Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1310/2013, 17 detsembrist 2013 , millega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal\nEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 1310/2013,\n17 detsembrist 2013,\nmillega kehtestatakse teatavad üleminekusätted Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antava maaelu arengu toetuse kohta ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1305/2013 vahendite ja nende jaotamise osas 2014. aastal ning nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1306/2013 ja (EL) nr 1308/2013 seoses nende kohaldamisega 2014. aastal\nvõttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 42 ja artikli 43 lõiget 2,\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1305/2013 (2), mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2014, kehtestatakse eeskirjad, millega reguleeritakse maaelu arendamiseks antavat liidu toetust, ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (3), ilma et see piiraks kõnealust määrust rakendavate määruste jätkuvat kohaldamist, kuni need kehtetuks tunnistatakse. Selleks et hõlbustada üleminekut määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohastelt olemasolevatelt toetuskavadelt uuele õigusraamistikule, mis katab 1. jaanuaril 2014. aastal algavat programmiperioodi („uus programmiperiood”), tuleks vastu võtta üleminekueeskirjad, et vältida raskusi või hilinemisi maaelu arengu toetuse rakendamisel, mis võivad tekkida seoses uute maaelu arengu programmide vastuvõtmise kuupäevaga. Sel põhjusel tuleks liikmesriikidel lubada teatud meetmete puhul oma olemasolevate maaelu arengu programmide alusel juriidiliste kohustuste võtmist 2014. aastal ja nendest tulenevad kulud peaksid olema toetuskõlblikud uuel programmiperioodil.\nArvestades märkimisväärset muudatust olulisest looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade piiritlemise meetodis uuel programmiperioodil, ei tuleks põllumajandustootjale pandud kohustust jätkata alal põllumajandustegevust viie aasta jooksul kohaldada 2014. aastal võetud uute juriidiliste kohustuste puhul.\nÕiguskindluse tagamiseks üleminekuperioodi jooksul peaksid teatavad määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohased kulud olema rahastamiskõlblikud Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) osaluse saamiseks uuel programmiperioodil, kui on veel tegemata makseid. See peaks samuti hõlmama samalaadsete meetmete raames võetud teatavaid pikaajalisi kohustusi, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ) nr 2078/92 (4), nõukogu määruses (EMÜ) nr 2080/92 (5) ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1257/1999 (6), juhul kui kõnealused meetmed said toetusi määruse (EÜ) nr 1698/2005 raames ja 2014. aastal on veel tegemata makseid. Usaldusväärse finantsjuhtimise ja programmi tõhusa rakendamise tagamiseks peaksid sellised kulud olema liikmesriikide maaelu arengu programmides ning juhtimis- ja kontrollisüsteemides läbivalt selgelt kindlaksmääratud. Selleks et vältida asjatut keerukust maaelu arengu programmide finantsjuhtimises uuel programmiperioodil, tuleks üleminekukulude suhtes kohaldada uue programmiperioodi kaasrahastamismäärasid.\nVõttes arvesse asjaolu, et mitmel liikmesriigil on endiselt tõsiseid raskusi finantsstabiilsuse säilitamisega ning selleks, et piirata üleminekul praeguselt programmiperioodilt uuele programmiperioodile kõnealustest raskustest tulenevat negatiivset mõju, võimaldades selleks maksimaalselt kasutada olemasolevaid EAFRD rahalisi vahendeid, on vaja pikendada määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõikes 4c sätestatud erandit, millega suurendatakse EAFRD panuse ülemmäärasid kuni programmiperioodi 2007–2013 kulutuste abikõlblikkuse lõppkuupäevani, milleks on 31. detsember 2013.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1307/2013 (7), millega kehtestatakse uued toetuskavad, kohaldatakse 1. jaanuarist 2015. Nõukogu määrus (EÜ) nr 73/2009 (8) jääb seega aluseks, mille alusel antakse põllumajandustootjatele sissetulekutoetust 2014. kalendriaastal, ent nõuetekohaselt tuleks arvesse võtta ka nõukogu määrust (EL) nr 1311/2013 (9). Selleks, et tagada järjekindlus nõuetele vastavust ja teatavate meetmete nõutavatest standarditest kinnipidamist käsitlevate sätete rakendamises, tuleks sätestada, et asjaomaseid sätteid, mis kehtivad 2007.–2013. aasta programmiperioodil, kohaldatakse edasi kuni uue õigusraamistiku kohaldatavaks muutumiseni. Samadel põhjustel tuleks sätestada, et tuleks jätkata nende täiendavaid riiklikke otsetoetusi käsitlevate sätete kohaldamist, mida Horvaatia suhtes kohaldati 2013. aastal.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu määrus(EL) nr 1306/2013 (10) annab liikmesriikidele võimaluse teha otsetoetuste ettemakseid. Määruse (EÜ) nr 73/2009 kohaselt on sellise võimaluse kasutamiseks vaja komisjoni luba. Otsetoetuskavade rakendamise kogemus on näidanud, et on asjakohane võimaldada põllumajandustootjatel saada ettemakseid. 2014. aastal esitatud taotluste puhul peaksid need ettemaksed piirduma kuni 50 %-ga määruse (EÜ) nr 73/2009 I lisas loetletud toetuskavadest ja kuni 80 %-ga veise- ja vasikalihatoetustest.\nMääruse (EL) nr 1311/2013 nõuetele vastamiseks ja eelkõige põllumajandustootjatele otsetoetuste andmiseks kasutada oleva summa ühtlustamiseks ning liikmesriikidevahelise ühtlustamise mehhanismi jaoks on vaja muuta määruse (EÜ) nr 73/2009 VIII lisas 2014. aastaks kehtestatud riiklikke ülemmäärasid. Riiklike ülemmäärade muutmine mõjutab paratamatult summasid, mida üksikud põllumajandustootjad võivad 2014. aastal otsetoetustena saada. Seepärast tuleks sätestada, kuidas see muudatus mõjutab toetusõiguste väärtust ja muude otsetoetuste taset. Et võtta arvesse väiksemate põllumajandustootjate olukorda, eriti kuna 2014. aastal toetuste ümbersuunamis- või kohandamismehhanismi, eelkõige sellise mehhanismi kohaldamisest kuni 5 000 euro suuruste otsemaksete suhtes vabastust ei kohaldata, peaks liikmesriikidel, kes ei anna ümberjaotavat toetust ega kasuta võimalust kanda paindlikkusmehhanismi abil vahendeid üle maaelu arengu toetuseks, olema lubatud mitte vähendada kõikide toetusõiguste väärtust.\nMääruse (EÜ) nr 73/2009 teatavaid sätteid, eriti seoses osutatud määruse VIII lisas esitatud arvudega hõlmatud elementidega ja liikmesriikidele antud võimalusega kasutada ühtses otsemaksete kavas kulutamata jäänud vahendeid eritoetuse rahastamiseks, tuleks selgitada kõnealuse määruse rahalisel rakendamisel saadud kogemuste alusel.\nMääruse (EÜ) nr 73/2009 kohaselt võisid liikmesriigid otsustada, et nad kasutavad teatavat protsenti oma riiklikust ülemmäärast eritoetuse andmiseks oma põllumajandustootjatele, samuti võisid nad varasema otsuse läbi vaadata, et muuta sellist toetust või toetuse andmine lõpetada. On asjakohane näha ette nende otsuste täiendav läbivaatamine alates 2014. kalendriaastast. Samal ajal tuleb veel üheks aastaks pikendada määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 69 lõikes 5 sätestatud eritingimusi, mille kohaselt makstakse mõnes liikmesriigis eritoetusi, ning mille kohaldamine peaks lõppema 2013. aastal, et vältida toetuste taseme kõikumist. Pidades silmas, et kasutusele võetakse vabatahtlik tootmiskohustusega seotud toetus, mida alates 1. jaanuarist 2015 saab kasutada teatavates sektorites või piirkondades selgelt määratletud juhtudel, on asjakohane lubada liikmesriike tõsta määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 68 kohase teatavat liiki eritoetuste taset 2014. aastal 6,5 %-ni.\nVäiksematele põllumajandustootjatele ühiku kohta antav toetus peaks olema piisav, et sissetulekutoetus täidaks tõhusalt oma eesmärki. Kuna 2014. aastal toetuste ümbersuunamis- või kohandamismehhanismi, eelkõige sellise mehhanismi kohaldamisest kuni 5 000 euro suuruste otsemaksete suhtes vabastust ei kohaldata, tuleks liikmesriikidel lubada jaotada otsetoetust põllumajandustootjate vahel ümber, andes neile lisatoetust esimeste hektarite kohta.\nMääruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud ühtse pindalatoetuse kava on olemuselt üleminekukava ja pidi lõppema 31. detsembril 2013. Seoses ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) reformiga otsustati, et kõnealust kava kohaldavatel liikmesriikidel tuleks lubada kohaldada seda kava põhitoetuse maksmiseks täiendava üleminekuaja jooksul, mis lõpeb hiljemalt 2020. aasta lõpuks. Seetõttu tuleks määruses (EÜ) nr 73/2009 sätestatud ühtse pindalatoetuse kava kohaldamisaega pikendada ühe aasta võrra. Samuti tuleks lihtsustamise huvides ja võtmaks arvesse maakasutuse käimasolevaid ümberkorraldusi lugeda neis liikmesriikides toetuskõlbliku põllumajandusmaa hulka ka selline toetuskõlblik põllumajandusmaa, mille põllumajanduslik seisund ei olnud 30. juunil 2003. aastal hea – nagu seda määruse (EL) nr 1307/2013 kohaselt hakatakse tegema 1. jaanuarist 2015.\nKooskõlas määruse (EÜ) nr 73/2009 artikliga 133a võivad ühtse pindalatoetuse kava kohaldavad uued liikmesriigid, välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia, maksta põllumajandustootjatele 2013. aastal riiklikku üleminekutoetust. Arvestades ühtse pindalatoetuse kava pikendamist aastaks 2014, peaksid kõnealused liikmesriigid säilitama sellise võimaluse 2014. aastal. Arvestades Bulgaarias ja Rumeenias 2014. aastal määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 132 kohaselt makstavate täiendavate riiklike otsetoetuste taset, peaks neil liikmesriikidel olema võimalik otsustada, et 2014. aastal makstakse täiendavate riiklike otsetoetuste asemel riiklikke üleminekutoetusi.\nRiiklikku üleminekutoetust tuleb maksta samadel tingimustel kui need, mida kohaldati kõnealuse toetuse maksmisel 2013. aastal või, Bulgaaria ja Rumeenia puhul, samadel tingimustel kui need, mida kohaldati täiendavate riiklike otsetoetuste maksmisel 2013. aastal. 2014. aastal makstava riikliku üleminekutoetuse haldamise lihtsustamiseks ei tuleks siiski kohaldada vähendusi, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 132 lõikes 2 koostoimes artiklitega 7 ja 10. Samuti tuleks selleks, et tagada riikliku üleminekutoetuse kooskõla ühtlustamismehhanismiga, toetuste maksimumtaset sektori kohta piirata teatava protsendimääraga. Võttes arvesse Küprose rasket majanduslikku olukorda, tuleks nimetatud liikmesriigi puhul ette näha teatavad kohandused.\nSelleks et liikmesriigid saaksid arvesse võtta oma põllumajandussektori vajadusi või paindlikumalt tugevdada oma maaelu arengu poliitikat, tuleks neile anda võimalus kanda vahendeid üle oma otsetoetuste ülemmääradest oma maaelu arenguks eraldatud toetusele ning vastupidi. Samas tuleks nendele liikmesriikidele, kus otsetoetuste tase jääb alla 90 % liidu keskmisest toetustasemest, anda võimalus kanda täiendavaid vahendeid üle nende maaelu arenguks eraldatud toetusest nende otsetoetuste ülemmääradele. Sellised otsused tuleks, teatavate piirangutega, teha kogu eelarveaastate vahemikuks 2015–2020, kusjuures 2017. aastal tuleks võimaldada läbivaatamine tingimusel, et mis tahes kõnealusel läbivaatamisel põhinev otsus ei too kaasa maaelu arenguks eraldatud summade vähenemist.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/60/EÜ (11) sätestati, et nõukogu direktiiv 80/68/EMÜ (12) tunnistatakse kehtetuks alates 22. detsembrist 2013. Selleks et säilitada samad nõuetele vastavuse eeskirjad seoses põhjavee kaitsega kui on sätestatud direktiivis 80/68/EMÜ selle viimasel kehtivuspäeval, on asjakohane kohandada nõuetele vastavuse reguleerimisala ning määratleda heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standard, mis hõlmaks kõnealuse direktiivi artiklite 4 ja 5 nõudeid.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (13) artiklis 83 sätestatakse, et määruse (EÜ) nr 73/2009 II lisas olevat viidet nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (14) artiklile 3 tuleb mõista kui viidet määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklile 55. Määruses (EL) nr 1306/2013 aga piiratakse kõnealust viidet, viidates üksnes määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 55 esimesele ja teisele lausele. Selleks et tagada kooskõla taimekaitsevahendite kasutuse nõuetes 2014. aastal ja sellele järgnevatel aastatel, tuleks vastavalt muuta määruse (EÜ) nr 73/2009 II lisa.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1308/2013 (15) on ette nähtud siidiussikasvatuse toetuse lisamine otsetoetuste kavasse ja seega selle kõrvaldamine määrusest (EL) nr 1308/2013. Arvestades uue otsetoetuste kava kohaldamise hilinemist, tuleks toetuste maksmist siidiussisektoris jätkata veel ühel aastal.\nSoomel on lubatud maksta riiklikku toetust teatavatele põllumajandussektoritele Lõuna-Soomes vastavalt 1994. aasta ühinemisakti artiklile 141. Võttes arvesse ÜPP reformi ajastust ning asjaolu, et põllumajanduse majanduslik olukord Lõuna-Soomes on raske ja tootjatel on seetõttu endiselt vaja eritoetust, on asjakohane näha ette integratsioonimeetmed, mille kohaselt võib komisjon kooskõlas ELI toimimise lepingu artikliga 42 lubada Soomel teatavatel tingimustel maksta Lõuna-Soomes riiklikku toetust. Sissetulekutoetust tuleks terve perioodi jooksul järk-järgult vähendada ning aastaks 2020 ei tohiks see ületada 30 % 2013. aastal makstavatest summadest.\nMääruse (EL) nr 1306/2013 III jaotises, V jaotise II peatükis ja VI jaotises sätestatud põllumajandusettevõtjate nõustamise süsteemi, integreeritud haldus- ja kontrollisüsteemi ning nõuetele vastavust käsitlevaid sätteid tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2015.\nPärast määrusesse (EÜ) nr 73/2009 artikli 136a lisamist tuleb määruses (EL) nr 1307/2013 muuta viiteid määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 14.\nSeega tuleks määrusi (EÜ) nr 73/2009, (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1308/2013 ja (EL) nr 1305/2013 vastavalt muuta.\nKavandatud üleminekumeetmete kiire kohaldamise võimaldamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval ja seda tuleks kohaldada alates 1. jaanuarist 2014. Määruses (EÜ) nr 73/2009 ja käesoleva määrusega muudetud määruses (EL) nr 1307/2013 sätestatud sammastevahelise ülekandmisega seotud paindlikkuse eeskirjade kattumise vältimiseks tuleks kõnealust määruse (EÜ) nr 73/2009 muudatust kohaldada alates 31. detsembrist 2013 ning määruse (EL) nr 1307/2013 muudatusi tuleks kohaldada alates kõnealuse määruse jõustumisest. Lisaks tuleks määruse (EÜ) nr 73/2009 II ja III lisa muudatusi, mille eesmärk on tagada praeguste nõuetele vastavuse eeskirjade kohaldamise jätkamine, kohaldada alates direktiivi 80/68/EMÜ kehtetuks tunnistamise kuupäevast, milleks on 22. detsember 2013.\nVõttes arvesse asjaolu, et 2014 on üleminekuaasta, mille jooksul tuleb liikmesriikidel valmistuda ÜPP reformi täielikuks rakendamiseks, on oluline tagada, et käesolevas määruses sätestatud üleminekukorrast tulenev halduskoormus oleks võimalikult väike,\nÜLEMINEKUSÄTTED MAAELU ARENGU TOETUSE KOHTA\nMääruse (EÜ) nr 1698/2005 kohased juriidilised kohustused 2014. aastal\n1. Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 88 kohaldamist, võivad liikmesriigid 2014. aastal jätkata toetusesaajate suhtes uute juriidiliste kohustuste võtmist määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklis 20, välja arvatud selle punkti a alapunktis iii, punkti c alapunktis i ja punktis d, ning artiklis 36 osutatud meetmete puhul vastavalt kõnealuse määruse alusel vastu võetud maaelu arengu programmidele isegi pärast seda, kui programmiperioodi 2007–2013 finantsressursid on ära kasutatud, eeldusel et toetusetaotlus esitatakse enne vastava maaelu arengu programmi vastuvõtmist 2014.–2020. aasta programmiperioodiks.\nIlma et see piiraks 2012. aasta ühinemisakti VI lisa punkti E ja selle alusel vastu võetud sätete kohaldamist, võib Horvaatia 2014. aastal jätkata toetusesaajate suhtes uute juriidiliste kohustuste võtmist seoses komisjoni määruse (EÜ) nr 718/2007 (16) artikli 171 lõike 2 punktides a ja c osutatud meetmetega vastavalt kõnealuse määruse alusel vastu võetud maaelu arengu ühinemiseelse toetamise rahastamisvahendi (IPARD) programmile isegi pärast seda, kui nimetatud programmi finantsressursid on ära kasutatud, eeldusel et toetusetaotlus esitatakse enne riigi maaelu arengu programmi vastuvõtmist 2014.–2020. aasta programmiperioodiks.\nKõnealuste kohustuste alusel tehtavad kulud on abikõlblikud vastavalt käesoleva määruse artiklile 3.\n2. Määruse (EÜ) nr 1257/1999 artikli 14 lõike 2 teises taandes sätestatud tingimust ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 36 punkti a alapunktide i ja ii alusel liikmesriikide poolt 2014. aastal võetud uute juriidiliste kohustuste suhtes.\nMääruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklite 50a ja 51 jätkuv kohaldamine\nIlma et see piiraks määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 88 kohaldamist, kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2014 määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikleid 50a ja 51 seoses tegevustega, mis on välja valitud 2014.–2020. aasta programmiperioodi maaelu arengu programmides vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 21 lõike 1 punktidele a ja b seoses iga-aastase toetusega ning vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 28–31, 33 ja 34.\nTeatavat liiki kulude rahastamiskõlblikkus\n1. Ilma et see piiraks määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 6 lõike 1 ja artikli 88 kohaldamist, on toetusesaajate suhtes võetud juriidiliste kohustustega seotud kulud, mis on tehtud seoses määruse (EÜ) nr 1698/2005 artiklites 20 ja 36 osutatud meetmetega, ning ilma et see piiraks 2012. aasta ühinemisakti VI lisa punkti E ja selle alusel vastu võetud sätete kohaldamist Horvaatia puhul, ning seoses määruse (EÜ) nr 718/2007 artikli 171 lõike 2 punktidega a ja c, 2014.–2020. aasta programmiperioodil rahastamiskõlblikud EAFRD toetuse saamiseks järgmistel juhtudel:\n1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2015 ning Horvaatia puhul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2016 tehtavad maksed, kui rahaeraldis vastavalt määruse (EÜ) nr 1698/2005 või määruse (EÜ) nr 718/2007 kohaselt vastu võetud programmi asjaomasele meetmele on juba ära kasutatud, ja\npärast 31. detsembrit 2015 ning Horvaatia puhul pärast 31. detsembrit 2016 tehtavad maksed.\nKäesolevat lõiget kohaldatakse samuti toetusesaajate suhtes võetud juriidilistele kohustustele, mis on võetud määrustes (EÜ) nr 1257/99, (EMÜ) nr 2078/92 ja (EMÜ) nr 2080/92 sätestatud vastavate meetmete raames, mis saavad toetust määruse (EÜ) nr 1698/2005 kohaselt.\n2. Lõikes 1 osutatud kulud on rahastamiskõlblikud 2014.–2020. aasta programmiperioodil EAFRD toetuse saamiseks, kui on täidetud järgmised tingimused:\nsellised kulud on ette nähtud vastavas maaelu arengu programmis 2014.–2020. aasta programmiperioodiks;\nkohaldatakse määruse (EL) nr 1305/2013 vastava meetme, mis on sätestatud käesoleva määruse I lisas, EAFRD osaluse määra; ning\nliikmesriigid tagavad, et asjaomased üleminekutoimingud on nende juhtimis- ja kontrollisüsteemide kaudu selgelt kindlaksmääratud.\nMääruse (EÜ) nr 73/2009 teatavate sätete kohaldamine 2014. aastal\nErandina määrusest (EL) nr 1305/2013 loetakse 2014. aastal:\nviidet määruse (EL) nr 1306/2013 artiklites 28, 29, 30 ja 33 määruse (EL) nr 1305/2013 VI jaotise I peatükile viitena määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklitele 5 ja 6 ning II ja III lisale.\nviidet määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 40 lõikes 1 määruse (EL) nr 1307/2013 artiklile 19 viitena määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklile 132;\nviidet määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 40 lõike 2 punktis a määruse (EL) nr 1307/2013 artiklile 17 viitena määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklile 121.\nMääruse (EÜ) nr 1698/2005 muutmine\nMääruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 70 lõiget 4c muudetakse järgmiselt:\nesimeses lõigus asendatakse sissejuhatav tekst järgmisega:\n„4c. Erandina lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud ülemmääradest võib EAFRD panuse määra suurendada kuni 95 %-ni abikõlblikest avaliku sektori kuludest lähenemiseesmärgi alusel abikõlblikes piirkondades, äärepoolseimates piirkondades ja Egeuse mere väikesaartel ning 85 %-ni abikõlblikest avaliku sektori kuludest muudes piirkondades. Kõnealuseid toetusmäärasid kohaldatakse selliste uute abikõlblike kulude suhtes, mille liikmesriigid on deklareerinud igas tõendatud kuludeklaratsioonis kuni programmiperioodi 2007–2013 kulutuste abikõlblikkuse lõppkuupäevani, 31. detsembrini 2015, kui liikmesriik vastab20 detsembrist 2013 või pärast seda ühele järgmistest tingimustest:”;\nteine lõik asendatakse järgmisega:\n„Esimeses lõigus sätestatud erandit kasutada sooviv liikmesriik esitab komisjonile oma maaelu arengu programmi vastava muutmise taotluse. Erandit hakatakse kohaldama pärast seda, kui komisjon on programmi muutmise heaks kiitnud.”\nMääruse (EÜ) nr 73/2009 muutmine\nMäärust (EÜ) nr 73/2009 muudetakse järgmiselt.\nArtiklile 29 lisatakse järgmine lõige:\n„5. Erandina lõikest 2 võivad liikmesriigid teha alates 16. oktoobrist 2014 põllumajandustootjatele 2014. aastal esitatud taotluste alusel ettemakseid kuni 50 % I lisas loetletud toetuskavade alusel makstavatest otsetoetustest. IV jaotise 1. peatüki 11. jaos sätestatud veise- ja vasikalihatoetuste puhul võivad liikmesriigid kõnealust määra suurendada kuni 80 %-ni.”\nArtikkel 40 asendatakse järgmisega:\n1. Iga liikmesriigi puhul on igal aastal kõigi jaotatud toetusõiguste, artiklis 41 osutatud riikliku reservi ja kooskõlas artikli 51 lõikega 2, artikli 69 lõikega 3 ja artikliga 72b kehtestatud ülemmäärade koguväärtus võrdne asjaomase riikliku ülemmääraga, mis on kehtestatud VIII lisas.\n2. Vajaduse korral liikmesriik vähendab või suurendab lineaarselt kõikide toetusõiguste väärtust, artiklis 41 osutatud riikliku reservi summat või mõlemat, et tagada vastavus VIII lisas kehtestatud asjaomase riikliku ülemmääraga.\nLiikmesriigid, kes otsustavad mitte kohaldada käesoleva määruse III jaotise 5a. peatükki ja ei kasuta artikli 136a lõikes 1 sätestatud võimalust, võivad esimeses lõigus nimetatud toetusõiguste väärtuse vajalikul määral vähendamiseks otsustada, et ei vähenda selliseid toetusõigusi, mille 2013. aastal aktiveerisid põllumajandustootjad, kes 2013. aastal taotlesid vähem kui asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratav otsetoetuste summa; kõnealune summa ei ole suurem kui 5 000 eurot.\n3. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 (17) artikli 26 kohaldamist, ei ületa liikmesriigis käesoleva määruse artiklite 34, 52, 53, 68 ja 72a alusel 2014. kalendriaasta kohta lubatud otsetoetuste summad ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 111 alusel siidiussikasvatajatele makstava toetuse summad käesoleva määruse VIII lisas kõnealuseks aastaks kehtestatud ülemmäära, mida vähendatakse summade võrra, mis tulenevad käesoleva määruse artikli 136b kohaldamisest 2014. kalendriaasta suhtes vastavalt käesoleva määruse VIIIa lisale.\nVajaduse korral ja selleks, et järgida käesoleva määruse VIII lisas kehtestatud ülemmäära, mida vähendatakse summade võrra, mis tulenevad käesoleva määruse artikli 136b kohaldamisest 2014. kalendriaasta suhtes vastavalt käesoleva määruse VIIIa lisale, vähendavad liikmesriigid lineaarselt otsetoetuste summasid 2014. kalendriaasta suhtes.\n(17) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17 detsembrist 2013 määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).”"\nArtikli 41 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:\nkõikide määratud toetusõiguste ja käesoleva määruse artikli 51 lõike 2, artikli 69 lõike 3 ja artikli 72b kohaselt kehtestatud ülemmäärade koguväärtuse vahet.”\nArtikli 51 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:\n„2014. aasta puhul on artiklites 52 ja 53 osutatud otsetoetuste ülemmäärad samasugused kui 2013. aastaks kehtestatud ülemmäärad, mida on korrutatud iga asjaomase liikmesriigi jaoks arvutatava teguriga, mille leidmiseks jagatakse VIII lisas 2014. aastaks kehtestatud riiklik ülemmäär 2013. aastaks kehtestatud riikliku ülemmääraga. Seda korrutamist kohaldatakse ainult nende liikmesriikide suhtes, kelle VIII lisas 2014. aastaks kehtestatud riiklik ülemmäär on madalam kui 2013. aasta riiklik ülemmäär.”\nArtikli 68 lõike 8 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:\n„8. Artikli 69 lõikes 1 osutatud otsuse teinud liikmesriigid võivad hiljemalt 1. veebruariks 2014 kõnealuse otsuse läbi vaadata ja otsustada alates 2014. aastast:”.\nArtiklit 69 muudetakse järgmiselt:\n„1. Liikmesriigid võivad otsustada 1. augustiks 2009, 1. augustiks 2010, 1. augustiks 2011, 1. septembriks 2012, Horvaatia puhul tema ühinemise kuupäevaks, või 1. veebruariks 2014 kasutada alates sellisele otsusele järgnevast aastast või Horvaatia puhul ühtse otsemakse kava rakendamise esimesest aastast või, kui otsus tehakse 1. veebruariks 2014, siis alates 2014. aastast kuni 10 % oma artiklis 40 osutatud riiklikust ülemmäärast või, Malta puhul, 2 000 000 eurot artikli 68 lõikes 1 osutatud eritoetuseks.”;\n„Üksnes artikli 40 lõikes 2 ette nähtud riiklikest ülemmääradest kinnipidamise tagamise ja artikli 41 lõikes 1 osutatud arvutuse tegemise eesmärgil lahutatakse artikli 68 lõike 1 punktis c osutatud toetuse maksmiseks kasutatud summad artikli 40 lõikes 1 osutatud riiklikust ülemmäärast. Kõnealused summad loetakse määratud toetusõigusteks.”;\nlõikes 4 asendatakse protsendimäär „3,5 %” protsendimääraga „6,5 %”;\nlõike 5 esimeses lauses asendatakse aastaarv „2013” aastaarvuga „2014”;\nlõike 6 teine lõik asendatakse järgmisega:\n„Üksnes artikli 40 lõikes 2 ette nähtud riiklikest ülemmääradest kinnipidamise tagamise ja artikli 41 lõikes 1 osutatud arvutuse tegemise eesmärgil ei loeta asjaomast summat käesoleva artikli lõike 3 kohaselt kehtestatud ülemmäära osaks, kui liikmesriik kasutab käesoleva lõike esimese lõigu punktis a sätestatud võimalust.”\nIII jaotisesse lisatakse järgmine peatükk:\nÜMBERJAOTAV TOETUS 2014. AASTAL\n1. Liikmesriigid võivad hiljemalt 1. märtsiks 2014 otsustada anda põllumajandustootjatele, kellel on õigus saada toetust 1., 2. ja 3. peatükis osutatud ühtse otsemaksete kava alusel, 2014. aasta eest toetust („ümberjaotav toetus”).\nLiikmesriigid teavitavad komisjoni oma otsusest hiljemalt 1. märtsiks 2014.\n2. Liikmesriigid, kes on otsustanud kohaldada ühtset otsemaksete kava piirkondlikul tasandil kooskõlas artikliga 46, võivad kohaldada ümberjaotavat toetust piirkondlikul tasandil.\n3. Ilma et see piiraks finantsdistsipliini kohaldamist, artikli 40 lõikes 3 osutatud lineaarset vähendamist ning artiklite 21 ja 23 kohaldamist, antakse käesoleva ümberjaotavat toetust toetusõiguste aktiveerimisel põllumajandustootja poolt.\n4. Liikmesriigid arvutavad ümberjaotava toetuse, korrutades liikmesriigi poolt kindlaks määratava arvu, mis ei ole suurem kui 65 % keskmisest riiklikust või piirkondlikust toetusest hektari kohta, põllumajandustootja poolt artikli 34 kohaselt aktiveeritud toetusõiguste arvuga. Selliste toetusõiguste arv ei tohi ületada liikmesriigi poolt kehtestatavat maksimumi, mis ei ole suurem kui 30 hektarit või põllumajandusliku majapidamise keskmine suurus VIIIb lisa kohaselt, kui kõnealune keskmine suurus on asjaomases liikmesriigis suurem kui 30 hektarit.\n5. Eeldusel, et lõikes 4 sätestatud piirmääradest peetakse kinni, võivad liikmesriigid kehtestada riiklikul tasandil astmestiku nimetatud lõike kohaselt sätestatud hektarite arvu raames, mida kohaldatakse ühtmoodi kõigi põllumajandustootjate suhtes.\n6. Liikmesriigid kehtestavad lõikes 4 osutatud riikliku keskmise toetuse hektari kohta, võttes aluseks VIIIc lisas sätestatud riikliku ülemmäära ning artikli 34 lõike 2 kohaselt 2014. aastal deklareeritud toetuskõlblike hektarite arvu.\nLiikmesriigid kehtestavad lõikes 4 osutatud piirkonna keskmise toetuse hektari kohta, kasutades VIIIc lisas sätestatud riikliku ülemmäära osa ning artikli 34 lõike 2 kohaselt 2014. aastal asjaomases piirkonnas deklareeritud toetuskõlblike hektarite arvu. Iga piirkonna puhul arvutatakse kõnealune osa, jagades artikli 46 lõike 3 kohaselt kehtestatud vastava piirkondliku ülemmäära artiklis 40 kohaselt kehtestatud 2014. aasta riikliku ülemmääraga.\n7. Liikmesriigid tagavad, et käesolevas peatükis ettenähtud eeliseid ei anta põllumajandustootjatele, kelle puhul on tehtud kindlaks, et nad jagasid pärast 18. oktoobrit 2011 oma põllumajandusliku majapidamise üksnes selleks, et saada toetust ümberjaotava toetuse alusel. See kehtib ka põllumajandustootjate suhtes, kelle põllumajanduslikud majapidamised on moodustatud kõnealuse jagamise tulemusel.\n1. Ümberjaotava toetuse rahastamiseks võivad liikmesriigid otsustada hiljemalt 1. märtsiks 2014, et taotlusaastal 2014 kasutatakse kuni 30 % artikli 40 kohaselt sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast. Nad teavitavad komisjoni sellisest otsusest hiljemalt kõnealuseks kuupäevaks.\n2. Liikmesriigi poolt käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kasutatava riikliku ülemmäära protsendimäära alusel võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse ümberjaotava toetuse vastavad ülemmäärad. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 141b lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”\nArtikli 90 lõige 3 asendatakse järgmisega:\n„3. Toetuse summa iga toetuskõlbliku hektari kohta arvutatakse, korrutades lõikes 2 kehtestatud saagikused järgmiste võrdlussummadega:\nArtikli 122 lõige 3 asendatakse järgmisega:\n„3. Ühtse pindalatoetuse kava saab kasutada kuni 31. detsembrini 2014.”\nArtikli 124 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:\n„1. Ühtse pindalatoetuse kava alusel on uue liikmesriigi põllumajandusmaa see osa kõnealuse liikmesriigi kasutatavast põllumajandusmaast, mida hoitakse heas põllumajanduslikus seisundis, sõltumata sellest, kas seda kasutatakse tootmiseks, ning mida vajaduse korral kohandatakse vastavalt kõnealuse uue liikmesriigi poolt pärast komisjonilt heakskiidu saamist kehtestatud objektiivsetele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele.\nKäesoleva jaotise kohaldamisel on „kasutatav põllumajandusmaa” komisjoni poolt statistika jaoks kinnitatud põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride all oleva maa ja koduaedade kogupindala.\n2. Toetuste maksmisel ühtse pindalatoetuse kava raames on toetuskõlblikud kõik põllud, mis vastavad lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele, samuti põllud, kus kasvatatakse lühikese raieringiga madalmetsa (CN-kood ex 0602 90 41).\nVälja arvatud vääramatu jõu või erandlike asjaolude korral peavad esimeses lõigus osutatud põllud olema põllumajandustootja kasutuses liikmesriigi määratud kuupäeval, mis ei ole hilisem, kui kõnealuses liikmesriigis toetusetaotluse muutmiseks määratud kuupäev.\nToetuskõlbliku ala miinimumpindala põllumajandusliku majapidamise kohta, mille jaoks saab toetust taotleda, on 0,3 hektarit. Iga uus liikmesriik võib objektiivsete kriteeriumide alusel ja pärast komisjonilt heakskiidu saamist siiski otsustada toetuskõlbliku ala miinimumpindala suurendada tingimusel, et see ei ületa ühte hektarit.”\nV jaotisesse lisatakse järgmine peatükk:\n1. Ühtse pindalatoetuse kava kohaldavad uued liikmesriigid võivad hiljemalt 1. märtsiks 2014 otsustada anda põllumajandustootjatele, kellel on õigus saada toetust 2. peatükis osutatud ühtse pindalatoetuse kava alusel, 2014. aasta eest toetust („uute liikmesriikide ümberjaotav toetus”).\nAsjaomased uued liikmesriigid teavitavad komisjoni oma otsusest hiljemalt 1. märtsiks 2014.\n2. Ilma et see piiraks finantsdistsipliini ning artiklite 21 ja 23 kohaldamist, makstakse uute liikmesriikide ümberjaotavat toetust, suurendades ühtse pindalatoetuse kava alusel antava hektaripõhise toetuse summat.\n3. Liikmesriigid arvutavad uute liikmesriikide ümberjaotava toetuse, korrutades liikmesriigi poolt kindlaks määratava arvu, mis ei ole suurem kui 65 % keskmisest riiklikust toetusest hektari kohta, toetuskõlblike hektarite arvuga, mille eest põllumajandustootjale antakse toetust ühtse pindalatoetuse kava kohaselt. Selliste hektarite arv ei tohi ületada liikmesriikide kehtestatavat maksimumi, mis ei ole suurem kui 30 hektarit või põllumajandusliku majapidamise keskmine suurus VIIIb lisa kohaselt, kui kõnealune keskmine suurus on asjaomases uues liikmesriigis suurem kui 30 hektarit.\n4. Tingimusel, et lõikes 3 sätestatud piirmääradest peetakse kinni, võivad liikmesriigid kehtestada riiklikul tasandil astmestiku nimetatud lõike kohaselt sätestatud hektarite arvu raames, mida kohaldatakse ühtmoodi kõigi põllumajandustootjate suhtes.\n5. Liikmesriigid kehtestavad lõikes 3 osutatud liikmesriigi keskmise toetuse hektari kohta, võttes aluseks VIIIc lisas sätestatud riikliku ülemmäära ning ühtse pindalatoetuse kava kohaselt 2014. aastal deklareeritud toetuskõlblike hektarite arvu.\n6. Uued liikmesriigid tagavad, et käesolevas peatükis ettenähtud eeliseid ei anta põllumajandustootjatele, kelle puhul on tehtud kindlaks, et nad jagasid pärast 18. oktoobrit 2011 oma põllumajandusliku majapidamise üksnes selleks, et saada toetust ümberjaotava toetuse alusel. See kehtib ka põllumajandustootjate suhtes, kelle põllumajanduslikud majapidamised on moodustatud kõnealuse jagamise tulemusel.\n1. Uute liikmesriikide ümberjaotava toetuse rahastamiseks võivad uued liikmesriigid otsustada hiljemalt 1. märtsiks 2014, et taotlusaastal 2014 kasutatakse kuni 30 % artiklis 40 sätestatud iga-aastasest riiklikust ülemmäärast või, Bulgaaria ja Rumeenia puhul, VIIId lisas sätestatud summadest. Nad teavitavad komisjoni oma otsusest hiljemalt kõnealuseks kuupäevaks.\nArtiklis 123 sätestatud aastaseid toetussummasid vähendatakse esimeses lõigus osutatud summa võrra.\n2. Asjaomaste uute liikmesriikide poolt käesoleva artikli lõike 1 kohaselt kasutatava riikliku ülemmäära protsendimäära alusel võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse uute liikmesriikide ümberjaotatava toetuse vastavad ülemmäärad 2014. aastal ja artiklis 123 osutatud aastase toetussumma vastav vähendamine. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 141b lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”\nArtikli 131 lõige 1 asendatakse järgmisega:\n„1. Ühtse pindalatoetuse kava kohaldavad uued liikmesriigid võivad 1. augustiks 2009, 1. augustiks 2010, 1. augustiks 2011, 1. septembriks 2012 või 1. veebruariks 2014 otsustada kasutada nimetatud otsuse tegemise aastale järgnevast aastast või, kui otsus tehti 1. veebruariks 2014, siis alates 2014. aastast, kuni 10 % artiklis 40 osutatud riiklikest ülemmääradest, et maksta põllumajandustootjatele toetust, nagu on sätestatud artikli 68 lõikes 1 ja kooskõlas III jaotise 5. peatükiga, kui see on kohaldatav.”\nArtikli 133a pealkiri asendatakse järgmisega:\n„Riiklik üleminekutoetus 2013. aastal”.\nV jaotise 4. peatükki lisatakse järgmine artikkel:\nRiiklik üleminekutoetus 2014. aastal\n1. Uued liikmesriigid, kes kooskõlas artikliga 122 kohaldavad ühtse pindalatoetuse kava, võivad otsustada anda 2014. aastal riiklikku üleminekutoetust.\n2. Bulgaaria ja Rumeenia võivad käesoleva artikli alusel toetust anda üksnes siis, kui nad otsustavad hiljemalt 1. veebruariks 2014 artikli 132 kohaseid täiendavaid riiklikke otsetoetusi 2014. aastal mitte anda.\n3. Käesoleva artikli alusel võib toetust anda põllumajandustootjatele nendes sektorites, mis said 2013. aastal artikli 133a kohast riiklikku üleminekutoetust või Bulgaaria ja Rumeenia puhul artikli 132 kohast täiendavat riiklikku otsetoetust.\n4. Käesoleva artikli alusel toetuse andmise tingimused on samad, mida kohaldatakse artikli 132 või artikli 133a kohaselt 2013. aastal komisjoni loa alusel antavate toetuste suhtes, välja arvatud vähendamised, mis tulenevad artikli 132 lõike 2 kohaldamisest koostoimes artiklitega 7 ja 10.\n5. Lõikes 3 osutatud sektorite põllumajandustootjatele antava toetuse kogusumma piirmääraks on 80 % 2013. aasta sektoripõhistest toetussummadest, milleks komisjon on loa andnud kooskõlas artikli 133a lõikega 5 või Bulgaaria ja Rumeenia puhul kooskõlas artikli 132 lõikega 7.\nKüprose puhul on sektoripõhised toetussummad sätestatud XVIIa lisas.\n6. Lõikeid 3 ja 4 Küprose suhtes ei kohaldata.\n7. Uued liikmesriigid teavitavad komisjoni lõigetes 1 ja 2 osutatud otsustest hiljemalt 31. märtsiks 2014. Teavitus lõikes 1 osutatud otsuse kohta sisaldab järgmist teavet:\niga sektori toetussumma;\nkui see on asjakohane, riikliku üleminekutoetuse ülemmäär.\n8. Uued liikmesriigid võivad objektiivsete kriteeriumide alusel ja lõike 5 kohaselt antud komisjoni loa piires kindlaks määrata antava riikliku üleminekutoetuse summad.”\nVI jaotisesse lisatakse järgmine artikkel:\n1. Hiljemalt 31. detsembriks 2013 võivad liikmesriigid otsustada, et nad kasutavad EAFRDst rahastatavate maaelu arengu programmide raames võetavate meetmete jaoks, mis on täpsustatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1305/2013 (18), lisatoetust kuni 15 % oma iga-aastasest riiklikust ülemmäärast kalendriaastaks 2014, mis on sätestatud käesoleva määruse VIII lisas, ja oma iga-aastasest riiklikust ülemmäärast kalendriaastateks 2015-2019, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (19) II lisas. Selle tulemusel ei saa vastavat summat kasutada enam otsetoetuste andmiseks.\nEsimeses lõigus osutatud otsusest teavitatakse komisjoni hiljemalt 31. detsembriks 2013. Kõnealuse otsusega kehtestatakse nimetatud lõigus osutatud protsendimäär, mis võib kalendriaastate lõikes erineda.\nLiikmesriigid, kes ei tee esimeses lõigus osutatud otsust kalendriaasta 2014 kohta, võivad hiljemalt 1. augustiks 2014 vastu võtta kõnealuse otsuse kalendriaastate 2015–2019 kohta. Nad teavitavad komisjoni sellisest otsusest hiljemalt kõnealuseks kuupäevaks.\nLiikmesriigid võivad otsustada käesolevas lõikes osutatud otsused läbi vaadata jõustumisega alates 2018. kalendriaastast. Sellise läbivaatamise tulemusel tehtavate otsustega ei saa vähendada protsendimäära, millest komisjoni teavitati vastavalt esimesele, teisele ja kolmandale lõigule. Liikmesriigid teavitavad komisjoni sellise läbivaatamise tulemusel tehtud otsustest hiljemalt 1. augustiks 2017.\n2. Hiljemalt 31. detsembriks 2013 võivad liikmesriigid, kes ei tee lõikes 1 osutatud otsust, otsustada kasutada otsetoetusteks kuni 15 % või Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Läti, Leedu, Poola, Portugali, Rumeenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriigi puhul kuni 25 % summast, mis on eraldatud EAFRDst ajavahemikul 2015–2020 rahastatavate maaelu arengu programmide raames võetavate meetmete toetamiseks, nagu on täpsustatud määruses (EL) nr 1305/2013. Selle tulemusel ei saa vastavat summat enam kasutada maaelu arengu programmi kohaste toetusmeetmete puhul.\nLiikmesriigid, kes ei tee esimeses lõigus osutatud otsust eelarveaasta 2015 kohta, võivad hiljemalt 1. augustiks 2014 vastu võtta kõnealuse otsuse eelarveaastate 2016-2020 kohta. Nad teavitavad sellisest otsusest komisjoni hiljemalt kõnealuseks kuupäevaks.\nLiikmesriigid võivad otsustada käesolevas lõikes osutatud otsused eelarveaastate 2019 ja 2020 suhtes läbi vaadata. Sellise läbivaatamise tulemusel tehtavate otsustega ei saa suurendada protsendimäära, millest komisjoni vastavalt esimesele, teisele ja kolmandale lõigule teavitati. Liikmesriigid teavitavad komisjoni sellise läbivaatamise tulemusel tehtud otsustest hiljemalt 1. augustiks 2017.\n3. Selleks et võtta arvesse lõigete 1 ja 2 kohaselt liikmesriikide teatatud otsuseid, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 141a vastu delegeeritud õigusakte VIII lisas sätestatud ülemmäärade läbivaatamiseks.”\n(18) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17 detsembrist 2013 määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487)."\n(19) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17 detsembrist 2013 määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608)."\nLiikmesriigid, kes otsustasid vastavalt artiklile 136 teha alates eelarveaastast 2011 teatava summa kättesaadavaks liidu toetusena EAFRDst rahastatavate maaelu arengu programmide raames, teevad VIIIa lisas nimetatud summad EAFRDst rahastatavate maaelu arengu programmide raames kättesaadavaks ka eelarveaastal 2015.”\nSelleks et võtta arvesse artikli 136a lõigete 1 ja 2 kohaselt liikmesriikide teatatud otsuseid ja kõiki muid VIII lisas kehtestatud riiklike ülemmäärade muudatusi, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 141a vastu delegeeritud õigusakte, millega kohandatakse VIIIc lisas kehtestatud ülemmäärasid.\nSelleks et tagada artikli 40 lõikes 3 sätestatud lineaarse vähendamise optimaalne kohaldamine 2014. aastal, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 141a vastu delegeeritud õigusakte, millega kehtestatakse eeskirjad liikmesriikide poolt põllumajandustootjate suhtes artikli 40 lõike 3 kohaselt kohaldatavate vähendamiste arvutamise kohta.”\nArtikkel 141a asendatakse järgmisega:\n2. Artiklis 11a, artikli 136a lõikes 3 ja artiklis 140a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni 31. detsembrini 2014.\n3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 11a, artikli 136a lõikes 3 ja artiklis 140a osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.\n5. Artikli 11a, artikli 136a lõike 3 ja artikli 140a alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”\nI, VIII ja XVIIa lisa muudetakse ja uued VIIIa, VIIIb, VIIIc ja VIIId lisad lisatakse kooskõlas käesoleva määruse II lisa punktidega 1, 4, 5 ja 6.\nII ja III lisa muudetakse kooskõlas käesoleva määruse II lisa punktidega 2 ja 3.\nMääruse (EL) nr 1307/2013 muutmine\nMäärust (EL) nr 1307/2013 muudetakse järgmiselt.\nArtikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:\n„3. Selleks et võtta arvesse muudatusi antavate otsetoetuste maksimaalsetes kogusummades, sealhulgas neid, mis tulenevad liikmesriikide otsustest vastavalt määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklile 136a ja käesoleva määruse artiklile 14 ning käesoleva määruse artikli 20 lõike 2 kohaldamisest, on komisjonil õigus võtta kooskõlas käesoleva määruse artikliga 70 vastu delegeeritud õigusakte, millega kohandatakse käesoleva määruse II lisas sätestatud riiklikke ülemmäärasid.”\nArtikli 26 lõikesse 6 lisatakse järgmine lõik:\n„Kui liikmesriigid ei kohalda artikli 41 kohast ümberjaotavat toetust, võtavad nad käesolevas artiklis ette nähtud arvutusmeetodite kohaldamisel täielikult arvesse määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklite 72a ja 125a kohaselt 2014. kalendriaastaks antud toetust.”\nArtikli 36 lõikesse 3 lisatakse järgmine lõik:\n„Kui liikmesriigid ei kohalda artikli 41 kohast ümberjaotavat toetust, võtavad nad ühtse pindalatoetuse kava diferentseerimisel täielikult arvesse määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 125a kohaselt 2014. kalendriaastaks antud toetust.”\nArtikli 72 lõikesse 2 lisatakse järgmine lõik pärast esimest lõiku:\n„Seda kohaldatakse siiski jätkuvalt toetusetaotluste suhtes, mis esitatakse enne 1. jaanuarit 2015 algavate taotlusaastate kohta.”\nMääruse (EL) nr 1306/2013 muutmine\nMäärust (EL) nr 1306/2013 muudetakse järgmiselt.\nArtikli 119 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:\n„Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklit 31 ja vastavaid rakenduseeskirju kohaldatakse siiski jätkuvalt kuni 31. detsembrini 2014 ning määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikleid 30 ja 44a ja vastavaid rakenduseeskirju kohaldatakse jätkuvalt vastavalt põllumajanduslikul eelarveaastal 2013 tekkinud kulude ja tehtud maksete suhtes.”\nErand määrusest (EL, Euratom) nr 966/2012\nErandina määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 59 lõikest 5 ja käesoleva määruse artikli 9 lõikest 1 ei ole põllumajandusliku eelarveaasta 2014 puhul vajalik nõuda sertifitseerimisasutuselt arvamust selle kohta, kas kulud, mille hüvitamist komisjonilt taotletakse, on seaduslikud ja korrektsed.”\nArtikli 121 lõige 2 asendatakse järgmisega:\n„2. Siiski kohaldatakse järgmisi sätteid:\nartikleid 7, 8, 16, 25, 26 ja 43 alates 16. oktoobrist 2013;\nartiklit 52, III jaotist, V jaotise II peatükki ja VI jaotist alates 1. jaanuarist 2015.\n3. Olenemata lõigetest 1 ja 2:\nkohaldatakse artikleid 9, 18, 40 ja 51 kantud kulude puhul alates 16. oktoobrist 2013;\nkohaldatakse VII jaotise IV peatükki maksete puhul, mida tehakse alates põllumajanduslikust eelarveaastast 2014.”\nMääruse (EL) nr 1308/2013 muutmine\nMäärust (EL) nr 1308/2013 muudetakse järgmiselt:\nRiikliku toetuse andmine teatavatele sektoritele Soomes\nKui komisjon annab selleks loa, võib Soome ajavahemikul 2014–2020 jätkata riikliku toetuse maksmist, mida ta andis tootjatele 2013. aastal 1994. aasta ühinemisakti artikli 141 alusel, tingimusel et:\nsissetulekutoetus kõnealuse ajavahemiku jooksul järk-järgult väheneb ega ületa 2020. aastal 30 % 2013. aastal antavast summast; ning\nenne nimetatud võimaluse kasutamist on täielikult ära kasutatud asjaomaste sektorite jaoks ÜPP raames kohaldatavate toetuskavade võimalused.\nKomisjon teeb otsuse loa andmise kohta ilma käesoleva määruse artiklis 229 lõikes 2 või 3 osutatud menetlust kohaldamata.”\nArtikli 230 lõikesse 1 lisatakse järgmised punktid:\nartiklit 111 kuni 31. märtsini 2015;\nartikli 125a lõike 1 punkti e ja lõiget 2, ning puu- ja köögiviljasektori suhtes XVIa lisa kuni vastavate eeskirjade kohaldamise alguskuupäevani, mis kehtestatakse artikli 173 lõike 1 punktides b ja i sätestatud delegeeritud õigusaktide kohaselt;\nartikleid 136, 138 ja 140 ning XVIII lisa nimetatud artiklite kohaldamise eesmärgil kuni vastavate eeskirjade kohaldamise alguskuupäevani, mis kehtestatakse artikli 180 ja artikli 183 punktis a sätestatud delegeeritud õigusaktide kohaselt, või kuni 30. juunini 2014, olenevalt sellest, kumb on varasem.”\nMääruse (EL) nr 1305/2013 muutmine\nMäärust (EL) nr 1305/2013 muudetakse järgmiselt:\nArtiklile 31 lisatakse järgmine lõige:\n„6. Horvaatia võib käesoleva meetme alusel anda toetust toetusesaajatele artikli 32 lõike 3 kohaselt määratud aladel ka siis, kui nimetatud lõike kolmandas lõigus kirjeldatud tasandamine on lõpule viimata. Tasandamine tuleb lõpule viia hiljemalt 31. detsembriks 2014. Nende piirkondade toetusesaajatele, mis pärast tasandamise lõpuleviimist ei ole rahastamiskõlblikud, käesoleva meetme alusel enam toetust ei maksta.”\nArtikli 58 lõige 6 asendatakse järgmisega:\n„6. Määruse (EÜ) nr 73/2009 artikli 136a lõike 1 ja määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 7 lõike 2 kohaldamisel EAFRD-le ülekantud vahendid ning määruse (EÜ) nr 73/2009 artiklite 10b, 136 ja136b rakendamisel 2013. ja 2014. kalendriaasta kohta EAFRD-le ülekantud vahendid lisatakse samuti käesoleva artikli lõikes 4 osutatud iga-aastasesse jaotusse.”\nArtikli 59 lõike 4 punkt f asendatakse järgmisega:\n100 % Iirimaale eraldatava 100 miljoni euro suuruse summa puhul 2011. aasta hindades, Portugalile eraldatava 500 miljoni euro suuruse summa puhul 2011. aasta hindades ning Küprosele eraldatava 7 miljoni euro suuruse summa puhul 2011. aasta hindades, tingimusel et nimetatud liikmesriigid saavad rahalist abi ELi toimimise lepingu artiklite 136 ja 143 kohaselt 1. jaanuaril 2014 või pärast seda kuni 2016. aastani, mil vaadatakse läbi käesoleva sätte kohaldamine.”\nartikli 6 punkte 15, 17 ja 18 alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast;\nartikli 6 punkti 20 alates 22. detsembrist 2013 ja\nartikli 8 punkti 3 alates selles sätestatud kohaldamise kuupäevadest.\nBrüssel, 17 detsembrist 2013\n(1) ELT C 341, 21.11.2013, lk 71.\n(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17 detsembrist 2013 määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 487).\n(3) Nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (ELT L 277, 21.10.2005, lk 1).\n(4) Nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2078/92 keskkonnanõuete ning paikkondade alalhoiuga kooskõlas olevate põllumajanduslike tootmisviiside kohta (EÜT L 215, 30.7.1992, lk 85).\n(5) Nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2080/92 põllumajanduse metsastamismeetmetega seotud ühenduse abikava kohta (EÜT L 215, 30.7.1992, lk 96).\n(6) Nõukogu 17. mai 1999. aasta määrus (EÜ) nr 1257/1999 Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGGF) toetuse kohta maaelu arendamiseks ning teatavate määruste muutmise ja kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 160, 26.6.1999, lk 80).\n(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17 detsembrist 2013 määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 608).\n(8) Nõukogu 19. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 73/2009, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames põllumajandustootjate suhtes kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks, muudetakse määruseid (EÜ) nr 1290/2005, (EÜ) nr 247/2006, (EÜ) nr 378/2007 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 30, 31.1.2009, lk 16).\n(9) Nõukogu 2 detsembrist 2013 määrus (EL) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 884).\n(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17 detsembrist 2013 määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 549).\n(11) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).\n(12) Nõukogu 17. detsembri 1979. aasta direktiiv 80/68/EMÜ põhjavee kaitse kohta teatavatest ohtlikest ainetest lähtuva reostuse eest (EÜT L 20, 26.1.1980, p. 43).\n(13) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 31.1.2009, lk 1).\n(14) Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).\n(15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17 detsembrist 2013 määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 671).\n(16) Komisjoni 12. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 718/2007, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 170, 29.6.2007, lk 1).\nMeetmete artiklite vastavus programmiperioodidel 2007–2013 ja 2014–2020\nMäärus (EÜ) nr 1698/2005\nArtikli 20 esimese lõigu punkti a alapunkt i: kutseõpe ja teavitamine\nArtikli 20 esimese lõigu punkti a alapunkt ii: noorte põllumajandustootjate tegevuse alustamine\nArtikli 19 lõike 1 punkti a alapunkt i\nArtikli 20 esimese lõigu punkti a alapunkt iii: ennetähtaegselt pensionile jäämine\nArtikli 20 esimese lõigu punkti a alapunkt iv: nõuandeteenuste kasutamine\nArtikli 15 lõike1 punkt a\nArtikli 20 esimese lõigu punkti a alapunkt v: juhtimis-, asendus- ja nõuandeteenuste loomine\nArtikli 20 esimese lõigu punkti b alapunkt i: põllumajandusettevõtete moderniseerimine\nArtikli 17 lõike 1 punkt a\nArtikli 20 esimese lõigu punkti b alapunkt ii: metsade majandusliku väärtuse parandamine\nArtikli 21 lõike 1 punkt d\nArtikli 20 esimese lõigu punkti b alapunkt iii: põllumajandustoodetele ja metsasaadustele lisandväärtuse andmine\nArtikli 21 lõike 1 punkt e\nArtikli 20 esimese lõigu punkti b alapunkt iv: uute toodete, töötlemisviiside ja tehnoloogiate arendamiseks tehtav koostöö\nArtikli 20 esimese lõigu punkti b alapunkt v: põllumajanduse ja metsanduse infrastruktuur\nArtikli 17 lõike 1 punkt c\nArtikli 20 esimese lõigu punkti b alapunkt vi: taastamis- ja ennetusmeetmed\nArtikli 20 esimese lõigu punkti c alapunkt i: nõuete täitmine\nArtikli 20 esimese lõigu punkti c alapunkt ii: toidukvaliteedikavad\nArtikli 20 esimese lõigu punkti c alapunkt iii: teavitamine ja müügiedendus\nArtikli 20 esimese lõigu punkti d alapunkt i: elatuspõllumajandus\nArtikli 19 lõike 1 punkti a alapunkt iii\nArtikli 20 esimese lõigu punkti d alapunkt ii: tootjarühmad\nArtikli 36 esimese lõigu punkti a alapunkt i: ebasoodsate looduslike tingimuste toetus mägipiirkondades\nArtikli 36 esimese lõigu punkti a alapunkt ii: ebasoodsate looduslike tingimuste toetus muudes kui mägipiirkondades\nArtikli 36 esimese lõigu punkti a alapunkt iii: Natura 2000 ja direktiiviga 2000/60/EÜ seotud toetus\nArtikli 36 esimese lõigu punkti a alapunkt iv: põllumajanduslik keskkonnatoetus\nArtikli 36 esimese lõigu punkt v: loomade heaolu toetus\nArtikli 36 esimese lõigu punkti b alapunkt i: põllumajandusmaa esmane metsastamine\nArtikli 21 lõike 1 punkt a\nArtikli 36 esimese lõigu punkti b alapunkt ii: agrometsandussüsteemide esmarajamine\nArtikli 21 lõike 1 punkt b\nArtikli 36 esimese lõigu punkti b alapunkt iii: muu maa esmane metsastamine\nArtikli 36 esimese lõigu punkti b alapunkt iv: Natura 2000 toetus\nArtikli 36 esimese lõigu punkti b alapunkt v: metsanduse keskkonnatoetus\nArtikli 36 esimese lõigu punkti b alapunkt vi: metsapotentsiaali taastamine ja ennetustegevus\nArtikli 21 lõike 1 punkt c\nArtikli 36 esimese lõigu punkti b alapunkt vii: vähetootlikud investeeringud\nMääruse (EL) nr 1305/2013 kohased meetmed\nArtikli 171 lõike 2 punkt a: investeeringud põllumajandusettevõtete ümberkorralduseks ja ühenduse nõuetega vastavusse viimiseks\nArtikli 171 lõike 2 punkt c: investeeringud põllumajandus- ja kalandustoodete töötlemisse ja turustamisse, et see tegevus ümber korraldada ja ühenduse nõuetega vastavusse viia\nMääruse (EÜ) nr 73/2009 lisasid muudetakse järgmiselt:\nI lisasse lisatakse pärast rida „Eritoetus” järgmine rida:\nIII jaotise 5a peatükk ja V jaotise 2a peatükk\nTootmiskohustusega sidumata toetus”\npunkt A „Keskkond” asendatakse järgmisega:\nNõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiiv 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1)\nArtikli 3 lõige 1 ja lõike 2 punkt b, artikli 4 lõiked 1, 2 ja 4, artikli 5 punktid a, b ja d\nNõukogu 12. juuni 1986. aasta direktiiv 86/278/EMÜ keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses (EÜT L 181, 4.7.1986, lk 6)\nNõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1)\nArtiklid 4 ja 5\nNõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7)\nArtikkel 6 ja artikli 13 lõike 1 punkt a”\npunkti B „Rahva-, looma- ja taimetervis” alapunkt 9 asendatakse järgmisega:\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1)\nArtikli 55 esimene ja teine lause”.\nIII lisas asendatakse kanne „Veekaitse ja -majandus” järgmisega:\n„Veeressursside kaitse ja majandamine:\nVooluveekogude äärde puhverribade rajamine (1)\nVeekogude kaitse reostuse ja äravoolu eest; veekasutuse reguleerimine\nLoataotlusmenetluste täitmine, kui vee kasutamiseks niisutussüsteemis tuleb taotleda luba\nPõhjavee kaitse reostuse eest: otseheite keelamine põhjavette ning meetmed hoidmaks ära põhjavee kaudset reostust heite pinnasele juhtimise ja pinnase läbi toimuva ohtlike ainete infiltratsiooni kaudu, nagu on loetletud direktiivi 80/68/EMÜ lisas (direktiivi selles versioonis, mis kehtis selle viimasel kehtivuspäeval, sel määral, mil see on seotud põllumajandusliku tegevusega)\nVIII lisas asendatakse aastat 2014 käsitlev veerg järgmisega:\nTabel 2 (2)\nVIII lisa järele lisatakse järgmised lisad:\nArtikli 136b rakendamisest tulenevad summad 2014. aastal\n42 600 000 eurot\n9 000 000 eurot\nArtikli 72a lõike 4 ja artikli 125a lõike 3 alusel kohaldatav põllumajandusliku majapidamise keskmine suurus\nPõllumajandusliku majapidamise keskmine suurus\nArtikli 72a lõikes 3 ja artikli 125a lõikes 3 osutatud riiklikud ülemmäärad\nArtikli 125b lõikes 1 osutatud summad Bulgaaria ja Rumeenia jaoks\n789 365 000 eurot\n1 753 000 000 eurot\nXVIIa lisa asendatakse järgmisega:\nKüprose riiklik üleminekutoetus\nTeraviljad (v.a kõva nisu)\nLinnuliha ja munad\nLehtpuuviljad, sh luuviljad\n23 838 770”\nHeade põllumajandus- ja keskkonnatingimuste puhverribad peavad nii direktiivi 91/676/EMÜ artikli 3 lõike 2 kohaselt kindlaks määratud tundlikel aladel kui ka väljaspool neid vastama vähemalt nõuetele, mis on seotud direktiivi 91/676/EMÜ II lisa punkti A alapunktis 4 osutatud väetiste kasutamise tingimustega vooluveekogude lähedal, mida kohaldatakse direktiivi 91/676/EMÜ artikli 5 lõike 4 alusel koostatud liikmesriikide tegevusprogrammide kohaselt.”\n(2) Ülemmäärade arvutamisel võetakse arvesse artikliga 121 ette nähtud juurdekasvukava.”


Eliisa Matsalu • 13. märts 2014 kell 12:27\nErivajadustega inimeste tööturule kaasamine on Eestile suur potentsiaal, milleks on vaja läbi viia laiaulatuslik töövõimereform, ütles sotsiaalminister Taavi Rõivas.\nSotsiaalminister ja Reformierakonna uus peaministrikandidaat Taavi Rõivas tutvustas täna Tuulelohe Lennu konverentsil plaanitavat töövõimereformi.\n„Tõepoolest pole täna just kõige tavalisem päev sotsiaalministrina,“ alustas Rõivas kõnet. „Aga kui peaks olema põhjust ja võimalust luua järgmist valitsust, siis peaks see kindlasti olema näoga tööandja poole.“\nRõivase sõnul on majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi prognoosi järgi aastatel 2011-2019 juurde vaja umbes 140 000 uut töötajat, samas on praegu riigis ligi 100 000 töövõimetuspensionäri, kellest umbes kaks kolmandikku sooviks tööd teha. „Tööjõupuudus kummitab meid nüüd rohkem kui kunagi varem ja selle lahendus on tõsine töövõimereform,“ ütles ta.\nRõivase sõnul on praeguse tööturu korralduse suurimaks probleemiks passiivsus. „Inimene, kelle töövõime langeb, läheb tööhõiveametisse, kus määratakse talle mingisugune kindel protsent ja ta hakkab teatud summat kuus pangaarvele saama. Laias laastus riigi suhe töötajatega siin lõppebki,“ selgitas ta.\nReformiga muudetaks töötukassa asutuseks, mis hakkab töövõimetuspensionäridele pakkuma kindlaid ja konkreetseid meetmeid nende probleemide lahendamiseks. Kui praeguses olukorras on tööandjal majanduslikult mõistlikum terve ja erivajadusega inimese vahel valides palgata terve inimene, siis Rõivase sõnul on reformi eesmärk edaspidi sajaprotsendiliselt tööandjale kompenseerida puuetega inimeste palkamisega seotud kulud.\n„Ka praegu on võimalus 75 protsendi ulatuses kompensatsiooni saada ja innustame tööandjaid seda kasutama,“ märkis ta. „Reformi käigus avarduvad võimalused kõvasti.“\nReformi teine eesmärk on investeerida inimestesse ja nende tervisesse. Näiteks tõstetaks praegu erivajadustega inimestele mõeldud rehabilitatsiooniteenust kahelt miljonilt eurolt kuuele. Abivahendite, nagu näiteks ratastoolide jm investeeringuid tõstetaks ligi miljoni euro võrra 2,9 miljonini.\nRõivase sõnul on reformi suurim muutus see, millise pilguga inimesi vaadatakse. „Me ei taha enam mõõta nende puudusi, vaid pakkuda reaalset lahendust. Reformi läbiviimine tooks üksjagu suurt väljakutset töötukassale, kelle ülesandeks saab välja selgitada, millised on erivajadustega inimeste tugevad ja nõrgad küljed, milliseid töid nad suudavad teha,“ märkis ta.\nRõivase sõnul ei makstaks tulevikus enam ka pensioni, vaid töövõimetoetust. „Suurt sellest ei muutugi, aga toetus hakkab sõltuma inimese sissetulekust. See peaks olema motivatsiooniks, et inimesed kasvataksid ise tahet tööd otsida ja teha,“ märkis ta.\nRõivas täpsustas, et ta ei pea silmas tõsiste puuetega inimesi. „Kõigil tuleb silme ette viusaalpilt kuulmispuudest, liikumise, nägemise või vaimupuudest. Aga 100 000st on umbes kolmandik üldse mitte puuded, vaid psüühikahäired. Teisel suurel puuetega inimeste rühmal on luu- ja liigesepuue. Nende töövõimekus on küll langenud, kuid mitte nii palju, et nad töötada ei saaks,“ ütles ta.\nReformi elluviimiseks on Rõivase sõnul investeeringuks 200 miljoni euro väärtuses Euroopa Liidu vahendeid. Kui praeguse skeemi järgi kulub 2023. aastaks töövõimetuspensionäride peale 437,4 miljonit eurot, siis reformi jõustudes oleks see summa 391,4 miljonit.\n„Palju suurem võit kui see on aga terve ühiskond. Praegu on meil liiga palju inimesi, kes sõltuvad toetustest,“ märkis Rõivas. „Erivajadustega inimeste kaasamine tööturul on Eestile suur potentsiaal.“


Näitame 49 - 72 kokku 383 tootest\nTerranova - Multivitamiinid lastele 50 kapslit\nTootes sisalduv Magnifood Complex toetab vitamiinide-mineraalide bioimenduvust ning nende aktiivsust organismis. Multivitamiini komplekis on lastele olulised vitamiinid ja mineraalaineid hästi imenduvates vormides. Sobib lastele vanuses 4-12 eluaastat.\nTerranova - Kvertsetiini ja nõgese kompleks 50 kapslit\nTerranova Kvertsetiin ja Nõges toetab hingamisteede tervist ja tasakaalustab põletikku ja allergilisi reaktsioone, näiteks õietolmu hooajal. Kvertsetiini, C-vitamiini ja bromelaiini koosmõju on tõhus allergiate ja hingamisteede põletike korral. Magnifood Complexi ravimtaimede looduslikud toimeained täiendavad soovitud toimet.\nKomplekt Actyva Linfa Solare šampoonist ja juuksemaskist. Päikesejärgne niisutav puhastaja nii juustele kui kehale. Puhastab efektiivselt ja neutraliseerib kuivusest tingitud tagajärjed nagu ka soola ja kloori kahjustused.Juunis 2021 kaasa ka kingituseks Actyva riidest kott.\nTerranova - Reishi seen 500mg, 50 kapslit\nReishi ehk läikvaabik on Idamaades tuntud oma tugevate, adaptogeensete omaduste poolest. Reishi suurendab energiat ja vastupidavust, toetab immuunsüsteemi ja südame-veresoonkonna tööd.\nTerranova - Smooth Synergy 50 kapslit\nSmooth Synergy sobib kasutamiseks stressirohkel perioodil. Toode on rahustava mõjuga ja toetab närvisüsteemi funktsioone. Smooth Synergy koostises on ravimtaimed nt roosijuur ja ashwaganda, mis toetavad närvisüsteemi ning energia tootmist, kuid ei stimuleeri seda liigselt.\nTerranova - Pulbriline toidulisand Life Drink 227g\nIgapäevaseks kasutamiseks mõeldud toitev ja terviklik pulbriline toidulisand. Meeldiva maitsega toitaineterikast pulbrit saab segada mahla, vee, smuuti või jogurtiga. Life Drink sisaldab enamjaolt mahekasvatusest pärit külmkuivatatud köögiviljade, marjade-, seente pulbrit, taimseid valke, asendamatuid rasvhappeid, seedeensüüme ja piimhappebaktereid....\nTerranova - Astragaluse, Musta leedri & Küüslaugu...\nTugevdab üldist immuunkaitset, näiteks gripihooajal ja tasakaalustab soolestiku häiritud mikrofloorat. See on välja töötatud, et toetada keha loomulikku vastupanuvõimet mikroobide vastu muuhulgas seedekulglas ja limaskestadel. Selles sisalduvad taimsed toimeained suurendavad nii kaasasündinud kui ka omandatud immuunsust ja aitavad kehal kiiremini taastuda...\nTerranova - Nõgesejuure, lükopeeni ja tsingi kompleks 50...\nTerranova - Liigestekompleks 50 kapslit\nLiigestekompleks, mis sisaldab taimseid ekstrakte ja -ühendeid, C-vitamiini, mangaani ning molübdeeni. See Terranova poolt väljatöötatud kompleksne toidulisand toetab liigeste ning lihaste paindlikkust ja elastsust.\nTerranova - Multivitamiin sportlastele 100 kapslit\nLiving Multivitamin SPORT on mõeldud spetsiaalselt aktiivsele inimesele. Toode sisaldab lisaks organismi funktsioone toetavatele vitamiinidele mineraalainetele ka sünergeetiliselt toimivaid külmkuivatatud taimseid ühendeid. Selles sisalduv Magnifood Complex ürtide, taimede ja marjade toimeained, kombineerituna vitamiinide ja mineraalainetega tõhustavad...\nTerranova - Multivitamiin naistele 100 kapslit\nMultivitamiin, mille sisu on kohandatud spetsiaalselt naise vajadustele. See sisaldab 30 eri vitamiini, mineraalainet ja toitainet, mis toetavad naha, juuste ja küünte seisundit ja hormonaalset talitlust. Sisaldab rohkem naisele vajalikku folaati, rauda ja luteiini kui tavaline multivitamiin. Arvesse on võetud ka luustiku tervist: see multivitamiin...\nTerranova - Vitamiinide-mineraalainete kompleks 100 kapslit\nLiving Multinutrient Complex on uudsel tootmistehnoloogial valmistatud toidulisand, sisaldades lisaks organismi funktsioone toetavatele vitamiinidele mineraalainetele ka sünergeetiliselt toimivaid külmkuivatatud taimseid ühendeid. Selles sisalduv Magnifood Complex ürtide, taimede ja marjade toimeained, kombineerituna vitamiinide ja mineraalainetega...\nTerranova - Vitamiinide-mineraalainete kompleks 50 kapslit\nTerranova - Oomega 3-6-7-9 õli 250ml\nTasakaalustatud vahekorras oomega-3-6-7- 9 rasvhapped. Kõik toidulisandis kasutatud õlitaimed on pärit mahepõllundusest.\nTerranova - E-vitamiin 200IU 50 kapslit\nE-vitamiin:on vajalik orgaismi antioksüdantses regulatsiooni- ja kaitsesüsteemis suurendab A-vitamiini biotoimet pidurdab naha vananemist vähendab juuste kahjustusi\nTerranova - Multi-C-vitamiini kompleks 250mg 50 kapslit\nC-vitamiin aitab kaasa:normaalsele energiavahetusele närvisüsteemi normaalsele talitlusele normaalsetele psühholoogistele funktsioonidele immuunsüsteemi normaalsele talitlusele kollageeni moodustumisele veresoonte, luude, kõhrkoe, igemete, naha ja hammaste normaalseks talitluseks


Uus seadus võimaldab hakata üürnikelt remonti nõudma - ärileht.ee\nUus seadus võimaldab hakata üürnikelt remonti nõudma\nJustiitsministeerium saatis uuesti kooskõlastusringile võlaõigusseaduse muutmise eelnõu, mis võimaldaks üürilepingu pooltele rohkem paindlikkust omavaheliste suhete kujundamisel ning tagades võimalike rikkumiste puhuks üürileandja õiguste kaitseks tõhusad vahendid.\nEelnõuga kaob eluruumi üürilepingute puhul absoluutne leppetrahvi keeld. Samas on võimalik leppetrahvi kokku leppida ainult mitterahalise kohustuse rikkumise puhuks, kus kahju tõendamine võib olla keerulisem ning kus trahvil võib olla oluline ennetav mõju. Leppetrahvi suurus on piiratud, teatas ministeerium.\n„Eelnõu eesmärk on elavdada ja arendada üüriturgu ning pakkuda sellega inimestele elukoha üürimise näol mõistlikku alternatiivi kodu omamisele," ütles justiitsminister Raivo Aeg. „Tahame aidata kaasa hea kvaliteediga üürielamufondi kujunemisele."\nMinister tõi välja, et üüriturgu puudutav seadus on püsinud muutumatuna pea 20 aastat ning turuosalised on viidanud vajadusele seda kaasajastada. „Üürituru efektiivseks toimimiseks tuleb soodustada pikaajalisi ja stabiilseid, kuid samas paindlikke üürisuhteid, mis tagavad üürileandjale kasumi ning üürnikule piisava kaitse ja kindlustunde."\nÜürileandja saab teatud juhtudel võimaluse nõuda senisest suuremat tagatisraha, mille ülemmäär on ühe kuu Eesti keskmine brutopalk. „Muudatus on mõeldud olukordadeks, kus üüritav eluruum asub väga madalate hindadega piirkonnas, ja kehtiv tagatisraha ülemmäär ei kata üürileandja riske eluaseme ja selle sisustuse kahjustamise puhul," selgitas minister.


Pille ja Heli Taanis: 25.04.2016 - esmaspäev tööpäev\nTäna ärkasime teadmisega, et kolm nädalat on juba möödas ning nädal töötamist vaid ees. Mõnes mõttes on see kurb aga ka rõõmus, sest eks me ikka tunneme Teist paljudest puudust ka.\nTaas tervitas meid rõõmsalt suur jänes, kes meid siin pidevalt saadab, täna ta jooksis peaaegu meie akna alt juba läbi. Ju ta toob meile ikka head õnne.\nTaas hommikupudru, kohvi ning puhtad tööriided kaasa ning tõtates rongile. Rongi oodates arutlesime vareste kisa saatel, kas neil on juba pojad pesas, sest kisa on päris suur ja pesade vahel nad lendavad. Sõber internett tuvastas pesitsuse aja ja haudumise aja, kuid arvasime, et võib-olla siinsed varesed alustasid varem. Diskussiooni lõpetas meie saabuv rong. Rongis esmased eestimaised uudised üle vaadatud, Vig peatuses maha ja tuntud teed pidi Baeshøjgård majja ehk meie hooldekodusse.\nKiire riiete vahetus ning pilk hommikusöögilauda, kus nägin vaid Ovet ja Inget, teisi töötajaid näha polnud ning nii ma tõttasin Julie tuppa aga see oli taas lukus. Kiire võtmete otsimine ning tuppa pääs olemas. Julie veel oli voodis, hakkasin teda vaikselt äratama, sest tal läheb ärkamine pikaldaselt ning vaja on anda aega. Sain ta voodist ülesse ning meenutada tuli, mis päev täna on ja mis tegevused ees ootavad. Taas kerge pesu, kreemitamine, sest Juliel on väga kuiv nahk. Roll on peale ning siis saime alustada juba riietumisega. Hommikusöögi laua taha jõudes puudus vaid Alice ja Sigrid. Tervitasin kõiki ja kohe tuli ka Alice. Juliele andsin ta pudru, piima ja vee ning teistel aitasin ulatada erinevaid asju laualt või kapist. Täna on E majas toimetamas Pia (praktikant), Anni ja Annette liikus ka ringi suure koristuskäruga. Täna nägin ma ka liikuvat poodi, millest me oleme eelnevalt kirjutanud.\nVõtsin ette külmkapi koristuse ja pesu ning vaatasin üle kõikide toiduasjade kuupäevad ning leidsin üllatavalt palju aegunud kastmeid, mille koheselt kõrvaldasime ning Anni tõi köögist varsti uued. Köök koristatud, külmkapp puhas, tekkis vaba hetk ning siis näitasin Ingele ka fotoaparaadist pilte laupäevasest matkast. Inge sai inglise keelest aru aga ei oska eriti vastata, kuid tal oli vähemasti tegevus. Edasi tuli Julie ka puhkealale ning soovitasin tal istuda akna alla, kuni lõunasöök saabub. Ajasime Juliega niisama juttu ja õues tuli rahet, siis piilus päike mingi aeg ja taas raheterad.\nLõunaks oli täna krevetid saia ja mingi kastmega ja magustoiduks mingi odrakruup pirnidega, see meile eriti ei maitsenud. Ove naine oli ka meiega lõunatamas, meid oli laua ääres 12 inimest.\nNüüd oli taas vaja laud koristada ja elanikud tuppa aidata. Dorte andis meile ülesandeks kirjutada kohaliku ajakirja jaoks jutuke ning sinna juurde paar pilti. Sellega peame valmis saama neljapäevaks. Aeg oli tiksunud juba omasoodu, kastsin Julie toas ära lilled ning pesin mõned nõud ning aeg liikuda juba rongi poole.\nMinu tööpaev mõõdus täna väga rahulikult ja töiselt. Hommiku sain Tove enda hoolealla. Ta armastab väga sokolaadi ja seda oli hommiku näha, kuna tema voodi ja ta ise olid sulanud sokolaadi täis. Käärisin käised ülesse, panin põlle ette ja kindad kätte ning töö võis alata.\nKella 10 aeg aga läksin Sussiga hoopis päevakeskusesse ja tegime pärlitest kujukesi. Sussi aga ei teinud eriti midagi, kuna ta ei tundnud ennast kuigi hästi. Mingi aeg sadas ka väljas lume laadset asja. Tore KEVAD ka siin. Anette toitmine ja ja Tove tuppa tagasi aitamine olid minu tegevused veel.\nEks esimesed suuremad wao emotsioonid on juba ka moodas ja nuud tegelen juba rohkem ikka praktiseerimisega ja oskuste kinnutamisega.\nTöölt tulles läksime hoopis Svinnigisse niisama ringi luusima, sest Helil on tahtmine saada Hama pärleid aga me ei leidnud siit ühtegi mänguasjade poodi. Igas alevikus oleme külastanud ka punase risti poodi, kus need on olnud.\nÕhtul tegime ahjus Pille kokku segatud marinaadis šašlõkki ja tegelesime kirjutamisega, Homme on lootust saada sauna, kui interneti info tõele vastab, igatahes seda me tahame VÄGA.\nPostitaja: Unknown kell 11:26


Pakkumised Ameerika Ühendriikides – Comfort Inn JFK Airport, Queens\n144-36 153rd Lane, Queens, NY 11434, Ameerika Ühendriigid – Hea asukoht – näita kaarti\nKindlustage parim hind peatumiseks majutusasutuses Comfort Inn JFK Airport, mis on hiljuti külastanutelt saanud hindeks 8.\nVäga hea 6 arvustust 8,0\nThe JFK Airport Comfort Inn is within a 15-minute drive from both the Aqueduct Horse Racetrack and Queens Zoo. The Nassau Veterans Memorial Coliseum, home of the New York Islanders professional hockey team, is 12.9 miles away.\nComfort Inn JFK Airport on Booking.com-i külastajaid vastu võtnud alates 24. nov 2009.\nMillal soovid peatuda majutusasutuses Comfort Inn JFK Airport?\nQueensis just broneeritud: Just broneeriti 26 hotelli nagu Comfort Inn JFK Airport\n4 põhjust, et valida Comfort Inn JFK Airport\nMajutusasutuses Comfort Inn JFK Airport pakutavad mugavused\nTähtis teada Comfort Inn JFK Airport võtab vastu erisoove – lisa need järgmisel sammul!\nKõikide vanemate laste või täiskasvanute ööbimise eest olemasolevates voodites tuleb maksta USD 10 öö kohta .\nComfort Inn JFK Airport aktsepteerib neid kaarte ja jätab endale õiguse enne sinu saabumist sinu kaardilt ajutiselt teatud summa blokeerida.\nNäita arvustusi: Kõik arvustuse kirjutajad Pered (2) Paarid (2) Sõprade grupid (1) Üksikreisijad (1) Näita arvustusi: Kõik hinded Suurepärane: 9+ (2) Hea: 7 – 9 (3) Normaalne: 5 – 7 (1) Halb: 3 – 5 (0) Väga halb: 1 – 3 (0)\n82 inimest otsivad praegu Queensis peatumispaika\n» Hotellid Queensis


11. Ostujuhtimise Aastakonverents 2015. Äripäeva E-pood\n11. Ostujuhtimise Aastakonverents 2015\nMuuga Sadam, Maardu tee 57, Maardu\nTänavune Ostujuhtimise Aastakonverents toimub 19. novembril Muuga Sadamas.\nKonverents on saalikoolituse põhimõttel kus tutvustatakse parimaid praktikaid ostujuhtimise neljast olulisemast valdkonnast: strateegia, varude juhtimine, läbirääkimised ja tarnijasuhete juhtimine.\nHansabussi konverentsibuss toimetab soovijad hommikul Tallinnast Mere pst-lt Muugale ja õhtul tagasi (osalejatele tasuta, vajalik eelnev koha broneerimine SOOVIN BUSSITRANSFEERI). Oma autoga tulijatele on parkimine tasuta.\nMCIPS, tarneahela planeerimisjuht, Saku Õlletehas ja Aldaris\nTõnis Viiroja on rahvusvahelise haardega tarneahela professionaal, kel on 11 aastat kogemust maailma juhtivatest ettevõtetest. Ta alustas Maersk Line’is, tegeledes peamiselt konteinerveo kommertspoolega Venemaal, Itaalias ja Küprosel. Tõnise ostujuhtimise kogemus pärineb Nokia Siemens Networksist, kus ta tegeles logistikateenuste ostmisega ja juhtis lõpuks Soomest globaalset ostutiimi, mis vastutas 400MEUR kulueelarve eest. Praegu juhib Tõnis tarneahela planeerimist Carlsbergi Eesti ja Läti tehastes ning vastutab tõenäoliselt maailma parima õlle jõudmise eest tarbijani tõenäoliselt maailma parima tarnekindluse ja efektiivsusega. Tõnisel on ärirahanduse magistrikraad Tallinna Tehnikaülikoolist ja ta on läbinud Chartered Institue of Procurement and Supply (CIPS) Advanced Practicioner kursuse.\nEesti Ostu- ja Tarneahelate Juhtimise Ühing PROLOG tegevjuht\nPeep Tomingas on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli Mehaanikateaduskonna masinaehitaja-konstrueeriia diplomiga. Lisaks täiendas ta ennast Eesti Kõrgemas Kommertskoolis (EBS) rahvusvahelise ärijuhtimise erialal, kus 2001 aastal kaitses magistrikraadi. Enne ABB-sse tööleasumist oli Peep 5 aastat Ericsson Eesti müügiorganisatsioonis logistikajuht. Alates 2002. aastast kuni 2015. aasta augustini töötas ta ABB-s Baltimaade tarneahelajuhina. Peep on olnud Eesti ostu- ja tarneahelate juhtimise ühingu PROLOG juhatuse asendusliige alates 2014. aastast. Praegu on Peep eraettevõtja, olles ühtlasi nii PROLOGi tegevjuht kui ka nõustaja startupis DeltaBid, mis pakub tarneahelajuhtidele hangetekorraldamise veebitöövahendit. Peebu peamisteks kompetentsivaldkondadeks on tarneahelajuhtimine, strateegiline hankimine ja tarnijasuhete haldamine.\nEnsto Grupi hankejuht\nKerttily Golubeva töötab Ensto kontsernis ostujuhina alates 2007. aastast. Enne seda oli ta viis aastat Kriss Tradingu impordi-, ostu- ja tarneahelajuht, kuhu siirdus Elcoteqi materjalide grupi ostja positsioonilt. Oma ostujuhikarjääri alustas ta 1998.a. Dagabi tütarfirma Axfood müügidirektori assistendina. 2014.a. pälvis Kerttily Ensto kontserni innovatsioonipreemia protsesside parendamise kategoorias. Kerttily on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli rahvusvahelise ärirahanduse bakalaureuseõppe ja Tallinna Ülikooli organisatsioonikäitumise magistrantuuri. Alates 2013. aastast täiendab Kerttily end Suurbritannias maailma juhtivas ostujuhtimise instituudis Chartered Institue of Procurement and Supply (CIPS).\nAllar Kahju on üheksa aastase töökogemusega tarneahela valdkonna tippjuht. Enne Rimi Eesti Food AS-i siirdumist töötas ta Selveri logistikajuhina. Rimis kuulub Allar juhtkonda, vastutades tarneahelajuhina planeerimise, varustamise, tarneoperatsioonide ning logistikakorralduse eest Rimi ning Säästumarketi jaekettides.\nJaana Susanna Liigand-Juhkam on koolitaja ja õppejõud, koolitusfirma Arikano juhataja, mitmete raamatute autor ja kaasautor, ärijuhtimise ja psühholoogia magister. Jaana on õppinud Rotary stipendiaadina militaarkallakuga North Georgia College & State University’s USA-s (alates 2013 University of North Georgia), kaitsnud magistrikraadi ärijuhtimises Estonian Business School´is (EBS) aastal 2003 ning psühholoogias Tartu Ülikoolis aastal 2012. 2013-2014. aastal täiendas ta end Erickson College International (Kanada) lahenduskeskse coaching’u programmis The Art and Science of Coaching. Ta on töötanud alates 2002.aastast lepingulise õppejõuna erinevates ülikoolides (TTÜ, EMTA, EBS, TLÜ BFM jt) ning teinud koolitajana koostööd paljude ettevõtetega nii avalikust kui erasektorist. Jaana teemadering hõlmab nii enese kui ka teiste juhtimise psühholoogilisi võtteid, meeskonnatööd, konfliktide ohjamist, stressiga toimetulekut, suhtlemis- ja läbirääkimisoskusi ning õnne, heaolu ja motivatsiooniga seotud küsimusi. Enne lõplikult koolitusvaldkonda sisenemist (2004) töötas Jaana Välisministeeriumis. Seejärel täiendas ennast Reporterikoolis ajakirjanduse valdkonnas ning on teinud erialast kaastööd ajalehele Äripäev ning ajakirjadele Director ja Psühholoogia Sinule. Ta on koostanud Äripäeva raamatu “Ettevõtte riskid” ning koos A.Virovere ja R.Alasega käsiraamatu ”Organisatsioonikäitumine” (2005, 2008). Veel on ta PARE Personalijuhtimise käsiraamatu (2007) koolituse peatüki koostaja ning kaasautor. Samuti on Jaana esinenud ettekannetega arvukatel konverentsidel ja seminaridel. 2008. aastal omistati Jaanale täiskasvanute koolitaja andragoog IV (EKR 7) kutsekvalifikatsioon ning samal aastal valiti ta TLÜ Täiendkoolituskeskuse Aasta Koolitajaks.\nSten Andreas Ehrlich peab loogikat ning argumenteerimist igasuguse ühiskondliku diskussiooni vundamendiks ning pöörab koolitades just nendele valdkondadele enim tähelepanu. Sten on Eesti meister väitluses ja Euroopa meistrivõistluste finalist. Lisaks koolitaja ja moderaatori tööle Väitluskoolituses töötab ta juristina advokaadibüroos Tark Grunte Sutkiene.\nPKC tarneahela arendusjuht ja globaalne SQA juht, PKC\nKaisa Metusala on autotööstuses töötanud 10 aastat, alustas 2005. aastal Tartus Baltcoachis kvaliteedijuhina ja 2007. aastal läks PKCsse tööle Scania toote kvaliteediinseneriks. PKC sees liikus edasi SQA (Supplier Quality Assurance) juhi positsioonile. Praeguseks on viimased kaks aastat jaganud enda ülesandeid kahe valdkonna vahel: PKC Euroopa tehaste tarneahela arendusjuht ja globaalne SQA juht. Kaisa sai bakalaureusekraadi 2005. aastal TTÜs tootearenduse ja tootmistehnika erialal, 2008. aastal omandas Tartu Ülikoolis ETJ (ettevõtluse ja tehnoloogia juhtimise) magistrikraadi ja 2014. aasta kevadel TTÜs esimese lennuna tarneahela juhtimise magistrikraadi.\nRegistreerumine, hommikukohv ja tutvumine ekspositsiooniga\nTõnis Viiroja MCIPS, tarneahela planeerimisjuht, Saku Õlletehas ja Aldaris\n2. Kellele me oma kuluarveid tasume?\n3. Kas me tehtud kulude eest saame vastu neid väärtuseid, mida on lubatud?\nPeep Tomingas Eesti Ostu- ja Tarneahelate Juhtimise Ühing PROLOG tegevjuht\nOstustrateegiate kohandatamise eesmärgiks on katkematu materjalidevoo tagamine optimaalsete kogukuludega ja ilma riske suurendamata. Nagu iga strateegia, eeldavad ka ostustrateegiad eesmärkide seadmist ja tulemuste mõõtmist. Õigete eesmärkide õige püstitamise oskus on soovitavate tulemuste saavutamise kriitiliseks eelduseks. Kulude analüüsi tulemused on ostustrateegiate kohandamise oluliseks sisendiks. Ostustrateegiate kohandamine sõltub ostetavate toodete ja teenuste tüübist, riskitasemest ja kaasnavetest määramatustest (nõudlus/pakkumine). Levikuimateks ostustrateegiate kohandamisel omavahel kombineerituina kasutatavateks visualiseerimisvahenditeks on Kraljici ja Fisheri maatriksid. Fisheri maatriksis keskendutakse valmistoodangu nõudlusele, Kraljici omas materjali ja komponentide pakkumisele. Peep Tomingas selgitab konverentsil praktilistele näidetele tuginedes, kuidas ostustrateegiate kohandmist praktikas ellu viiakse.\nKohvipaus ja tutvumine ekspositsiooniga\nKerttily Golubeva Ensto Grupi hankejuht\nVarude juhtimise ülimaks tasemeks saab pidada olukorda, kus materjalivoog on katkematu, kulud ja riskid optimaalsed, ent füüsilisi varusid pole. See tähendab, et materjal eksisteerib ainult selle tarbimiskohas ja täpselt jooksva nõudluse rahuldamiseks vajaminevas koguses. Kui ettekande pealkirjaks olev ITO 365 tähendab igapäevast varude ringlust, siis Kerttily Golubeva esitleb konverentsil veelgi eesrindlikumat, nö varudeta varude juhtimise lahendust, mille juurutamise eest pälvis ta eelmisel aastal Ensto kontserni innovatsioonipreemia. Kerttily poolt välja töötatud tarnijatega integreeritud mudel arvestab maailmaklassi tootmise ja leani põhimõtetega, olles suunatud raiskamiste vähendamisele nii tarnija kui ostja poolel. Tegemist on innovaatilise konsignatsiooniprotsessiga, mille puhul on vabanetud klassikalise konsignatsioonimudeli ebamugavustest nii ostja kui müüja jaoks. Mudeli juurutamine ei nõudnud investeeringuid ning sünergia leitakse infovoogude tasandil selliselt, et ressursikasutus optimeeritakse kogu tarneahela üleselt.\nDOS 1 NOS\nAllar Kahju Rimi tarneahelajuht\nAllar Kahju ettekanne täiendab Kerttily Golubeva esitlust, vaadeldes kiireima võimaliku varude ringluskiiruse aspekti jaekaubanduse seisukohast. Pealkirjas välja toodud eesmärk DOS 1 NOS (Days of Inventory Supply = 1, Never Out of Stock), mis tähendab ühe päeva nõudluse rahuldamiseks piisavat varu ilma tarneaukudesse langemata, on Rimi varude juhtimise võimekuse juures täiesti teostatav ja seda rakendatakse mõnede kampaaniatoodete puhul. Samas ei ole niivõrd suur ringluskiirus müügipsühholoogiast lähtuvalt enamuse riiulitoodete jaoks optimaalne. “Täis riiulite” visuaalse efekti säilitamiseks jaekauplustes on tasuvam hoida varude vaheldumise tsüklit mõnevõrra pikemana. Konverentsil annab Allar põhjalikuma ülevaate sellest, milline on Rimi uus varude juhtimise mootor, tänu millele on üldse osutunud võimalikuks rääkida ühekohalistest DOS näitudest.\nLõuna ja tutvumine ekspositsiooniga\nJaana Susanna Liigand-Juhkam Arikano juhataja\nJaana keskendub oma esitluses läbirääkimisteks valmistumise neljale peamisele aspektile:\n2. Psühholoogilised ja sisulised tegurid läbirääkimiste ettevalmistamisel;\n3. Saatuslikud vead, mida on võimalik hea ettevalmistamise korral vältida;\n4. Hea ettevalmistuse check-list - kas olen valmis läbirääkimiste laua taha minema?\nArgumendi kasutamine läbirääkimistel- töötuba\nSten Andreas Ehrlich Väitluskoolitus koolitaja\nTöötuba lähtub eeldusest, et edukate läbirääkimiste pandiks on argumenteerimise alusteadmiste efektiivne kasutamine, sealhulgas teadmine sellest, millest sõltub esineja mõju kuulajale. Arvestades, et läbirääkimiste keskseks eesmärgiks on kuulaja veenmine, on töötuba pühendatud just oma sõnumi veenvuse suurendamisele läbi argumendi. Tutvustame argumendi mudelit ja selle kasutamise olukordi. Koolitaja poolt antud sisend saab rakendust paaristöös, mille käigus saab iga oselaja ise argumenti koostada.\nTarnija protsesside hindamine\nKaisa Metusala PKC tarneahela arendusjuht ja globaalne SQA juht, PKC\nKonverentsiettekande teemaks olev tarnija protsesside hindamine on seega Kaisa Metusala igapäevatööks, milles ta on aastate jooksul omandanud professionaalile omase vilumuse. Tegemist on interaktiivset tarnijaga suhtlemist eeldava metoodikaga, mille eesmärgiks on kinnituse saamine tarnija võimekusele tarnida tooteid või teenuseid ostja vajadusi rahuldaval moel. Tarnija protsesside hindamisel kasutatakse laialdaselt Joseph Moses Murani üheksasammulist lähenemist:\n2. Alternatiivsete tarnijate hindamine;\n3. Sobivaima tarnija valik;\n4. Ühine kvaliteediplaneerimine koos tarnijaga;\n5. Koostöö kogu (lepingulise) suhteperioodi vältel;\n6. Soorituse kvaliteedinõuetele vastamuse kontrollimine;\n7. Kvalifisteeritud tarnijate sertifitseerimine;\n8. Kvaliteedi parendusplaanide väljatöötamine;\n9. Tarnija soorituse hindamise ja tagasisidestamise süsteemi väljatöötamine ning kasutamine.\nÜhised arendused ja parendused koos tarnijatega- diskussioonipaneel\nKaasaegset tarnijauhete juhtimist (SRM) ei vaadelda mitte ainult organisatsiooni strateegilise ostujuhtimise eesmärkide saavutamise vahendina. Innovaatilsed ettevõtted eesotsas Apple ja Teslaga on ilmekalt demostreerinud turul märkimisväärsete konkurentsieeliste saavutamise võimalusi läbi oskuslikult juhitud ning arendatud tarnijasuhete.\nKuidas toimuvad ühised arendused ja parendused koos tarnijatega Eestis? Kas meie turuspetsiifika seab mingeid geograafilisi, mastaabist tulenevaid, või muid piiranguid? Millised on koos tarnijatega saavutatud suurte võitude parimad näited?\nNeed on küsimused, millele otsime konverentsipäeva lõpus vastuseid koos kõigi osalejatega. Diskussioonipaneeli modereerib Illimar Paul. Panelistideks on viis ettekannetega päeva jooksul üles astunud esinejat.\nIllimar Paul Sensei juhataja\nosalemist konverentsil, elektroonseid materjale, kohvipause, lõunat, soovi korral kohta konverentsibussis marsruudil Mere pst, Tallinn - Muuga Sadam - Mere pst, Tallinn.\nBroneeri endale koht konverentsibussis:\nBRONEERI Marsruut: Mere pst, Tallinn - Muuga Sadam - Mere pst, Tallinn (vajalik on eelnev registreerimine).


Erinevus Bageli ja sõõrikute vahel\nPeamine erinevus : Bagel ja Donuts tunduvad sama, sest nende kaudu on auk. Kuid need erinevad üksteisest vastavalt valmistamismeetodite ja nende lisandite poolest.\nBagelid ja sõõrikud on aastate jooksul kujunenud staple hommikusöögiks. Nad on väga populaarsed maailma lääne poolkerale kuuluvatesse riikidesse, nagu Ühendkuningriik ja Ameerika Ühendriigid. Mõlemad neist on kuju poolest märgatavalt sarnased, st mõlemad toidud on ümardatud ja neil on läbi nende avade. Loomulikult ei ole üllatav, et inimesed eksivad neid sageli samaks, mis üldse mitte.\nBagel on valmistatud väga kindlatest tainadest, mis on valmistatud kõrge gluteeni jahu või leivajahu. See tainas kujundatakse esmalt auklikuks vormiks, millega on seotud bagel. Värskelt kujutatud bagelid keedetakse vees umbes kaks minutit, kuni nendes sisalduv tärklis on täielikult želatiseeritud. Selle keetmisprotsessi mõte on anda pähklitele karge ja näriv tekstuur, mis eristab seda sõõrikust. Keedetud bagelid pannakse seejärel ahju umbes 10-15 minutiks 500 kraadi Fahrenheiti juures, et teha juba karge sidrunid krõbedaks.\nTeisest küljest on sõõrikud väga hinnaline partii kõigi toitumishuviliste seas, eriti nende seas, kellel on magus. Donutsid on valmistatud kergemast tainast võrreldes bagelidega. Donutide valmistamiseks kasutatav tainas peab kõigepealt olema küpsetatud pärmi või mõne muu arvele sobiva kemikaaliga. Järgmine sõõrade valmistamise protsess on üsna sarnane bagelide tootmisprotsessiga, kuna esimene tähendab, et taigna kujundatakse rõngaks ja küpsetatakse õlis. Erinevus on aga selles, et sõõrikud ei keeta enne küpsetamist, kuigi need võivad olla küpsetatud ahjus nagu küünlad nagu tervislikum alternatiiv praadimiseks.\nPeale valmistamise varieeruvad bagelid ja sõõrikud ka nende lisandite tõttu. Bagelid on kaetud seesami seemnetega, mooniseemnetega, küüslauguga jne ning seejärel kooritakse pehme kreemjuustukihiga. See juust on samuti palju sorte, näiteks päikesekuivatatud tomat ja basiilik, spinat ja artišokk ning mustik. Kui selliseid toppeid kombineeritakse, on saadud palju populaarseid maitseaineid nagu Cheddari juust, kaneeli rosin, mustikas, sibul jne.\nTeisest küljest on sõõrikud sageli täis tarretist või krõbedat või on nende koostisosadega klaasitud. Muud kui see, et sõõrikud on paljude sortide tuhmumisega ja on ka varustatud paljude värviliste vihmadega. Donitsiidid on saadaval ka mitmesugustes maitsetes, nagu šokolaad, mustikas, sidrun, vaher jne.\nBageli ja sõõrikute võrdlus:\nKõrge gluteeni jahu või leivajahu\nPärmiga või mis tahes lisanditega röstitud kerge tainas\nJah, tervislikum valik\nSeesami seemned, mooniseemned, küüslauk, teise sordikihi kihiga nagu päikesekuivatatud tomat ja basiilik, spinat ja artišokk ja mustik.\nTäidetakse või klaasitakse pealt želee või crème'iga. Lisaks sisaldavad sõõrikud paljude sortide jäätumist ja on varustatud hulga värviliste vihmadega.\nCheddari juust, kaneeli rosin, mustikas, sibul jne.\nŠokolaad, mustik, sidrun, vaher jne.


Tark Linn | OÜ Novaver\nTARK LINN ehk\nFUNKTSIONAALNE INNOVATSIOON LINNAS\nMeie targa linna tooted:\nOÜ Novaver nägemuse targast linnast\nTark linn on kontseptsioon tervele linnale, mille mõiste on äärmiselt lai. OÜ Novaver keskendub väiksele osale sellest laiast ja põnevast valdkonnast. Meie eesmärk on targad ekraanilahendused ja puhkehetked linnas. Seda nii siseruumis kui õues, võttes arvesse kõiki Eesti kliima omapärasid.\nOÜ Novaveril on nägemus funktsionaalsest disainist milleks oleks kasu just tavakodanikel. Põhjus peitub kasvavas turismis ja inimeste suurem kolimine linnadesse. Meie lahendused on mõeldud teenuste, informatsiooni ning abi pakkumiseks kodanikele tänaval.\nMeie interaktiivkioski disain näeb välja nagu peakski kuuluma tänapäeva linnapilti. Piklik profiil annab suurepärase informatsiooni esitamis võimaluse ja multifunktsionaalsuse.\nLisaks sellele, et ekraanitulp on avalik valguspost, on see ka\nteeviit, teabeekraan, interaktiivsed rakendused teenustele ning samal ajal suudab pakkuda läheduses viibijatele tasuta Wi-Fi't. Ekraanitulbal saab eksponeerida lisaekraaniga tasulist reklaami või linnainfot. Tark ekraanitulp on täielikult välja töötatud kui väliseade, aga võib samuti olla ka ärihoonetes või avalikes ruumides sees. Võimalus lisada päikesepaneel, muutes ekraanitulba isemajandavaks seadmeks.\nVENIAM NetRider ™ on võimas interneti (WiFi) pääsupunkt, mis võimalik paigaldada hoonetesse, laternapostidesse, ekraanitulpadesse või valgusfooridesse. Eesmärk on luua tasuta internetipunktid erinevatele seadmetele.\nLIBELIUM annab võimaluse laiale valikule anduritele ja tagab maksimaalse koostalitlusvõime asjade interneti sensori riistvaraplatvormiga.\nEkraanitulpasid on võimalik kohandada:\ntavalahendus - ilma lambita,\ninfopunkti märgisega (i),\nkahepoolne ekraanitulp valgustusega,\npäikesepaneeliga - isemajandav.\nEkraanitulpasid on võimalik 3 erinevas suuruses, vastavalt nende asukoha vajadustele:\nEkraanitulp on suunatud:\nsadamatele, lennu-, bussi- ja rongijaamadele,\nTeenused mida võimalik esitada ekraanil:\n2D või 3D wayfinding kaardid koosteejuhatusega.\nBussi, rongiajad ja lennuajad.\nIlma ennustused ja õhu puhtus.\nKontakteerumine ekraanilt (ärihoonetele).\nReklaam ülemisel ekraanil\nÜrituste ja vaatamisväärsuste asukoht koos teejuhatuse ja QR kood pideva teejuhatuse saamiseks nutiseadmesse.\nTarkade sensorite lisamine ekraanitulpa.\nErinevad teenused vastavalt kasutuseesmärgile.\nTarga linna tarkvara:\nTarkvaraks pakume Eesti oma arendajatelt 3D Wayfinder R&D AS, kes on üks juhtivaid 2D ja 3D wayfinding arendajaid. Lisaks standard lahendustele on võimalik erilahendused.\nTutvu võimalustega siit: www.3dwayfinder.com\nNutikate linnade lahendused ei peaks ainult oleme praktilised vaid peavad andma ka lisaväärtust, et\ninimesed naudiks linnas oma vabaaega.\nMeie targad istepingid täidavad lisaks puhkekohana ka praktilisi vajadusi! Meie pingid pakuvad laadimis- võimalust nii mobiilseadmetele kui ka elektritoitega\ntranspordiseadmetele nagu näiteks elektrilised rulad, jalgrattad või tõukerattad. Pinki on võimalik integreerida internetipunkt tasuta interneti pakumiseks.\nIntegreerides meie ekraanitulba ja pingi on võimalus luua ka intelligentseid bussijaamu!\nEnergiatõhusamaks ja mõistlikumaks energiatarbeks võimalus liita ekraanitulba päikesepaneeliga.\nUsume, et inimesetel on õigus paremaks elukvaliteediks linnades!\nIP 65 - kõikidele ilmastikutingimustele,\nlaadimisjaam nutiseadmetele ja elektriratastele,\nja hea elukvaliteet\non alus suurepärasele


Uno Kaskpeit: Pevkuri muretus piirikaitse osas teeb murelikuks - Riigikogu\nEKRE fraktsioon esitas siseminister Pevkurile arupärimise, mis puudutas piirikontrolli võimekust Eesti sadamates. Arupärimine oli tingitud asjaolust, et osa Soome saabunud immigrantidest võivad hakata maalt lahkuma, soovides pääseda tagasisaatmisest, kuna neile on varjupaigataotluses ära öeldud. Need inimesed võivad vabalt suunduda ka Eestisse, et siitkaudu Euroopasse pääseda.\nMinister teatas, et põhjust muretsemiseks pole, sest valitsusel on kokkulepe kõikide laevaettevõtjatega, kes reisijatevedu korraldavad. Laevaettevõtjad esitavad Politsei- ja Piirivalveametile Eesti sadamatesse saabuvate reisijate ja meeskonnaliikmete nimekirjad, mida Politsei- ja Piirivalveametil on võimalik kontrollida juba enne, kui inimesed sadamatesse saabuvad. „Seetõttu on meil ka üsna selge pilt, kes ja millal meile saabuvad ning millised meetmed tarvitusele võtta.“ Pevkuri sõnul on olemas plaanid piirikaitse osas ja neid on ka jooksvalt üle vaadatud: „Kõigepealt kasutame kordonite ja politseijaoskondade olemasolevat ressurssi ja vajaduse korral paigutame teistest piirkondadest politseinikke ümber. Lisaressurssi loodab siseministeerium saada Kaitseliidust. Siseministri arvates on ehk paari-kolme-nelja päevaga võimalik komplekteerida kõik ööpäevaringsed valmisolekud, et saavutada 100% valmisolek piiril. Toimuvat ka suhtlemine Soome poolega.\nArupärijate nimel sõna võtnud Uno Kaskpeit tõdes, et kui rääkida Soomest, siis sealne piirivalve on alustanud oma ajateenijate kasutamist idapiiri valvamise tugevdamiseks. „Neil on see võimalus olemas, sest nemad ei ole oma piirivalve võimekust hävitanud, nagu seda tehtud Eestis just nendesamade koalitsioonitegelaste poolt nende aastate jooksul. Tähtis on, et nii Soome ajateenijatel kui ka reservväelastel on piirikontrollialane väljaõpe.”\nHinnates meie piirikaitse olukorda, ütles Kaskpeit, et tema ei saa küll täie kindlusega kinnitada, et Siseministeeriumi haldusalas on tervikkontseptsioon läbi mõeldud ja praktilised ettevalmistused plaanipäraselt teostamisel. Kuna riigipiir on Eesti õiguskorra ja riigi julgeoleku juriidiline piirijoon, siis sooviks EKRE fraktsioon seda Riigikogus terviklikult arutada. „Kui Siseministeerium rajab uut võimekust ja valmidust korraldada piirivalvamist sellise kontseptsiooni alusel, palume see ka tervikut arvestades teatavaks teha. On ilmselge, et Politsei- ja Piirivalveamet ei suuda ise kõigeks valmis olla ning vajab asjalikku ja pädevat reservi. Kas piirivalvurite reservi õiguslik ja tegelik loomine on selle kontseptsiooni osa? Me arvame, et see on vajalik!“ ütles Kaskpeit. Jutt Kaitseliidu piirile saatmisest konservatiivide saadikuid ei veennud ja nad oleks soovinud näha siiski konkreetset tervikpilti, kuidas on planeeritud valvata piiri kriiside ja suurenenud ohtude korral.\nUno Kaskpeit 5043343