepe saavutatud, kui seadusest ei tulene teisiti. Enampakkumisel loetakse leping sõlmituks parimale pakkumisele nõustumuse andmisega.\nEeldatakse, et enampakkumise läbiviija on volitatud andma nõustumuse parimale pakkumisele. Pakkuja on oma pakkumisega seotud parema pakkumise tegemiseni. Pakkuja ei ole parema pakkumise puudumisel oma pakkumisega seotud, kui sellele ei anta nõustumust mõistliku aja jooksul pärast pakkumise tegemist. Kui pakkumisele ei järgne paremat pakkumist, tuleb anda nõustumus viimasele pakkumisele.\nKui ühel ajal on teinud võrdse pakkumise mitu isikut ja sellele ei järgne paremat pakkumist, on enampakkumise läbiviijal õigus valida parima pakkumise teinud isik võrdse pakkumise teinud enampakkumisel osalejate hulgast. Kui enampakkumise tingimustes on enampakkumise läbiviijale jäetud parima pakkumise otsustamise õigus, toimub parimale pakkumisele nõustumuse andmine enampakkumise läbiviija otsuse avaldamisega enampakkumise tingimustes ettenähtud aja jooksul, selle puudumisel aga mõistliku aja jooksul. Kuni selle ajani on pakkumise teinud isikud oma pakkumistega seotud. Lepingu võib sõlmida suuliselt, kirjalikult või mis tahes muus vormis, kui seaduses ei ole sätestatud lepingu kohustuslikku vormi.\nKui vastavalt seadusele, lepingupoolte kokkuleppele või ühe poole taotlusele tuleb leping sõlmida teatud vormis, ei loeta lepingut sõlmituks enne, kui lepingule on antud ettenähtud vorm. Kui leping tuleb sõlmida teatud vormis, tuleb selles vormis sõlmida ka kokkulepped tagatiste ja teiste kõrvalkohustuste kohta, samuti lepingust tulenevate nõuete loovutamise või kohustuste ülevõtmise kohta, kui seadusest või lepingust ei tulene teisiti. Kirjalik leping loetakse sõlmituks, kui lepingupooled on lepingudokumendi allkirjastanud või vahetanud kummagi lepingupoole poolt allkirjastatud lepingudokumendid või kirjad. Seaduses võib sätestada, et kirjalik leping loetakse sõlmituks ka siis, kui lepingudokumendile on alla kirjutanud üksnes kohustatud lepingupool. Kui leping tuleb notariaalselt kinnitada või notariaalselt tõestada, on leping sõlmitud lepingu notariaalsest kinnitamisest või notariaalsest tõestamisest alates. Kui lepingu sõlmimiseks tehtud vastastikused tahteavaldused kinnitatakse või tõestatakse eraldi, on leping sõlmitud viimase tahteavalduse kinnitamisest või tõestamisest alates. Lepingu kehtivust ei mõjuta asjaolu, et lepingu sõlmimise ajal oli selle täitmine võimatu või lepingupoolel ei olnud lepingu sõlmimise ajal õigust käsutada lepingu esemeks olevat asja või õigust.\nLeping kehtib ka lepingupoole üldõigusjärglase suhtes. Lepingut võib muuta või lepingu võib lõpetada lepingupoolte kokkuleppel või lepingus või seadusega ettenähtud muul alusel. Kui leping on lepingupoolte kokkuleppel sõlmitud teatud vormis, ei pea seda vormi lepingu muutmisel või lõpetamisel järgima, kui lepingust ei tulene teisiti. Kui lepingus oli ette nähtud, et lepingut muudetakse või leping lõpetatakse teatud vormis, ei või üks lepingupool sellele lepingutingimusele tugineda, kui teine lepingupool võis tema käitumisest aru saada, et pool oli nõus lepingu muutmise või lõpetamisega teistsuguses vormis.\nLepingueelseid läbirääkimisi pidavad või lepingu sõlmimist muul viisil ette valmistavad isikud peavad mõistlikult arvestama üksteise huvide ja õigustega. Kui isikud esitavad üksteisele lepingu sõlmimise ettevalmistamise käigus andmeid, peavad need olema tõesed. Lepingueelseid läbirääkimisi pidav või muul viisil lepingu sõlmimist ettevalmistav isik peab teisele poolele teatama kõigist asjaoludest, mille vastu teisel poolel on lepingu eesmärki arvestades äratuntav oluline huvi. Neist asjaoludest, mille teatamist teine pool ei saa mõistlikult oodata, ei pea teatama. Kui lepingueelseid läbirääkimisi pidanud isikud ei saavuta kokkulepet, siis läbirääkimistest ei tulene neile õiguslikke tagajärgi. Isik ei või pahauskselt, eelkõige lepingu sõlmimise tahteta läbirääkimisi pidada, samuti neid pahauskselt katkestada.\nKui lepingueelsetel läbirääkimistel osalenud isikule tehti teatavaks asjaolusid, mis ei kuulu avaldamisele, ei tohi ta, sõltumata lepingu sõlmimisest või sõlmimata jäämisest, neid asjaolusid teistele isikutele avaldada ega neid pahauskselt enda huvides ära kasutada. Kui üks lepingupool oli kohustunud lepingu ettevalmistamiseks või teise lepingupoole teavitamiseks lepingu ettevalmistamisega seotud asjaoludest ja leping on vorminõude järgimata jätmise tõttu tühine, tuleb teisele lepingupoolele hüvitada kahju, mis tekkis seetõttu, et teine lepingupool uskus, et leping on kehtiv. Kui lepingupool lepingu sõlmimisel teadis või pidi teadma asjaolu, mis ei ole vorminõude rikkumine, kuid toob kaasa lepingu tühisuse, või kui lepingupool selle asjaolu ise põhjustas, peab ta hüvitama teisele lepingupoolele käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud kahju. Kahju hüvitamist ei saa vastavalt käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatule nõuda, kui ka teine lepingupool teadis või pidi teadma lepingu tühisust kaasatoovast asjaolust, samuti juhul, kui lepingu kehtetust kaasatoovaks asjaoluks on lepingupoole piiratud teovõime või lepingu vastuolu heade kommetega. Kui isik ei teadnud õiguslikku tähendust omavat asjaolu raske hooletuse tõttu, siis loetakse, et ta pidi seda asjaolu teadma.


Linnutaja lasteaia aastaring looduses - Maaleht\nLinnutaja lasteaia aastaring looduses\nKeskkonnakasvatuse sisuks Torma lasteaias "Linnutaja" on lastele ja täiskasvanutele suunatud ning üksteisega loogiliselt seotud keskkonnaprojektide pidev jätkumine juba kümmekond aastat.\nSilvi Teppan, Torma lasteaia “Linnutaja” õppealajuhataja\nÕppeaastal 2012/2013 rahastas Keskkonnainvesteeringute Keskus meie projekti "Linnutaja lasteaia aastaring looduses". Aasta 2013 on kultuuripärandi aasta. Meiegi lasteaias õpetatakse lapsi väärtustama eesti kultuuritraditsioone ning käituma keskkonda hoidvalt ja säästvalt.\nLoodus on ammendamatu ideede, emotsioonide ja teadmiste pakkuja. Looduslikus keskkonnas on lastele õppimiseks ja arenemiseks ütlemata palju võimalusi. Oma olemuselt on laps õpihimuline. Õppimises on olulisel kohal lapse aktiivsus.\nLaps õpib matkimise, vaatlemise, uurimise, katsetamise, suhtlemise, harjutamise ja paljude teiste tegevuste kaudu. Tal on palju ideid, tahtmist midagi saavutada ja ise ära teha. Kõike seda saab teoks teha aga koos teiste laste ja täiskasvanutega. Seepärast ongi meie lasteaia süvaõppe suunaks kujunenud keskkonnakasvatus. Sellel õppeaastal osaleb projekti tegevustes peamiselt 6-7-aastaste "Päikeseratta" rühm, vähemal määral ka nooremad lapsed.\nSeptembris osalesid lapsed "Otsi Otti" koolitusel, mille viis läbi MTÜ Just Mind koolitaja Argo Bachfeldt. Lapsed õppisid kolme põhireeglit, kuidas käituda eksimise korral. Samas kuus toimus ekskursioon OÜ Sadala Agro vabapidamisega lüpsifarmi ja noorloomalauta. Lapsed said teadmisi, kuidas hoolitseda loomade eest, missugused tööd ja ametid sellega kaasnevad. Tutvusime veel koduvalla looduse ja tehiskeskkonnaga, vaatlesime Kirivere allikat, arteesia kaevu Pedja jõe ääres, Reastvere linnamäge ning kruusakarjääri.\nPalju põnevust pakkus õppekäik firmasse AS A. Tammel, kus toredad isad Eno Väli ja Tiit Vare tutvustasid lastele suuri kaasaegseid põllumajandusmasinaid.\nKustumatu mulje jäi aga sellest, et kõik said traktoriga ka pisikese sõidu kaasa teha. Oktoobris oli väljasõit Saare valda, kus toimus jalgsimatk ümber Saare järve. Järv on südamekujuline ning ümbritsetud ilusa metsaga. Retkejuht Marge Puuraid õpetas matkarajal lastele, kuidas tulla toime looduslikes tingimustes, millised taimed, viljad ja seened on söödavad, mida saab kasutada ravi eesmärgil.\nMatka lõpul said osalejad maitsta taimeteed ja ahjusooja kuklit ürdivõiga. Ekskursioonil Jõgeva Sordiaretuse Instituuti said osalejad Margus Essi kaasabil näha, et on olemas vabas looduses kasvavad taimed ja inimeste aretatud uued teraviljade, kaunviljade, heintaimede, kartuli, rapsi- ja köögiviljasordid.\nVäljasõidul Linnutaja mäele näitas retkejuht Vahur Sepp võimsat koprakolooniat, mägra maa-alust labürinti ja metsloomade põnevaid tegutsemisjälgi. Oktoobris toimus ka ekskursioon Eesti Põllumajandusmuuseumi Ülenurmel. Sõitsime erinevate liiklusvahenditega: bussiga Jõgevale, sealt rongiga Tartusse, edasi jälle bussiga Ülenurme. Osalesime muuseumiprogrammis "Kuidas valmib leib?".\nNovembris sõitsime Laiusele ja Kuremaale. Laiuse lossivaremete juures kuulsid lapsed selle kohaga seotud legendi, Kuremaa tuuleveski akendest vaatlesime imeilusat hilissügisest Vooremaad. Kuu lõpus külastasime Alam-Pedja looduskeskust, matkasime keskuse lähiümbruses, vaatasime filme erilistest liikidest kaitsealal. Erilist huvi pakkus lastele Piret Valge juhendamisel mängitud suur põrandamäng teadmiste kinnistamiseks.\nDetsember algas aga kogu lasteaiapere väljasõiduga Võtikvere parki, mis oli tänu headele lapsevanematele Aivi Kruusojale ja Egle Välile muutunud jõulu võlumaaks. Pargis toimus õuesõppetund laste, lastevanemate ja personali osavõtul.\nNii sai kinnistatud sügistalvisel perioodil looduses õpitut läbi õppemängude, vaatluste ja koos tegutsemise. Imekombel oli ka jõuluvana sinna jõudnud! Üllatas ka Võtikvere külavanem Mati Vesiko, kes oli kohal hobuse ja suure reega, et lapsi sõidutada. Vahva üritus lõppes ühise piknikuga lõkke ääres.\nJaanuaris toimus kaks ekskursiooni. Elistvere loomapargis osalesime talvises loodusprogrammis "Eesti sõralised Elistveres".\nGiid Helle Koort rääkis lastele loomade elust talvel. Looduskeskuse õppeklassis said lapsed täita töölehti ja sellega õpitut kinnitada. Endla looduskaitseala õuesõppeprogrammi nimi oli "Kes need jäljed siia jättis?". Keskkonnahariduse spetsialist Elo Raspel viis läbi väga põneva matka koos õppemängudega.\nLapsed said vahetu kogemuse Eestimaa talvise looduse tundmaõppimisel, otsides metsloomade tegutsemise jälgi lumelt. Metsa "kirjakast" pakkus palju põnevust. Tartus AHHAA teaduskeskuses osalesime õpitubades "Limonatoorium" ning "Kõrrepill ja tantsiv uss". Esimeses said lapsed ise limonaadi valmistada, teises meisterdasid kõrrepilli. Pilli puhudes sai selgeks, mis on heli ja kust see tuleb. Teaduskeskuse Elusaalis oli näha, et kohe varsti peaksid munadest tibud kooruma, Veemaailmas oli võimalus korraldada tornaado, Peeglisaal tekitas isegi pisikese ärevuse, kas ikka saame labürindist välja.\nPoisid tundsid end suurepäraselt autorallil ja ka maapõu ning kosmose uurimine pakkus avastamisrõõmu. Mälestuseks jäid sellest käigust vahvad pildid. Vastlapäeval sõitsime Saare valda Sirguvere mäele, et sealset talvist loodust uurida ja vastlaliu pikkust mõõta. 22. veebruaril toimub retk läbi ajaloolise Palamuse, et tutvuda sealse loodusja kultuurilooga.\nÕppeaasta aga kestab ja ees on veel mitmeid huvitavaid väljasõite, õppekäike ja ekskursioone. Projektiõpe annab võimaluse edu saavutamiseks ja arenguks kõigile osalejatele. Keskkonnakasvatust ei ole võimalik teostada eraldi, ühe tegevusena, kasvatuse eri osana. See on pidev kogu lasteaia aastate, koolipõlve, kogu elu vältel. Torma lasteaia "Linnutaja" lapsed õpivad nägema ilu ümbritseva elu vormides, looduses, inimeste töös ja käitumises, saavad tuge soovile luua ise ilu, tuua kasu oma praktilise tegevusega. Loodame, et see kõik aitab kaasa huvi äratamisele ja hooliva suhtumise tekkimisele looduse ja kultuuripärandi vastu.


Keskkonnaagentuur lennupäevadel: räägime lennuilmast ja tutvustame värsket ilmaäppi |Riigi Ilmateenistuse lennumeteoroloogiline informatsioon\nUTC: 16.05.2022 17:52:00\nKäesoleval nädalavahetusel, 7. ja 8. augustil toimuvad Tartumaal Langel Eesti lennupäevad, mis on Baltikumi suurim lennundusüritus. Kohal on ka traditsiooniliselt Keskkonnaagentuur, mis edastab teiste teenuste hulgas ka lennuilma.\nLennupäevadel tutvustame operatiivset lennumeteoroloogilist informatsiooni (TAF, SIGMET, METAR, SPECI), mida agentuur edastab 365 päeva aastas ning ööpäevaringselt, et tagada ohutu, regulaarne ja efektiivne lennuliiklus.\nMuidugi räägime Keskkonnaagentuuri kõige värskemast uudisest ehk esimesest riiklikust ilmaäpist ILM+, mis tuli välja sellel nädalal ning millel on lisaks igapäevase ilmainfo jälgimisele veel mitmeid teisi põnevaid funktsioone, mida teistel sarnastel mobiilirakendustel pole.\nKeskkonnaagentuur pakub lennupäevadel tegevusi kogu perele. Laste jaoks on üles pandud ilmavaatlusväljak-labürint, kus lapsed saavad liikuda ja vaadelda ilma ning pilvi.\nKui sul pole veel nädalavahetuseks plaane, siis tule kohale ja leia meid üles. Näeme lennupäevadel!


Pilet ee tallinn, Norma Point Paksus\nPiletid soodsamad, kui bussijaamast ostes! Teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni eestvedajana toob TalTech kokku teadlasi, üliõpilasi ja ettevõtjaid tervest maailmast. First, validate your ride, then choose the.\nSee hooldus võimaldab näonahka sügavalt puhastada ja tühjendada. Põhihooldus: 1.\nAlustage näo pesemisest õrna näopesuga. Tehke näokoorija Taimne võsa mis valmistatakse vastavalt nahatüübile.\nNorma 43 — Furamo\nUus BBC dokumentaalfilm uurib Arktika avastamata loodust - kohta, mis muutub kiiremini kui mujal maa peal.\nKasutatakse järjestikuste löökidega näo täielikuks katteks. Jätke 2 minutiks toimima, seejärel tehke koorimismanöövreid pöörete abil, kuni koorimine on kõrvaldatud. Loputage ja seejärel tehke näo, kaela ja dekolteega käsitsi drenaaž Phyto Douce emulsioon rasvavaba niisutav emulsioon, millele lisate 5—7 tilka 5.\nKui emulsioon on naha sisse tunginud, kandke see Terral Hall kogu nägu. See stimuleerib teie nahka ja toimib kortsude vastu. Tehke ühe millimeetri paksune mask.\nÄrge laske Terralil kuivada. Vajadusel laadige pausi ajal uuesti. Puhastage veega.\nSelect Board Regular Meeting - Part 2\nPühkige ja kuivatage oma nägu. Seejärel kandke Regenorsil aidata nahal taastuda.\nKortsudele kantakse veidi Mineraalne tensor kortsuvastane. Niisutamiseks lõpetage töötlemine Ultra L kreem spetsiaalne vananemisvastane, kuiv nahk ja küps nahk, rätsepatooted.\nPärast jalgade, aga ka kulmude ja ülahuule Norma Point Paksus. Soovitus: Et teada saada oma nahatüüpi ja saada kohanemisest tasuta kasu kohandatud oma toodete kohta täitke meie küsimustik "Esteetiline hinnang":.


Määrake mulle mereravi!\nAivi Parijõgi, 25. aprill 2015 12:21\nMitte ei jõua ära oodata, millal saab jälle merelainetes loksuda ja selja vastu päikesekuuma rannakivi toetada. Kuidas aitavad seda igatsust leevendada ja tervist turgutada merelised kehahooldused?\nSuvine mererand kuuma liiva ja kivide ning meremuda, savi ja adruga on ise-enesest üks suur spaa. Oska ainult endale protseduure välja mõelda ja teha. Tervis Pluss käis selleks ideid kogumas Värska sanatooriumis.\nKui te ei ütle mere ääres ninaga õhku vedades: “Adru haiseb”, vaid nimetate seda iseloomulikku lõhna merehõnguks, siis peaks aitama rannasuveootust leevendada põisadrumähis. Nii hea on veel mitu tundi hiljem oma käsivart nuhutada – nagu oleks just ujunud adrusse kasvanud lahesopis.\nVärska sanatooriumi kosmeetik Elle Toomas näitab, mis kujul põisadru tema kätte jõuab. Adru on jahvatatud pulbriks, mida mähise jaoks peab sooja veega segama. Aga see põisadru pole kogutud Eestist, vaid saabunud Lääne-Prantsusmaalt. Seal adru kõigepealt külmutatakse ja siis kuivatatakse.\nMuide, põisadru on Eesti suurim vetikas. Vetikaid on aga kosmeetikas kasutatud juba ammustest aegadest, põhiliselt just kehahoolduses, sest need kiirendavad ainevahetust, väljutavad üleliigset vedelikku ja jääkaineid ning pinguldavad kudesid.\nElle Toomas ütleb, et põisadrumähist tehakse eesmärgiga nahka niisutada ja trimmida ning et see ergutab ainevahetust, aga oluline on ka põisadru lihaseid lõdvestav toime.\nMerelembidele on talviseks turgutuseks välja mõeldud ka isesoojenev vetikamähis, kuhu peale vetikate on lisatud meremuda ja magneesiumsulfaati. Vetikamähis aitab ergutada vereringet, eemaldab jääkaineid ja soojendab. Kuurina kasutades aitab “päris” rannahooajaks vormi saada – keha on saledam ja tselluliit pakku peletatud.\nHea nahale ja liigestele\nEnne kui põisadru pääseb oma head mõju avaldama, kooritakse keha meresoola vetikaseguga. Elle Toomas segab soolale veidi õli hulka ja hakkab kosutust vajavat keha õliniiske soolaga masseerima. Tunda on, kuidas soolakristallid seljal oma tööd teevad ja nahk õhetama hakkab. Vereringe saab ergutatud ja surnud naharakud kehalt minema pühitud.\nPärast põisadrumähise kehale pintseldamist tõmbab Elle Toomas “maskeeritud” kohad kilega üle ja katab siis termotekiga. Nüüd on aega 20 minutit kas niisama mõnuleda või mõelda, kuidas siit mõni tarkusetera suveks kõrva taha panna.\nMeresoolakotikese võib ju keha koorimiseks randa kaasa võtta, natuke lisasoola ei tee mereveele ega rannale midagi. Muidugi võib sel otstarbel ka liiva kasutada, kui ihu talub. Põhimõtteliselt saab hea kehakoorija mereliiva ja šampooni segust, kuid seda rannas tarvitada ei tohiks.\nVähemalt paarkümmend minutit merelainetes loksuda oleks aga sama hea kui soolavann spaas, mida pakutakse naha pehmendamiseks, niisutamiseks ja keha lõõgastamiseks. Mineraal- ja mereveevanne soovitatakse ka nahahaiguste, näiteks psoriaasi korral.\nKuidas aga paljukiidetud põisadru rannas kasutada? Selle üle peaks vist madalas adrut täis merelahes lesides veel mõtisklema.\nKel vetikate vastu ülemäära sooje tundeid pole, võib enne suve proovida näiteks merelist savimähist või savisoojendust.\nSavimähise koostises on lisaks valgele savile – kaoliinile – veel meremuda ja vetikad. Ka see on Elle Toomasel pulbri kujul ämbrikeses ja tuleb samamoodi veega segatuna kehale pintseldada nagu adrumähis. Aga erilist lõhna muda ja vetikatega pikitud savil pole. Mereline savimähis vähendab liigese- ja lihasevalusid, mõjub lõõgastavalt ja aitab jääkaineid väljutada.\nSavisoojenduse määrab Värska sanatooriumis arst lihaspingete ning krooniliste liigese- ja närvipõletike korral. Kui mähist soojendab termotekk, siis savisoojenduse jaoks kasutatakse hüdrokatlas kuumutatud savikotte. Looduslik savi hoiab vajalikku temperatuuri tükk aega ning aitab parandada kudede verevarustust ja vähendab valu. Savipakid on parasjagu nii suured, et neid on hea asetada seljale, õlavöötmele, puusadele või põlvedele. Savisoojendust ei soovitata ägedate põletike, värskete traumade ja raseduse korral.\nMudaga tselluliidi vastu\nSavi raviotstarbelises kasutamises pole muidugi midagi uut. Küll on neid, kes mäletavad, kuidas vanaema oma valutavad liigesed saviga kokku mätserdas, ja vahel on praegugi mõne veekogu ääres näha, et soe püdel savi või muda kohe kutsub ennast kehale määrima.\nMeremudal on nahka niisutav ja mõningal määral ka kooriv toime. Ettevaatust nõuab vaid kuperoosne nahk. Mudavanni peetakse tänapäeval lausa luksusprotseduuriks, sest toimeainet – muda – kulub palju ja seda saab kasutada vaid korra.\nMudavannidele lisaks on seetõttu välja mõeldud muda sisaldavaid hooldusi. Näiteks parafango on parafiini ja meremuda segu, mida kasutatakse jällegi mähisena. Tuntust on see kogunud tselluliiditõrjes.\nVärska sanatooriumis on tselluliiditõrjuja ametis Rael Leopard, kes kõigepealt käib mähisepiirkonna üle kehakoorijaga, siis määrib ihule intensiivseerumit ja seejärel algab taas töö pintsliga. Kui soe parafiini-meremudavõõp jalgadele kantud, rullitakse neile kile ümber ja sätitakse termoteki alla. Natukese aja pärast tundub, nagu viibiks keha alumine pool saunas. Ongi hea, sest soojus aitab meremuda raviomadustel paremini mõjule pääseda.\nParafangohoolitsust võib teha ka näiteks seljale, et vähendada lihaspingeid. Kokkuvõttes mõjub parafango ainevahetust kiirendavalt, lisab nahale elastsust ja lõõgastab lihaseid.\nMilline võiks olla selle loodusliku hoolduse veelgi looduslikum analoog? Kui suurele päevapäikesest kuumaks köetud kivile kiht meresavi või meremuda kallata ja siis ennast sinna lebama sättida, võiks vist küll öelda, et täna olin sanatooriumis.\nJalahoolitsused mõjutavad kogu keha tervist\nKeha 3. juuni 2015 16:03\nKeha 26. aprill 2015 16:20\nEbameeldiv kaaslane psoriaas (7)\nKeha 18. aprill 2015 10:19\nVooli end vormi!\nKeha 4. aprill 2015 12:13


Orgasm 12.02.16 / Seksuaalnõustaja\nMa ei ole kunagi varem selle küsimusega kellegi poole pöördunud ja see ei ole mind ka nii palju häirinud. Kohati mudugi on muret tekkitanud, et miks ja mida ma teha saaksin, aga mitte piisavalt, et reaalselt tegutseda. Olen lugenud artikleid ja erinevaid asju ja ennast proovinud analüüsida, aga omal jõul ma vist ei saavuta siiski midagi.\nMul ei ole õnnestusnud kunagi vahekorra ajal orgasmini jõuda.\nÜksi endaga olles olen ma seda saavutanud, kuigi mitte alati, aga enamasti.\nNüüd olen 5 kuud suhtes olnud ja täiesti 7ndas taevas. Naudin igat puudutust ja suudlust ja olen jõudnud isegi äärepeale, aga millegi pärast üle selle ääre ma kukkuda ei suuda.\nAga mind ennast häirib nüüd see nii palju ja ma näen, et see häirib ka teistpoolt.\nKogusin ennast tükk aega, et seda kirja kirjutada. Mis teha, kuidas edasi?\nKui see mingit rolli antud olukorras mängib, siis olen 1 korra sünnitanud pea 6 aastat tagasi.\nKas peaksin siiski vastuvõtule tulema? Mis see endast kujutab?\nSaate delikaatselt partnerit juhendada, kuidas ja mida ta tegema peaks. Olete ju ise saanud orgasmi.\nKõige tähtsam osa teie kirjas on aga see, et olete "seitsmendas taevas". Kõik ei pea kõikidel olema ühtemoodi. Mitte iga naine ei koge nimetatud tunnet. Olge rõõmus selle üle, mis teil juba on. Võimalik, et ka teistsugune kogemus tuleb teie juurde ajapikku, kui te selle järele ei "valva".\nKui tahate pikemalt arutada, siis võite tulla vastuvõtule. See tähendab vestlust teie kogemuste üle.


IMF valvab taas Ida-Euroopat - Äripäev\nIMF valvab taas Ida-Euroopat\nFinantskriis oleks justkui kella paarkümmend aastat tagasi keeranud: taas kord on Kesk- ja Ida-Euroopa see päästmist vajav "nõrgim lüli" ja taas kord on Rahvusvahelisel Valuutafondil (IMF) oluline roll piirkonna majandusotsuste tegemisel.\nVastumeelsust võõraste käskude ja abi suhtes alla surudes peame tunnistama, et IMFi näol on Ida-Euroopa riigid praegu leidnud olulise toetaja ja tagaukse.\nEsmaspäeval avaldas majandusleht Financial Times salajase IMFi raporti, mis maalis sünge pildi Kesk- ja Ida-Euroopa majanduste olukorrast. IMFi soovitus olukorraga toimetulekuks: piirkonna liitmine euroga ilma formaalse liikmestaatuseta.\nSelle soovitusega tuli IMF appi Ida-Euroopa riikidele, kes näevad samuti euros olulist kindlustunde allikat ja leevendust välisvaluutas võetud laenude tagastamisel. See sõnum on seda võimsam, et Euroopa Liidu suurriigid on sisuliselt ütelnud, et meie juurde ärge abi või leebemaid reegleid lunima tulge.\nTeiseks IMFi panuseks Ida-Euroopa jalgele aitamisel saab laenude andmine - ja meie piirkond on laenupalujate seas esirinnas.\nSellesama IMFi dokumendi hinnangul vajavad Kesk- ja Ida-Euroopa maad (siit on välja arvatud suurte reservidega Venemaa, kuid kaasatud Türgi) tänavu 123 ja tuleval aastal 63 miljardit dollarit välisabi, et katta eelarvepuudujääke ja jooksvaid laenukohustusi. Ainuüksi Poola - mis seni näikse kriisis nii hästi vastu pidavat - vajab fondi andmeil kahe aasta jooksul 59 miljardit dollarit.\nJa laenude andmiseks on IMF valmis - eelmisel neljapäeval toimunud G20 tippkohtumisel lubasid suurriigid eraldada maailmamajanduse elavdamiseks tervelt 1,1 triljoni dollarit, millest ligi kolm neljandikku läheb just valuutafondi kaukasse. Tõsi, fond väidab, et suudab katta vaid alla poole piirkonna riikide laenuvajadusest, kuid selgi puhul saab ta ikkagi meie olulisimaks abikäeks.\nKolmandaks - vaadates filosoofilisemalt - on IMF läbinägelikult meelde tuletanud Ida-Euroopa rolli kogu Euroopa majanduses.\nFond ütles hiljuti selge sõnaga, et just siit võib saada alguse järgmine panganduskriis, kui piirkonnas kanda kinnitanud Lääne-Euroopa pangad hakkavad nägema laenukahjude kuhjumist Bulgaariast Ukrainani.\nSelliste väljaütlemistega on fond püüdnud tõrkuvale ELile selgeks teha, et praeguses kriisis ei tohi ühtki piirkonda enda hooleks jätta. IMF mõistab, mida EL ei mõista: kui hättasattunud majandusi praegu ei aidata, siis külmub seal krediit ja majandustegevus täielikult kinni, pangad kaovad haavu lakkudes arenevatelt turgudelt ja tervete riikide ettevõtlus läheb in corpore pankrotti. Ja see tähendab juba sotsiaalset ja poliitilist maavärinat.


Päevakäpp: kelmikas Miina on andekas tagakäppadel seisja - Päevakäpp - Lemmik\nPäevakäpp: kelmikas Miina on andekas tagakäppadel seisja\n6. aprill 2019, 21:04\nMiina on roheliste silmadega kassipiiga, kelle valgepõhjalist kasukat kaunistab kelmikas triibuline muster. Miina-piiga on leitud Narvast ja on Kassiabis olnud pea aasta.\nMiinakene oli Kassiabisse saabudes üpris arg ja puges võimalusel peitu, kui inimene tuppa astus. Ta ei lubanud ennast puudutada ning igaks juhuks susises läheneva paikäe peale. Samas ei tulnud ta siiski inimesele kallale. Teiste kassidega saab Miina kenasti läbi ega kakle. Vahel hoiab küll pisut omaette, aga eks kõik elusolendid vajavad vahel oma isiklikku ruumi.\nPraeguseks on Miina muutunud palju usaldavamaks ja saanud aru, et inimene on tema sõber. Äkilisi liigutusi küll teha ei maksa, siis ta pisut ehmub, aga uudishimulik Miinakene tuleb uksele vastu, nurrub ja nühib oma peakest vastu inimest: «Palun, süga mind kõrva tagant. Ja lõua alt ka natuke. Ja veel kõrva tagant. Nurr!»\nMiina on ka väga mänguhimuline, nagu allolevast videost näha. Video on tehtud ajal, kui Miina oli veel puuris karantiinis. Vaatamata puurirežiimile oli Miina ka siis juba valmis iga kell mängima. Nüüd, olles puurist vaba, on Miinakene veel mängulisem ja seda on tõesti lust vaadata, kuidas ta erinevaid mänguasju taga ajab.\nMiina ootab oma inimest ja soovib minna oma koju. Miinakese näol saab tema tulevane kodu omale truu, armsa, sõbraliku, mängulise, kuid rahuliku kiisupreili, kelle kelmikas laigukesega nägu ja kaunis kasukas pakuvad ka silmarõõmu. Miina on steriliseeritud, vaktsineeritud ja kiibitud ning valmis minema oma päriskoju.\nKui just sinu kodu ootab sellist armsat sõbralikku, mängulist, uudishimulikku kirjut kiisutüdrukut, helista 55571625 või kirjuta: kodu@kassiabi.ee.


Avalikul kooli üritusel pildistamist isiklikul otstarbel ei saa keegi ära keelata | Andmekaitse Inspektsioon\nAvaleht Uudised Avalikul kooli üritusel pildistamist isiklikul ots...\nAvalikul kooli üritusel pildistamist isiklikul otstarbel ei saa keegi ära keelata\nAndmekaitse Inspektsioon soovitab suhtuda kriitiliselt mitteametlikesse väljaütlemistesse seoses isikuandmete kaitse üldmäärusest tulevate keelamistega. Kahjuks on sellel teemal levimas väärinfot, mis külvab asjatult paanikat. Andmetöötluspõhimõtted ja sellest tulenevad nõuded pole põhimõtteliselt viimase kümnendi jooksul muutunud ning ka kooli üritustel on pildistamiseks kehtima jäänud endised põhimõtted.\nKäsitleme olukorda, kus haridusasutus on keelanud vanematel igasuguse pildistamise avalikul üritusel nagu laste jõulupidu.\nInspektsioon soovitab teha vahet sellel, kas on avalik üritus (ei ole nimede ja nägude kontrolli) või kinnine (nt tund, kutsetega kontsert). Keegi ei saa keelata erasikule avalikul üritusel pildistamist ning saadud fotot oma pereringis või sõpradega vaadata (isiklikul otstarbel töödelda). Kui tegu on jõulupeo või kooliaktusega, siis need on avalikud üritused.\nArvestama peab ka laste huve\nOsad vanemad ei ole teadlikult ise oma lapsest pilte avalikustanud kuniks nad ei tea, mida nende laps sellest arvab ja sel juhul võib tekkida väga ebaõiglane olukord, kui keegi teine nende lapse kohta andmeid rohkem avaldab. Tõenäoliselt ei ole ka Eestis kauged kohtuvaidlused, kus lapsed ei ole nõus, et nende Instagramis aktiivselt tegutsevad vanemad nende kohta nõusolekuta pilte avalikustavad.\nInspektsiooni arvates peaksid vanemad enne pildistamise ära keelamist mõtlema ka sellele, kuidas see mõjub lastele, kui neid olulistel hetkedel „nurka seisma“ jäetakse ja oma kaaslastest eraldatakse. Lähtuma peaks alati ikkagi lisaks tervele mõistusele laste huvidest, sest kahjuks nemad ei saa ise otsustada. Siiski on juhtumid, kus vanemad keelavad oma lapse pildistamise ja lapse isikuandmete kasutamise ära, pigem erandlikud. Sellisel juhul soovitab inspektsioon lähtuda koolil lapse soovist ja arvestada lihtsalt sellega, et vanem ei ole andnud nõusolekut foto avalikustamiseks.\nOletame, kui klassijuhataja keeldub pildile minemast põhjendades seda andmekaitsega, siis põhjusena on see kaheldav, kuna õpetajana töötades tuleb arvestada olemasolevat traditsiooni ning tema osalusega klassipiltidel arvestatakse.\nInspektsioonile on teada juhtumid, kus koolidelt nõuavad karme reegleid ka tülis olevad vanemad. Selgitame, et haridusasutused vastutavad ainult asutuse poolt andmete töötlemise eest ja edasist vanemate ja laste vahelist suhtlust nemad reguleerida ei saa.\nKõik taandub paraku inimestevahelistele suhetele. Probleemid ja kaebused tekivad ainult siis, kui tehakse midagi kellegi teadmata. Inspektsioon palub olla kõigil mõistvad ja avatud ning omavahel rohkem rääkida ja asjades kokku leppida.


Swedbankil laenukindlustusi ca 43% - Äripäev\nSwedbankil laenukindlustusi ca 43%\nVõrreldes poole aasta taguse ajaga on\nSwedbanki laenukindlustuse lepingute arv on kasvanud ca 2-3% , laenukindlustuse\nkaetus täna on ca 43%.\nSwedbank laenukindlustust maksejõuetuse korral ei paku, ütles panga pressiesindaja Kristi Künnapas. “Hetkel ei ole plaanis sellist toodet pakkuma hakata,“ lisas ta.\nKünnapas rääkis, et küll aga kaitseb töötuse, töövõimetuse ja surmajuhtumi vastu kaardikasko ehk krediitkaardi kindlustus. Märtsi lõpu seisuga on meil üle 73 000 kaardikasko kliendi. Pool aastat tagasi (septembrikuus) oli neid alla 63 000, lisas ta.\n„Alates turule tulekust (1. juuni 2007) oleme klientidele hüvitanud kokku üle 650 000 krooni ning kindlustusjuhtumeid kokku on olnud üle 500. Nende hulgas on olnud nii töötuse, töövõimetuse kui surmaga seonduvaid juhtumeid,“ sõnas pressiesindaja.\nTa lisas, et samuti pakume laenukindlustust, laenukindlustus tagab laenuvõtja elu kindlustamise eluasemelaenu ulatuses, et laenuvõtja saatusliku õnnetuse või parandamatu haiguse korral ei langeks laenukohustus tema pere õlule.\n„Kindlustussumma sõltub konkreetsest laenulepingust ning muutub koos laenujäägiga. Laenukindlustusega kaasneb ka kindlustus õnnetusest põhjustatud invaliidsuse vastu. See katab eelkõige suuremaid vigastusi, mis vähendavad inimese töövõimet ja seavad ohtu tema võime laenu maksta,“ rääkis Künnapas.\nSwedbanki laenukindlustuse lepingute arv on kasvanud ca 2-3% võrreldes poole aasta taguse ajaga. Laenukindlustuse kaetus täna on ca 43% (sisaldab kõiki eraisikute laene), veel pool aastat tagasi oli see 40%.


5 Kuumad sotsiaalmeedia trendid Iga turundaja peaks teadma | Erinevad - 2019\nAvaldatud: Erinevad • Vaatamisi: 23770\nViimaste sotsiaalse meedia suundumuste järgimine võib olla väljakutse, nii et turundusekspert brian sutter tegi teile uuringu, jälgides tippsuundi, mis mõjutavad väikeettevõtteid järgmisel aastal.\n1. Sotsiaalsed sõnumid\nNagu muutus? Siis on sinu jaoks sotsiaalmeedia. Iga päev esineb vähemalt ühes sotsiaalses platvormis väike areng.\nMõned päevad on suur uus tooteteade - uus vahend, mis võib muuta teie äritegevuse viisi. See hoiab asjad huvitavatena, kuid see võib raskendada sammu pidamist, kui vaatate ainult sotsiaalmeedia toimimise üksikasju.\nSuuremaid suundumusi vaadates hakkab kõik muutuma mõttekamaks. Muudatusi on lihtsam näha mitte isoleeritud sündmustena, vaid suundumustena.\nNii et kuigi sotsiaalse meedia puhul on raske prognoosida, mis edasi juhtuda, on võimalik välja töötada arvatavasti mõningaid suundumusi, mida me järgmisel aastal näeme. See lõpeb üsna ajaviidet turunduses, tehes tegelikult prognoose sotsiaalse meedia suundumuste kohta.\nSelle artikli uurimisel kohtusin rohkem kui 20 artikliga sotsiaalmeedia suundumuste kohta 2018. aastal. Tundub, et kõigil on arvamus, nii et ma arvasin, et iga trendi häälte arv võib olla tore.\nSotsiaalne sõnumside: 15\nMõjutaja turundus: 8\nLaiendatud reaalsus: 7\nPõlvkond Z: 5\nSisu isikupärastamine: 5\nFacebook läheb liikuvaks: 3\nParem sotsiaalne analüüs: 3\nEfemeri sisu: 3\nParem juhtimine / võitlus kuritarvitamisega: 3\nMuutused Twitteris / ümbermõtestamisel: 3\nFacebook Spaces: 2\nTöötajate propageerimine: 2\nKaubamärgid vähendavad platvormide arvu: 2\nSotsiaalne kuulamine: 2\nMobiilikasutus, üldiselt: 2\nDigitaalsed hangoutid: 1\nMitmekesised reklaamikulud: 1\nRohkem reklaamikulutusi: 1\nOstmine sotsiaalse kaudu: 1\nEmotsionaalne sisu: 1\nKummalisel kombel on minu mitteametliku väikese vastuse tulemused hämmastavalt sarnased reklaamgrupi eelmisel sügisel läbi viidud uuringu tulemustega:\nPildiallikas: Creative Group\nSee uuring valis ka sotsiaalse sõnumite kui sotsiaalse meedia suurima trendi 2018. aastaks. Nende teine valik, video, peegeldab ka seda, mida ma leidsin, kuigi ma esitasin otseülekande ja video kahe eraldi trendina (kuigi nad on kohutavalt, kohutavalt Sulge). Samuti lepime kokku mõjutaja turunduses ja laiendatud tegelikkuses.\nMe murdisime tasulise sisu võimalusi; ainult üks suundumuste artikkel, mille ma leidsin mainitud reklaami kulutuste suurenemise sotsiaalsetele. Aga hei, see on mitteametlik ja igaühel on õigus oma arvamusele.\nKuigi suundumused ise on huvitavad, tahaksin seda kujundada nii, et see oleks kasulikum väikeettevõtetele: 100 töötajaga või vähem töötajad. Sellise töötajate arvuga on ettevõttel võib-olla kolm kuni neli turunduspersonali, maks. Arvestades, et ainult 48% väikeettevõtete omanikest ütlevad, et nad teevad sotsiaalmeedia turundust, peame hoidma selle madala ressursi nõudluse.\nÜks viis, kuidas väikeettevõte, kellel on piiratud ressursid sotsiaalmeedia turunduse programmi haldamiseks, on 70/20/10 eelarve reegli rakendamine. Vaadake siit, kuidas Coca-Cola rakendab sisu arendamise ja investeerimise reeglit:\nPildiallikas: EMGI Group\nJa nüüd, siin on pilk viie parima sotsiaalmeedia turunduse suundumusele 2018. aastal:\nNimelt chatbots. Kümme neist artiklitest, mis ma sain need jutud konkreetselt mainitud jututoastest; teised kasutasid terminit „sotsiaalsed sõnumid”. Need on nende ühendamiseks piisavalt lähedased.\nChatbots, nagu te ilmselt teate, on automatiseeritud tekstisõnumid, millel on klientidega lihtne vestlus. Neid kasutatakse rakendustes, veebisaitidel ja sotsiaalse sõnumside rakendustes nagu Facebook Messenger. Siin keskendume vestlusbotidele sotsiaalmeedia kaudu.\nVäikestele ettevõtetele on head uudised: teil pole chatbot'i ehitamiseks vaja kümneid tuhandeid dollareid. Seal on tegelikult üle tosina tööriistad, mis võimaldavad arendajatel ja mitte-arendajatel ehitada üsna kergesti; paljud neist on üllatavalt taskukohased või isegi tasuta.\nTeisisõnu, väikeettevõtted, rõõmustage: ka sul võib olla jututuba. Lihtsalt jätke umbes neli tundi päevas kahe nädala jooksul oma veebisaidi arendajale, klienditeeninduse isikule ja võib-olla ka selle kirjutajale.\nTagasipöördumine? Võite oma klienditeeninduse töötajatele aega vabastada. Ja tõenäoliselt vähendate vähemalt esialgu inimestele reageerimiseks kuluvat aega.\nNii et ma soovitan seda proovida. See on piisavalt teostatav projekt, mis sobib kas 20% või 10% kategooriasse, sõltuvalt teie ettevõtte vajaduste vaatamisest. Alltoodud pilt näitab, et jututuba on palju lihtsam ehitada kui arvate. See pilt on osa Amazonase Lex chatbot'i juhendist:\nKas see pole video? Jah, videotüüp. Kuid seda mainiti piisavalt piisavalt, et andsin talle oma kategooria.\nOtseülekanne toimub peamiselt video kaudu. YouTube'i kaudu selle esitamise nõuded on siin; Facebooki nõuded on siin.\nKui te ei ole selle taktika suhtes väga entusiastlik, võiksite seda piirata sündmuste ja teadaannetega - võib-olla lühike tere teie puhkusepidu või tegevjuhi lauale toote käivitamisel.\nMa panen selle konkreetse taktika meie sisumudelisse 10% kategooriasse. Võimalik, et mõned väikesed ettevõtted saavad sellega hästi hakkama, kuid kui te pole saanud eriti julgust sotsiaalmeediat, võivad teie elusad voogud lõpuks veidi üksildaseks jääda. (Märkus: saate neid siiski salvestada, kuid ajutiselt.)\nVideo võtab sotsiaalmeedias palju erinevaid vorme - eelkõige videod on lühikesed. Kümne sekundi videod on täiesti korras. Samuti sobivad need reklaamimiseks, mis on muutunud teiseks kuuma teemaks videoreklaami ümber.\nLoomulikult ei ole video uus trend. See on vaid kasvav trend. Nii et kui sa pole veel ühtegi videot proovinud, on aeg 2018. Sageli toimib see kõige paremini, kui saate kedagi töötajatest, kes on lihtsalt loomulik video katik. Need on tavaliselt tuhandeaastased, kuid mitte alati.\nAndke oma sulgurile mõni loominguline vabadus, et salvestada hulk asju ja siis tule tagasi ja näidake sulle 5%. Pöörduge video editori kaudu Fiverri või mõne muu vabakutselise platvormi kaudu ja alustage testivideote postitamist. Jälgi oma tulemusi. Loputada ja korrata.\nVeebikonverentsid: mis on tõesti väärt?\nMis äritegevuseks saab vara amortiseerida?


Kuidas kaotada rasva - Kas raputamine jalad poletavad rasva\nTeatud kehapiirkonna laadimine lootuses sellele rasva põletada on vähe kasu. Iga inimene, kes eemaldaks mao ja küljed, peab tegema võimsust. Kõhu ümber tekkiv rasv avaldab organitele survet ja takistab nende normaalset toimimist. Tegelikult ei ole see täiesti tõsi, sest kõhulihased kasvavad rasva kihi all ja seega ei aita see sellest üldse vabaneda. Kardiotreening stepperiga Kardiatreening tugevdab jalgade lihaseid ja põletab tõhusalt puusade rasvavarusid. Võitlus nahaaluste ladestumistega probleemsetes piirkondades toimub dieedi, füüsilise koormuse ja spordilisandite abil.\nNagu tark ütleb, pole täna midagi muud alustada. Treenimine on parim viis kalorite põletamiseks ja lihaste ehitamiseks, nii et ärge tehke vabandusi. Selle asemel tehke edusamme.\nPeate oma keha eest hoolitsema ja ainult teie saate midagi muuta. Ma ei ütle teile, et see saab olema lihtne, ma ütlen teile, et see on seda väärt. Vaata peeglisse, pane tähele: see on sinu võistlus. Sa pead seda ise tegema.\nKuna kaalukaotus on pigem vaimne väljakutse kui füüsiline väljakutse, peate igal Slim alla rindkere üles tõusma ja ütlema endale "ma suudan seda teha". Sa pead olema kindel, et ei tohi alla anda. Nii et asuge sellele higisele jälitamisele ja vaadake neid 9 kaalulangetuse harjutust: 1.\nSuure intensiivsusega intervalltreening Treeningu eeliste maksimeerimiseks on võtmeks intensiivsus.\nTeie keha rasvapõletuspotentsiaal tõuseb üles ja kilod sulavad ära. Kõrge intensiivsusega treening suurendab kasvuhormoonide vabanemist, mis mobiliseerib rasva, et seda kütusena kasutada. Nii kulutab teie minutine treening kogu päeva jooksul rohkem kaloreid kui kindel rasva poletamine ja lihtne sörkjooks bloki ümber. See on nutikas strateegia, mis aitab teil kiiresti kaalust alla võtta. Jõutreening See on eksiarvamus, et raskuste tegemine sunnib teid üles, see aitab ka teil saleneda ja kiirendab ainevahetust püsivalt.\nNiisiis suunduge kaaluruumi ja kui tunnete, et peaksite loobuma, küsige endalt, miks te alustasite. Kilode kaotamise saladus on tegelikult lihaste ehitamine. Jätkake, treenige raskustega.\nSee aitab tugevdada teie luustikku ja sidemeid.\nKuna see on suurepärane viis keha aktiivseks hoidmiseks, aitab see vähendada ka stressi ja ärevust. Kui hoiate poseerimise ajal sisse ja välja hingates, aitab see teil rohkem kaalu kaotada. Jalutamine Kas teadsite, et kui lisate oma igapäevasesse rutiini 30 minutit rabedat kõndimist, võiksite põletada umbes kalorit päevas? Kui soovite kaalus alla võtta, ei lähe kõndimine isegi meelt. No peaks küll.\nUuenduslikud kaalulangus lahendused on kõige lihtsam kaalulangus ja loomulikult ka väikese intensiivsusega. Kui olete algaja, alustage jalgsi 3 päeva nädalas vähemalt 20 minutit ja suurendage siis järk-järgult jalutuskäikude sagedust ja kestust, kuni kõnnite 30—60 minutit päevas ja kuus korda nädalas.\nPange nüüd jalutusjalatsid selga, lülitage muusika sisse ja kõndige oma kaalust maha. Zumba Kui spordisaal pole teie asi, siis lihtsalt tantsige! Zumba on hea enesetunde parandamise viis ja tõhus viis treeningu lisamiseks oma igapäevasesse rutiini. Zumba eesmärk on kalorite lõdvendamine ja põletamine. Pole ime, et on leitud, et see aitab leevendada stressi, suurendada energiat ja parandada jõudu. See sisaldab erksat treeningut ja kõrge intensiivsusega liikumist, mis aitab keha vormida.\nSolea, Soole to Soul Academy asutaja Sanaa märgib: "Raputage, raputage, kahandage - see on meie moto. Enne kui teate seda, kaotate tonne kaloreid ja teie energia tase tõuseb hüppeliselt! Kükikeste keskel, keerdkäigud, mitu tantsurutiini ja optimistlik muusika, on teil tegelikult lõbus. Ujumine Ujumistreeningud põletavad rasva, trimmerdavad tolli ja Kas raputamine jalad poletavad rasva teil olla tugevamad, fikseeruvad ja tervislikumad kui kunagi varem. Jõuline ujumine võib põletada kuni — kalorit tunnis, olenemata sellest, kas teete rinda või vabal ajal.\nMasala Bhangra Paku selle naeruväärselt lõbusa tantsuvormiga hüvastijätmise monotoonsust, mis segab traditsioonilisi Bhangra käike Bollywoodi löökide dünaamilisusega. Klassis saate põletada kuni kalorit ja seda saab muuta osaleja mugavuse tasemele, muutes selle kättesaadavaks igas vanuses. Arvestades seda, et teie käed kõik tantsivad, tugevdab see ka rotaatori manseti lihaseid teie õlgades. Kogu keha ülakeha vormib õlad, toniseerib käsi ja skulpteerib selga.\nKõigil, kes on üles kasvanud, kuulates dholi lööki, lastakse sellel intensiivsel treeningul jalgu koputada.\nHarjutage neid abs Tere tulemast muffinitops! Kas raputamine jalad poletavad rasva, komplekt, mida nimetatakse südamikuks, sisaldab paljusid omavahel ühendatud lihaseid, mis jooksevad seljast ülespoole ja ulatuvad tagumikuni ning reie esi- ja siseküljele - mitte ainult rasva, mis õitseb teie Kas raputamine jalad poletavad rasva teksade kohal. Siin on kaalulangusharjutused, mis hoiavad armastuse käepidemed eemal: Krõpsud - asetage selili kõverdatud põlved ja käed pea taga.\nTõstke oma õlad põrandast maha ja kõverdage jalad ribikaare poole; samaaegselt. Pöörake aeglaselt algasendisse.\nKas trennil tühja kõhuga on mõtet? Katsejänesed sooritasid reiesirutuspingil ühe jalaga 30 minutit kerge raskusega harjutust.\nMadala kõhu jalgade ulatus - sihib korsetti ja 6-pakilist ala. Lamage näoga ülespoole, kui põlved on 90 kraadi, käed pea taga ja abs on kokku tõmmatud. Hoides põlvi üle puusade virnastatud, tõstke õlg üles ja krigistage üles; sisse hingata ja hoida sekundit. Hingake ja sirutage jalad 45 kraadini; hoidke alumist kõhtu pigistades sekundit.\nTehke 2 komplekti kordust. Paadi poseerimine - istuge jalad põrandal, põlved kõverdatud, käed põlvede all tuge. Hoides rindkere tõstetud ja õlad tagasi, haarake kõhulihaseid ja tõstke oma sääred üles, kuni need on põrandaga paralleelsed põlved peaksid olema endiselt kõverdatud ja tasakaalustate oma istuvaid luid.\nKui see tundub mugav, alustage jalgade sirgendamist peatuge, kui tunnete ebamugavustunnet seljas ja sirutage käsi edasi.\nHoidke 5—15 hingetõmmet, seejärel vabastage. Korda kuni 5 korda. Plangud - põlvitage matil neljakesi kätega otse õlgade all.\nVenitage jalad ükshaaval tagasi, et jõuda plankasendisse ja haarata kõhulihased. Teie keha peaks olema pikk ja sirge. Suruge käed ja jalad tugevasti mati sisse. Hoidke 2 minutit, seejärel laske neljal kohal tagasi.\nSee ei saa olema lihtne, kuid see on seda väärt. Usaldage meid, teie tulevane mina tänab teid. Kükid Kas te ei saa vabaneda sellest lisarasvast reide ja tagumiku ümber?\nPahatihti mitte. Kui teete kükke õigesti, haarate kogu oma alakeha ja tuuma. Kükid on üks parimatest keharaskusharjutustest, mis põletab reide ja tuharade rasva ning annab teie alakehale aja jooksul vormi.\nKükid on kulturistide ja sportlaste seas populaarsed, sest nad töötavad ja kuidas! Kui olete tavalise tüübiga harjunud, saate muuta kiirust, maksimeerida kordusi, proovida uusi variatsioone, näiteks hüppenurka, kübar-kükki, püstoli kükki ja proovida ennast proovile panna. Kujundage see segu Bollywoodist, Bhangrast ja kõhutantsust - kõik ühes. See on täislihaseline treening, mis hõlmab tuharaid, neliku, kõhu, alaselja, rindkere ja õlgu. Nii et tunnetage peksmist, kaotage end liikumises ja tantsige oma kehakaalu maha!