Orgaanika ja anorgaanika muusikas — Sirp\nEMTA sügisfestival 27. – 29. IX Tallinnas Käisin Eesti muusika- ja teatriakadeemia selleaastasel sügisfestivalil tutvumas kompositsiooniosakonna tudengite loomingu ning John Cage’ile pühendatud kontserdiga. Lugejani tahan tuua üldmulje ja mõttekatked, mis kuuldust-nähtust tekkisid. Alustuseks üliõpilaste kontserdist. Kuulda võis noorte heliloojate akustilist ja elektroakustilist muusikat. Viimane tegi natuke ettevaatlikuks: kõige hullem trikk, mida võib teha, on lindistada elavat pilli, see elektroonika abil taasesitada ja siis seda teoseks nimetada. Õnneks oli kontserdil siiski kuulda sünteetika ja orgaanika kooseksisteerimist, võib-olla isegi mingit sümbioosi. Esile toon siinkohal kolm algajat heliloojat: Mingo Rajandi, Krõõt-Kärt Kaev ja Aleksandr Žedeljov. Mingo Rajandi teos „Ikaros” (esitasid Leila Röömel klaveril, Virgo Sillamaa kitarril, Einike Leppik klavessiinil, Andreas Lend tšellol ja Kaspar Kalluste löökpillidel) meenutas mulle väga Raimo Kangro helikeelt, selles kumas läbi samasugune vitaalsus ja humoorikus, mis Kangrogi muusikast tuttav, ehkki noor helilooja oli vahest pisut liiga suure osa oma teosest kirjutanud unisoonis, mis jättis kõrvad midagi huvitavamat soovima. Krõõt-Kärt Kaev oli oma „Retsitatiivis” panustanud pillivalikul originaalsusele: lavale toodi kontrabass (esitas Kristin Kuldkepp) – pill, millele kirjutatakse vähe ning millele kirjutamine seab ka mõningaid piiranguid ja väljakutseid. Lõppkokkuvõttes oli kontrabassiteos küll huvitav kuulata, ent ma pole kindel, kas sellele aitas omalt poolt kaasa ka suhteliselt haruldase soolopilli tänuväärne valik. Võimalik.\nAleksandr Žedeljov on aga oma helitöö „7 ööd” poolimprovisatoorse ettekandega (esitasid koos autoriga Holger Marjamaa klaveril, Mairo Marjamaa saksofonil, Boris Hrebtukov trummidel, Heiko Remmel kontrabassil, Hans-Jürgen Kruus klarnetil) leiutanud ehk täitsa uue muusikastiili, millele mina paneksin nimeks „dark lounge” või „depressiiv-lounge”. Lounge-muusika on loodud kuulajas meeleolu tekitama ja meeleolu kahtlemata tekkis – ja mitte selline kerge ja troopilise hõnguga nagu traditsioonilised lounge ja jazz. Mulle jäigi see teos kõige paremini meelde, aga kas ka õigetel põhjustel, ei oska öelda.\nÜldkokkuvõttes võib noortele heliloojatele anda soovituse leida originaalsus iseendas, mitte selles, mis kõlab nii, justkui võiks tekitada efekti, ja seeläbi teistele inimestele mõjuda. Seda nii teostele pealkirja pannes kui mõistagi ka teose sisuga tegeldes. Siirus on loomingulises maailmas rohkem hinnas kui kogu muu tulevärk, millesse teost ära peita. Ning ehkki katsetamine pole mitte ainult loomulik vaid ka enesestmõistetav, lausa kohustuslik osa loomeinimese arengus – ilma selleta ei saa –, siis on tark leida mingi oma joon, mida arendada.\nFestivalil kõlas ka Märt-Matis Lille uue teose „Imaginary Soundscapes. 24 prelüüdi vaikusele” esiettekanne. 11 instrumendile mõeldud helitöö esitasid Ansambel U: ja EMTA Uue Muusika Ansambel. Teos koosnes, nagu pealkirjastki näha, väikestest eelmängudest, mis siis tervikuks kokku oli seatud. Kuulates tekkis mõtteisse pilt mosaiigist, mille tükid aegamisi sobituvad ja peaksid lõpuks sulanduma pildiks. Mõistagi eraldab muusikateose osi alati vaikus, ent selle teose puhul oli osadevaheline vaikus rõhutatud ja saanud osaks teosest endast.\nNiisiis, kas Lillel õnnestus pilt, mida enne mainisin, kokku panna? Jah, minul läks küll vaim rändama, ehkki tuleb tunnistada, et mõni prelüüd (mosaiigitükike) jäi ehk pisut liiga väikeseks ning lõppes kuidagi järsult õhku, tuues iga kord publiku pisut ootamatult maa peale tagasi. Kuigi tegemist ongi vaid eelmängudega, mis võivadki jääda õhku nagu küsimus ja milles oli ka oma võlu, ei jõudnud nii mõnigi ootamatul hetkel lõppenud prelüüd järgmises prelüüdis justkui oma lahenduseni, kuigi suurem osa teose osi haakus üksteisega loogiliselt, moodustades liikuva ja elava joone ka osadevahelistest pausidest hoolimata. Nii et kui enamik küsimusi leidis järgmise osaga vastuse, siis mõni jättis pisut segaduses kulmu kortsutama. Nagu ümmargune tükk neljakandilises mosaiigis … aga see on kõigest kuulaja ettekujutus.\nLille uudisteos kõlas festivali lõppkontserdil (kunstiline juht Taavi Kerikmäe), mis oli pühendatud John Cage’ile. Kontserti alustati helilooja peeglile maalitud portree ärapesemisega, ehk teosega „0’00””, mille puhul autor on nõudeks pannud „teostada distsiplineeritud tegevus maksimaalse helivõimendusega”. Kui käuksuv klaasipesu oli lõppenud, istus publik silmitsi puhta peegli ehk iseendaga, mis ehk ongi muusika ülim eesmärk – kohtuda loomingus endaga ja olla enda vastu läbinisti aus.\nVisuaalset rõõmu, mis kasvas peaaegu lapselikuks elevuseks, pakkus teos „Puu laps” („Child of Tree”), kus instrumentideks samuti võimendid ja mitmesugused taimed. Taas kohtus orgaanika mehaanika, looduslik sünteetilisega. Kahjuks ei olnud mul võimalust teose esitajalt Vambola Krigulilt küsida, kuidas tema käed pärast kaktusel mängimist tundusid. Teoses „Amores” kasutati ühe löökpillirühmana ka kellegi riidast võetud puid – jällegi teistmoodi lähenemine, loodusliku algaine kasutamine musitseerimiseks.\nFestivali lõppkontserdi märksõnaks oli minu meelest „audiovisuaalsus”. Iseenesest pole „Puu laps” ju muud kui lehtede krõbinad, mida võib praegusel ajal õues kõndides isegi kuulata (soovitangi kõigil lugejail seda teha!). Aga kui näha selle teostumist ja mittekonventsionaalsete objektide panemist olukorda, kus neist saavad instrumendid, siis on see midagi enamat kui ühele meelele loodud teos.\nNagu lugeja võib arvata, mõistsin festivali laiema kandva ideena naturaalse ja tehnilise, pealkirjas mainitud orgaanilise ja anorgaanilise kooslust. Tõsi, need mõisted on pigem tuttavad esimestest keemiatundidest, kuid sobivad ka siia, sest tähistavad küll erinevaid aineid, kuid paljut neist on võimalik vajadusel vaadelda nii ühe kui teisena. Nagu nüüdismuusika, kas pole.


Kas seadmed on käibevara?\nPõhiline » Rahandus » Kas seadmed on käibevara?\nSeadmeid ei loeta käibevaraks. Selle asemel liigitatakse see pikaajaliseks varaks. Selle liigituse põhjuseks on see, et seadmed on bilansis määratud põhivarade kategooriasse ja see kategooria on pikaajaline vara; see tähendab, et põhivara kasutusperiood pikeneb rohkem kui ühe aasta. See seadmete klassifikatsioon laieneb igat tüüpi seadmetele, sealhulgas kontoriseadmetele ja tootmisseadmetele.\nSeadmeid ei peeta käibevaraks isegi siis, kui nende maksumus langeb alla ettevõtte kapitalisatsiooni künnise. Sellisel juhul arvestatakse seadmed tekkiva perioodi jooksul lihtsalt arvele, nii et seda ei kuvata üldse bilansis - selle asemel kuvatakse see ainult kasumiaruandes.\nKui põhivara kategooriasse kuuluvad seadmed müüakse eeldatavasti ühe aasta jooksul maha või müüakse muul viisil, klassifitseeritakse selle bilansiline väärtus endiselt pikaajaliseks varaks; isegi sellises olukorras ei liigitata seda endiselt käibevaraks.\nKui ettevõte tegeleb regulaarselt seadmete ostu ja müügiga, liigitatakse need esemed hoopis varudeks, mis on käibevara. Näiteks võib koopiamasinate levitaja hooldada suurt hulka koopiamasinaid, mis kõik liigitatakse varudeks.


Ilmavalgust on näinud Dr. Hauschka looduskosmeetika brändi uus, põnevast ja kasulikust materjalist pungil veebileht. Biomarketi kauplustest saad tasuta kaasa võtta ka Dr. Hauschka värske ja põhjaliku iluraamatu.\nUuelt veebilehelt leiad lugemiseks hulganisti huvitavat ja kasulikku:\nTooted leiad kätte hõlpsalt ja ka silmale on need arvutiekraanil kenad vaadata.\nHooldusrituaalide lingile klikkides saad vaadata pilte ja filmikesi ning lugeda nii selle kohta, kuidas oma naha eest kõige õigemini hoolt kanda, määrata naha seisundit, jumestada end nii päevaks kui õhtuks, kui ka selle kohta, mis on Dr. Hauschka salongihoolitsused ja näotreening.\nTeadmiste varamu peidab tarkusi koostisainete, ravimtaimede, loodusliku mahekosmeetika, teadusuuringute, arendustegevuse ja tootmise kohta.\nVeel on lehel kuhjaga lugemist Dr. Hauschka loojatest, loomisloost, inimese elu mõjutavatest rütmidest, Dr. Hauschka valmistajatehase WALA patrneritest maailmas, auhindadest ja paljust-paljust muust.\nKülasta uut veebilehte ja ammuta infot aadressil www.drhauschka.ee.\nIlmunud on ka Dr. Hauschka iluraamatu 2014. aasta väljaanne. 146 lehekülge jutustavad muuhulgas Dr. Hauschka sünniloost ja loojatest, toodetest ja nende koostises olevatest taimedest, nahahoolduse põhimõtetest ja meiginippidest.\nRaamatus jõuab lugejateni intervjuu sarja ühe looja Elisabeth Sigmundi ning lõhnameistri Jörg Zimmermanniga. Pikemat tutvustamist leiab ülikuiva ja dermatiidiga kimpus naha hooldamine spetsiaalse lõhnavaba Med-sarjaga. Veel leiab raamatust soovitusi noortele emadele ja beebidele. Põhjaliku iluraamatu saad tasuta kaasa võtta kõikidest Biomarketi kauplustest.


Minul on 2 ja kolmandat ei plaani, aga mõnedel tuttavatel ka juba tõhustusdoos tehtud ja teevad ka 4. ja 5., kui “vaja”. Kui küsisin, miks oleks vaja, mõni neist on ka läbi põdenud (mõni päris pikalt ja raskeltki), siis aeti mingit ümmargust juttu.\nKüsingi- kellel on 2, kas teete 3. ja miks? Ja kui juba 3., siis edasi teetegi kuni valitsus enam tasuta doose ei paku? Kas on mingi sisuline põhjus ka peale passi ja väite, et põdemine käib kuidagi teistmoodi (praeguste vaktsiinidega seda tõestust ju väga pole)?\nMa ei ole tõhustusdoosi teinud just seepärast, et vaktsiin on sama mis aasta tagasi. Põdemine+vaktsineerimine peaks mind kaitsma raskelt haigestumise ja haiglasse sattumise eest ka ilma tõhustusdoosita ja seega ma ei näe mingit mõtet tõhustusdoosil, mis ei kaitse haigestumise eest.\n(Ma ei saa välistada, et teen tõhustuse ühel hetkel puhtalt paberi saamise nimel, aga siiamaani olen proovinud sellisest lähenemisest hoiduda ja lähtunud med näidustusest.)\n“Viimase 7 päeva jooksul on 100 000 täielikult vaktsineeritud elaniku kohta haiglasse sattunud keskmiselt 1,8 vaktsineeritud inimest päevas ja 100 000 vaktsineerimata inimese kohta haiglasse sattunud keskmiselt 7,4 inimest päevas.”\npraeguste vaktsiinidega seda tõestust ju väga pole\nMillist tõestust sul “ei ole”? Iga päev antakse sulle Terviseameti pressiteates tõestus, aga sinu jaoks seda ikka ei ole. Surijate hulgas on valdav osa vaktsineerimata, haiglajuhtumite hulgas on 60% vaktsineerimata (samal ajal kui inimestest on vaktsineerimata 40% – ehk siis väiksem osa inimestest annab suurema osa haiglapatsientidest).\nKui meditsiin kinnitab, et 4. süst on abiks, siis kahtlemata lasen selle teha. Hetkeseisuga seda ju Eestis ei soovitata, see on märk, et soovitusi tasub uskuda. Kui asi oleks vajaduses vaktsiinid kellelegi pähe määrida ja maha müüa, siis ju propageeritaks juba nüüd 4. süsti.\nEi ole esimestki teind. Ja ei kavatse ka.\nTeen. Soovin vaba inimese kombel liikuda, selleks teen, mis vaja.\nPole esimestki saand, aga siiani pole ka FOMO sisse löönud. Nüüd aastavahetusel oli väike ametlikult fikseerimata põdemine, seega ei võta vastu ühtegi süsti ka järgmise 6 kuu jooksul, aitäh.\nTeaduslikult rääkides aitab 3. doos sind kiiremini ravida, kui raskelt haigestud. See, kas haigestud raskelt või mitte, sõltub muudest asjadest.\nteemaalgaja küsis inimeste arvamust, miks keegi peab vajalikuks vaktsineerida? mina vastasin tsitaadiga, mis kajastab minu seisukohta.\nmiks sina seepeale kohe ründele viskud, on paraku siu isiklik lahendamata probleem. ehk oleks aeg abi otsida?\nTeen seda, mida mulle ette öeldakse, oma pead kasutada ei oska ja kuuletun ilusti.\nteen alati risti vastupidi soovitatule. ka siis, kui see mulle kahjulik on. et tõsiseltvõetavam näida, nimetan seda oma peaga mõtlemiseks. 😉\nSinu tsitaat aitab tõesti otsustada vaktsineerimise kasuks, aga juhin su tähelepanu, et see ei olnud TA küsimus. Tema küsis tõhustusdooside kohta, kuid sellega ei haaku sinu tsiteering kuigivõrd.\nIga aasta võin teha, nagu gripi vastu.\nSee on ju sootuks teine teema, gripi vastu tehakse igal aastal uus vaktsiin.\ntõhustusdoosini jõudmiseks peab alustama esimesest. 😉\nCovid vastu ka\nTA olen. Küsisin ju üsna otse: kui teete tõhustusdoosi, siis miks?\nNäen, et meditsiinilistel põhjustel, mööndustega, teeks 17st vastajast ehk 3. Suurem osa laskub aga jauramisse (seda on teistes teemades küll juba). Seega praeguse põhjal enamus ei tea ise ka, miks peaks neid süste juurde tegema (aga teevad). Nagu mu tuttavadki. Võib olla leiab siia teemasse tee keegi, kes on asja enda jaoks läbi mõelnud?\nKui teemaks on “kas teete tõhustusdoosi”, siis ilmselgelt on ju esimesed süstid juba tehtud, naljatilk.\nMingi uus info, mida teab ainult kitsas ring äravalituid? Palun paota natuke saladuskatet, millisest vaktsineerimispunktist neid uue retsepti järgi süste saab.\n1. mitte 17 vastajat, vaid 17 vastust.\n2. neist vähemalt kolmes vastuses kinnitatakse otse, et pole esimestki tehtud. mida on neil siis tõhustusdoosidest rääkida?\nJa sinu põhjendus, miks tõhustusdoosi(de)le lähed?\nSa jaga meile infot, kust punktist täna juba 4.doosi saab?\nJutt käib tulevikust ju ja see, et ravimifirmad uutest tüvedest lähtuvalt uusi vaktsiine välja töötavad, ei ole ometi saladus.\nsinu vahekokkuvõtte stiil oli piisav, et mitte laskuda keskustellu, mille ilmselge eesmärk on vaid provotseerimine.\nKüsingi- kellel on 2, kas teete 3. ja miks?\nNüüd on see, kui keegi (TA) juhib tähelepanu, et võiks teemasse vastata, juba mingi taunimisväärne stiil või?\nCovidi puhul ei ole vaktsiine veel uutele tüvedele kordagi kohandatud. Ja arvatavasti selleks ajaks, kui neil Omicroni vaktsiin toodetud saab (vähemalt Moderna tegeleb sellega), on suuremal osal immuunsus selle vastu juba läbipõdemise teel omandatud… Abiks ikka.


Erinevus Sonos Connecti ja Sonos Connecti vahel: Amp - Vidinad\nErinevus Sonos Connecti ja Sonos Connecti vahel: Amp\nSonos on Hi-Fi tootetööstuse üks usaldusväärsemaid kaubamärke ja viimasel ajal on nad mõnes enimmüüdud tootes teinud märkimisväärseid muudatusi. ZonePlayer 90 ja ZonePlayer 120 olid Sonose kaubamärgi all kaks ülipopulaarset seadet ning need on ümber nimetatud ühenduseks Connect ja Connect: Amp.\nAmetlikus teates öeldakse, et kahe seadme omadusi ja jõudlust ei muudeta tohutult ning ainult nimed on teisendatud vaade et meelitada kasutaja vaatenurka nende kahe suurepärase seadme funktsioonide kohta. Nimede muutmise tulemuseks on nende rollide täpsem kirjeldamine. Connect on lisaseade, mida saab ühendada tavalise kodukinoga. Seda saab ühendada ka seadistatud stereoga. Pärast seda saate ühenduse abil kasutada mis tahes tüüpi muusikat ja voogesitada seda oma heliseadmesse. Noh, universaalne mis tahes tüüpi muusika komplekt sisaldab praktiliselt iTunes'i, Napsteri, Pandora ja Interneti-raadiojaamu. Teie iPhone'is, iPodis või iPadis töötav keskne Apple OS suudab juhtida kõiki kõlareid ja seadmeid, mis on ühendatud ühe WiFi-ruuteriga. Sonos Connectil on palju funktsioone ja võimalusi, mida saab kohandada vastavalt teie individuaalsele valikule ja maitsele. Kui teil on palju kõlareid, mis asuvad teie kodus erinevates kohtades ja soovite kõiki neid juhtida ühest juhtimiskeskusest, võib Sonos Connect olla suurepärane võimalus valida. Rakendus Sonos Controller võimaldab teil sirvida ja esitada oma lemmikmuusikat praktiliselt igast seadmest oma kodu mis tahes ruumis. Sonos Connecti parim osa on see, et see viib teie maja kogu helimehhanismi ühe alla traadita null väljalangevusega võrk.\nSonos Connect: Amp on ZonePlayer 120 uus nimi, millel on peaaegu samad funktsioonid kui tavalisel Sonos Connectil. Ainus erinevus Sonos Connecti ja Sonos Connect: Amp vahel seisneb selles, et Connect: Amp on integreeritud võimendiga, mille võimsus on kuni 55 vatti kanali kohta. Võimendi on Connecti suurepärane täiendus ja võib teie kõlarite jaoks uskumatut võimsust suurendada. Helivõimendi abil saab helisagedusi taasesitades muuta kogu seadme muusikalist süsteemi. Võimendid on rühmitatud kanaliteks, mida saab ühendada mitme helisageduse jäljendamise nõudeks. Võimendi lisamine mis tahes seadmesse võib anda suurepärase helikvaliteedi ja Sonos Connect ei erine sellest. Seega võeti kasutusele Sonos Connect: Amp.\nSonos Connecti ja Sonos Connecti peamised erinevused: Amp\nSonos Connectil ei ole võimendit. Sonos Connect: Amp-l on integreeritud võimendi 55 W võimsusega kanali kohta.\nSonos Connect: Amp maksab 50 dollarit rohkem kui Sonos Connect.\nParema helikvaliteedi saab Connect: Amp abil tänu täiendavale võimendile, millel on täiuslik heli sünkroniseerimine.\nAndmekaevandamise ja andmeanalüütika erinevus\nMe elame tänapäevase analüütika ajastul, kus suurandmed toidavad plahvatust vastuste vajaduse jaoks. Suurandmed ja analüütika lubavad praktiliselt muutuda\nGoogle on otsustanud Nexuse maha jätta ja oma telefoni oma nime panna. Võib-olla on see usalduse näitamine uute mudelite vastu? Pixel ja Pixel XL. On\nAntiseptilise ja antibiootikumi erinevus\nNii antiseptilised kui ka antibiootikumid on antimikroobsed ained, keemilised ained, mis hävitavad mikroobe või mikroorganisme (bakterid, seened ja muud patogeenid). Anti\nmis järgmistest eristab võimu juhtimisest?\nmis vahe on tahtel ja tahtel\nriigireetmise ja spionaaži erinevus\nmägilõvi puuma erinevus\nkuidas valmistatakse destilleeritud valget äädikat


Eesti patsiendid saavad nüüdsest tasuta õigusnõustamist - Tervis\nEesti patsiendid saavad nüüdsest tasuta õigusnõustamist\n26. jaanuar 2016, 8:52\nAdvokaadibüroo LMP ja Eesti Õigusabi Selts pakuvad tasuta õigusnõustamist patsientidele, kes pole rahul neile osutatud tervishoiuteenuse kvaliteediga.\n«Otsustasime käivitada meditsiiniõiguse portaali, sest paljud patsiendid pole teadlikud enda õigustest ning tervishoiuasutuse vastutusest patsientidele osutatud tervishoiuteenuse kvaliteedi eest. Meile on väga oluline, et inimesed saaksid tasuta võimaluse konsulteerida meditsiiniõiguse ekspertidega,» ütles Eesti Õigusabi Seltsi juht Tanel Melk.\nAasta alguses pandi alus meditsiiniõiguse portaalile, milles tutvustatakse Eesti meditsiiniõigusega seotud uudiseid ja probleeme ning kus on võimalik esitada küsimusi meditsiiniõiguse ekspertidele. Lisaks on patsientidelt võimalik saada meditsiiniõiguse portaali vahendusel tasuta õigusnõustamist neile osutatud tervishoiuteenuse kvaliteediga seotud küsimustes.\nTasuta õigusabi pakutakse üksnes patsientidele, kes pole rahul neile Eesti Vabariigis asuva tervishoiuasutuse poolt osutatud tervishoiuteenuse kvaliteediga.\nEesti Õigusabi Selts on 2012. a alguses asutatud mittetulundusühing, mille eesmärgiks on abivajajatele õigusabi pakkumine ning isikute harimine õiguslikes valdkondades. Advokaadibüroo LMP pakub Tallinnas, Tartus ja Valgas õigusteenuseid kõigis peamistes õiguse valdkondades.


Automaailma Frankenstein nõuab remondiks 700 eurot kuus - Autotööstus - Uudised - auto24.ee\nAvaleht » Uudised » Autotööstus » Automaailma Frankenstein nõuab remondiks 700 eurot kuus\nPeugeot võttis kasutusele uue logo(11)\nSuleti Eesti ainus jäätee(2)\nSam Bird võitis Formula E sarja teise etapi\nCUPRA Formentor VZ - auto24 proovisõit(45)\nPorsche Panamera Turbo S E-Hybrid - auto24 proovisõit(4)\nAutomaailma Frankenstein nõuab remondiks 700 eurot kuus\t(4)\nKindlustusfirma Warranty Direct pani automaailma kõige lagunevamatest sõidukitest kokku omamoodi Frankensteini, mille remont läheks igas kuus omanikele maksma 700 eurot.\nNime Horrific 40RR0R kandev "sõiduk" loodi 50 000 kindlustuspoliisi abil loodud vastupidavuse indeksi (www.reliabilityindex.com) põhjal. Indeks hindab keskmist remondi hinda, vigade ilmnemise sagedust, auto vanust ja läbisõitu.\nKeskmine indeksi suurus on 100, kuid Horrific 40RR0R indeks oleks sama skaala andmetel 500.\nFrankenstein koosneks järgnevatest sõidukitest ja nende elementidest:\nBMW M5 Mootor (04 - 11)\nAudi RS6 Sillad ja vedrustus (02 - 11)\nJeep Grand Cherokee Käigukast (06 - )\nMercedes-Benz R-klass Elektrisüsteem (04 - )\nFiat Multipla Pidurid (99 - 05)\nSEAT Alhambra Konditsioneer (96 - )\nChrysler 300C Roolisüsteem (05 - )\nKaks viiest Audi RS6 vajavad igal aastal käiku hooldusesse, et remontida sildu ja vedrustust, kolm igast kümnest R-klassist teevad seda aga elektriprobleemide tõttu.\nKäigukastide vead on üldjuhul harvad, kuid iga kümnes Jeep Grand Cherokee tahab sellel põhjusel igal aastal remonti.\nVeerand BMW supersedaanidest M5 vajab igal aastal remonti mootoriprobleemide tõttu, Fiat Multiplad aga kehvade pidurite pärast.\nChrysler 300C omanikest käib rohkem kui kümme protsenti igal aastal remontimas oma auto roolisüsteemi, sama kogus Seat Alhambra omanikke võitleb regulaarselt aga oma auto konditsioneeriga.\nIndeksi kohaselt vajab kaks autot viiest igal aastal mingit remonti, keskmine remondiarve suurus on 445 eurot. Mõnel juhul on arve aga sada korda suurem, ulatudes 44 500 euroni.\nfrankenstein oli doktori nimi, mitte selle koletis\t• 30. oktoober 2014 20:43\tEbasobiv kommentaar\nfrankenstein oli doktori nimi, mitte selle koletise nimi. oeh :)\nbemmijõmm98\t• 31. oktoober 2014 07:36\tEbasobiv kommentaar\nSee ikka oleneb kui suur on läbisõit. Kui ma üldse ei sõida siis ei nõua mitte midagi.\nkupu_3\t• 31. oktoober 2014 09:33\tEbasobiv kommentaar\nBemmijõmm, sai tea Mersude elektrijamadest vist mitte midagi?\nSee Audi noh... Rolls-Royce võttis oma õhkvedrustuse Citroenilt ja see töötab, kuid Audi pidi ise leiutama, sest jamad hakkasid pihta kohe kõige esimesest mudelist ja esimesest sõidupäevast.\nMitte ainult Alhambra, ka teised sugulased ja varemast ajast on pidevalt hädas soojenduse-jahutusega.\nto bemmijõmm\t• 2. november 2014 15:49\tEbasobiv kommentaar\nKohe näha et sa oled autodest ikka väga kauge mees. Uuri mõnikord näiteks 1-2a platsil seisnud autot...\nNaised valisid aasta autot(13)\nAutode CO2 heide nulli(8)


Teenused - 429511-2017 - TED Tenders Electronic Daily\nTeenused - 429511-2017\nHankedokumendid on kättesaadavad (tasuta piiramatu ja täielik juurdepääs) aadressil: https://etendering.ted.europa.eu/cft/cft-display.html?cftId=3008\nViitenumber: AO 635.\nEuroopa Kontrollikoda kavatseb sõlmida lepingu ekspertuuringu tegemiseks Euroopa Komisjoni statistika eest vastutava peadirektoraadi (Eurostat) poolt Euroopa Liidu pensioni ja muude töötajate hüvitistega seotud 2017. aasta ja 2018. aasta kohustusi käsitlevate aastaste arvutuste kontrollimise kohta.\ntöövõtja ruumid, v.a koosolekud Luxembourgis/Brüsselis. Teabeturbe ja töötajate isikuandmete konfidentsiaalsuse tagamiseks võidakse töövõtjalt nõuda turvalises andmeruumis töötamist.\nNõutavad teenused on jagatud 5 ülesandeks:\n• 2017. aasta kohustustega seotud ülesanded (6 kuud kuni hiljemalt 2018. aasta septembri lõpuni):\nmetoodilise lähenemisviisi arendamine, sh kõik muutujad ja andmed, mida kasutatakse ELi pensionifondide ja haiguskindlustuse aktuaari kohustuse uuesti arvutamiseks (hiljemalt 31.5.2018);\n2017. aastast pärinevat teavet kasutades metoodilise lähenemisviisi katsetamine (ja võimalik läbivaatamine), mille tulemusena oleks võimalik uuesti arvutada ELi 2017. aasta pensionifondide ja haiguskindlustuse aktuaari kohustused, sh selgitus mis tahes oluliste erinevuste kohta (üle 2 %) 2017. aasta jaoks uuesti arvutatud üldise aktuaari kohustuse ja Eurostati ekspertide arvutatud kohustuse vahel. Selgitus tuleb lisada vahesummade arvutuste ja individuaalsete parameetrite kohta, mille erinevus ületab 10 %;\n• 2018. aasta kohustustega seotud ülesanded (4 kuud kuni hiljemalt 2019. aasta mai lõpuni):\nELi 2018. aasta pensionifondide ja haiguskindlustuse aktuaari kohustuste uuesti arvutamine, kasutades selleks valitud metoodikat ning 2018. aasta teavet, ning selgituse lisamine mis tahes oluliste erinevuste kohta (üle 2 %) 2018. aasta jaoks uuesti arvutatud üldise aktuaari kohustuse ja Eurostati ekspertide arvutatud kohustuse vahel. Selgitus tuleb lisada vahesummade arvutuste ja individuaalsete parameetrite kohta, mille erinevus ületab 10 %;\nELi pensionifondide ja haiguskindlustuse aktuaari kohustuste arvutamise ja metoodika kohased järeldused ja soovitused;\n• 2 lõpparuande esitamisele järgnev ülesanne:\nEuroopa Kontrollikoja ja Eurostati avakoosolekud on kavandatud 2018. aasta märtsisse/aprilli ning ülesannete täitmine algab hiljemalt 1.4.2018 (eeldusel, et leping sõlmitakse enne seda).\npakkujad, kes on mõnes finantsmääruse artiklites 106 ja 107 kirjeldatud olukorras, jäetakse kõnealusest avatud pakkumiskutsest kõrvale ning nendega ei sõlmita lepingut. Pakkujad peavad olema õiguslikult suutlikud täitma teenuslepingut, mille kohta nad taotluse esitavad. Pakkumisega tuleb esitada kinnitus kõrvalejätmis- ja valikukriteeriumide kohta. Pakkujatelt, kellele lepingu sõlmimist pakkuda võidakse, nõutakse õigussuutlikkuse kohta järgmisi dokumente: 1) tõend kutse- või äriregistrisse kandmise kohta pakkujate asukohariigi õigusaktides kehtestatud tingimuste kohaselt; 2) lepingute sõlmimisel pakkujat esindama volitatud isiku(te) määramise teate loetav koopia, juhul kui see juba ei sisaldu eespool nimetatud dokumendis.\npakkujatel peab olema piisav majandus- ja finantssuutlikkus, mis võimaldab neil lepingut täita lepingu tingimuste kohaselt selle maksumust ja ulatust arvesse võttes. Pakkumisega tuleb esitada kinnitus kõrvalejätmis- ja valikukriteeriumide kohta.\nPakkujatelt, kellele lepingu sõlmimist pakkuda võidakse, nõutakse majandus- ja finantssuutlikkuse kohta järgmisi dokumente: 1) kinnitus viimase 2 lõpetatud raamatupidamisaruannetega majandusaasta (2015 ja 2016) aastakäibe kohta; bilansi ning kasumiaruande koopia viimase 2 lõpetatud raamatupidamisaruannetega majandusaasta kohta; 2) tõend raamatupidamisaruannete avaldamise kohta, kui riiklikud eeskirjad nende avaldamist nõuavad; 3) tõend erialase vastutuskindlustuse olemasolu kohta, mis katab vähemalt 200 000 EUR.\npakkujate viimase 2 lõpetatud raamatupidamisaruannetega majandusaasta keskmine aastakäive peab olema vähemalt 250 000 EUR.\nPakkujatel peab olema ka erialane vastutuskindlustus, mis katab vähemalt 200 000 EUR.\nPakkumisega tuleb esitada järgmised dokumendid tehnilise võimsuse ja kutsesuutlikkuse kohta: 1) kinnitus kõrvalejätmis- ja valikukriteeriume kohta; 2) lühikirjeldus 3 samalaadse projekti täitmise kohta erinevatele klientidele 3 viimase aasta jooksul (kliendi nimi, projekti kuupäev ja kestus kuudes, aktuaari arvutuste teema, projektiga seotud tasud). 3 projekti keskmine aastamaksumus peab olema vähemalt 100 000 EUR projekti kohta. Pakkumisega tuleb esitada kirjeldus.\npakkuja peab viimase 3 aastal jooksul olema aktuaari arvutamise valdkonnas ellu viinud vähemalt 3 projekti. 3 projekti keskmine aastamaksumus peab olema vähemalt 100 000 EUR projekti kohta. Projektid peavad tellitud olema 3 eraldi kliendi poolt. Pakkuja peab olema need ellu viinud. Kui pakkuja oli konsortsiumi liige, siis tuleb välja tuua pakkuja osa teenuste osutamises.\nEuroopa Kontrollikoda, rue Tony Rollman, L-1468 Luxembourg-Kirchberg, LUKSEMBURG.\npakkumise avamisest osa võtta soovivad pakkujad või nende esindajad peavad teavitama sellest Euroopa Kontrollikoda kirja teel (e-post: ECA-procurement.service@eca.europa.eu) hiljemalt 14.12.2017 (12:00) ning peavad esitama pakkumist esitava ettevõtja volituse. Osaleda võib ainult 1 esindaja pakkuja kohta.


Lõuna-Poolat avastama | Tensireisid\nPoola on riik, kus siiani võib tunda muistse suurriigi vaimu ja võimsust, näha vanu uhkeid kindlusi ja suurejoonelisi kirikuid. Poolas on vaheldunud kuningad ja piirid. Siin on teinud ajalugu mitmed kultuuritegelased ja teadlased. Loodus on mitmekesine ja leidub muudki huvitavat. Poola tasub avastamist.\nVäljasõit Tartust kl 05.45 Vanemuise alumisest parklast, Paidest kl 07.00 Paide Kultuurimaja eest ja Tallinnast kl 08.30 Rahvusraamatukogu eest parklast (Väljasõiduajad võivad muutuda, palun kontrollige). Sõit läbi Baltimaade. Õhtuks jõuame öömajja peale Varssavit. Öömaja ***hotellis (2-sed toad).\nHommikusöök. Sõit Krakovisse, endisesse Poola pealinna. Krakovi linnaekskursiooni alustame Waweli mäelt. Külastame keskaegse katedraali kabelit ja kuningate residentsi, mille varakamber sisaldab väärtuslikke kuningavõimu sümboleid. Edasi suundume südalinna, mis on nagu raidkunsti ajalugu, koht, kus kivid räägivad. Krakov oli esimene linn, mille UNESCO kandis maailma kultuuripärandi nimekirja. Imetleme kloostreid, kirikuid, uhkeid losse ning kauni arhitektuuriga maju. Siin asub ka üks maailma vanimatest ülikoolidest. Linna keskuseks on Rynek Glowny – Euroopa kauneimaks peetud turuplats, mille ümber omal ajal ehitati ilusaid häärbereid. Öömaja kesklinna ***hotellis (2-sed toad).\nHommikusöök. Sõidame Wieliczka soolakaevandusse, mis on eksisteerinud üle 700 aasta ja katab tohutu maa-ala. Rohkem kui 2000 koopas üheksal tasapinnal on kaevandamine lõpetatud. Laskume kaevandusse ja külastame seda imepärast ning müstilist maailma. Maa-alune järv, koopad ja kabelid, millest ilusaimat valgustavad soolakristallidest kroonlühtrid. Külastame läheduses paiknevat Kalwarija Zebrzydowska kloostrit, mis on populaarne palverännakute sihtpunkt. Kalvaaria maalilist orgu läbiva ristitee ääres on kabelid, pühamud ja väikesed kirikud. Kirik, klooster ja palverännakute park kuuluvad UNESCO Maailmapärandi nimekirja. 17. saj. barokk-kirikus asub Kalvaaria kaitsepühaku Madonna maal. Igal aastal etendatakse kohapeal munkade ja rahvateatri koostöös Kristuse elu ja kannatusi käsitlevat Passioni, mida tullakse vaatama igalt poolt Poolast ja kaugemaltki. Sõit Gubalowka ja Tatrate vahelises orus asuvasse Poola talvepealinna Zakopanesse. Selle paiga kuurordi- ja puhkekeskuse aeg algas 19. saj. teisel poolel. Maaliline väikelinn on tuntud oma puitvillade ja jalakäijate tänava Krupowka poolest. Saab proovida ka kohalikke lambapiimajuustusid. Öömaja ***hotellis (2-sed toad).\nHommikusöök. Ilusa ilma korral on soovijatel võimalik sõita funikulööriga 1098 m kõrgusele Gubalowka mäele. Poola kaguosas on keskmise suurusega mäed ja maalilised maastikud. Siinsed kirikud on suurepäraselt pikitud looduslikku keskkonda. Selle päeva lõppsihiks on maaliline Zamosc, mille itaaliapärase arhitektuuriga vanalinn on võetud UNESCO Maailmapärandi nimekirja. Linn ehitati Jan Zamoyski ettekujutuse ja soovi järgi. Tema eesmärgiks oli luua täiuslik linn ja loss, mis vastaks tema seisusele. Ta tahtis lossi kujundada selliseks, et see jätaks varju Krakovi kuningalossi. Oma suure plaani teostamiseks kutsus ta kohale Padova arhitekti Bernardo Morando, kelle käe all sündisid loss, arsenal, kirik, raekoda ja kodanike majad. Zamosc on ainulaadne linnaahitektuuri kompleks – selline võikski olla üks täiuslik linn. Sageli on seda hüütud Poola renessansi pärliks tänu oma kaunitele ajaloolistele hoonetele. Linnaekskursioon. Veedame õhtu vanalinnas. Öömaja vanalinna südames ***hotellis (2-sed toad).\nHommikusöök. Sõit vojevoodkonna keskusesse Lublinisse, mis on kuulunud läbi aegade Poola tähtsamate linnade hulka. Külastame Lublini kindluslossi, mille juveeliks on 14. saj. Püha Kolmainsuse kabel oma unikaalsete vene-bütsantsi freskodega. Siin asub ka linna vanim ehitis – 13. saj. pärit kaitsetorn. 20. saj. on kindlus olnud tunnistajaks tuhandete poolakate hukkamistele nii II Maailmasõjas kui Stalini terrori ajal. Linnaekskursioon vanalinnas, kus on säilinud keskaegne linnaplaan, kirikud, linnakodanike majad, väravad… Keskväljaku kuulsaim ehitis on vana raekoda, kus kuningas Stefan Batory ajal asus Krooni Tribunal ehk seisuste kõrgeim kohus. Sõit Augustowi. Öömaja hotellis (2-sed toad).\nHommikusöök. Sõit läbi Poola ja Baltimaade. Hilisõhtuks jõuame koju – Ikla-Tallinn-Paide-Tartu.\n460 € tavahind\n19.05.2021 seisuga on Poola sisenemiseks vajalik negatiivse tulemusega COVID-19 test või COVID-19 vaktsineerimise lõpetamist kinnitav tõend.\nWaweli loss koos kohaliku giidiga 28 PLN (õpilane, pensionär 21 PLN)\nWaweli katedraal 12 PLN\nWieliczka soolakaevandus 94 PLN (õpilane alla 25a 74 PLN)\nLublini kindlus 15 PLN (õpilane 10 PLN)\nFunikulöör edasi-tagasi 22 PLN\nSöögikord Poolas u. 25 PLN, WC 2 PLN\nGiid: Monika Urb


TSI. E46 termostaatide sisemiste lekete likvideerimine - Eesti BMW Klubi\nTänane kuupäev on 18.10.2019 02:08 22\nTSI. E46 termostaatide sisemiste lekete likvideerimine\nRe: TSI. E46 termostaatide sisemiste lekete likvideerimine\nPostitus Postitas ooDDoo » 21.01.2015 21:37 14\nVäike lekkimine peab ju igas termostaadis olema.\nPostitus Postitas arnis » 22.01.2015 01:27 08\nNeed minilekked ei ole ainult õhutamiseks, nendel on ka ülesanne tuline jahutusvedelik\ntermostaadi temperatuuritundliku osani juhatada.\nIlma väga väikese tsirkulatsioonita võib termostaat kinni jääda ka siis,\nkui mootor on töötemperatuuri saavutanud.\nTermostaadid töötavad nende juures oleva vee temperatuuri mitte ploki\nenda temperatuuri põhjal.\nSee loomulikult ei tähenda seda, et vesi ei tsirkuleeri temperatuuritundliku osa\nümber siis, kui termostaat 100% kinni on, oleneb jahutussärgi disainist ja mis\ntermostaadist üldse jutt käib.\nEGR termostaat on 2-astmeline, 70 ja 90. Esimene aste laseb vähem vett läbi.\nPostitus Postitas arnis » 22.01.2015 15:54 00\nMitu dl minutis need lekked üldse põhjustavad 2000 pöörde puhul\nMinuteada isegi avatud termostaatidega rõhub veepump üsna vähe,\npõhiline osa peaks retsirkuleerima ploki ümber. Suletud termostaat\nrõhku väga ei tohiks tõsta ka.\nJa kuna mõõtmist enne/pärast pole tehtud, siis võib üsna skeptiliselt\nsuhtuda asja effektiivsusesse (mitu kalorit 10 minuti jooksul kaotsi läheb).\nPostitus Postitas TELK » 01.03.2015 21:07 21\nKas pildimaterjali pole ? Mind huvitaks just see kasti termostaadi ümberehitus.\nPostitus Postitas martinlink » 20.07.2015 15:27 52\nTeostasin oma põhitermostaadil selle sisemise mikrolekke kõrvaldamise. Kasutasin seal juba olemasolevat vasest "naela", mille pressisin lapikuks, et auk püsivalt suletuna püsiks.\nSooviks esitada lihtsa küsimuse: kas teemaalgatajal on siiamaani see modifikatsioon tehtud ja kas on esinenud mingeid anomaaliaid tänu sellele? Kas "kasu" nägemiseks tuleb talve oodata või tegin midagi valesti, kui praeguse ilmaga soojeneb masin sama kiirelt? Autol teisi termostaate ei ole.\nPostitus Postitas martinlink » 21.09.2015 13:14 00\nNii, veidi jahedamad ilmad tulnud ja ütleks, et soojenemine on veidi sujuvam ja ehk ka kiirem (võib olla ka platseebo). Aga üks tähelepanek: OBC mootori töötemperatuuri näit ronib nüüd ca. 98-ni enne kui termostaat avaneb ja temperatuur 90 peal stabiliseerub. Ega sellest miskit hullu juhtu? Kasutan punast Sunoco jahutusvedelikku, kui sellest midagi oleneb.\nPostitus Postitas martinlink » 21.09.2015 13:36 13\nTäitsa kattuva tootekoodiga, tuli koos konkreetse mudeli kojaga. See nähtus tekkis peale selle pisikese mikrolekke kõrvaldamist, enne seda läks temp aeglaselt 93-ni ja kõikus seal 90-93 vahel. Nüüd läheb temperatuur 98 kanti ja siis kukub vaikselt 90-93 ringi.\nPostitus Postitas martinlink » 21.09.2015 13:47 57\nVedelik vedelikuks, 2 eri töökoda seda sisse pannud ja panen ise ka\nJa eks sellepärast ma siia kirjutangi küsimusi, et asja endale selgeks teha\nLihtsalt oligi tähelepanek, et nähtus avaldus/võimendus peale siinse modifikatsiooni tegemist, seetõttu neid asju omavahel seostangi ja nimelt seetõttu siin küsimusi esitan. Lihtne


Kobekude - leiti 26 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "kobekude" leiti 26 faili\nkobekude - rakkude suurus ja kuju on varieeruv, rakkude vahele jäävad mitmesuunalised rakuvaheruumid.\nTaimekud Rakkude paiknevus Kudede paiknevus taimes Taimerühmad Ülesanne e koes Algkude Väikesed, piiramatu *Tipmine meristeem  varte, *õistaimedes jagunemisvõimega juurte ja pungade tippudes rakud, mis paiknevad (pikkuskasv), tihedalt üksteise *vahemeristeem  varre kõrval....\n Paiknemine Põhikoed moodustavad valdava osa taime kehast (valdavalt parenhüümsed rakud). Lehed, vars.  Assimilatsioonipõhikude e klorenhüüm: asub lehes või varre esikoores; põhiülesandeks on fotosüntees. Rakud on vakuoolide- ja kloroplastiderohked, piklikud rakud moodustavad sammaskoe. Sageli esineb palju rakuvaheruume, mistõttu eristatakse ka kobekude .  Säilituspõhikude: ülesandeks on varuainete (tärklis, lahustunud suhkrud jne) säilitamine. Kattekude Maapealne kattekude: epiderm; maa-alune kattekude: epibleem  Ehitus Epiderm on tavaliselt ühekihiline, rakuvaheruumid puuduvad, klorofülli on väga vähe, esinevad õhulõhed (koosnevad kahest sulgrakust ja nende vahele jäävast õhupilust) ja karvad. Epibleemil õhulõhed pu...


Alumiiniumi kauplemise strateegia, Alumiinium, terasvarude ralli - Investeerimine\nSünteetilised börsil kaubeldavad fondid on Euroopas populaarsed, samas kui Ameerika Ühendriikides kehtivad füüsilised ETF-i reeglid. Üks asi, miks peaksin bitcoine kauplema? Kuid nädala alguses ei ole piisavalt selget, kui dollar jätkab toormevaluutade tõusu, kuid kauplemine on vastuolus Krüptoraha raha teenimise masin vääringutega. Riskifondid on üldiselt spetsialiseerunud teatud turuolukordade investeerimisstrateegiatele. Roostevaba kuidas koreas bitcoini investeerida algas teisipäeval pärast seda, kui puudutas kõige nõrgemat taset alates On tähelepanuväärne, et just mõni tund pärast seda, kui president Donald Trump ajas järsult oma juunis toimunud tippkohtumisel Singapuri Kim Jong-Uniga, tegi Põhja-Korea ootamatult oliiviõli. Valge Maja avalduse kohaselt nimetab president Barack Obama presidendiks Barack Obama nimeks Mary Jo Valle, kes sai tähtsust terroristide vastutusele võtmiseks Ameerika Ühendriikide advokaatina Manhattanil.\nELi heitkogustega kauplemise süsteem on ELi kliimamuutuste vastase võitluse strateegia nurgakivi.\nEuroopa Komisjon soovib süsteemi laiendada ka teistele sektoritele ja lisada kaks täiendavat gaasi. Parlamendi raportöör Avril Doyle nõustub ettepanekuga, kuid pakub välja ka muudatusettepanekuid, et tööstustel oleks selgem ettekujutus, kuidas süsteem hakkab toimima pärast ELi heitkogustega kauplemise süsteem on nn piiramise ja kauplemise cap and trade süsteem, st piiratakse lubatud heitkoguste üldist taset, kuid selle piires on süsteemis osalejatel võimalik saastekvoote osta ja müüa vastavalt vajadusele.\nETS on süsteem, mis määrab, kui palju iga riik ja tööstusettevõte võib paista õhku kasvuhoone heitgaase.\nKui tööstused toodavad gaase rohkem, peavad nad selle eest maksma, kui vähem, võivad nad oma kasutamata kvoodi maha müüa. Hetkel maksab üks tonn CO2 28 eurot. Süsteemi reform aasta lõpuks Kõige selle eesmärk on vähendada kasvuhoonegaaside kogust atmosfääris.\nETSil on kolm etappi, milles Komisjoni uue ettepanek puudutab kolmandat etappi, mis kestab aastatel ETSi esimest etappi on palju kritiseeritud. Komisjoni esitas oma ettepaneku kauplemise süsteemi kolmandaks etapiks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi liidetakse mõned uued tööstussektorid nt ammoniaagi ja alumiiniumi tootjad ning ka kaks täiendavat gaasi dilämmastikoksiid ja perfluorosüsivesinikud.\nSamuti soovitakse palju suurem osa kvoote müüa oksjonil, selmet neid tasuta eraldada.\nSamuti soovitab raport tehnosiiret ja säästvat arengut edendavate taastuvenergia- ja energiatõhusustehnoloogiate kaudu saadud ühikute kasutamine ühenduse süsteemis.\nRaport rõhutab, et juhul, kui teised arenenud riigid ja muud peamised kasvuhoonegaaside tekitajad ei osale kõnealuses rahvusvahelises kokkuleppes, võib see põhjustada kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemist süsinikdioksiidi heitkoguste seisukohast vähem tõhusates rajatistes kolmandates riikides, kus tööstuse suhtes ei kohaldata võrreldavaid piiranguid seoses süsihappegaasi heitkogustega nn süsinikdioksiidi lekeja samal Alumiiniumi kauplemise strateegia luua majanduslikult ebasoodsa olukorra teatavates ühenduse energiamahukates sektorites ja alasektorites.\nLugege Doyle'i raporti projekti, klikkides allolevale lingile. Kes on Avril Doyle?\nKeskkonnaküsimused pole saadik Avril Doyle'ile uued, sest ta on lõpetanud ülikooli biokeemia alal. Nii tema isa kui vanaisa olid parlamendiliikmed ning juba Alumiiniumi kauplemise strateegia aastasena oli naine Dublini lähedal asuva Wexfordi linnapea.\nDoyle on kalanduskomisjoni aseesimees ning samuti ja keskkonna ja kliimamuutuste komisjoni liige.


IVF-ikate uus nädal - Perekooli Foorum - Kevade spin rinnad\nTeema: IVF-ikate uus nädal 03-10.03\nKäivitajaks võib saada mis tahes. Kuid mõnel jälle on aktiivne olek sisse lü litatud juba väikesest lapsest peale — kodus test eeskujudest, lasteaiakasvatusest, nähtud ülekohtust, geenidest, mine võta kinni. Kogukonnapraktika viib gümnasistid ühiskonnaõpetuse tunni raames praktikale kohalikesse vabaühendustesse.\nNimeta gem neid vabade radikaalide põlvkonnaks — nad on valmis tegutsema küll, kui tege- Nimetagem neid vabade radikaalide põlvkonnaks — nad on valmis tegutsema küll, kui tegevus läheb kokku nende enda maailmavaatega. Vähem materialistlikud ja rohkem teadlikud globaalsetest probleemidest, mõtlevad kaasa, tunnevad muret, nõuavad teisteltki.\nNende töö tulemus peab neile korda minema ja sinna jõudmine peab olema äge. Nii tuleb neid juhtida ja nii nad juhivad ise.\nEttevõtte omanikule raske tööga raha teenimine ei ole tõesti midagi, mille pärast nad end välja veaks küll aga on valmis hakkama veganiks, kui usuvad, et see on maailmale paremaga mu sõrmed ei paindu kirjutama, et see halb on. Nii et ma väidan, et noored ei ole hukas ja neid huvitab. Aga muidugi mitte kõiki. Mõnda hu vitabki tõesti ainult see, kuidas Minecraftis rohkem teemante saada või kuidas võimalikult vähe diivanilt tõusta. Ainult et kuidas teha laiskadest tegutsejad, ja kohe noorest peast?\nVIDEO: Premium liiga 2. ringis minnakse täiega peale! - Uudised\nNiisiis, kui on olemas esimene koostis osa — inimene —, on vaja teist: tahet. Martin-Joel Bachmann kinnitab, et on väga palju noori, kes on ise aktiivsed ja algatusvõimelised ning soovivad tegutseda. Tema nimelt sattus.\nArtiklis ei ole piisavalt viiteid. Mai Palun aita väiteid kontrollida ja viiteid lisada. Kuidas ja millal see märkus eemaldada? Hiphoptants on hiphopi nimelise muusikastiili järgi tantsitav tantsmis kujunes välja eeskätt Põhja-Ameerika suurlinnade tänavatel. See tants võib sisaldada keerulisi akrobaatilisi trikke, kuid lisaks liigutustele peetakse oluliseks ka tantsija hoiakut ja suhtumist.\nKolmandaks on seega vaja häid eeskujusid. Mida oleksid ise tahtnud aastasena kuulda?\nMelrose Place – Vikipeedia\nKuidas inimesi sisse lülitada? Aktiivsuse vallapäästmisest sai selle artikli intervjuudes üks läbivaid küsimusi. Käivitajaks võib saada mis tahes. Igaühe jaoks on see klõps erinev ning Bachmannil on ilmselt õigus, kui ta ütleb, et mõni ei jõuagi elu jooksul oma klõpsu ära näha.\nKuid mõnel jälle on aktiivne olek sisse lü litatud juba väikesest lapsest peale — kodus test eeskujudest, lasteaiakasvatusest, nähtud ülekohtust, geenidest, mine võta kinni. Piipuu ise arvab, et sai tegutsemistahte sisse maavanaema eeskujust, kuidas teha tööd mõtestatult ja lustiga, ning väikesest lasteaed-algkoolist.\nÕpid inspiratsiooni, mitte võistluse kaudu, sind tunnustatakse ja kiidetakse. Väätsa vallavanem Lauri Läänemets, kelle kogemuste portfellis on eestveda misi, panustamisi ja osalemisi samuti põhikoolist peale, usub aga, et kõigi tema suguste aktivistide üks suur motivaator on tähelepanuvajadus.\nArengukoostöö Ümarlaua juht Sigrid Solnik ei tea aga ise ka, kust ta tegut semispisiku või siis madala sotsiaalse valuläve on saanud, aga väidab, et teisiti ta ei oska. Lisaks arengukoostöö juhtimisele panustab Solnik YFU Eestis vabatahtlikuna juba 15 aastat, on väitluskoolitaja ja aidanud korraldada Arvamusfestivali, Teibi Torm: Kui tunned, et sind mingi teema Merilin Piipuu: Kui sa teed seda, mida armas kõnetab või häirib, siis loo endale võimalus tad, ning teed seda suure pühendumusega, midagi konkreetset ära teha.\nEnda jaoks olulise siis su CV kirjutab ennast ise.\nSamas hoia järgimine on elus tohutult rahuldust pakkuv. Väga oluline komponent hea tulemuse ja nauditava protsessi juures on ka tasakaalus vaim.\nMaailmas ei eksisteeri muresid, ebaõnnestumisi, piire — kõik need on meie endi peades! Kui me oma peas suudame need ületada, on kõik võimalik. Kadri Simson: Ära karda keeldumisi.\nKui soovid abi, aga jätad küsimata, sest äkki vastatakse ei, oled ära andnud võimaluse, et vastus võib olla ka jah.\nEuroopas ning võimalustest selle ahenemise tagatud vaba liikumine ja digitaalsem elu; eesistumise ajal Eestisse üle-euroopalisi turvalisem elu ning kaasava ja kestliku kogunemisi ja arutelusid. Riigikantselei ja Euroopa kujundamine.\nMe peame saama, me peame saama säravaks valgeks, Me peame saama, me peame saama puhta lume uneks. When winter arrives The earth sleeps a deep sleep, it is as if its soul has frozen. But behind the eyelids The world spins and shimmers, spins and shimmers, turning slowly.\nSam Soloman tõi kasutusele poppingu, mis on järsk lihaste kokkutõmme käsivarrel, kaelal, rinnal ja jalgadel, luues mulje kiirest tõmblusest. Sama üldnimetuse alla mahuvad ka boogaloo, strut, dime stop, wave, tick, twisto-flex, slides.\nNew Yorgis sai sellise tantsu hüüdnimeks electric boogie, Los Angeleses pop-locking, Richmondis roboting, San Franciscos Chinese strut. Seoses hiphopmuusika muutumisega alates Uue koolkonna stiilide hulka kuuluvad nt krump, harlem shake, chicken noodle soup, snap dance, c-walk, crip walk, blood walk, clown walk, jigging, tone wop, freaking, hyphy, hill toe, booty popping, step, shoulder lean, chicken head, motorcycle, throwin' brows, gettin' crunk, snap to it, lean back, neck snap, get your eagle on, walk it out, willie bounce, diddy shuffle, a-town stomp jne.\nÜhel päeval ärkad ja näed See kaev millest lapsena vaatasid alla Sääl on su enese hääl, on su enese hääl, on su enese silmad Kaev on saanud pilgeni täis, nii et ajab üle ääre. Nii nagu jõgi Nii nagu jõgi, mis kevadel saab vabaks Vabaks oma sängist Meil tuleb saada, meil tuleb saada säravaks valgeks, Meil tuleb saada, meil tuleb saada puhta lume uneks. Me peame saama, me peame saama säravaks valgeks, Me peame saama, me peame saama puhta lume uneks. When winter arrives The earth sleeps a deep sleep, it is as if its soul has frozen. But behind the eyelids The world spins and shimmers, spins and shimmers, turning slowly.\nTantsustuudiod ja spordiklubid õpetavad hiphoptantsu nimetuse all tantsu, mis sisaldab hiphopi tüüpilisi samme ja liigutusi, kuid milles puudub tänavatantsule iseloomulik improvisatsiooniline ja emotsionaalne element. Tantsuduellide käigus lisandus püstiosale põranda lähedal kükkis ja lamangus ning kätele toetudes tantsitav osa, mis sisaldas ka efektsetesse poosidesse tardumist näiteks chair freeze, baby freeze.\nÜleminek püstiasendist põrandale sai nimetuseks drop ja selle eri stiilideks kujunesid näiteks front swipe, back swipe, dip ja corkscrew. Efektsetest poosidest kujunesid uued liikumised, nii tekkisid chair freeze'i põhjal floor track, back spin, windmill jt.\nNii sündis breik ehk b-boying. Breik oli algselt kõige intensiivsema trummirütmiga osa helisalvestisest, millele tantsijad reageerisid kõige energilisemate ja väljendusrikkamate liigutustega. DJ -d esimeste hulgas Kool Herc hakkasid kahelt plaadilt muusikat kokku miksima nii, et breigi osa sai pikem ja võimaldas pikemat ning keerukamat tantsu.


Edasi.org: Treenimine kui komplekssüsteem – Coach Karmen Reinpõld\nEdasi.org: Treenimine kui komplekssüsteem\n(Artikkel on ilmunud 01.11.2021 Edasi.org lehele)\n(Sissejuhatav lause) „Kui öelda, et treenimine on kompleksne süsteem, mille väljundit on pahatihti võimatu piisava täpsusega ennustada ning sisaldab olulist üllatuste võimalust, kas siis treenimisprotsess on suvaline?“\nOktoobris kihasid taaskord teadusmaailma telgitagused, kui avalikustati Nobeli preemia laureaate. Teiste seas pälvisid füüsikas selle tunnustuse Manabe, Hasselmann ja Parisi oma panuse eest, et me mõistaksime komplekssüsteeme paremini. Komplekss… mis asi? Aristoteles on seda seletanud väga lihtsustatult, öeldes, et komplekssüsteemis on „tervik suurem kui osade summa“. Teine võimalus on mõtelda, et terviku osadel puuduvad omadused, mis tärkavad alles piisavalt suures tervikus, mille osad on üksteisega vastastikmõjus ja selle uue omaduse sõltuvus grupi liikmetest on mittelineaarne, st keeruline. Uh, ikka ei läinud lihtsamaks? Aga proovime näitega. Näiteks lennuk ei ole kompleksne süsteem (päris õudne, kui oleks…), aga ta on komplitseeritud süsteem. Ehk lennuk koosneb väga-väga paljudest (lihtsatest) osadest, mis kokku moodustavad inimese poolt juhitava lendava masina. Teades elementide omavahelisi seoseid, allub lennuk piloodi või inseneri loodud automaatse juhtimise programmi otsustele, kontrollile vmt. Komplekssüsteemi näide oleks ootamatult ise tegutsema asuv lennuk või palju igapäevasema näitena ilm. Meil on ju kõikvõimsad mõõteseadmed ja tohutu arvutusvõimsus, aga miks me ikka omame telefonis mitut ilmaennustus äpp’i (ja usume seda, mis näitab ilusamat ilma), kuid tihti ei saa homse ilma suhtes kindlad olla, rääkimata tulevanädala ilmaennustuse uskumisest?\nIlm on ehk üks levinumaid näiteid komplekssüsteemist, aga sama fenomen ilmneb nii majanduses, statistilises füüsikas, antropoloogias, sotsioloogias ja teiste hulgas muidugi ka bioloogilistes protsessides. Seega treenerina on mu mõtted juba pikemat aega keerelnud komplekssüsteemi ja treeningprotsessi ümber. Eriti, kuna on olnud võimalus näha märgatavat hulka erinevaid sportlasi reageerimas treeningutele (kohati märgatavalt) erinevalt, siis paneb see mõtlema ja arutlema, miks ja kuidas sooritusvõime areneb või siis ei arene? Loomulikult paotan selle keerulise maailma ust suure aukartusega ja ka piiratusega ehk kraabin ainult jäämäe veepealset osa. Aga põnevus ei luba ka ukse taha jääda.\n„Sul on minu kohta ajalooliselt mitme aasta jagu andmeid, sa tunned mind kui inimest, palun ütle, mis on mu potentsiaal ehk kui tugevaks ma võin saada, hea oleks teada ka millises ajaraamistikus ja millal ma tean, et mu ressurss on ammendatud ja rohkem ei anna miskit välja pigistada minu organismist ning on õige aeg joon alla tõmmata saavutusspordile?“ Selline on kokkuvõte, mis mõlgub nii mõnegi (harrastus)sportlase peas ja nad tahaksid võimalikult selgepiirilist vastust. Vaatan talle silma ja lausun: „Ma ei tea.“ Ja pole kindel, kas tahaksingi evida Laplace’i deemoni võimeid, elades deterministlikus maailmas, kus minevik otsustab tuleviku – ei mingeid juhuseid, ei mingeid valikuid, ei mingit ebakindlust. Olümpiavõitja on arvutamise küsimus! Aga kuhu jääb siis tsirkus ja leib või inimlik kunst? Pigem naudin püüdu mõjutada inimorganismi, kui mitmekülgset süsteemi, liikuma soovitud suunas, suurendades õnnestumise tõenäosust, olles samas aus, et ma ei saa seda kellatäpsusega juhtides garanteerida.\nSüsteemi elementide vastastikmõju\nKui öelda, et treenimine on kompleksne süsteem, mille väljundit on pahatihti võimatu piisava täpsusega ennustada ning sisaldab olulist üllatuste võimalust, kas ma siis ütlen, et treenimisprotsess on suvaline? Ei, seda ma kindlasti ei ütle! Komplekssüsteemi üks tunnuseid oli koosnemine paljudest vastastikmõjus olevatest elementidest, mis koos moodustavad terviksüsteemi käitumise, mida ei saaks ennustada üksikelemendi omadustest. Kui mõelda treenimisest, kui töötegemisest, milleks on vaja hankida energiat, mida vabastame näiteks söödud süsivesikutest, kasutades õhust saadud hapnikku, siis võime eeldada, et mida rohkem suudab keha ennast energiaga varustada, seda rohkem tööd suudetakse teha ja seda tugevam on sportlane. Aga kehas on palju süsteeme, mis peavad toetama hapniku teekonda igasse rakku (süsivesiku teekonnast me isegi hetkel ei räägi). Kuid naeruväärsel kombel on vaja neid erinevaid süsteeme koormata väga erineval viisil, isegi vastandlikult, et neid arendada – olgu selleks siis madala intensiivsusega ühtlusmeetod (näiteks süda-veresoonkond) või teiselt poolt maksimaalse intensiivsusega intervalltreening (näiteks kopsufunktsioon). Tuletan meelde, et mõlema eesmärk on toetada hapniku molekuli eesmärgini jõudmist. Ja nagu sellest veel vähe oleks – kuigi me tahaks ju koormata ainult spetsiifilist elementi kehas, siis taamal töötavad kaasa ka kõik muud süsteemid – närvisüsteemist ja hormoonidest kuni kapillaarideni varba otsas. Kui lisame siia, et sportlane magas öösel (väikelapse tõttu) kehvasti ja päeval pidi hakkama saama sotsiaalse stressiga, mis omakorda panustavad biokeemiliselt keha funktsioneerimisse ja õhtul koormatakse organismi füüsiliselt veelgi, siis adume, et kehale antud ööpäeva stiimul on paras pudru ja kapsad – ole mees või naine ja saa nüüd aru, mida ja kuidas me mõjutasime ja milline peaks keha reaktsioon sellele olema – mida arendada? Tundub päris lootusetu? Aga teame, et üks viis komplekssüsteeme mõjutada on nn vee tilgutamine kivile ehk järjepidevalt anda ühesuunalisi ärritajaid. Selle eesmärk on võimaldada kehal eristada signaal mürast, andes kõikidele osapooltele aega muutuse vajaduse teadvustamiseks, omavahel kokkuleppele jõudmiseks ja tegutsemiseks. Lootuses, et keha selle signaali peale reageerib soovitud suunas, sunnib meid teatud ajaperioodil tegema suhteliselt palju ühetaolist treeningut.\nKui nüüd ainus võimalus tugevamaks saada oleks lolli järjekindlusega ainult ühte asja tehes, siis „rohkem oleks uhkem“ ja see, kes rohkem treenib, see võidaks. Elu ja kogemus ei kinnita seda (enamasti). Ja nii jõuame komplekssüsteemi ühe teise omaduseni, milleks on mitte-lineaarsus. Mitte-lineaarseid süsteeme iseloomustab see, et tulemi muutus pole proportsionaalne sisendiga ehk kui me teeme palju-palju trenni, siis tulemiks ei pruugi olla palju-palju kõrgem sooritusvõime. Sest mitte-lineaarne dünaamika võib avalduda ootamatutes muutustest süsteemi käitumises (mida ei saa ennustada üksikosadest, mäletad) või üleminek täiesti teise süsteemi seisundisse. Näiteks saavutatakse uus ülimalt stabiilne seisund. Kui see on samm kõrgemal eelnevast seisundist, siis me võime selle muutusega rahul olla ja hakata „treima“ uut treeningtsüklit sarnase lootusega. Aga see uus stabiilsus võib ka jääda pikaajaliseks platooks. Teine võimalus uueks seisundiks on suur ebastabiilsus nn keha peataolek.\nKuidas nende kahe omadusega (vastastikmõju ja mitte-lineaarsus) treeningprotsessis hakkama saada? Mõtlen nii, et kui anda ühesuunalist impulssi piisavalt palju, piisava aja raames ja siis lajatada natukene ootamatul piltlikult võmm kuklasse (ehk muuta ärritaja iseloomu, mis peab olema tugev), siis on taaskord lootus, et keha reageerib ja teeb uue sammu. Tajun vajadust süsteem stabiliseerida ja siis rünnata natukene uinunud süsteemi (nagu herneste ehmatamine keemisprotsessis, haha…). Kogemusest treenerina ja füsioloogiast tean, et madala intensiivsusega, suure mahuga tööd on keha suuteline suhteliselt palju vastu võtma ja selle pealt ka arenema, samas kõrgele intensiivsusele reageerib keha veel kiiremini, kuid saavutab ka platoo lühikese ajaga ehk tuleb leida taaskord uus ärritaja.\nEnnustatavus ja suured sündmused\nIlusad teooriad. Aga miks siis maailm pole täis võrdväärseid sportlasi? Siit jõuame komplekssüsteemi järgmise omaduseni, mis on tundlikkus algandmetele. Võibolla oled lugenud olümpiavõitja kogemusest, kus ta kirjeldab, kuidas korrates sama treeningkava, mis eelnes võidule, võib järgmine hooaeg osutuda kahvatuks või hullemal juhul läbikukkumiseks. Treeningud on ainult üks osa meile ööpäevas osaks saavast stressist. Tihti ei märka ega oska me näppu peale panna nendele määravatele sündmustele, mis otsustavad lõpptulemuse, sest need sisendid on marginaalsed. Oled kindlasti kuulnud ütlust „liblika tiivalöök Haitil võib järgmisel nädalal põhjusta orkaani Malaisias“. Just sellised süsteemi omadused (Lorenzi atraktor) muudavad meie soovi treeningprotsessi kontrollida ja juhtida taaskord pealtnäha juhuslikuks ja ennustamatuks. Näeme ju olukordi, kus sportlane panustab suure hulga tööga ja efekt võib olla null või kehvemal juhul negatiivne ja siis loobub sportlaskarjäärist ning teeb järgmisel hooajal ainult natukene sporti ja vóila! järgneb tohutu areng, samm üles! Ohjohhaidii… mõtleb see sportlane ja kuulutab sõpradele, et trenni tuleb palju vähem teha, siis tuleb ka areng. Samas komplekssüsteem teeb sellise kübaratriki ehk saavutab märgatava arengu just olukorras, kui organism on kuhjunud stressi tõttu (eelmiste hooaegade koormusest) väga lähedal murdepunktile. Mõtle sellest kui liiva hunnikusse puistamisest – pikalt kogub hunnik kõrgust, kui ühel (ennustamatul) hetkel järgmise liivatera kukkumine põhjustab laviini, mis hunniku küljed laiali valguma sunnib ja terve süsteemi muutus on toimunud. Ja siis taaskord tõustakse kõrgusesse… Kuju muutus saab toimuda ainult eelnevalt valatud liivast lähtuvalt. Kui poleks tehtud varemalt kõvasti trennis, siis poleks tõenäoliselt ka millestki seda arengut tekitada.\nEvolutsiooni dünaamika ja iseorganiseeruv süsteem\nInimest ja tema kehalist võimekust võime vaadelda alati ka evolutsioonilisest vaatepunktist. Tuleb välja, et ka komplekssüsteem on mõjutatud evolutsiooni dünaamika poolt, mille üheks aluseks on variatiivsus (eesmärgiga suurendada ellujäämist, leida parimat lahendust). Süsteemis on alati elemente, mis on võimelised arenema või vastu võtma muutuseid uuenenud keskkonnas. Kui mõned tükid kohanevad hästi, siis neid elemente toidetakse ja paljundatakse ning sellega tekitatakse uusi variatsioone. Jõutakse tsüklisse variatsioon-valik-paljundus-variatsioon. Süsteem ei puhka kunagi ja ei saavutata ka tasakaalu seisundit – toimub pidev muutus ja innovatsioon. Tekib küsimus, milline osa meie pingutusest treeningprotsessi juhtida on üldse meie kontrolli all? Või jääb meile ainult lõbu pakkuda organismile ärritajaid ja jälgida selle tulemit? Ning kui organism leiabki enda seest need elemendid, mis tasuvad arendamist, siis kuidas moodustub tervik ehk tekib treenitus? Miski peab ju tervikut koordineerima? Tuleb välja, et komplekssüsteemid ei opereeri keskse kontrolliga kuningriigis vaid hoopis kõiki kuulava demokraatiana. Mis paraku võib aegajalt takerduda, olla ummikseisus, näida ebastabiilsena jne kuni lõpuks reageeritakse. Demokraatia on vastupidav. Reeglitega kammitsetud kuningriigis piisab kollapsiks kuninga kõrvaldamisest. Keha ülesanne on orienteeritud ellujäämisele, mis tähendab, et üksikelement ei saa olla isekas, ta peab arvestama teistega, jagades ressurssi, sest nad kõik sõltuvad üksteisest. Sestap kujuneb süsteemis kokkulepetele jõudmine, omavaheline sünkroniseerimine, nn alt üles põhimõttel. Suure tõenäosusega, kui ressurssi on rohkem, siis iga üksikelement töötaks kõrgema intensiivsusega ja vastupidi.\nNii nagu majanduses mõjutab turu seisu nõudluse ja pakkumise omavaheline suhe, nii on ka sooritusvõimega. Mida rohkem hapnikku ja süsivesikut suudetakse lihasrakus (kasulikuks!) tööks muuta, seda kõrgem on sooritusvõime. Ainult, et majanduses on Nobeli preemiaid antud just neile, kes osutasid, kui eksitav on pime usk üksiti nõudluse-pakkumise suhtesse ja sama võime näha ka tõenäoliselt keha puhul. Toidus leiduvaid kaloreid ja süsivesikuid nagu ka õhust saadud hapniku kokku lugedes võiks see resulteeruda töövõimena, aga mõõtmistulemused seda alati ei kinnita. Kui vaid seda metsa (loe: neid erinevaid elemente kehas) ees ei oleks, mis muudavad väljundi pahatihti ennustamatuks, siis oleks treeningprotsess meie kontrolli all. Aga kas me loobuks siis ka ootamatutest ja positiivsetest üllatustest?


Russell Westbrooki vastuoluline õhtu: punktirekord, mängukeeld ja tüli fänniga\nToimetas Kaspar Koort, 13. aprill 2015 10:49\nRussell WestbrookFoto: AJ MAST\nOklahoma City Thunderi staarmängija Russell Westbrookil tegi läinud ööl isikliku punktirekordi, visates Indiana Pacersi vastu 54 punkti, kuid ometi sellest võiduks ei piisanud. Tagatipuks teenis mees hooaja 16. tehnilise vea, mis jätab ta kõrvale Thunderi järgmisest mängust Portland Trail Blazersi vastu - tegemist on Läänekonverentsi viimase play-off koha nimel võitleva Thunderi jaoks üliolulise kohtumisega, mis tuleks igal juhul võita.\nWestbrook oli lähedal ka järjekordsele kolmkduublile, lisades 54 punktile 9 lauapalli ja 8 resultatiivset söötu. Ometi jäi tema ponnistustest väheseks ning Thunder pidi tunnistama Pacersi 116:104 paremust.\nWestbrooki isiklik punktirekord:\nILUS ÜLLATUS: NBA superstaar kinkis auhinnaks saadud auto üksikemale\nKas maailma ühtede parimate korvpallurite leivaisa jääbki play-off rongist maha? (1)\nPärast tehnilise vea saamist - muuseas Thunderi peatreener Scott Brooks on kindel, et liiga selle tühistab - maandus Westbrook varumeestepingil ja jäi elu üle järele mõtlema. Seda ei saanud ta aga kuigi kaua teha, sest korraga hüüdis üks varumeestepingi taga istunud Pacersi fännidest staarile: "Hei Westbrook! Varumeestepink ja üheksas koht ongi just see, mis sulle kuulub!"\nWestbrook pööras jultunud fänni poole tulise pilgu, kuid ei hakanud tüübile ise noomitust tegema. Ta teavitas juhtunust saali turvateenistust ning need võtsidki mehe pihtide vahele, andes talle karmi korralduse maha jahtuda.\nThunderil on jäänud põhihooajal pidada veel kaks kohtumist, lisaks Portlandile madistatakse ka Minnesota Timberwlolves'iga. Hetkel on nii nendel kui ka New Orlens Pelicansil koos 43 võitu, kui play-offi pääseks praeguse seisuga Pelicans.\nMilwaukee – Brooklyn 96:73\nBoston – Cleveland 117:78\nDetroit – Charlotte 116:77\nDenver – Sacramento 122:111\nWashington – Atlanta 108:99\nHouston – New Orleans 121:114\nSan Antonio – Phoenix 107:91\nLos Angeles Lakers – Dallas 106:120\nKas maailma ühtede parimate korvpallurite leivaisa jääbki play-off rongist maha?


Toataimed võtavad oma õigustatud koha sisustusmoes | Kodus.ee\nParempoolsemal laual potis iluleb sõnajalgade hulka kuuluv äärisjalg, efektsel pilttapeedil säravad monstera, lehvikpalm ja kuuking. | Pixers\nKentiapalm (Howea) on armastatud vähenõudlik toapalm. Pärit on ta Vaikse ookeani Lord Howe’i saartelt. Dekoratiivne puu sobib tuppa ja talveaeda. Vajab palju valgust, kuid ära hoia teda kõrvetava päikese käes. Lepib ka poolvarjulise kohaga. Armastab suurt õhuniiskust, kuiva õhu korral piserda teda sageli. Hoia muld ühtlaselt kergelt niiske. Vajab talvelgi sooja ruumi (mitte alla 18 °C). Vanema taime võib suveks potiga õue viia.\nLehvikpalm (Livistona) on klassikaline pilgupüüdja suurtes, avarates ruumides, talveaedades ja sissekäikude juures. Tema kodumaa on Jaapanis ja Kagu-Aasia saartel kuni Austraaliani. Noored taimed on suurte sügavalt jaguste lehtedega, leheroots on teravalt hambuline. Läikivad lehed sirutuvad jäigalt ülespoole. Ruumis vajab aasta ringi võimalikult valget kohta, võib olla ka otsese päikese käes. Talve tahaks ta veeta veidi jahedamas (15 °C), suvel võib õue viia.\nMonstera (Monstera) on meie toataimeklassika. Suurte kaunite sulgjaguste lehtedega ronitaim on tõeliselt imposantne. Pärit on ta troopilise Ameerika vihmametsadest. Kasvab mitme meetri kõrguseks, vajab tuge. Monstera on väga pikaealine ja vastupidav, lepib nii kesk- kui ahjuküttega. Vajab palju valgust, kuid ei taha olla otsese päikese käes. Muld hoia püsivalt mõõdukalt niiske, piserda sageli. Vanemad taimed võivad kasvataja rõõmuks moodustada õisiku.\nKuuking (Phalaenopsis) on värvilaiguks monstera ja lehvikpalmi roheluse sees. Liblikaid meenutavate kaunite õitega käpalise kodumaa ulatub Kagu-Aasiast Austraaliani. Kuukingast on saanud armastatuim toaorhidee, mil on lugematu hulk just toas kasvatamiseks aretatud vastupidavaid ja lihtsalt hooldatavaid sorte, mille kasvatamisest oli meil pikalt juttu eelmises numbris. Laual potis on sõnajalgade hulka kuuluv äärisjalg (Pteris).\nSoomuslehik (Echeveria) on väikeste lihakate lehtede ja tiheda korrapärase lehekodarikuga sukulent ehk n-ö mahla täis taim. Pärit on soomuslehikud Kesk-Ameerika ja Lõuna-Ameerika põhjaosa kuivadelt aladelt. Nad on tänuväärsed toataimed: vähenõudlikud, ei võta palju ruumi, taluvad hästi kuiva õhku (seetõttu eriti sobilikud keskküttega korterisse) ja on kuivalembesed. Kauni kasvukujuga soomuslehikutest võib kujundada madalasse anumasse dekoratiivse kõrbemaastiku.\nMägiagaavi (Agave montana) tugevad lihakad lehed kasvavad tiheda dekoratiivse kodarikuna. Lehti ääristavad ogahambad, tipus on suur tugev astel. Agaavide kodumaa ulatub Põhja-Ameerika lõunaosast Lõuna-Ameerika põhjaosani. Nad on vähenõudlikud toataimed, kes vajavad küll väga palju valgust, kuid vett vaid vahel harva. Armastavad kuiva õhku. Suvel tõsta õue päikeselisele kohale. Agaav tahab talvituda jahedas (5–10 °C), siis hoia teda peaaegu kuivana.\nHarilik kolmissõnajalg (Gymnocarpium dryopteris) on madal (kuni 40 cm) taim, mis kasvab kõikjal Eestis varjulistes leht- ja okaspuumetsades. Ta on õrnade lehtedega ja moodustab kiiresti kogumikke. Sobib hästi pinnakatjaks päikese eest varjatud paika, kuid kannatab siiski ära ka mõned tunnid päikesepaistet. Kolmissõnajalga on hea kasutada seal, kuhu suuremad sõnajalad ei mahu või ei sobi. Kuna ta levib kergesti risoomi abil, võib ta muutuda aias umbrohuks, millest on tülikas lahti saada.


Ajaloolugu: kuidas Ida-Virumaa Eestile jäi - Tänane leht\nAjaloolugu: kuidas Ida-Virumaa Eestile jäi\nNarva elanikud avaldasid referendumil meelsust. Kuu aega hiljem kuulutas riigikohus referendumi kehtetuks. FOTO: Irina Kivimäe / Filmiarhiivi fotokogu\nKahekümne nelja aasta eest rullusid Ida-Virumaal lahti sündmused, mis panid noore Eesti Vabariigi tõsiselt proovile. Narva ja Sillamäe linnavolikogu kuulutasid välja autonoomiareferendumi, mis pidi tagama selle, et linnavõimudel on võimalus kasutada vetot Eesti seaduslike võimuorganite väljastatud aktide suhtes. Kuigi referendumil osalenud olid pea sajaprotsendiliselt autonoomia poolt, kuulutas riigikohus referendumi õigustühiseks.\nToonaseid sündmusi lahkab teemat põhjalikult uurinud ajaloolane Ivan Lavrentjev.\nIvan Lavrentjev FOTO: Sille Annuk\nKas need 1993. aasta referendumid on taasiseseisvunud Eesti ajaloos täiesti erakordsed sündmused või on samalaadseid mõtteid mõlgutatud mujalgi?\nKohtla-Järvel on. Midagi sellist on arutatud ka Lätis Daugavpilsis ja Latgale regioonis, aga seal ei ole referendumini jõutud, nii et need sündmused on unikaalsed ka laiemas, Baltikumi kontekstis.\nKuidas siis ikkagi meie idapiiril selleni jõuti, et kodanikud otsustasid: nii, teeme referendumi!\nKas just kodanikud seda otsustasid, selle taga oli ikkagi linnavolikogu, kus toimetasid needsamad pintsakutega tüübid, kes istusid seal 1980. aastastest peale.\nOli igati mõistetav, et nad ei kavatsenud oma soojast kohast loobuda ja istunuks seal hea meelega edasi, aga teatud hetkest peale ei oleks see olnud enam võimalik. Neil pidanuks olema Eesti pass, aga Eesti kodanikud nad ei olnud, nii et valdav osa neist ei oleks saanud tagasi valitud isegi soovi korral.\nKui pikalt referendumit planeeriti?\nEsimesed arutelud sellest, et võiks olla teatud autonoomia, tekkisid juba nõukogude ajal, aastatel 1988-1989. Aga konkreetselt selle referendumi üle algasid põhjalikumad arutelud aprillis-mais. Otsused sündisid mais-juunis ning juulis oli referendum. Nii et see kõik mahub paari kuu sisse.\nKui suur oli referendumil osalemise aktiivsus ning kas referendumipäev oli Narvas tõeline pidupäev?\nÜhelt poolt vaadates läks referendumiga kaasa arvestatav hulk narvakaid, osalusprotsent oli 53. Kõrvutades seda näiteks hiljutiste kohalike omavalitsuste valimistega (Narvas osales 44,4 protsenti hääleõiguslikest kodanikest – toim) on tulemus korralik.\nTeiselt poolt – arvestades, kui aktiivsed olid elanikud toona igasuguste poliitiliste liikumistega kaasa minema ning kui vaatame näiteks nõukogude aja valimisstatistikat, siis see 53 ei ole sugugi suur osalusprotsent.\nAga 16. ja 17. juuli, mil referendum toimus, olid reede-laupäev – see on selline aeg, kus väga paljud inimesed on puhkusel. Iseenesest on juba see saavutus, et nad suutsid mobiliseerida nii palju rahvast.\nAga mis meeleolud valitsesid … Ega meedias väga spetsiifilisi kajastusi ei ole. Üldiselt on täheldatav, et kõik oli rahulik, natuke on juttu olnud rikkumistest, kuid kui tõsised need olid, on praegu keeruline öelda. Kui neid ka oli, siis vähe, ning me võime eeldada, et välja kuulutatud osalusprotsent ja 97-protsendiline poolehoid autonoomiale vastavad tõele.\nAga kas eestvedajate eesmärk oli ikka autonoomia või tegelikult mõeldi hoopis Venemaaga liitumise peale?\nMis olid Venemaa-poolsed garantiid referendumi eestvedajatele, seda me teada ei saa ja võime ainult oletada. Kuna Peterburi poolt oli tegevusse kaasatud välissuhete eest vastutanud abilinnapea Vladimir Putin, siis ma kahtlustan, et vastavaid dokumente ei näe me mitte kunagi.\nKüll liikus Narvas kuulujutte, et piiri taga on ootel mingi vabatahtlike grupp, kes on valmis relvadega sisse tungima. Seda õnneks ei juhtunud, ning ühtegi pilti sellest grupist ei ole tehtud, nii et see on vist pigem bluff.\nMa arvan, et eestvedajate põhiline eesmärk oli ikkagi suurem autonoomia. Iseasi, kas nad isegi uskusid, et see tuleb sellises formaadis, nagu nad meedias välja kuulutasid.\nIdee poolest pidi neil olema vetoõigus kõigi õigusaktide suhtes, mis Toompealt tulevad. Kui oletame, et autonoomia oleks tulnud, siis kujutagem ette, kui palju seadusi, määrusi, seadusemuudatusi ja muud seesugust iga päev sünnib – halduskoormus olnuks nii tohutu, et narvakad poleks sellega puhtfüüsiliselt toime tulnud. Ametlik seletus oli just selline, tegelikkuses tahtsid nad vetostada vaid paar konkreetset seadust, olgu nendeks siis keeleseadus või kodakondsusseadus.\nAga mis linnas siis juhtus, kui sai ametlikult selgeks, et Eesti Vabariik referendumit ei tunnusta?\nAugustis, vähem kui kuu aega pärast referendumit tegi riigikohus otsuse, et toiming oli ebaseaduslik, ja seletus oli väga lihtne: Eestis võib rahvahääletus olla ainult üleriigiline ning kohalik omavalitsus ei saa midagi sellist korraldada. Nagu näeme, elati edasi.\nOktoobris olid juba kohalike omavalitsuse valimised. Nende tulemusel muutus linnavolikogu koosseis tunduvalt ning tegelased, kes olid referendumi taga, jäid suuresti kohalikust poliitikast välja.\nAugusti ja oktoobri vahel üritasid nad presidendi jutule saada, tegid veel mingeid esindusorganisatsioone ja üritasid teemat üles puhuda, aga keegi sellega eriti kaasa ei tulnud.\nKas referendumi korraldajate suhtes rakendas Eesti Vabariik mingeid sanktsioone?\nEi-ei. Kohtuotsus on selline, et see oli ebaseaduslik haldusorgani poolt, mitte konkreetsete isikute poolt.\nReferendumi eestvedaja Vladimir Tšuikin on praegu pensionär, elab Tallinnas. Ta oli väikeettevõtja ja hiljem enam poliitikas ei osalenud.\nÜks teine juhtivaid tegelasi, Juri Mišin, oli aga Narva linnavolikogus veel aastaid ja oli kõikvõimalike Vene kodanike kaasmaalaste organisatsioonide eestvedaja. Umbes kuus aastat tagasi hukkus ta Venemaal autoõnnetuses.\nAga mida tasub rõhutada: vabariigi valitsuse otsused olid toona sellised, et teeme kõike viisakalt ja rahumeelselt. See, et ei hakatud vägesid sisse viima, et ei hakatud vägivalda korraldama, on üks tähtsamaid asju, mille eest osalised kiidusõnu väärivad.\nKui asi oleks vägivaldseks kiskunud, siis võime teiste 1990. aastate konfliktide peale mõeldes tõdeda, et on ikka suur õnn, et meil sellist asja ei juhtunud, nagu näiteks Moldovas.\nTundub, et Venemaa ametlik reaktsioon riigikohtu otsuse järel oli pigem leige?\nSee kõikus ka, sest jällegi – asetagem asju konteksti. Jeltsinil oli ka riigi sees niigi palju probleeme ja jamasid.\nLisaks käisid samal ajal läbirääkimised Vene vägede väljaviimise üle ning paljuski oli seal korralik lääneriikide surve. Vägede väljaviimine oli Venemaale majanduslikult kasulik, sest siis võimaldasid mitmed rahvusvahelised organisatsioonid neile laenude andmist, mis oli Venemaa majandusele hädatarvilik.\nAga kui vaadata Eesti Vabariigi aetavat poliitikat, kas Narva jäi pärast referendumit veel rohkem üksi kui seni?\nJah, Eesti pööras oma pea sealt ära. Nii et selles suhtes peame tänama Venemaa presidenti, et pärast Venemaa tegevust 2014. aastal Ukrainas Krimmis on meilgi tekkinud suurem poliitiline tahe Narvasse investeerida ja panustada.\nMida on Eestil sellest referendumiloost õppida?\nPeamine on see, et me ei tohiks pead kõrvale pöörata probleemidest, nendega tuleb tegeleda.\nÜks selle uurimistöö kirjutamise ajend oligi see, et paar aastat tagasi küsisid korraga kõik: kas Narva on järgmine Krimm? Tahaks vastata, et ei ole järgmine, aga võime seda vastust natuke pikendades öelda: aga kord üritas Krimmiks saada.\nHüpoteetiliselt – kui täna korraldataks Narvas samasugune referendum, millised võiksid olla tulemused?\nMa arvan, et seal niigi inimesed tunnevad, et nad on päris kõvasti autonoomsed, ka ilma selleta, et see oleks kusagile sisse kirjutatud.\nKui lähete Narvas üle jõe, siis näete, milline näeb piiripunkt välja Eesti pool ja milline seal, ning ei teki küsimusi, kus on parem elatustase. Isegi kui vabadused ja väärtused ei ole see põhiline, mille järgi inimesed otsustavad, siis las nad otsustavad majandusliku poole pealt.\nMuuseas, venekeelse Delfi toimetus käis 2013. aastal Narvas ja uuris inimestelt, kas mäletate kahekümne aasta taguseid sündmusi? Peaaegu mitte keegi ei mäletanud mitte midagi, mis on huvitav: toona oli see kõvasti kirgi küttev teema, aga isegi väga väikse ajadistantsi järel ei huvitanud see enam kedagi.\nToonaseid sündmusi aitab meenutada Ivan Lavrentjevi koostatud näitus «Kuidas Narva Eestiga jäi», mis on üles seatud rahvusarhiivi fuajeesse. Näitus jääb avatuks selle aasta lõpuni.\nKriitilistel aegadel Narvas toimetanud Peeter Volkonski: mingit õudset mässumeelsust küll ei olnud\nÜhel näitusele üles seatud fotol võib märgata ka Peeter Volkonskit. Täpsemalt on pildistatud üht ajaleheartiklit, milles teatatakse, et Peeter Volkonski viibis Narvas, et tutvuda linnaga ja eriti olukorraga kultuurivallas. Samuti kohtus ta linnavolikogu esimehe, referendumi eestvedaja Vladimir Tšuikiniga.\n«Töötasin tol ajal Eesti instituudis referendina ning tegelesingi Narva ja nii-öelda Vene küsimusega,» selgitas Peeter Volkonski teisipäeva õhtul näituse avamisel rahvusarhiivis.\nToonaseid sündmusi meenutades tõi Volkonski esmalt välja, et üldine olukord ja üldine meelsus ei olnud Narvas üldse nii hull, kui arvama kiputakse ning mingit õudset mässumeelsust küll ei olnud. «Oli küll neid, kes karjusid, kuid karjujaid on ju alati rohkem kuulda,» nentis Volkonski.\nPeeter Volkonski Narvas, tahvel näituselt. FOTO: Kaspar Koort / repro\nTa tõdes, et kui linnas saadi teada, et riigikohus on referendumi õigustühiseks kuulutanud, olid inimesed segaduses ning arusaamatuses – mis nüüd saama hakkab? «Nad olid toona ikka väga manipuleeritavad,» lisas Volkonski.\nSamas leidis Volkonski, et Eesti Vabariik ei ole põhilistest Narva referendumi õppetundidest eriti midagi õppinud, näiteks keeleõppes.\n«Ma rääkisin sinna vabatahtlikult läinud eesti keele õpetajatega. Nemad ka ei teadnud, kuhu nad satuvad, näiteks üks õpetaja rääkis, et pärast viiendat keeletundi oli ta teinud kontrolli, kas midagi külge ka on jäänud – ning tulemus oli absoluutne null.\nTa oli küsinud, et milles asi, kas te ei taha õppida või ei oska ma õpetada? Vastuseks kõlas, et tahame väga õppida ja te väga hästi õpetate, aga asi on selles, et me ei tunne teie tähti,» meenutas Volkonski. «See ongi – ei tuldud selle pealegi, et kõigepealt tuleb tähed ette võtta, nii otseses kui ülekantud tähenduses.»\nNõnda nagu Ivan Lavrentjev, on ka Peeter Volkonski veendunud, et tänasel päeval ütleks narvakad sarnasel referendumil autonoomiale selge «ei».\n«Siin ei ole küll mingit küsimust. Nad elavad kahes reaalsuses, nii et üks on see, mida nad näevad televiisorist, kuid teine reaalsus paistab neile kätte kohe üle jõe,» ütles Volkonski.\nTa lisas, et kaugeleulatuvaid järeldusi ei maksa teha ka sellest, et Venemaa valimistel osalevad Vene kodanikest narvakad annavad oma hääle ikka Vladimir Putinile. «Enamus Venemaal hääletab ka Putini poolt, mis siin ikka imestada on,» muigas Volkonski.


Brasiilia pani Copa Americal püsti tõelise väravapeo - Delfi Sport - Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt - Sport\nFoto: AMANDA PEROBELLI, Reuters/Scanpix\nLõuna-Ameerika jalgpallimeistrivõistlustel Copa Americal teenis kindla võidu kodupubliku ees mängiv Brasiilia koondis. Brasiillased seljatasid Peruu koguni 5:0.\nBrasiilia asus juhtima juba 12. minutil, kui värava sai kirja Madridi Reali poolkaitsja Casemiro. 19. minutil suurendas võõrustajate eduseisu Liverpooli ründetuus Roberto Firmino. 32. minutil tegi skoori Gremio ääreründaja Everton. 53. minutil sahistas väravavõrku PSG ridadesse kuuluv vanameistrist äärekaitsja Dani Alves ning 90. minutil vormistas lõppseisu Londoni Chelsea ääreründaja Willian. Brasiilia võit oleks võinud olla veel suuremgi, kuid neljandal lisaminutil jättis Manchester City ründetuus Gabriel Jesus penalti realiseerimata.\nBrasiilia tagas sellega ka A-alagrupis esikoha. Kolme mänguga kirjutati tabelisse seitse punkti.\nViimase vooruga tõusis A-alagrupis teiseks Venezuela, kes alistas 3:1 Boliivia. Võitjate eest tegid skoori Darwin Machis 2. ja 55. minutil ning Josef Martinez 86. minutil. Boliivia ainsa tabamuse autoriks oli Leonel Justiniano Arauz 82. minutil.\nA-alagrupis viie silmaga teise koha saavutanud Venezuela tagas sarnaselt Brasiiliale pääsu veerandfinaali. Nelja punktiga grupis kolmandaks jäänud Peruu peab oma saatust veel ootama. Nimelt pääsevad kolme alagrupi peale kaks paremat kolmanda koha omanikku samuti veerandfinaali.\nBoliivial jäi seekordsel turniiril punktiarve avamata ning kolme mänguga saadi kolm kaotust.\nA-alagrupi lõplik tabeliseis: 1. Brasiilia 7 punkti, 2. Venezuela 5, 3. Peruu 4, 4. Boliivia 0.


TÜ loodusmuuseum võtab fookusesse liikide massilise väljasuremise - Teadus - Heureka\n16. oktoober 2017, 11:54\nHinnangute kohasel võib aastaks 2050 välja surra isegi kuni kolmandik praegu elavatest liikidest. Kõikide loomade hulk Maal on viimase neljakümne aasta jooksul vähenenud ligi 50 protsenti.\nLiikide massilist väljasuremist on maailma ajaloos aset leidnud varemgi, siis on need toimunud aga ennekõike kliimamuutuste või suure vulkaanilise aktiivsuse tõttu.\n«Praegust väljasuremislainet eristab varasematest see, et siin peetakse peasüüdlaseks inimest,» kommenteeris näituse püstitust looduskaitsja ja näituse kuraator Rein Kuresoo. «Liikide väljasuremise põhjused on üha enam inimtegevusest tingitud või selle poolt võimendatud: keskkonnareostus, võõrliikide levik, kliimamuutused.»\nNäitus «Kaduvate liikide kannul» koosneb mitmest osast. Muuseumi püsiekspositsioonis ringi jalutades saab nutiseadmest uurida 40 maailma loomaliigi haruldaseks muutumise lugusid ning seda, mida on tehtud nende säilitamiseks. Ajutiste näituste ruumis on üles seatud näitus «Eesti metsa kaduvad liigid», kus saab tutvuda Eesti metsa arenguetappidega noorest metsast põlismetsani ning teada saada, mil moel mõjutab metsa majandamine meie metsade looduslikku mitmekesisust. Külastaja kohtub näitusel ka selliste Eesti metsa hääbuvate liikidega nagu näiteks lendorav, must-toonekurg ja euroopa naarits. Mängida saab hariduslikku arvutimängu Eesti metsa elujõust ning loodud on liigilise mitmekesisuse kahanemise põhjuseid tutvustav õppeprogramm koolidele.\nNäitus jääb avatuks 31. oktoobrini 2018. Selle on koostanud Tartu ülikooli loodusmuuseum ja botaanikaaed, kuraatorid on Riste Keskpaik ja Rein Kuresso ning idee autor Andro Truuverk. Näituse «Eesti metsa kaduvad liigid» kujundas Margot Sakson, digitaalse näituse teostajad Allan Zirk ja Nunoosius OÜ. Arvutimängu lõi näituse jaoks 5D Vision OÜ.


Parim mööblivärvi tüüp - mitmeaastased taimedLoe Edasi\nPõhiline mitmeaastased taimed Parim mööblivärvi tüüp\nParim mööblivärvi tüüp\nAndke mööblile uus elu ja uus ilme värske värvikihiga. Ükskõik, kas soovite maalida tooli, lauda, öökappi või eritüüpi, see on suurepärane DIY-projekt, mis võib anda teie mööblile ainulaadse ilme vaid mõne töötunni ja mõne põhitarbega.\nMööbli värvimisel on teil palju võimalusi. Värvitüüp on kõige suurem kaalutlus, mida peate tegema, kuna mööbli jaoks on olemas õli-, lateks- ja akrüülvärvimisvõimalused, lisaks spetsiaalsed värvid nagu kriidivärv ja piimavärv. Kõigil neil mööblivärvidel on ainulaadseid eeliseid ja mõned sobivad paremini ühe projekti tüübiga võrreldes teisega.\nSelle artikli lõpuks saate paremini aru, mis tüüpi värv sobib kõige paremini teie jaoks mõeldud mööbliprojektide jaoks. Nii et lugege lähemalt, kuidas valida ühe värvi vahel teist ja millised on plussid ja miinused, millega peate arvestama.\nKuidas värvida puitu nagu proff\nMööbli lateksvärv on populaarne valik, kuna see on hõlpsasti juurdepääsetav ja vikerkaare all saadaval peaaegu igas värvitoonis. Võite kohalikus riistvara kaupluses korjata pinti või gallonit lateksvärve ja valida paljude erinevate kaubamärkide ning viimistlusmaterjalide hulgast. Samuti on madala lenduvate orgaaniliste ühendite (lenduvate orgaaniliste ühendite) valemeid, mis on siseruumide värvimisprojektide jaoks väga soovitatavad. See kuivab kiiresti, kuid võtab kõvasti aega kõvenemiseks ja säilitab suhteliselt “pehme” viimistluse - mis ei ole ideaalne mööbli jaoks, mida kasutatakse palju.\nMööbli lateksvärvi üheks suureks eeliseks on saadavalolevate värvide lai valik. Valige värviliste kiipide hulgast või laske värviloenduril segada kohandatud varjund, mis sobib ideaalselt teie mööblieseme ja sisekujundusega. Selle valiku taseme abil on lihtne leida teie visioonile ja teie ruumile sobiv värvivarjund. Lateksvärvi on saadaval ka mitme viimistlusega. Võite oma projekti jaoks valida lameda (matt), satiin, poolläikiv või läikiv viimistlus.\nLame: ilma valemis sisalduvate vaikudeta ei peegelda seda tüüpi lateksvärvid palju valgust ja neil on matt - peaaegu sametine - välimus. Kuid see ei ole väga vastupidav viimistlus, mis suudab palju põrutada, puudutada ja pesta - seega säästke see viimistlus projekti jaoks, mida ei kavatseta iga päev intensiivselt kasutada. Vastupidavama mati värvi jaoks võite kaaluda ka kriidise värvi kasutamist.\nSatiin: satiinkattega värv peegeldab minimaalselt valgust (munakoor on tihedalt seotud viimistlus). Kui teile meeldib mattvärvi välimus, kuid vajate mööbli jaoks vastupidavamat värvi, siis võib satiinvärv olla teie jaoks parim valik. Kui valite pestava valemi, on teil lihtsam puhtana hoida.\nPoolläikiv: see võib olla parim mööbli värvilahendus, kuna poolläikiv värv peegeldab hästi valgust ja seisab pesemise ning suurema kasutamise nõudmiste eest. Vaigude suurem kontsentratsioon poolläikivas koostises muudab selle värvi vastupidavamaks mööbli jaoks, mille te tegelikult plaanite tööle panna. Paljudele meeldib ka läikiv viimistlus.\nKõrgläige: läikiv värvilahendus annab teie tükkidele kõige dramaatilisemad ja vastupidavamad, kuid nõuab kõige rohkem ettevalmistusi. Kõrgläikega värvid peegeldavad palju valgust ja nende suurenenud vaigukontsentratsioon võimaldab neil vastu pidada palju kasutamisele ja puhastamisele. Kuid ole ettevaatlik - nii suure läikega pind võimendab puudusi. Nii et kui valite mööblitüübi jaoks seda tüüpi värvi, peate veenduma, et see on ettevalmistatud ja valmis ning kõik puudused on kõrvaldatud.\nTeadke, et lateksvärv võib tugeval kasutamisel kalduda või kriimustada. Poorsele pinnale nagu õlipõhised värvid leotamise asemel seob lateksvärv mööbli pinnakihiga. Selle tagajärjel saab seda värvikihti suhteliselt kergesti kahjustada. Paremate tulemuste saamiseks ettevalmistage pind lihvimise ja kruntvärviga - ja teadke, et teil on tulevikus vaja teha korrigeerimisi.\nParim : mööblitükid, mis ei näe palju vaeva ja kui taskukohasus on peamine tegur.\nSaadaval rikkalike värvivalikutega\nSaadaval erinevates viimistlusmaterjalides\nEi seisa raske kasutamise eest\nKõik tüübid pole pestavad\nKuusk parim kodukriitne viimistlusvärv juhuslikus keerukuses. Kuusk / Jordani Provost\nVintage-mööbli tagasivõtmine või uuematele tükkidele vana maailma võlu andmine on toonud kaasa kriidimaali populaarsuse kasvu. Selle veepõhise värvi põhialuseks on tavaliselt lateks, kuid see annab paksema, ehitatava tekstuuri.\nKriitvärvi saab spetsiaalsetest jaemüüjatest, kuigi see on üha laiemalt saadaval. Mõni inimene on isegi oma kriitvärvi tegemisel edu saavutanud, kuid parimad ja järjekindlamad tulemused saadakse müügiloleva valemi ostmisel. See on kallim kui tavaline lateksvärv, kuid inimesed armastavad seda ainulaadse väljanägemise ja siidiselt sileda viimistluse tõttu.\nErinevalt teistest tavapärasemast mööblivärvist võib kriidise värvi esmakordsel kasutamisel olla natuke õppimiskõver. See kuivab kiiresti, mis on pluss, kuid tähendab ka seda, et pintslitõmbeid on näha siis, kui vaatate uuesti piirkonda, kus värv on hakanud kuivama. Valmistuge mõnda harjutama või olge valmistoote üldilme osas paindlik. Kriidist värvimööbel on muutunud väga populaarseks asjaajamiseks, nii et isegi õppeprotsessist võib saada nauditav ja rahuldust pakkuv hobi. Kriitvärvi saab ilmastikuilme saavutamiseks lihvida või hädas olla, nii et toode on populaarne nende inimeste seas, kes otsivad "vintage" või "shabby chic" välimust.\nSobib kõigele : igapäevaselt kasutatava mööbli viimistlemiseks või mööbli rikkaliku ja ilusa välimuse saavutamiseks.\nNakkub hästi enamiku pindadega\nPintslilöögid võivad olla nähtavad\nViimistlus võib kriimustada või märgistada\nVõib olla kallis piiratud värvivalikute korral\n2019. aasta 9 parimat kriidivärvi 3:19\nVaadake nüüd: kuidas muuta mööblitükk kriidise viimistlusvärviga\nKui otsite naturaalset värvi mööblil, mis on pisut õhema tekstuuriga kui kriitvärv, kuid millel on palju iseloomu, siis võib piimavärv olla teile sobiv tüüp. See mittetoksiline värv on valmistatud piimavalgust koos aktivaatoriga, tavaliselt lubi või Borax. Värvi tooni muutmiseks lisatakse värvipigmente.\nMööbli piimvärv on populaarne keskkonnasõbralike koostisosade poolest, milles pole kemikaale ega lisatud suitsu. Tegelikult on sellel maal mööbli, majade ja muu maalimiseks pikk ajalugu, enne kui kommertsvärvid olid laialdaselt saadaval. Seda saab kasutada väga erinevatel pindadel, kuid peaksite teadma, et viimistlus võib varieeruda ja mõnikord on küllastuse osas ebajärjekindel. Järjepidevamate tulemuste tagamiseks (ja väiksema hakkimisega, kuna tegemist on veepõhise värviga) on soovitatav kasutada piimavärviga bonderit. See on oluline ka siledatel pindadel nagu klaas või plast.\nPiimavärvi ainulaadne omadus on see, et seda müüakse tavaliselt pulbrina. Lisage vett, et segada vajalikus koguses värvi, ja hoidke ülejäänud osa hilisemaks kasutamiseks või puudutuste tegemiseks. See on tavaliselt odavam kui kriidivärv, kuid annab sarnaseid tulemusi. Viimistluse säilitamiseks võib olla vajalik pealmine vaha või õli kiht.\nParim: mööbel, millele soovite ilmuda vananenud, ilmastikuolude või hädas. Piimavärvi viimistlust on lihtne nurkadele või servadele kerge lihvimisega lihvida - või jätke see sileda, matte välimuse saavutamiseks terveks.\nSaab kasutada enamikul pindadel\nKarm, et saavutada ühtlast küllastust\nVõib kiibistada või kriimustada ilma tihendita\nMõnikord on vaja Bonderit\nAkrüülvärv on veel üks mööbli veepõhine värvitüüp, mis on tihedalt seotud lateksvärviga. Värviosakesed on suspendeeritud akrüülpolümeeris ja pakuvad ühtlase värvusega rikkaliku värvitooniga poppi. Seda saab kasutada paljudele pindadele, muutes selle mööbli jaoks mitmekülgseks värvitüübiks, kuid seda müüakse sageli väiksemates mahutites - see on parem valik väiksemahuliste projektide jaoks, näiteks konsoollauad, pildiraamid ja muud aktsenditükid.\nAkrüülvärv läheb ühtlaselt pinnale ja on isetasanduv, muutes selle kasutamise lihtsaks. Kruntvärv on aga hea mõte, kui soovite, et värv kleepuks pinnale paremini. Akrüülvärvi kuivamisajad on lühikesed, nii et võite suhteliselt lühikese aja jooksul peale kanda mitu kihti, kuid pärast projekti valmimist peate sellele andma palju aega, et see täielikult kõveneks. Puhastamine on lihtne ka seebi ja veega, kuna see on veepõhine värv. Tuleb märkida, et akrüülvärv on hakkimise või pragunemise vastu vastupidavam kui mõnel teisel veepõhisel värvil, kuid sobib siiski kõige paremini kerge või mõõduka kasutusega tükkide jaoks.\nParim: väike mööbel või aktsenditükid, mis vajavad kiiret ja taskukohast värvikihti.\nLihtne kohaldada; enesetasemed\nElastne viimistlus, mis peab vastu plekidele\nParimate tulemuste saamiseks on vaja praimerit\nTavaliselt müüakse väikestes konteinerites\nÕlipõhine värv, mida mõnikord nimetatakse ka alküüdvärviks, on vastupidav mööblivärvi tüüp. See vastupidavus tuleb aga maksma - õlipõhised värvid on tavaliselt kallimad, kuivamiseks kauem aega ning nende lenduvate orgaaniliste ühendite sisaldus on kõrge, mis vajavad rikkalikku ventilatsiooni.\nIsegi mööbli värvimisel õlivärviga tasub kaaluda, kui soovite elastset viimistlust, mis ei kiibistu ega kriimustu kergesti. Värvi vedeldajana ja puhastamiseks peab teil olema käes naturaalne harjastega pintsel ja mineraalviin või tärpentin. Mööbli õlivärvi eeliseks on see, et seda saab kasutada enamikul pindadel ja see kleepub hästi, kuna see küllastab iga poorse pinna ja on isetasanduv, et seda hõlpsamini kanda. Kuivamisaeg kihtide vahel on pikk - kuni 24 tundi -, kuid see kõveneb kiiremini kui vesialuselised värvid.\nVõiksite kaaluda ka õlipõhist värvi, kui te ei tea, millist viimistlustüüpi mööbliesemel praegu on. Kui vesipõhised värvid kleepuvad varem õlivärviga värvitud pinnale raskesti, saab seda tüüpi värve edukalt kanda kas veepõhistele või õlipõhistele värvidele.\nÕlivärviga värvimise ajal ja pärast seda eralduvad lenduvad orgaanilised ühendid vajavad siiski ventilatsiooni ja põhjustavad mõnedele muret. Tegelikult on mõned riigid keelanud õlipõhiste värvide müügi kokku. See muudab mööbli jaoks õlipõhise värvi leidmise raskemaks, kuna see pole suurtes kastides kodutarvete kauplustes laialdaselt saadaval.\nParim: igat tüüpi mööbel, mida kasutatakse palju ja mis vajab vastupidavat viimistlust, kuid peate olema valmis seda tüüpi värvidega kaasnevate pikkade kuivamisaegade ja aurude jaoks.\nKõrge LOÜ sisaldus\nPikad kuivamisajad kihtide vahel\nPole saadaval kõigis osariikides\nLisaks mööbliprojektile sobiva värvi tüübi valimisele veenduge, et valiksite ka õige pealekandmismeetodi. Spetsiaalsete rakenduste ja efektide jaoks võite valida looduslike harjastega harjade (õlipõhiste värvide jaoks), sünteetiliste harjastega harjade (vesialuseliste värvide jaoks) või riide, rullide või käsnade hulgast.\nTeie saavutatud käik ja viimistlus varieeruvad sõltuvalt sellest, millist aplikaatorit kasutate. Pintsel tagab laia katvuse, kuid võib lööke hõlpsamini näidata (eriti veepõhise värviga). Rull pakub vähem juhitavust, kuid ühtlast katvust. Ainulaadse tekstuuriga viimistluse jaoks on kõige parem kanda riide või käsnaga.\nEelmine ArtikkelNäpunäited PEX torude paigaldamiseks\nJärgmine ArtikkelKuidas paigaldada köögiseebidosaator\nSelles artiklis laiendage Lateksvärv Kriitvärv Piimavärv Akrüülvärv Õlivärv Tagasi üles Andke mööblile uus elu ja uus ilme värske värvikihiga. Ükskõik, kas soovite maalida tooli, lauda, öökappi või eritüüpi, see on suurepärane DIY-projekt, mis võib anda teie mööblile ainulaadse ilme vaid mõne töötunni ja mõne põhitarbega. Mööbli värvimisel on teil palju © Copyright 2019


Perm – Vikipeedia\nkoordinaadid: 58° 1′ N, 56° 15′ E\n(Ümber suunatud leheküljelt Permi linnaringkond)\nSee artikkel on linnast Venemaal; geoloogilise ajastu kohta vaata Perm (geoloogia); riigitegelase kohta vaata artiklit Vjatšeslav Molotov.\nvene Пермь Perm\n1 051 583 (1.01.2018)\n58° 1′ N, 56° 15′ E\nPerm (vene Пермь) on linn Venemaal, Uuralite eelmäestikus, Kama jõe ääres, Permi krai keskus. Geograafilised koordinaadid on 58°00' N, 56°15' E.\nLinnas on palju rasketööstusettevõtteid ja Kama HEJ.\nLinn asutati 1781 Brjuhhanovo küla kohale. Aastatel 1940–1957 kandis nime Molotov. 1916 avati Permi Riiklik Ülikool.\n14. septembril 2008 kukkus Permis maandumisel alla lennufirma Aeroflot tütarettevõttele Aeroflot-Nord kuulunud reisilennuk Boeing 737-500, mis oli teel Moskvast Permi. Lennuki pardal viibis 88 inimest, kes kõik hukkusid.\n5. detsembril 2009 toimus ööklubis "Lombakas hobune" tulekahju, mille tagajärjel hukkus koha peal üle 100 inimese, koos hiljem haiglates surnutega ulatus ohvrite arv 156-ni.\nVaade sillalt linnale\nPermi elanike arvu arengut kajastab allolev tabel:\n1933 170 500\n1939 306 000\n1956 538 000\n1959 628 000\n1979 998 100\n1989 1 094 100\n2003 1 000 100\n2005 989 500\n2007 990 200\n2008 987 200\n2009 985 800\n2011 991 900\nAastal 1979 sai Permist Venemaa üheksas miljonilinn, kuid 2003. aastal langes elanike arv taas alla miljoni peamiselt negatiivse loomuliku iibe tõttu (2002. aastal –4,8‰; 2006. aastal –3,7‰, 2007. aastal –3,1‰). 88,6% elanikest on venelased, 4,3% tatarlased.\nPermi haldusjaotuse plaan\nLinn jaguneb halduslikult 7 linnaosaks (rajooniks) ja Novõje Ljadõ aleviks.\nPermis tegutsevad jalgpalliklubi Permi Amkar ja korvpalliklubi Ural Great.\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Perm\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Perm&oldid=5596260"\nPermi krai linnad\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:19, 5. aprill 2020.


Tartu laste- ja noortekirjanduse festival\n28.-30. septembrini toimub Tartus esmakordselt laste- ja noortekirjanduse festival, mis pakub kirjanduslikke konkursse, kohtumisi kirjanikega, kirjanduslikke retki ning mitmesuguseid muid sündmusi nii lastele, noortele, peredele kui ka laste- ja noortekirjandusest huvituvatele täiskasvanutele. Raamatuhuvi ja lugemisharjumuse süvendamine laste ja noorte seas on üks Tartu kui UNESCO kirjanduslinna keskseid eesmärke, lapsi ja noori kaasa haarava raamatu- ja lugemiskeskse õhkkonna loomine ning laste- ja noortekirjanduse esiletõstmine uue festivali algatamisega on seega kirjanduslinna tegevustes oluline samm. Seda enam, et niisugust, just lastele ja noortele mõeldud kirjandusfestivali Eestis veel pole.\nNB! Kavas võib toimuda muutusi. Kõik sündmused on tasuta.\nKolmapäev, 27. september - eelsündmused\n16.00 Noorte pop-up kirjanduskohvik Tartu Linnaraamatukogus: suvised lugemiselamused\n18.00 Looduskirjelduse seminar Tartu Loodusmajas (Lille 10)\nSeminar on mõeldud kõigile huvilistele alates gümnaasiumiealistest.\n10.00–12.00 Lasteaialaste lugemisvõistlus Tartu Linnaraamatukogus (Kompanii 3/5)\n12.00 Kirjanduslik Suplinna tuur Mika Keräneni rajadel. Giid Mika Keränen. Algab Tartu Linnaraamatukogu eest.\n13.00 Esimeste klasside päev Tartu Linnaraamatukogu keskkogus ja harukogudes\n15.00 Kohtumine soome kirjaniku, populaarsete „Tere, Ruby!“ raamatute autori Linda Liukasega Tartu Linnaraamatukogus. Esinemine on soome keeles, järeltõlkega eesti keelde. Külalisega vestleb ning vestlust tõlgib Heidi Iivari.\n17.00 Festivali avatseremoonia Tartu Loodusmaja (Lille 10) saalis\nAvasõnad: Tartu linnapea Urmas Klaas\njtTartu-teemaliste kirjanduslike lühivormide võistluse autasustamine.\nFestivali nimekonkursi võitja väljakuulutamine\n11.00 Uudiskirjanduse tutvustused draamavormis kooliõpilaste ettekandel Tartu Linnaraamatukogus\n13.00 Aidi Valliku kohtumine lugejatega Tartu Linnaraamatukogus\n15.00 Kooliõpilaste luuleprõmmu Tartu ja Tartumaa voor Tartu Linnaraamatukogus\n17.00 Kirjandusõhtu „Astrid Lindgren ja tema raamatud“ Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu lugemissaalis (Vanemuise 42)\nKülas on kirjandusteadlane Lena Törnqvist (Rootsi), raamatu „Kasutad tavalisi sõnu… Astrid Lindgreni keel“ (Sinisukk 2016) autor. Külalisega ajab juttu Jaanika Palm Eesti Lastekirjanduse Keskusest, osaleb kirjanik Reeli Reinaus. Vestlus toimub rootsi keeles, tõlge eesti keelde. Kirjaniku biograafia „Astrid Lindgren. Päev nagu elu“ (autor Jens Andersen, Koolibri 2017) lühiesitlus.\nLaupäev, 30. september\n11.00 Lastehommik raamatupoes Utoopia (Vanemuise 19)\n12.00 Krista Keeduse juhitud kirjanduslik retk kogu perele algusega Toomemäel. Kogunemine Ülikooli Muuseumi peasissekäigu juures.\n18.00 Arhiivi kirjandusviktoriin – Astrid Lindgreni eri (Vanemuise 19, sissepääs hoovist)\nFestivali peakorraldajateks on Eesti Kirjanduse Seltsi, Tartu Linnaraamatukogu ning Eesti Emakeeleõpetajate Seltsi esindajad. Partneriteks on Eesti Lastekirjanduse Keskus, Soome Instituut, raamatupood Utoopia jt. Toetavad Tartu linn, Eesti Kultuurkapital ja Hasartmängumaksu Nõukogu. Kavaga ning muu infoga saab tutvuda ka Tartu Linnaraamatukogu veebilehel www.luts.ee


Hiina tööstusliku puidu kahevõlli purustaja tootjad ja tarnijad – reformija\nKodu > Tooted > Kahe võlli purustaja > Kahe võlli puidu purustaja > Tööstuslik puidu kahevõlliline purustaja\n1.Industrial Wood Two Shaft Shredder Sissejuhatus\nReformer Industrial Wood Two Shaft Shredderit juhib Siemensi PLC programm, millel on automaatse juhtimise, käivitamise, seiskamise, automaatse tagasikäigu ja ülelaadimise kaitse jne funktsioonid, mis kaitsevad seadmeid töötamise ajal tõhusalt.\n2. Tööstusliku puidu kahevõlli purustaja omadused\n* Tööstuslik kahevõlliline puidupurustaja on madala pöörete arvuga, madala müratasemega, vähem tolmu, väiksemad hoolduskulud jne.\n*Industrial Wood Two Shaft Shredderil on sõltumatu intelligentne elektrooniline juhtimissüsteem\nTööstuslikku puidust kahevõlli purustajat kasutatakse peamiselt metalli, plasti, olmeprügi, tööstuslike tahkete jäätmete, põllumajanduslike tahkete jäätmete, meditsiinijäätmete, kemikaalide tünnide jne purustamiseks.\nNeed pildid aitavad teil paremini mõista tööstuslikku puidu kahevõlli purustajat.\nPakume klientidele tootekujunduse ja tootmisprotsesside optimeerimist, omades ka kvalifitseeritud tootmispersonali rühma, kellel on rohkem kui 10-aastane ringlussevõtutoodete valmistamise kogemus, nagu näiteks tööstuslik puidu kahevõlliline purustaja, meie ettevõte usub, et tipptalendid suudavad toota tipptasemel lavastusi.\nMärkused: Ülaltoodud parameetrid on tööstusliku puidu kahevõlli purustaja vaikekonfiguratsioonid, masinate spetsifikatsioonid on ainult viitamiseks ja võivad muutuda ilma ette teatamata. Palun kinnitage tellimuse esitamisel meie müügiesindajaga.\nHot tags: Tööstuslik kahevõlliline puidupurustaja, tootjad, tarnijad, tehas, Hiina, valmistatud Hiinas, kaubamärgid, kohandatud


Tahad teada, mida arvatakse sinust ka peale telefonikõne lõpetamist? Nüüd on see võimalik - LUGEJAKIRI\nMobiilsideoperaatorid tulevad turule uue teenusega - nüüd saad kuulda ka peale kõnet, mida sinust arvatakse.\nAvaldatud3 veebruar, 2020\nEesti mobiilioperaatorid Telia, Elisa ning Tele2 teatasid, et alates homsest hakkavad nad pakkuma tasulist teenust, kus peale kõne lõpetamist on võimalik veel 5 sekundit edasi kuulata, mida teine pool peale kõne lõppu sinust tegelikult arvab.\nHea lugeja! Mida arvad Sina mobiilioperaatorite uuest teenusest – kas hakkad seda kasutama või oled nii hull rebel, et Sind ei huvita teiste arvamust Sinust? Anna oma arvamusest märku loo all kommentaarides.\n9. veebr. 2020 - 22:16\nÜhesõnaga: kui Paavole öösel naine helistab, siis peame veel pärast kõne lõppu viieni lugema ja alles siis võib edasi toimetada? Kas viieni lugeda võib ikka kõva häälega või peab seda ka tegema sosinal. Kas lõõtsutamine võib midagi reeta? Kas parem on kui Paavo ise loeb viieni või peaksin seda tegema mina?