“Mida religioossem, seda sallimatum,” väidab sotsiaalpsühholoog C. Daniel Batson. Nii religiooni kui eelarvamusi on aga mitmesuguseid. Sellepärast võivad üldistused osutuda ekslikeks.\nGeorge Floydi surm tuletab paljudele meelde, et rassism on jätkuvalt elus ning ta käsi käib hästi nii Ameerika Ühendriikides kui teisteski lääneriikides.\nTragöödiale järgnenud liikumise Black Lives Matter uus laine on pälvinud avalikku toetust mitmetelt kirikutelt ja kristlikelt organisatsioonidelt. Teisalt on mitmed mõjukad kristlased liikumist kritiseerinud – kas toetades seda kritiseerivat president Trumpi või väites mõned selle eesmärgid olevat vastuolus kristliku usuga.\nOlgu suhtumine milline tahes, praktikas ütlevad kõik kristlased, et nad ei aktsepteeri rassismi (välja arvatud mõned äärmuslikud kristlikud rühmitused). Aga milline on kristlaste suhtumine rassismi tegelikult?\nAjalugu toob meile erinevaid näiteid. Ühelt poolt on kristlased põhjendanud Piibliga muuhulgas nii mustanahaliste orjastamist kui Lõuna-Aafrika apartheidi (Heimola 2016). Teisalt näiteks valgustusaegsel Inglismaal võitlesid kveekerid, metodistid ja evangelikaalid orjuse lõpetamise eest, samal ajal kui haridusele ja progressile pühendunud filosoofid kuulutasid rasside ebavõrdsust.\nRassismi ja religiooni suhet võib vaadelda ka sotsiaalpsühholoogilisest aspektist. Selles käsitletakse rassismi ühena eelarvamuse (prejudice) vormidest.\nPsühholoog Gordon Allporti (1954) klassikalise definitsiooni kohaselt on eelarvamus “vastumeelsus, mis põhineb ekslikul ja jäigal üldistusel”. Täpsemalt öeldes peetakse eelarvamuse all silmas halvustavat, tõrjuvat ja vaenulikku käitumist, hoiakuid või uskumusi, mis johtuvad pelgalt sellest, et keegi kuulub teise rühma (Brown 1995).\nMeil on kalduvus jagada teised inimesed sise- ja välisrühmadeks, “meieks” ja “nendeks”. See on sügavalt juurdunud kalduvus: näiteks aju empaatiakeskus reageerib tugevamalt etniliselt endaga sarnase inimese kannatusele kui sellise, kes ei kuulu meie hõimu. Siserühm võib moodustuda ka poliitika, seisukohtade, professiooni, hokiklubi – peaaegu ükskõik mille ümber.\nSeega olen eelarvamuslik, kui suhtun naabrisse jahedalt üksnes sellepärast, et ta on homoseksuaal, mustlane, nelipühilane või kasvõi populistlik rahvuskonservatiiv.\nPsühholoogi C. Daniel Batson on aastakümneid korranud väidet, et “mida religioossem on inimene, seda sallimatum ta tõenäoliselt on”. Millistel uurimustel Batsoni väide põhineb? Ja kas tal on vähemalt kristluse ja rassismi puhul selles õigus?\nTõsiusklike ja kombeusklike eelarvamused on erinevad\nReligiooni suhet eelarvamustega on Ameerika Ühendriikides uuritud alates 1940-ndatest aastatest. Uuritud on peamiselt valgenahalisi kristlasi. Uurimustega tutvudes tasuks tähele panna, et sotsiaalpsühholoogid räägivad eelarvamustest sageli kui sallimatusest (intolerance), ehkki täpsemalt vaadates pole tegemist sama asjaga.\nBatson (1993; 2013) kirjeldab uurimise ajalugu järgnevalt. Algul viitasid uurimused sellele, et religioosne aktiivsus (nagu näiteks kirikuskäimine) korreleerus muuhulgas rassismi, etnotsentrismi ning antisemitismiga. Perioodil 1940 kuni 1975 tehtud uurimused andsid ühese tulemuse: valgenahaliste keskklassi kuuluvate Ameerika kristlaste religioossus on seotud mitte suurema sallivuse, vaid suurema sallimatuse, eelarvamuste ja fanatismiga.\nGordon Allport osutas, et uurimismeetodil on suur probleem. Kõiki usklikke vaadeldi ühe suure massina. Allport ise eristas kahte religioosset orientatsiooni: sissepoole (intrinsic) ja väljapoole (extrinsic) suunatud religioossuseks. Sissepoole suunatud usklikud olid uurimisküsitluste kohaselt nõus väidetega, et “püüan väga kohaldada usku kõigis oma eluvaldkondades” ja “religioossed veendumused määratlevad kogu mu eluhoiakut”.\nAllporti arvates taolised “tõsiusklikud” olid endale sisestanud ligimesearmastuse printsiibi. Väljapoole suunatud religioossusega inimesed käisid seevastu kirikus sotsiaalsetel põhjustel. Usk või Jumal ei olnud nende jaoks eesmärk iseeneses, ehkki neid väärtustati vahenditena. Allporti arvates on eelarvamuslikud just taolised kombekristlased.\nEnnustus osutus tõeseks. Aastatel 1949 kuni 1977 tehtud uurimused jõuavad teistsugusele järeldusele: väljapoole suunatud religioossusega inimeste sallimatus ja eelarvamuslikkus on tugev, aga sissepoole suunatud religioossusega inimestel suhteliselt madal.\nBatson oli sissepoole suunatud religioossusega inimeste sallivuse osas kahtlev. Ta märkis, et tulemused põhinevad peamiselt küsitlustel, mille eesmärki polnud raske arvata (Batsoni arvates küsisid need peaaegu otse: “kas sa oled usufanaatik?”) Ta väitis, et kristlased tahtsid näidata ennast ja oma religiooni positiivses valguses ning kuna kristlus eitab rassismi, tahtsid nad luua endast tegelikust sallivama kuvandi.\nHilisema, ka eelarvamuslikule käitumisele suunatud uurimuse valguses tundub siiski, et sissepoole suunatud religioossusel on vähemalt mõningane negatiivne seos etniliste eelarvamustega. Teisisõnu on taolised “tõsiusklikud” etniliste vähemuste suhtes keskmiselt aktsepteerivamad kui teised inimesed. Samasugust sallivust ei leia aga näiteks suhtumises homoseksuaalidesse.\nFundamentalism – üldisem kui oleks arvanud\nKolmas religioosse orientatsiooni vorm – usuline fundamentalism – on otseselt seotud mitmete eelarvamustega. Bruce Hunsbergeri ja Lynne Jacksoni (2005) ülevaade käsitles kuutteist uuringut perioodist 1990–2003. Kõik uurimistulemused osutasid fundamentalismi seosele negatiivsete hoiakutega homode ja lesbide, naiste, kommunistide ning teiste usuliste rühmituste vastu. Mõnedes uuringutes leiti ka seos eelarvamustest etniliste vähemuste vastu.\nAga mida fundamentalismi all silmas peetakse? Fundamentalistlikku usku mõõdetakse näiteks järgmiste väidete abil. On lihtne otsustada, milliste väidetega tuleb kindlasti nõustuda ning millistega mittenõustumise eest saab maksimumpunktid.\nJumal on andnud inimestele ammendava, eksimatu õnne ja pääste juhise, mida tuleb mööndusteta järgida.\nOlulisem on olla hea inimene kui uskuda Jumalasse või õigesse religiooni.\n“Saatan” on pelgalt nimi, mille inimesed annavad oma kurjadele tungidele – tegelikult ei ole meid kiusavat “kurjuse vürsti” olemas.\nPiibli ja teaduse vastuolu puhul on teadusel arvatavasti õigus.\nFundamentalismi mõõtva testi küsimused tunduvad osutavat üllatavalt traditsioonilistele kristlikele veendumustele. Ehkki vaid vähesed kristlased nimetavad tänapäeval end fundamentalistideks, annab taoline mõõdupuu näiteks ameeriklastest evangelikaalidele üldiselt kõrged punktid. Sama kehtib kahtlemata ka Soome ärkamisliikumistesse kuuluvate kristlaste puhul.\nSõna sotsiaalpsühholoogilises tähenduses võib fundamentalismi pidada seega üsna levinud kristluse vormiks. Oma isikliku fundamentalismi mõõdu saab lugeja välja uurida siit.\nReligioosse fundamentalismi vastandiks võib pidada otsivat (quest) religioossust, mille Batson defineeris 1970-ndate lõpus. Teisisõnu – fundamentalismimõõdiku kõrge näit ennustas madalat näitu otsiva religioossuse kohta. Viimast iseloomustab mittedogmaatilisus, kahtlevus, eksistentsiaalsete küsimuste keerukuse tunnustamine ning lihtsatest vastustest hoidumine.\nAga ka otsijatelegi võib usk siiski olla oluline.\nOtsiv religioossus on Batsoni järgi otseselt seotud sallivuse ja empaatilise hoiakuga kõigi inimeste vastu. Teisalt paistavad otsijadki sallimatuna vähemalt ühe rühma vastu: usulised fundamentalistid.\nKas taustaks on autoritaristlik loomus?\nMillest johtub tihe seos kristliku fundamentalismi ja eelarvamuslikkuse vahel? Vaevalt, et kristlikust usust enesest. Näiteks Uus Testament on oma aja kontekstis üllatavalt “eelarvamustest vaba” dokument, selle järgi on Jumala ees võrdsed mehed ja naised, juudid ja kreeklased, orjad ja vabad (nt Gl 3:28).\nTuleb meenutada, et korrelatsioon (see, et kaks nähtust on omavahel seotud) ei räägi midagi kausaalsusest (sellest, et üks nähtus põhjustab teise). Jäätisesöömise ja uppumissurmade vahel on aastast aastasse tihe seos, sest mõlema taustal on suvi ja palavus.\nKa fundamentalismi ja eelarvamuste taustal on kolmas tegur. Mõlemad on korrelatsioonis paremautoritarismiks (right-wing authoritarianism) nimetatava iseloomu tüübiga.\nParemautoritarism koosneb kolmest osast. Esiteks meeldivad sellistele inimestele tugevad juhid. Neil on suur usaldus presidendi ja valitsuse vastu, isegi kui need kasutavad oma võimu vääralt. Autoritaristid on sama meelt selliste väidetega nagu “meie riigi ainuke viis tulla toime järgmise kriisiga on naasta traditsiooniliste väärtuste juurde, anda võim tugevatele juhtidele ning vaigistada mässajad.”\nTeisalt ei kummardu isegi autoritarist ükskõik millise juhi ees. Loomusetüübi seisukohast on arusaadav, miks mõned evangelikaalid nõudsid omal ajal väärtusliberaalse Bill Clintoni tagasiastumist pärast seksiskandaali, aga praegu toetavad Trumpi hoolimata tema seksiseiklustest.\nTeiseks hindavad autoritaristid korda ja distsipliini. Näiteks toetavad nad kuritegude rangemat karistamist.\nKolmandaks peavad nad kinni traditsioone ja sotsiaalseid konventsioone. Liialdades – nad ootavad, et kõik käituksid ja paistaksid välja normaalsed ja ühesugused. Nad ei nõustu väitega, et “‘naise koht’ on seal, kus ta ise tahab olla” või “homod ja lesbid on sama terved ja moraalsed inimesed nagu kes tahes teine”.\nSeega panevad autoritaristid üldjuhul lootuse oma riigi juhtidele, kultuuri peavoolule, sh selle traditsioonilistele normidele ning religiooni põhivoolule. Neist erinevaid – kommuniste, feministe, moslemeid – peetakse probleemiks. Autoritarism võib seega olla üks religioosset fundamentalismi ja eelarvamusi ühendav tegur.\nTuleb siiski märkida, et ehkki autoritaristid on Ameerika Ühendriikides enamasti parempoolsed kristlased, on näiteks endistes Nõukogude liiduvabariikides nad pigem kommunistid ja ateistid. Hoolimata “parem”-poolsusest ei seostu autoritarism automaatselt (teatud) religiooni või poliitiliste vaadetega. Ka vasakpoolne võib olla autoritarist.\nMe kõik oleme eelarvamuslikud\nMida saab eelöeldu põhjal järeldada kristluse seosest rassismi ja teiste eelarvamuslikkuse vormidega?\nEsiteks sõltub taoline side suurel määral usulisest orientatsioonist. Teatud usklikud tunduvad muust populatsioonist keskmisest sallivamad, teistsugused usklikud aga keskmisest eelarvamuslikumad. Sellepärast näiteks see, et keegi peab Piiblit oluliseks, ei ütle veel midagi selle kohta, kuidas ta järgib Jeesuse antud ligimesearmastuse käsku.\nTeiseks sõltub eelarvamuslikkus sellest, kellele see on suunatud. Ameerika kristlased ei ole etniliste vähemuste vastu sugugi samavõrd eelarvamuslikud kui näiteks seksuaalvähemuste vastu. Tõsi küll, uurimused on andnud erinevaid tulemusi sellegi kohta, kuivõrd on viimane tingitud homoseksuaalse eluviisi tõrjumisest patuna ning kuivõrd võõrastusest taolise orientatsiooniga inimeste vastu.\nKolmandaks, kui usk on seotud näiteks rassistlike eelarvamustega (fundamentalism), siis ei tarvitse see sugugi johtuda religioonist. Mõlema tunnuse ühiseks teguriks võib olla näiteks autoritaristlik loomus. Autoritaristid varjuvad juba loomuse poolest religiooni ja teiste väljakujunenud institutsioonide taha ning otsivad neist tuge oma identiteedile. Selle taustal võib olla inimestele üldine kalduvus eelistada tuttavat võõrale.\nNeljandaks, inimesed on psühholoogiliselt keerukad olendid. Tuleb hoiduda eelnimetatud seoste kohaldamisest ükskõik millisele üksikule inimesele. Võin fundamentalistina saada kõrged punktid, kuid ometi armastada ligimest paremini kui teised.\nOluline on ka märkida, et kõik orientatsioonid ei välista teineteist. Sissepoole suunatud ja väljapoole suunatud religioossus on küll vastandpaar, nagu ka fundamentalism ja otsiv religioossus. Ometigi võib sissepoole suunatud religioossusega usklik, kellele usk on elu olulisim asi, olla kaldus fundamentalismi või hoopis otsiva religioossuse poole.\nLõpetuseks. Ameerika Ühendriigid on omaette kultuuriline reaalsus. Seetõttu ei saa siin esitatud tulemusi üldistada meie oludele. Näiteks vaevalt on Soome autoritaristid sama religioossed kui ameeriklased. Ehkki meilgi on räägitud konservatiivsete kristlaste ja rahvuslaste lähenemisest teineteisele, näiteks selles küsitluses, ei ole seda tegelikult tuvastatud.\nSoe ja avar suhtumine “valedesse” inimestesse on keeruline igaühele. Me moodustame etnilisi, usulisi ja moraalseid hõime, millest väljaspool olijaid on keeruline mõista ja armastada.\nAutor Lari Launonen on kirjutab Helsingi ülikoolis väitekirja kognitiivsest teoloogiast ja loomulikust religioonist.\nArtikkel on algselt avaldatud portaalis areiopagi.fi.\nAllport, Gordon. 1954. The Nature of Prejudice. Addison-Wesley.\nAltemeyer, Bob. 2006. The Authoritarians.\nBatson, Daniel C. 2013. “Individual Religion, Tolerance, and Universal Compassion.” Religion, Intolerance, and Conflict: A Scientific and Conceptual Investigation. Toim. S. Clarke, R. Powell & J. Savulescu. Oxford University Press.\nBatson, C. Daniel, Schoenrade, Patricia & Ventis, Larry. 1993. Religion and the Individual. A Social-Psychological Perspective. Oxford University Press.\nBrown, Rupert. 1995. Prejudice: Its Social Psychology. Blackwell.\nHeimola, Minna. 2016. Raamattu ja rasismi. Suomen eksegeettinen seura.\nHood, Ralph W., Hill, Peter C. & Spilka, Bernard. 2009. The Psychology of Religion: An Empirical Approach. Fourth Edition. Guilford.\nHunsberger, Bruce & Jackson, Lynne M. 2005. “Religion, Meaning, and Prejudice.” Journal of Social Issues 61, 807–826.\nEelmine artikkel Kristliku kiriku palveid idast ja läänest\nJärgmine artikkel Valetamine on patt, ja patu palk on surm


On september – aastal 2017.\nPisut rohkem kui neljakümne päeva pärast on kohalike omavalitsuste volikogu valimiste päev. Seekord valitakse esimest korda uue, Põhja-Sakala Vallavolikogu liikmed. Vaid ühe käe sõrmedel loetud päevade jooksul selgub, millised parteid ja valimisliidud oma esindajad üles seavad ning kes konkreetselt selle volikogu liikmeteks pürgivad.\nKõo, Kõpu ja Suure-Jaani valla ning Võhma linna juhid otsustasid septembris ja oktoobris koos välja anda Ühinemislehte, kuhu püüame mahutada kõik Kõpu valla infolehe, Kõo Vallalehe, Leole ja Võhma Linnalehe traditsioonilised materjalid. Esialgu nii, kuidas igas omavalitsuses siiani kombeks on olnud. Näiteks õnnitletakse Suure-Jaani vallas esimest korda leheveergudel juba 50. sünnipäeva pidavaid vallakodanikke, Võhmas ja Kõos peab aga esimest leheõnnitlust 10 aastat kauem ootama.\n1. jaanuarist 2018 alustab ühise ametiasutusena tööd Põhja-Sakala Vallavalitsus. Selleks ajaks on loodetavasti selge ka see, mis nime kandvat ja milliste põhimõtete järgi kokkupandavat lehte tulevases vallas välja antakse.\nSoovin kõigile head lugemist! Vaadake, millega uue suure valla „teises otsas” tegeletakse. Ettevaatavalt tuletan aga meelde, et kes valima ei lähe, selle eest valivad teised ¬ – tehes seda oma soovi kohaselt. Kõik 15. oktoobril valima!\nAvaldatud : September 2017


Kaubanduskoda ei toeta maksuvõlaga ettevõtete riigihankes osalemist - Kõik\nKaubanduskoja juhi Mait Paltsi sõnul ei toeta koda uues riigihangete seaduseelnõus põhimõtet, kus maksuvõlaga või kustutamishoiatusega ettevõtte saab hankemenetluses osaleda ning pakkumise teha.\nKaubanduskoda ei toeta maksuvõlaga ettevõtete riigihankes osalemist\n"Kõige olulisem eesmärk on muuta meie hangete süsteem kvaliteetsemaks ning suurendada kogu protsessi läbipaistvust. E-hangetele üleminek ja hankekeskuste loomise ideed on õiged sammud õiges suunas. Kindlasti tuleb tegeleda praktika ühtlustamisega ning kohalike omavalitsuse hangete läbiviimise kvaliteedi suurendamisega," ütles Palts koja teates, vahendas BNS.\n"Samas on praegu mitmeid puudujääke, millega tuleks eelnõus tegeleda, muuhulgas tuleks välistada olukorrad, kus maksuvõlaga või kustutamishoiatusega ettevõtte saab hankemenetluses osaleda ning pakkumise teha. Sellist olukorda meie tänases ettevõtluskeskkonnas ei tohiks olla," rääkis Palts.\nKaubanduskoda on uut riigihangete seaduse eelnõud arutanud nii oma liikmete, juhatuse liikmete kui erinevate huvigruppidega ning nende kohtumiste põhjal koostanud mitmed ettepanekud. Esiteks soovib koda, et pakkujatele võimaldataks pakkumuste protokollidega ning maksumustega tutvuda. "Tuleb tagada, et ärisaladuse kaitse eesmärgil ei kannataks läbipaistvus," seisab ettepanekutes.\n"Välistada tuleb olukorrad, kus ettevõte, kel on maksuvõlg saab hankemenetluses pakkumusi esitada. Seda tuleb kontrollida juba hanke väljakuulutamise seisuga ja pakkumuste avamisel. Enne kui kõik korras ei ole, ei tohi pakkumust edasi hinnata. See põhimõte kehtib ka täna ning seda ei peaks muutma," märgib koda.\nLisaks tuleks koja hinnangul viia sisse siduva eelotsuse instituut, mis käsitleb hankemenetluse eelseid olukordi ning riigihangete vaidlustuskomisjonis kantud õigusabikulud tuleks võitjale kompenseerida nagu tavakohtus.\nKoja hinnangul on vajalik rakendada ka konkreetseid meetmeid töövõtuahelas osalevate isikute maksukuulekuse tõstmiseks ja alapakkumiste vältimiseks. Näiteid selleks on naaberriikidest võtta.


Millised meetodid aitavad liikme suurendada -\nJoonistamise lood. Selle strateegia puhul on intervjueerija te eesmärgiks teabevaldajalt küsimuste varal välja meelitada teatud informatsiooni. Konsensusele jõudmine aitab tihti näha asju mõneti teises valguses ja anda uusi ideid parendustegevusteks. Kuivatatud kuivatatud kaladel on kõrge toiteväärtus ja toiteväärtus, eriline värv, maitse ja aroom.\nJuhatuse esimees, konsultant ja koolitaja T. Onoperi artikkel ilmus Enesehindamine ingl k self-assessment on tänamatult vähe tähelepanu pälvinud töövahend, mis aitab juhtidel hinnata oma töö tulemuslikkust ning otsuste õigsust.\nEnesehindamine aitab kaasa meeskonnatunde süvenemisele ja annab uusi mõtteid ning energiat organisatsiooni jätkuvaks arenguks. Mis on enesehindamine?\nEinike Pilli, Pille Havakats, Ines Kerikmäe Jätkusuutlik lastetöö - Õppeprotsessi kavandamine ja läbiviimine Õppemeetodite valiku küsimus on tuttav igale õpetajale.\nEnne arenguvestlusele minemist oleme loodetavasti püüdnud hinnata iseenda käitumist. Töötajate seas arvamusküsitluse läbiviimisel püüame hinnata, mis meil on hästi ja mida peaks paremaks muutma. Enamasti on juhid viinud läbi SWOT analüüsi jne.\nEnda käitumise mistahes vormis analüüsimist, eesmärgiga leida teid selle parendamiseks, võibki lugeda enesehindamiseks. See, kas hindame iseenda, grupi või terve organisatsiooni tööd, sõltub hindamise kokkulepitud ulatusest. Enamasti leiab enesehindamine rakendamist siiski meeskondades ja valdavalt hinnatakse kas organisatsiooni kui terviku või mõne allüksuse töötulemusi ja parendamisvõimalusi.\nEnesehindamise muutsid populaarseks kvaliteediauhinna konkursid, millele kandideerimine eeldas enesehindamiste läbiviimist.\nKvaliteediauhinna kriteeriumite kohaselt peab organisatsiooni juhtkond süstemaatiliselt ning regulaarselt hindama organisatsiooni töökorraldust ja tulemusi vastavalt täiuslikkuse auhinna mudelile. Valdavale osale organisatsioonidest on selline hindamine aga liiga keeruline ja seetõttu võib tõhus meetod jäädagi vaid idee tasandile.\nMiks peaks enesehindamisi läbi viima? Jätame kõrvale kõik kõlavad sõnad ja selgitused. Kui meil on selge ettekujutus, et tõesti enam paremaks minna ei saa, siis ei ole olulist mõtet põhjalikku enesehindamist ette võtta.\nTöötajate motiveerimiseks piisab ka lihtsamatest mudelitest  vähema vaevaga sama tulemus. Kui me aga aimame, et siiski võib leiduda valdkondi, mida saab edasi arendada või on võimalust saavutada veelgi paremaid tulemusi, siis soovitan proovida oma meeskonnaga enesehindamist.\nMis kasu me enesehindamisest saame? Küsimus on peaasjalikult selles, et igaüks teab midagi, mida teised ei tea.\nIgaüks saab asjadest natuke omamoodi aru. Igaüks on nii laisk, kui väike on tema mugavuspiir. Tihti puuduvad meeskonnatöös läbivad ideed, kurdetakse meeskonnatöö nõrkust, igavust jms.\nLihtsa enesehindamise läbiviimine toob teie meeskonda vaheldust. Konsensusele jõudmine aitab tihti näha asju mõneti teises valguses ja anda uusi ideid parendustegevusteks.\nNäiteks müügidirektor on veendumusel, et klient on ettevõttega rahul ja ei soovi midagi toote või teenuse juures täiendada. Samal ajal on igapäevaselt kliendiga suhtlev müügimees korduvalt kuulnud klientide nurinat halva pakendi tõttu kannatada saanud toodete kohta.\nKuivõrd ametlikku kaebust ei ole esitatud, siis ei ole teema jutuks tulnud. Enamasti ei tea juhid, mida nende alluvad vajavad, et paremini tööd teha, mis neid töö juures häirib, milline peaks olema nende juhtimisstiil. Samuti ei tea alluvad, mida neilt oodatakse ning millisel juhul on juht nende tööga igati rahul. Igaüks on arvamusel, et tema on kõik õigesti teinud ja teised eksivad, teevad valesti, ei mõista lihtsaid asju jne.\nIgas organisatsioonis on palju igapäevaseid probleeme, mis tööd keerulisemaks teevad, arusaamatusi tekitavad.\nProbleemi tekkides püütakse leida ühekordne lahendus ja likvideerida tagajärg, kuid põhjuse läbiarutamiseks ei leita aega. Enesehindamine on teataval määral ka probleemide ennetamise meetod. Kui meeskond võtab aega oma töökorralduse ühiseks hindamiseks ja konsensusele jõudmiseks selle tugevates ja arendamist vajavates valdkondades, siis suudetakse oma tööd palju paremini korraldada ning probleeme ära hoida.\nEnesehindamisest on kasu siis, kui suudame selle kaudu saavutada sisemise üksmeele saame asjadest ühte moodi aruleiame ideesid oma igapäevase töö ja tulemuste paremaks muutmiseks ning tahame selle teadmise ja arusaamisega midagi ka peale hakata.\nNimelt on oluline enesehindamise põhjal leitud ideed ellu viia, sest siis tunnetavad meeskonna liikmed, et suudavad üheskoos ka midagi korda saata. Enesehindamine suurendab oluliselt hindamises osalejate meie tunnet ja aitab motiveerida uusi eesmärke püstitama ning ka saavutama. Lihtsast enesehindamisest on sageli abi uute ideede leidmisel, aga ka erinevate probleemide lahendamisel.\nViimase puhul on abi sellisel Millised meetodid aitavad liikme suurendada, kui ei peeta süüdlase otsimisele klaperjahti, vaid püütakse mõista hetkeolukorda ja selle erinevaid tahkusid.\nMillist õppemeetodit valida? – Kristlik Haridus ja Kasvatus\nIgas situatsioonis ja organisatsioonis on reeglina olemas nii head küljed kui ka valdkonnad, mis võiksid olla paremad. Oluline on mõista, et avastatud ja ühiselt läbiarutatud ning mõistetud vigu saab edaspidi ära hoida, selle põhjal võime leida ideid, kuidas oma tööd ja suhteid veelgi paremaks muuta. Enesehindamise läbiviimisele peab järgnema konkreetne tegevuskava ning mõne aja pärast uus hindamine ja uued sammud. Enesehindamine peaks kindlasti olema regulaarne, sest siis näeme, kas eelmisest hindamisest ja selle tulemusena ettevõetud tegevustest on ka kasu olnud.\nKes peaks enesehindamist läbi viima? Enesehindamist tuntakse kui juhtimise tööriista. Sellest tulenevalt algab hindamine reeglina tippjuhtkonnast. Sageli järgneb sellele sarnaste või lihtsustatud hindamiste läbiviimine erinevatel juhtimistasanditel. Saadud tulemused on valdavalt erinevad ja nende kõrvutamine ning analüüsimine aitab juhtkonnal saavutada paremat üksteisemõistmist oma töötajatega ja loomulikult toob esile valdkondi, mida saab paremaks muuta.\nEnesehindamine on nagu tervisekontroll. Juhid on enamasti seda meelt, et nendega on kõik korras ja kontrollimine oleks liigne ajaraiskamine. Sama mõtteviis kandub ka organisatsiooni hindamisele.\nKui mõnda valdkonda, nt finantse, hinnatakse enamasti pidevalt, siis organisatsiooni kui tervikut hindavad vaid vähesed. Kui suur peaks olema grupp? Nii nagu iga töö tegemisega, ei tohiks ühes grupis olla liiga palju inimesi. Kui tahate kiiret hinnangut ja liikmete aktiivset osalemist, siis ei Millised meetodid aitavad liikme suurendada grupis olla rohkem kui 5 inimest. Kui tahate individuaalsete tulemuste paranemist, siis inimest, kui meeskonnatöö paranemist, siis kuni 15 inimest.\nSamad reeglid kehtivad ka enesehindamise korral. Loomulikult sõltub hindamise läbiviimine suuresti kokkulepitud töökorraldusest. Nimelt on võimalik ja ka soovitav jagada hindamine väiksemateks alalõikudeks.\nOluline on kaasata kogu juhtkond ja jõuda omavahelisele konsensusele erinevates küsimustes. See tagab edaspidi parema koostöö ja tulemuslikkuse. Enesehindamine on imelihtne Millised meetodid aitavad liikme suurendada ei pea olema ilmtingimata keeruline.\nKui teil ei ole veel palju kogemusi, siis kasutage lihtsaid mudeleid. On olemas mitmeid võimalusi, metoodikaid ning mudeleid, mis ei võta palju aega, kuid annavad ometigi vajalikke tulemusi. Kõiki mudelid ei ole veel leiutatud, teil on võimalus luua oma mudel, mis töötab teie organisatsioonis!\nMõned lihtsad mudelid, kuidas enesehindamist läbi viia Tutvustan järgnevalt kahte Moodustab mootmed liikme foto, mis on välja pakutud Rootsi Kvaliteediinstituudi poolt Swedish Institute for Quality: SIQ.\nRootsi kogemus kvaliteediauhinna rakendamisel näitas, et paljudel ettevõtetel on raske alustada enesehindamistega, sest see võtab liiga palju aega ja on väiksemate ettevõtete jaoks liiga keerukas. Sellest tulenevalt töötas SIQ välja enesehindamismetoodikad, mida on lihtne kasutada. Esimese sammu meetod Meetodi väljatöötamise eesmärgiks oli pakkuda organisatsioonidele välja lihtsam metoodika oma tugevate ja nõrkade külgede väljatoomiseks.\nKonsultant kirjutab: Enesehindamine annab uusi mõtteid - TJO Konsultatsioonid\nIga kriteeriumi kohta on koostatud kaks küsimust. Järgnevalt on toodud näide küsimuse Millised meetodid aitavad liikme suurendada kohta.\nKas tegevdirektor ja teised juhtkonnast võtavad oma isiklikuks kohustuseks kvaliteediteadlikkuse loomise läbi kogu ettevõtte?


Koko-hallhaigur | Raamaturott Viki | FANDOM powered by Wikia\nSoodsas seisundis liigid, Raamaturott artiklid (K), Haigurlased\nKlass: Linnud Aves\nSelts: Toonekurelised Ciconiiformes\nSugukond: Haigurlased Ardeidae\nPerekond: Haigur Ardea\nKoko-hallhaigur (Ardea cocoi) on toonekureliste seltsi haigurlaste sugukonda kuuluv linnuliik.\nEsimesena kirjeldas seda liiki teaduslikult 1766. aastal Rootsi loodusteadlane Carl von Linné oma teoses "Systema Naturae". Liigiepiteedi cocoi päritolu on ebaselge, kuid see võib pärineda linnu rahvapärasest nimetusest, mida kasutatakse Tšiilis.\nKoko-hallhaigur moodustab superliike Euraasias pesitseva hallhaiguriga (A. cinerea) ning Põhja- ja Kesk-Ameerikas pesitseva ameerika hallhaiguriga (A. herodias).\nKoko-hallhaigur on Lõuna-Ameerika suurim haigurlane. Tema kehapikkus on 95–130 cm, kuid lindude suurus võib piirkonniti erineda; kõige suuremad isendid esinevad liigi levila lõunaosas. Täiskasvanud linnud kaaluvad 1,15–3,2 kg. Täiskasvanud linnu tiibade siruulatus on 421–455 mm, saba pikkus 161–173 mm ja noka pikkus 50–130 mm. Isased ja emased on keha suuruselt ja sulestiku värvuselt ühesugused.\nKoko-hallhaigur on levinud peaaegu kogu Lõuna-Ameerikas, välja arvatud Andides ning Argentina ja Tšiili kõige lõunapoolsemas osas. Eksikülalisena võib ta sattuda Falklandi saartele, Saint Helenale, Ascensionile ja Tristan da Cunhale. Ta elutseb tihedatest metsadest eemal veekogude ääres või märgaladel. Ta esineb kuni 2550 meetri kõrgusel merepinnast.\nTa toitub kaladest, väikeimetajatest, kahepaiksetest ja mõnikord ka putukatest. Kaladest peab ta muuhulgas jahti krookskalale (Micropogonias spp.), suurele tiigersalmlerile (Hoplias malabaricus), jänkukalale (Leporinus spp.) ja pumpsalmlerile (Prochilodus spp.). Nad varitsevad saaki madalas vees seistes ning saaklooma lähenedes teevad oma nokaga kiire liigutuse. Saaki jahivad peamiselt päeval ja üksikult.\nKoko-hallhaiguri eluiga looduses on umbes 10 aastat; kõige vanem isend on elanud 24-aastaseks.\nKoko-hallhaigur on eelkõige paigalind, kuid ta võib talvel soojemaid õhutemperatuure otsides ekvaatorile lähemale rännata.\nPesitsuse algus sõltub piirkonnast. Näiteks Surinames hakkab ta pesitsema juulis, samas kui Argentinas ja Brasiilias augustist novembrini. Koko-hallhaigurid pesitsevad kolooniates. Suur ja sügav pesa ehitatakse eelkõige suurtele haralistele puudele.\n↑ http://www.iucnredlist.org/details/22697001/0 (vaadatud 3.9.2018)\nVälja otsitud andmebaasist "https://raamaturott.fandom.com/et/wiki/Koko-hallhaigur?oldid=52891"


Ly Uibo - Tagasiside - Fitlap.ee\nFitlap toitumiskava tagasiside - Ly Uibo\nLy on olnud väga tubli ja kaotanud Fitlapi abiga 27 kg. Tema tervis on kõvasti paranenud ning ta on palju enesekindlam ja rõõmsameelsem.\nFitlapi toitumiskava kasutamist alustasin 2018. aasta aprilli keskel. Olen alustanud kolm korda ja lõpuks läks õnneks, kuigi pikk tee on veel minna. Alustasin kaaluga 100 kg ning veidi vähem kui aastaga olen kaotanud 27 kg. Alustades hakkasin kõndimas käima – korraga 10 km, 3 nädalat tagasi tegin algust ka jõusaali treeningutega. Olen saavutanud hea tulemuse vaatamata sellele, et teen ainult öötööd. Tunne on super!\nEile sai 5 kuud, kui otsustasime Fitlapi kasuks. :) Pilt vast räägib enda eest, -15 kg ja -58cm. Esimene pilt on tehtud 5 kuud peale sünnitust ja olen imetava emana üli rahul, et sain kavasse märkida ka vastava linnukese! Kiitus meeskonnale ja jõudu teistele! :)\nVasakpoolne pilt on tehtud 2015. a mai kuus. Ma isegi ei tea palju ma siis kaalusin, sest kaaluga ma polnud just sõber. Aga kaal võis too hetk olla 86-88 kg. Nii ja praegu olen ma 77. Ei ole nagu kaaluliselt ei tea kui meeletu vahe sees, aga mõtlesin pilte teha ja vaadata, kas ja kui suur erinevus siis on. Viskasin isegi samad riided selga, siis parem näha erinevust. Tegin pildid, panin nad kõik kokku ja pidin istuli kukkuma. Ma poleks vist ise küll uskunud, et see erinevus nii suur on tegelikult. Üllatus oli suur, sest tegelikult tunnen ma ennast endiselt veel paksuna. Kui kõht ja pepu väiksemaks saan, siis ma usun, et mu arvamus ka muutuks endast, sest tegelikult on mul ideaalini jäänud ju veel 10 kg. Eks need ma usun, et need tulevadki peamiselt kõhu ja pepu arvelt. No ja muidugi sääred ka. Need on ka veel liiga suured, sest lemmik valged püksid ei lähe ikka veel jalga kaugemale, kui põlvedeni.


Korruselamute hooldamise käsiraamat - ET Infokeskus\nKorruselamute hooldamise käsiraamat\nEsimene elamute välispiirete hooldust käsitlev raamat, mis põhineb eesti kogemustel.\nRaamat selgitab meie elamute välispiirete ehitust, enamesinevaid vigu, nende kõrvaldamist ja ehitiste hooldust. Raamat koosneb kolmest osast, mis on üles ehitatud sarnase skeemi järgi.\nEsiteks tutvustatakse vastava konstruktsiooni ehitust ja seejärel enamesinevaid vigu ning nende põhjusi.\nJärgnevalt selgitatakse konstruktsioonide hooldust ja ülevaatust. Ülevaatuste kohta on antud selgitusi mida peab jälgima ja kuidas seda tegema peab.\nKorruselamute hooldamise käsiraamat koosneb kolmest osast.\nEsimene osa annab ülevaate katustest ja nende ehitusest. Raamatus selgitatakse katuse remondi- ja hooldustöid. Eriti suurt tähelepanu on pööratud katuste remondi ettevalmistavale osale. Eraldi on käsitletud katuste ülevaatust, kusjuures on välja toodud punktid mida peab eriti jälgima.\nRaamat annab ülevaaate meil esinevate hoonete välispiirete ehitusest. Samuti on selgitatud seinte konstruktsioonide eripära ja tihedamini esinevaid vigu. Eraldi käsitletakse vigade remonti ja hoonete hooldust.\nKolmas osa selgitab akende konstruktsioone ja nende puudusi ning sagedamini esinevaid vigu. Mida silmas pidada akende remondil ja kuidas seda paremini teha. Kuidas tõsta väikeste kuludega akende soojapidavust. Mida jälgida akende ja uste ülevaatusel. Kuidas tihendada aknaid ja uksi? Miks peavad veeplekid olema korras?\nRaamatus on ca 200 joonist\nKorruselamute hooldamise käsiraamat kogus


Fotod: "Tiiva Koletis" Rock Art Black Dragon Canyonis - 2019 | Ajalugu\nAvaldatud: Ajalugu • Vaatamisi: 10877\nAncient kivimajutused utahis ei kujuta endast "tiivustatud koletist" ega pterosaurit, vaid pigem üksikute inimeste ja loomade pilte, mis on kokku pandud.\nKreatoristid ja teadlased on pikka aega arutanud, kuidas tõlgendada Utahis Must Draakoni kanjonit kerkivat rokkit. Fremonti kultuur värviti kivimiteost A.D. 1 ja 1100 vahel. Paljud kreisivastased ütlevad, et kunst näeb välja nagu tiiblik koletis, võib-olla pterosuur. Seevastu paljud teadlased ütlevad, et see on inimeste ja loomade mitme erineva pildi kogumik. Uus tipptehnoloogial põhinev uuring kinnitab, et kunstniku koosneb mitmest eraldi pildist ja ei ole pterodaktiil. [Loe täielikku jutust Ancient Rock'i kunstist]\nUurijad kasutasid tipptasemel tehnikaid, et uurida iidseid kivimüüse Black Dragon Canyonis, Utahis. (Image credit: Jean-Loïc Le Quellec, Paul Bahn ja Marvin Rowe, "Pterodaktiili surm", Antiquity, Köide 89, p 872-884, 2015, Cambridge University Press avaldatud autor Antiquity Publications Ltd., reprodutseeritud luba.)\nPärast seda, kui mees, kellele nimega John Simonson tõmbas kriidiga maalide ümber joonist, teatas ta, et pilt nägi välja nagu "imelik lind". Ülaltoodud joonistamine on Utahis kivi maali tõlgendamine. (Pildikrediit: Starstone Publishing Co-luba)\nNokk või inimene?\nLähivõte fotost, mida mõned inimesed peavad pterosauri pea, naelu ja kaela. Tegelikult on see pilt tõenäoliselt abivalmis inimene, kelle käed on välja sirutatud ja tema jalad tema all, ütles teadlased. (Image credit: Jean-Loïc Le Quellec, Paul Bahn ja Marvin Rowe, "Pterodaktiili surm", Antiquity, Köide 89, p 872-884, 2015, Cambridge University Press avaldatud autor Antiquity Publications Ltd., reprodutseeritud luba.)\nTeadlased analüüsivad rock art kasutades arvutiprogrammi nimega DStretch. Pange tähele, et kriidimärgised on sinised. Kollased vastavad kaltsiidile. (Image credit: Jean-Loïc Le Quellec, Paul Bahn ja Marvin Rowe, "Pterodaktiili surm", Antiquity, Köide 89, p 872-884, 2015, Cambridge University Press avaldatud autor Antiquity Publications Ltd., reprodutseeritud luba.)\nSama foto DStretchis. Fremonti kultuuri inimesed tõmbasid maali okreeriga, nii et teadlased pehmendasid kõiki värve, kuid olid punased. (Image credit: Jean-Loïc Le Quellec, Paul Bahn ja Marvin Rowe, "Pterodaktiili surm", Antiquity, Köide 89, p 872-884, 2015, Cambridge University Press avaldatud autor Antiquity Publications Ltd., reprodutseeritud luba.)\nWing või madu?\nLähedal foto üks pterosauri nn tiibadest. (Image credit: Jean-Loïc Le Quellec, Paul Bahn ja Marvin Rowe, "Pterodaktiili surm", Antiquity, Köide 89, p 872-884, 2015, Cambridge University Press avaldatud autor Antiquity Publications Ltd., reprodutseeritud luba.)\nPärast seda, kui paned samasse fotose DStretchisse, on "väga selge, et paremal olev serpentiform on kunstlikult teiste joonistega ühendatud kriidijoontega, mis on siin sinine," kirjutasid uurijad. (Image credit: Jean-Loïc Le Quellec, Paul Bahn ja Marvin Rowe, "Pterodaktiili surm", Antiquity, Köide 89, p 872-884, 2015, Cambridge University Press avaldatud autor Antiquity Publications Ltd., reprodutseeritud luba.)\nTeise tiiva lähedal olev vaade. Pange tähele, et valge kriidijooned, mis lisati 1940. aastatel ja võisid sellest ajast uuesti purustada. Teadlased kasutasid algselt kiltkivi, et aidata kivikalaldust visualiseerida, kuid see tava on nüüd ebaseaduslik.\n"See on üks hullemaid asju, mida saate teha, sest see kahjustab kunsti, paneb selle, mida te arvate, võite sellel näha, segab see tõenäoliselt kivim keemia ja see lihtsalt ei kao," ütles co -vaba teadur Paul Bahn, vabakutseline arheoloog. (Image credit: Jean-Loïc Le Quellec, Paul Bahn ja Marvin Rowe, "Pterodaktiili surm", Antiquity, Köide 89, p 872-884, 2015, Cambridge University Press avaldatud autor Antiquity Publications Ltd., reprodutseeritud luba.)\nDStretch näitab, et pilt on tegelikult kaks neljajalgset loomist. Vasakul olev loom võib olla lammas ja paremal loomal võib olla koer, ütles Bahn WordsSideKick.com'ile. (Image credit: Jean-Loïc Le Quellec, Paul Bahn ja Marvin Rowe, "Pterodaktiili surm", Antiquity, Köide 89, p 872-884, 2015, Cambridge University Press avaldatud autor Antiquity Publications Ltd., reprodutseeritud luba.)\nKompleeritud DStretch pildid, mis näitavad rock art joonistusi tervikuna. Paremalt vasakult paremale märkige kaks neljakümmet, pikk inimene, abivalmis inimene ja tüdrukujuht. Nende kujutiste stiil sobib teiste piirkonna Fremonti kultuurikivimite maalidega.\nNäiteks näitavad teised maalid ümmarguste peadade ja piklike kehakeste silmadega inimesi, keda ümbritsevad väikesed saatjad, nagu väikesed inimesed ja loomad.(Image credit: Jean-Loïc Le Quellec, Paul Bahn ja Marvin Rowe, "Pterodaktiili surm", Antiquity, Köide 89, p 872-884, 2015, Cambridge University Press avaldatud autor Antiquity Publications Ltd., reprodutseeritud luba.)\nUurija Marvin Rowe seisab oma tippkäsipuudades, et ta saaks kivimüüki uurida kaasaskantava massispektromeetriga. Spektromeeter analüüsis maalitud elemente ja näitas, kus värv oli ja kus see polnud. See kinnitas, et rock art on mitu erinevat pilti ja mitte üks suur pilt pterosaurist, ütles teadlaste sõnul. (Image credit: Jean-Loïc Le Quellec, Paul Bahn ja Marvin Rowe, "Pterodaktiili surm", Antiquity, Köide 89, p 872-884, 2015, Cambridge University Press avaldatud autor Antiquity Publications Ltd., reprodutseeritud luba.)\nJälgi Laura Geggeli vidistama @LauraGeggel. Jälgi WordsSideKick.com @wordssidekick, Facebook ja Google+.\nSüvise Sukeldumisega Kalad Sätestavad Ülevoolav Kirje\nTeadlased Sukelduvad Teise Maailmasõja Järgsesse Jaapani Sõjaväeosasse: Kuidas Otseülekandeid Vaadata\nSuur Pumpkin! 9 Lõbusaid Fakte Halloween Gourdist


Kreeka ajaloo põhiperioodid | Ajalugu\nKreeka ajaloo põhiperioodid (0)\nVana kreeka e. hellas hõlmas Balkani poolsaare lõunaosa ,Egeuse mere saared ning Väike- Aasia lääneranniku, samuti kreeklaste poolt asustatud alasid Vahemere basseinis (eelkõige Sitsiilias ja Lõuna-Itaalias),Põhja-Aafrikas,Marmara ning Musta mere rannikul.\nKreeta -mükeene periood\nvana kreeka, kreeta, hellenismiperiood 338\nAjaloo vastused 1. Maa oli mägine, kasvatati puuvilju ja oliive. Kuna maa oli mägine, arenes hästi merendus ja samal põhjusel loodi ka kolooniad. Selle tagajärjel alavääristati käsitöölisi ja ülistati põ...


, Lihasehaigus ja liigesed\nLihasehaigus ja liigesed. Neuromuskulaarsed haigused\nAlgusest peale on tähtsal kohal kutseline taastusravi, milles heal algkoolitusel on keskne osa. Noorte liigesepõletik ehk juveniilne artriit Iseloomustus Kui liigesepõletik algab nooremalt kui 16aastaselt, kestab vähemalt kuus nädalat ja põhjus on teadmata, nimetatakse haigust juveniilseks artriidiks. Põletik kahjustab ka kõõluseid ning aastate jooksul kujunevad reumatoidartriidile iseloomulikud deformatsioonid moonded.\nOn olemas nii ägedaid kui ka kroonilisi, nii peamiselt nooremate kui ka peamiselt vanemate inimeste toesehaigusi. Mõned haigused põhjustavad siin-seal aeg-ajalt mõõdukaid vaevusi ja enamasti ei tekita tõsiseid tervisehäireid nagu näiteks osteoartroos ehk liigesekulumusmõned toesehaigused aga on kogu organismi haaravad ja kahjustavad, vahel koguni eluohtlikud põletikulised haigused nagu näiteks luupus lihasehaigus ja liigesed raskekujuline reumatoidartriit.\nToesehaigusi ravivad reumatoloogid ja kui on vajalik lihasehaigus ja liigesed ravi, siis luu- ja liigesehaigustele spetsialiseerunud kirurgid: traumatoloogid-ortopeedid. Kõik toesehaiged vajavad taastusravi, milleks on samuti vajalik eri asjatundjate koostöö. Kõige parem on ravitulemus siis, kui toesehaige ravimisega tegeleb meeskond, kus kõik olulised erialad on esindatud.\nPõletiku tõttu on sete kiirenenud, Lihasehaigus ja liigesed tõusnud ja hemoglobiin langenud. Veres puudub reumatoidfaktor. RAVI Kui põed lülisambapõletikku, on kõige olulisem teada, et põletik püüab lülisammast küüru jäigastada.\nSeetõttu peab lihasehaigus ja liigesed eluviisi osaks saama rühti ja lülisamba liikuvust säilitav ravivõimlemine. On soovitatav, et vähemalt korra päevas ajad selja täiesti sirgeks nii, et seisad, selg, kannad ja kukal vastu seina.\nKui põletik ägeneb, on vajalik hakata kasutama ravimeid, sest äge põletik jäigastab magus magus magus ja kahjustab liigeseid. Tavaliselt kasutatakse valu- ja põletikuvaigisteid ning sulfasalasiini. Kõige raskemate haigete raviks tuleb kasutada steroidhormoone ja vahel ka tsütostaatikume.\nMõnikord tursub põlv või mõni muu liiges nii, et seda on kerge märgata. Noorte liigesepõletiku alguse lihasehaigus ja liigesed tundemärgiks võivad olla ka palavik ja õrn lööve. See haigus kaldub kujunema pikaajaliseks ja kahjustama liigesekõhre, luud ja liigesesidemeid ligamente. Tagajärjeks on liigese hävimine ja liigesetalitluse puudulikkus eri astmes.\nSilmapõletikud võivad olla salakavalad, kuna ei lihasehaigus ja liigesed silmas valu ja võivad sellest hoolimata edasi areneda. Noorte liigesepõletikule on iseloomulik luustiku arenguhäire ja kasvupeetus. Raske haiguse või eriti tugeva hormoonravi tagajärjena lihasehaigus ja liigesed aeglustuda pikkuskasv.\nLiigese kulumine algab liigestuvat luupinda katva sileda kõhre vigastustest suure koormuse lihasehaigus ja liigesed. Liigesekõhr hakkab aegamööda narmendama, lagunema ja õhenema, haigestunud liigese kõhre alla ja kõrvale hakkab liigese toestamiseks kasvama täiendav luukude, mis moodustab artroosile iseloomulikke sõlmi ja kühme liigeste ümber ning vähendab liigese liikuvust, põhjustades ühtlasi valu.


Viis asja, mida stiilsed naised mitte kunagi ei tee - Ilu & mood - sõbranna.ee\nViis asja, mida stiilsed naised mitte kunagi ei tee\nStiilsed naised ei kanna midagi ainult sellepärast, et see on parajasti moes, vahendab PureWow. Loe edasi ja saad teada, mis on ülejäänud neli stiilipattu, mida klassikaliselt stiilsed ja väljapeetud naised mitte kunagi ei tee.\nNad ei järgi hooajalisi trende\nTundub, et igal nädal on uus kõige kuumem asi, mida kanda. Stiilsed naised ei järgi kunagi kõiki trende, sest nad teavad, et kõik trendid ei sobi igale naisele.\nNad ei riietu teiste inimeste jaoks\nNaised, kes päriselt armastavad moevaldkonda, ei riietu mitte kunagi teiste jaoks, vaid selleks, et endale meeldida. Stiilsed inimesed väljendavad ennast riietuse kaudu, sest see teeb neid õnnelikuks. Kui sulle midagi meeldib ja see teeb sind rõõmsaks, siis kanna seda uhkusega ja ära lase teistel endale ettekirjutusi teha.\nNad ei kanna riideid, mis ei istu korrektselt\nStiilsed naised on oma õmblejaga parimad sõbrad. Üks riideese, mis istub sama valatult, kui kinnas kätte on parem, kui kümme otse poest riidepuult tulnud ja mitte hästi istuvat eset.\nNad ei kanna riideid, milles nad ei tunne ennast mugavalt\nSee on väga tähtis, et sa tunneksid ennast mugavalt. Kui sa ei ole rahul sellega, mis sul seljas on, siis see tekitab ebakindlust ja seda on su näost näha, et sa ei tunne ennast hästi ja mugavalt.\nNad ei jäta oma riideid lohakalt vedelema\nPikk päev seljataga ja ainuke asi, millele sa mõtled on see, et saaks juba kiiremini kodused mugavad riided selga, siis võib juhtuda, et viskad oma päevased riided hunnikusse toolile, põrandale või kuhu juhtub. Stiilsed naised nii ei tee, nad hoolivad oma garderoobist liiga palju, et lasta mõnel asjal nurgas põrandal kortsuda. See tähendab seda, et koju jõudes tuleb alati oma riided kokku ja kappi panna.


5 sammu leinast ülesaamiseks (2021)\n5 sammu leinast ülesaamiseks\nMe kõik kogeme oma elu mingil hetkel leina emotsioone. Võib-olla seisame silmitsi lähedase kaotusega või väga tähtsa suhte lõppemisega. Mõlemal juhul seatakse meid olukorda, kus oleme sunnitud lahti laskma kellegi või midagi, mis oli meie elu keskpunkt. Õppige leinast üle saama.\nKuidas sa seda teed? Kuidas sa lihtsalt kiirendad ja liigud edasi, kui sa ei paista leidvat energiat, et panna üks jalg teise ette, rääkimata sellest, et proovid elada õnnelikku, “normaalset” elu?\nEsiteks peate mõistma, et kõik on erinevad. See, et ma võin leinaga ühel viisil hakkama saada, ei tähenda veel seda, et sa samu asju leides leiaksid sama kergenduse. See on leina tundmaõppimisel väga oluline punkt, mida meeles pidada.\nSee, et proovite midagi südamevalu leevendamiseks ja see ei toimi, ei tähenda veel, et olete hukule määratud valu ja kannatuste elule. See tähendab lihtsalt, et peate leidma erineva tee või kõndima teist rada. Nii et ärge loobuge, sest kergendus on olemas; peate selle lihtsalt leidma.\nTeine asi, mida peate teadma, on see, et kaotuse korral on mitu näiliselt kaootilist ja keerulist etappi, mille tõenäoliselt läbite. Võite kogeda mõnda või kõiki neist tunnetest ja emotsioonidest ning mõned neist löövad teid tõesti tugevalt, teised võivad aga lühikese aja jooksul vaid kergelt ilmneda. Jällegi, see kõik on individuaalne.\nNeed neli etappi on:\nKeeldu - See on siis, kui te ei suuda uskuda, mis juhtus. Teile tundub, et see on lihtsalt halb unenägu ja soovite ärgata, et saaksite oma elu normaalseks muuta. Võite tunda tuimust ega soovi uskuda teie ees olevat reaalsust.\nValu - See on siis, kui tunnete, nagu kannataksite intensiivsemalt, kui oleksite kunagi osanud. Te tunnete end kontrolli alt väljas ja teil on keeruline saada asju aeglustada juhitavasse temposse. Selles etapis on tavaline kogeda hirmu ja süüd. Võib-olla kardate, et teiega juhtub sama asi või kahetsete midagi, mida olete oma kaotuse teemaga seoses teinud või mitte.\nViha - Leinaprotsessi mingil hetkel võite tunda, et tunnete kaotuse üle erakordselt viha. Võib-olla tahaksite süüdistada kedagi teist ja panna teised tundma, et sama süda lööb nagu tunnete. Võite rüüpata neid, keda armastate, või proovida suurema jõuga vahetusi teha, näiteks öeldes: „Kui te näiteks toate kellegi tagasi või parandate suhteid), siis ma ei tee seda kunagi / alati (sisestage toiming siia).“\nDepressioon - Leinaga kaasneb sageli depressioon või lootusetus ja meeleheide. Huvitav, kuidas saate nüüd edasi minna, kui teie elu on igaveseks muudetud. Ja isegi kui te teate, et saate edasi minna, ei tunne te end nagu tahta. Tõenäoliselt ei leia te enam lohutust ega lohutust asjades, mis varem tundsid end hästi, ja võite hakata muust maailmast taanduma.\nKõik need emotsioonid ja tunded on pärast kaotust loomulikud. Kuid viimane etapp, millesse ma usun, et sina tahe jõuda, võib-olla selle artikli abiga, on aktsepteerimine. See on siis, kui võtate olukorra selliseks, nagu see on, ja õpite edasi liikuma positiivsel ja optimistlikul viisil. Kuidas jõuda sellesse etappi, mis lubab rahu ja lohutust ning võib-olla isegi väikest vihjet õnnele?\nTehke need 5 sammu\nTeatud samme järgides saate kogetud leinaga tõhusalt toime tulla. Pidage meeles, et lõpuks peate leidma, mis sobib teie isiksuse ja teie eluga, kuid need viis toimingut viivad teid õiges suunas alustamisele. Nemad on:\n1. samm: minge ise edasi\nÜkskõik, millist kaotust olete kannatanud, laske sellel end tõeliselt tunda. Andke endale luba töödelda toimunut ja selle mõju teie maailmale. Üks halvimaid asju, mida saate teha, on mitte anda endale piisavalt aega leina etappide läbimiseks; etapid, mis on loomulikud ja normaalsed.\nPraegu pole aeg olla raske enda üle ja oodata, et ta lihtsalt olukorda eiraks. See on vajalik siis, kui vajate hoolivust, hoolivust ja mõistmist. Ja inimene, kellele seda kõige rohkem vajate, on teie ise.\nAndke endale konkreetne aeg viha, pettumuse, kurbuse ja hirmuga toimetulemiseks. Probleem pole mitte siis, kui need emotsioonid läbi käia, vaid siis, kui jääte nendesse kinni ja ei leia kunagi väljapääsu. Kui annate endale aega kurvastada, jätkate tõenäolisemalt kõndimist aktsepteerimise poole ja elate lootuse ja kirega täidetud elu.\n2. samm: laske oma lein välja\nNäib, nagu oleksime kõik elus püsivalt muutuvate sündmustega silmitsi seistes tugevad. Meil kästakse hoida seda koos enda, oma pere ja sõprade ning kõigi lähedaste huvides, kellega kokku puutume. Kui aga hoiate leina sees lukus, nagu rooste, sööb see teid seestpoolt välja.\nSee tähendab, et peate leidma viisi oma leinaga toimetulemiseks ja välja laskmiseks. Rääkige kellegagi, keda usaldate; keegi, kes kuulab rohkem kui räägib.Võib-olla võiksite jagada seda, kuidas tunnete end mõne lähedase sõbraga, või võib-olla teil on mõni nõustaja või pastor, kellega tunnete end mugavalt. Leidke keegi, kelle suhtes võite otsustusvabad olla, ja jagage nendega oma mõtteid ja muresid.\nKui teie elus pole kedagi sellist, on alati võimalus leida professionaalne nõustaja või terapeut. Nad saavad kasutada oma väljaõpet ja kogemusi, et aidata teil edasi liikuda viisil, mis töötab teie jaoks, mitte teie vastu.\n3. samm: jagage elu hallatavateks tükkideks\nKui teie elus on loodud tühjus, võivad teie päevad tunda end üsna kaootiliselt. Võite tunda, et ei suuda väljakutsetega hakkama saada ja takistused on teie teel tõugatavad, kuna tempo on liiga kiire; olete elutöö põhifunktsioonide jätkamise üle hämmingus, nii et kõik muu on piinlik, et isegi arvestada.\nKui tunnete, et elu on liiga palju võtta, on oluline jagada see hallatavateks sammudeks. Kui mõte päev läbi saada tundub liiga suur ülesanne, keskenduge ainult eesootava tunni juhtimisele. Ja kui seda on liiga palju, keskenduge ainult sellele, et saaksite selle läbi teha järgmisel minutil.\nOluline on purustada see tükkideks, millega saate hakkama saada, tundmata end ülekoormatud ja kontrolli alt väljas. Pöörake tähelepanu sellele, mis teil praegu ees on ja ülejäänud treenivad iseseisvalt.\n4. samm: tehke midagi, mis pakub teile naudingut\nSee võib olla väga keeruline, kui olete vaevanud leina, sest seda võib olla raske leida ükskõik mida mis teeb sind sel hetkel õnnelikuks. Lihtsalt hommikul voodist tõusmine võib tunda väljakutset.\nMida kindlamini muutute leinaks, seda väiksema tõenäosusega liigute edasi, nii et peate end tegelema tegevuste või sündmustega, mis pakuvad teile teatud taseme õnne. Võib-olla ei koge te neid tehes kohe suurt rõõmu ega ülevust, kuid isegi väikesed naudingud on samm õiges suunas.\nMõelge asjadele, mis on teile minevikus naudingut pakkunud, ja proovige mõnda neist. Või otsige midagi uut ja erinevat, mida olete alati tahtnud teha, kuid mida pole veel proovitud. Paluge pereliikmete ja sõprade abi teiega kaasa minemiseks, nii et olete pigem valmis läbi vaatama ja otsima uusi kogemusi, mis võivad teie enesetundest pisut leevendada.\n5. samm: looge ühendus teistega, kes seisavad silmitsi sarnaste asjaoludega\nEhkki võite end oma leinas tunda üksi, kui ülejäänud maailm on naasnud nende “tavalise” igapäevase tegevuse juurde ja kui teil on ikka veel auk sees, peate meeles pidama, et te pole üksi üleüldse. Kahjuks on siin maailmas veel mitu inimest, kes on kogenud valu, mida tunnete. Nad on kannatanud kaotusega, mis on teiega väga sarnane, ja läbivad täpselt samad mõtted, emotsioonid ja protsessid.\nOn olemas online-tugirühmi ja neid, mida peetakse isiklikult, et aidata inimesi ühendada ja anda neile kellegagi rääkida, kes tunnevad nende valu. Lihtsalt kiire Interneti-otsing endale meelepärase leidmiseks võib avada ukse maailma, kus teid ümbritsevad inimesed, kes tunnevad teid täpselt kuidas te end tunnete ja võib-olla saate jagada nõu või teadmisi, mis aitavad teil läbi valu.\nPidage meeles, et valu on midagi, millega me kõik silmitsi seisame, kuid kannatus on valikuline. Teie kaotuste üle on kurb olla, kuid ärge laske neil röövida teid elust, mida on teil veel palju pakkuda.\nAusta oma kaotust kohustusega muuta homne päev paremaks kui täna. Järgige neid viit sammu ja saate seda teha. Õnne teile reisil. Ma usun, et saate sellega hakkama.\nLEAN - Superiority x Towy x Osquel x Beltito x Sammy x Falsetto (Juuni 2021)


Seenioride eri - Lennusadam\nKolmapäev, 15.01, 10:00 - 18:00\nMeremuuseumi seenioride kolmapäevadel on Lennusadamas piletid soodsamad. Lisaks pakume tasuta avatud ekskursioone!\nIgal kolmapäeval pakume kõigile seenioridele (65-aastased ja vanemad) võimalust külastada Eesti Meremuuseumi väljapanekut Lennusadamas soodushinnaga. Lisaks saab osaleda tasuta ekskursioonidel.\nLennusadama angaari ja muuseumilaevade pileti on hind on 8 €. Piletihinna sees on ka avatud ekskursioon: osalemiseks ette registreerima ei pea, piisab sellest kui kohale tulla. Seenioride kolmapäeva pakkumised on mõeldud külastajatele alates 65. eluaastast ning kehtivad kolmapäeviti.\nSeenioride kolmapäeva avatud ekskursioonid algavad:\nkell 14.00 ja 16.00 Lennusadamas;\nEkskursioonidele registreerimine toimub kohapeal, kohtade arv on piiratud! Grupi suurus on kuni 20 inimest.


Kommentaar: Narri staatuses üürnikust saab kuningas - Ehitusuudised\nKommentaar: Narri staatuses üürnikust saab kuningas\nDomus Kinnisvara juhatuse liige Raul Reino kirjutab muutustest üüriturul, mis on murdnud seni levinud seisukohti - peagi võib omandi väljaüürimist vaadelda kui tõsiseltvõetavat äritegevust.\nViimased 2 aastat on Eesti jaoks olnud väga õpetlikud ja muutnud mitmeid arusaamu, millest osad olid kuni 2007. aastani vaat et tabu. Üks nendest puudutab suhtumist omandisse ja üürimisse. Eestis on valdav olnud seisukoht, et ainult rumal on see, kes korterit üürib. Rahva seas on levinud seisukoht, et üüri maksmine on nagu surnud hobuse eest maksmine. Maksa, kui kaua sa maksad, endale sa seda korterit kunagi ei saa.\nPerspektiiv maksta pangale 15 aastat ja siis saada ise kinnisvara täieõiguslikuks omanikuks tundus mõistlik. Kerge paradigma muutus hakkas toimuma siis, kui pangad tulid välja kuni 40-aastaste laenudega. Siis hakkasid levima jutud eluaegsest pangaorjusest ja perspektiiv saada ise omanikuks muutus oluliselt ähmasemaks.\nNimetatud suhtumisele on oluliselt kaasa aidanud 90ndatel läbi viidud omandireform, mille käigus on Eestis saanud kinnisvara omanikuks ligikaudu 90 % tööealisest elanikkonnast. Iirimaal on vastav näitaja 80 %, Itaalias 78 %, Taanis 52 %, Saksamaal 41 %. Euroopa Liidu keskmine on 61 %. Kui enamus sinu sugulastest ja tuttavatest on kinnisvara omanikud (mis siis, et panga hüpoteegid peal) ning nad räägivad sugestiivsel häälel juurde, et omaniku tunne on ikka hoopis teistsugune tunne, võrreldes võõras kodus elamisega, siis ongi tubli kodanik seadnud sammud lähima pangakontori poole ja täitnud seal ära avalduse laenu saamiseks.\nKui juba sai viidatud välisriikidele ja Eesti noorele kinnisvaraturule, siis lisaks psühholoogilistele ja emotsionaalsetele põhjustele on omandamist soodustanud ka praktilised põhjused. Eesti kinnisvaraturg on noor ja väljakujunemata, siin on elatud päev korraga, ilma on teinud lühiajaline laenuraha ja spekulatsioon. Kuna pole võrdlusbaasi ja kogemust varasematest aastakümnetest, siis on ebastabiilsust ja teadmatust tuleviku ees olnud palju.\nKa meie üüriturg on täielikult väljakujunemata ja omanikud on selgelt eelistanud lühiajalisi, reeglina kuni 1-aastasi üürilepinguid. Õndsal buumiajal võis korter maksta 1 aasta pärast 50 % rohkem ja seega polnud põhjust korterit välja üürida odava rahaga pikaks ajaks. Sel ajal oli üüritulu tähtsus üldse täiesti marginaalne, sest vara väärtuse kasv oli täiesti pöörane.\nSeega, kui stabiilsust otsival perel on olnud valida 1-aastase üürilepingu ja 15-aastase pangalaenu vahel, siis on ta ikka valinud omandamise tee. Seda muidugi eeldusel, et noorel perel on midagi kõrvale pandud omafinatseeringu jaoks. Nendel noortel, kellel pole omafinantseeringu raha ega ka lisatagatiste võimalust, on pidanud muidugi leppima üürniku staatusega.\nTuleb ka lisada, et riik on oma maksupoliitiliste instrumentidega pigem toetanud kinnisvara omandamist, kui üürimist. Eluasemelaenu intresside tulust mahaarvamise võimalus, kinnisvaramaksu puudumine jms on kõik andnud selge sõnumi, et „Ostke kinnisvara“ ja mitte „Üürige kinnisvara“.\nAjad on aga muutunud. Šokina on kogu Eestit tabanud teadmine, et kinnisvara hinnad on kukkunud nii palju, et vähemalt poolte kodude väärtus on väiksem nende ostmiseks võetud laenudest. Ootamatult on kinnisvara omamisega seotud palju jama ja hoopis üürnikud ei pea kartma panga järelvalveosakonna töötaja kõnet. Kommentaariumites on enamuses kommijatest saanud üürnikud, kes tühjendavad oma padrunisalve mõnuga omanike suunas. Välja on ilmunud arvamusliidrid, eesotsas Kristjan Lepikuga, kes deklaleerivad selgelt, et nemad üürivad endale elamispinda ja see väga mõistlik elamise viis. Õukonnas on narri staatuses olnud üürnikust saanud kuningas.\nEesti on saanud valusa õppetunni ja see muudab suhtumist kodude soetamisse. Buumi lõppemise järgselt on üüriturg olnud väga elav ja üürikorterid suure nõudluse objektiks. Mingil perioodil oli üürikorteritega tegelemine paljude maaklerite jaoks ainus võimalus elatist teenida. Täna on paljud omanikud väga rõõmsad, kui nad saavad endale pikaajalise ja stabiilselt makseid tegeva üürniku.\nRahandusminister Ligi on teatanud, et juba jaanuaris saab Rahandusministeerium valmis eluasemelaenu intresside tulust mahaarvamise kaotamise eelnõu. Läti on juba kehtestanud kinnisvaramaksu ja ka vanas heas Euroopas süveneb mõtteviis, mis räägib vajadusest suurendada omandi maksustamist.\nRahvastik on vananemas ja sellega kaasneb soov vähendada just nimelt töötava elanikkonna maksukoormust. Omandi või ka tarbimise maksustamine võimaldab maksukoormust jaotada erinevate elanikkonna gruppide vahel ühtlasemalt.\nSeega üürituru maht on kasvamise teel. Omandi hulk on Eestis juba niivõrd suur, et üürimise ja omamise suhtarvu protsent saab siit vaid allapoole tulla. Demograafiline Eesti on samuti muutumas ja kõik need Ukraina keevitajad, Poola ehitajad ja korvpallikoondise keskmängijad hakkavad rikastama eelkõige üüriturgu.\nNoored inimesed vaatavad nii Eestis kui kogu maailmas rohkem ringi ega kiirusta endale püsiva pesa punumisega. Üürihinnad hakkavad varem või hiljem tõusma ja väljaüürimisest on saamas senisest tõsisemalt võetav äri, kus üüri tootlus rahuldab kinnisvara omanikku ja üüri hind elamispinna soovijat.


Plaan veel selle aasta sees Roheneeme saartele minna.\n17. nov 2013 17:34\nPlaan minna lastminute.ee Soome kauda, võimalikult soodsa piletiga. Kas majutus tasub kohapeal võtta või juba paketina? Milline saar kõige huvitam? Kuidas on hinnad saartel(söök, sukeldumine, jeebi rent jne.)? Palju maksab saartevaheline liiklemine? Mida tasuks kindlasti enne teha/teada? Vaksineerida?\nTänab ette :)\n19. nov 2013 20:30\nTundub, et eestlaste seas pole see kant vist populaarne... Äkki oskab keegi soovitada, kust võiks veel infot hankida?\n19. nov 2013 21:15\n14. nov 2017 14:57\nNo oleneb ju mis sa teha soovid seal. Kui sa tahad seigelda ja saarte vahel ringi liigelda, siis kindlasti omal käel. Kui lähed lihtsalt päikest nautima, siis sobib ka pakett imehästi. Mina lähen näiteks reedel akusid laadima sinna (Sali saarele). Ei tahagi muud, kui randa, surfida, päikest, kokteile ja kokkamisest ja igapäevaelust ja tööst puhata). Ostsin AI paketi ja kogu moos. Kui ma tahaks minna matkama ja avastama jne, siis ilmselt läheks omal käel. Võin hindu siia kirjutada kui kohale jõuan :)\n14. nov 2017 20:12\nSte kus sa roheneeme saartele leidsid AL pakette ? Otsin ja otsin ja lihtsalt ei leia. endal ka plaan minna detsembris. Soovitage palun kust hea hinnaga reise saada sinna:)\nKäisin paar aastat tagasi TUI ga Amsterdamist, AI oli vist mingi 600 RIU s\nParaku on TUI.nl leht miskipärast Eesti IP ära blokeerinud, kõik ülejäänud riikide lehed avanevad ilusasti Detsembriks muidugi soodukaid suurt loota ei ole, miski 900 AI , 2 nädalat 1300 Amsterdamist. 4 tärni hommikusöögiga 400 nädal. Hollandi ots siis lisaks 169-200\n15. nov 2017 08:45\nVaata näiteks tui.fi äkkilähtot. Hetkel 20.11 lend 235 eurot ja AI 965 eurot. Kui hiljem tahad soodsamalt minna soovitan oodata hinna langemist, kuid võid ootamisega riskida ka reisist ilma jäämisega.\nMina ei ela Eestis ja lähen oma kohaliku (Luksemburgi) lennufirmaga. 1300 euri: lennud+ 5* hotell (junior sviit). Sain varajase pakkumise ja hea hinna. Hotell on uus, Melia Llana Beach Resort & Spa (ainult täiskasvanud-vaikus!). Aga on ka palju soodsamaid pakkumisi!\nAga vaatasin eile lennujaama graafikut (Sali saare saabumisi) ja seal oli näiteks Vantaa ja Gatwick ja Rooma jne, et saab mitmest kohast. TUI lendab sinna palju ja neil peaks nüüd Soomes ka olema firma (ostsid mingi Aurinkomatkat vms ära).\nNäed siin on mingi pakkumine:\nkuna seal on suht tuuline ja tundub et ei ole väga kuum, siis ikkagi põleb seal suht hästi ära. päikesekreemi kasutage ohtralt :D\nairbnb.com sealt võid päris häid elamisi leida


Lauaarvuti Compaq (117835226) - Osta.ee\nEseme ID: 117835226\nEseme ID: 117835226 Seisukord: vana\n1xLPT ja 2xCOM pordid\nIntel Pro/100 VE võrgukaart\ntaavi440 küsis 21.01.2019 14:20\nTervist. Mis seisukorras arvuti on ja mis windows tal on.\nurr vastas 21.01.2019 14:27\nWindows XP PRO sp3 litsentseeritud, hiljuti installeeritud. Töötab laitmatult, kõik draiverid installeeritud. Korpus on kriimuline.\nKasutatud Ordi lauaarvuti


5 nõksu, kuidas enda hommikud ilusaks muuta - sõbranna.ee\n22. juuli 2019, 10:20\nKas su meeleolu võiks hommikuti ka parem olla? Need trikid annavad lootust.\nVõta endale hommikul aega, sest see aeg, mis jääb ärkamise ja tööle jõudmise vahele, kujundavad meeleolu terveks päevaks. Need, kes hommikuti pagevad ummisjalu tööle, on sageli väga kehvas meeleolus kogu ülejäänud päeva.\nVaba aeg nädala sees ei tähenda ainult aega pärast tööpäeva lõppu. Ka aeg enne tööle minekut on vähemalt sama tähtis ja võib olla väga kosutav, kirjutab Freundin. Kuidas seda targasti täita?\n1. Tee voodi üles\nTehtud voodi on märgiks, et sa jätad viimased 24 tundi seljataha ja alustad uue peatükiga, et värskelt päeva alustada. Meie sisemine korrafanaatik (teinekord varjatud kujul) rõõmustab korras magamistoa üle ja loob üleüldise parema meeleolu.\n2. Unusta telefon\nE-kirjad võivad oodata, kuni sa tööle jõuad. Kui sa loed meile vahetult pärast ärkamist, lülitad end otsekohe töörežiimile. Loe parem hommikusöögi juurde ajalehte või kuula raadiot.\n3. Söö süsivesikuid\nIsegi kui sulle ei meeldi hommikuti eriti süüa, oleks midagi väikest siiski arukas võtta. Täisteraleib või müsli annavad kehale vunki ja hoiavad ka kõhu täis.\n4. Loo endale lisaaega\nPane äratuskell viisteist minutit tavapärasest varasemaks. See veerand tundi ei tee enam ärkamist oluliselt raskemaks, kuid päeva alustada on lihtsam. Nii jääb sul veidi lisaaega hommikurituaalide vahel ja sa saad end vaimselt paremini päevaks ette valmistada.\n5. Askelda õhtul\nEt hommikul oleks rohkem aega, tee mõned asjad juba õhtul ära. Näiteks pane järgmise päeva riided valmis. Mõnelt võib õigete riiete leidmine vähemalt pool tundi röövida. Kui aga asjad on juba valmis, pole muud kui nad selga libistada ja teha sel ajal, mis sul muidu oleks meeleheitlikuks riiete otsimiseks kulunud, midagi, mis sulle palju rohkem valmistab rõõmu.


Esmaspäev, 23.11.2020, 15:00\n1. 15:06 Maamaksuseaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu (285 SE) esimene lugemine\n2. 15:16 Maksubaasi kahandamise ja kasumi ümberpaigutamise ennetamiseks maksulepingutega seotud meetmete rakendamise mitmepoolse konventsiooni ratifitseerimise seaduse muutmise seaduse eelnõu (286 SE) esimene lugemine\n3. 15:21 Arupärimine Eesti Energia AS-i tütarettevõtte Enefit Green tegevuse kohta (nr 44)\n4. 15:44 Vaba mikrofon\n14:58 Istungi rakendamine 1. 15:06 Maamaksuseaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu (285 SE) esimene lugemine 2. 15:16 Maksubaasi kahandamise ja kasumi ümberpaigutamise ennetamiseks maksulepingutega seotud meetmete rakendamise mitmepoolse konventsiooni ratifitseerimise seaduse muutmise seaduse eelnõu (286 SE) esimene lugemine 3. 15:21 Arupärimine Eesti Energia AS-i tütarettevõtte Enefit Green tegevuse kohta (nr 44) 4. 15:44 Vaba mikrofon\nAustatud Riigikogu! Alustame Riigikogu täiskogu IV istungjärgu 9. töönädala esmaspäevast istungit. Kõigepealt on eelnõude ja arupärimiste üleandmine. Palun kõnetooli Vabariigi Valitsuse esindaja proua Heili Tõnissoni.\nAustatud esimees! Lugupeetud Riigikogu! Vabariigi Valitsus algatab täna kaks seaduseelnõu. Esimeseks, täitemenetluse seadustiku ja kohtutäituri seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu. Riigikogus esindab seaduseelnõu menetlemisel Vabariigi Valitsust justiitsminister Raivo Aeg. Ja teiseks, keskkonnaseadustiku üldosa seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse (keskkonnaregistri seaduse kehtetuks tunnistamise) eelnõu. Selle seaduseelnõu menetlemisel Riigikogus esindab Vabariigi Valitsust keskkonnaminister Rain Epler. Need mõlemad seaduseelnõud on edastatud elektroonilise infosüsteemi kaudu. Aitäh!\n15:01 Jevgeni Ossinovski\nAitäh! Austatud kolleegid! Eelmisel nädalal andsin üle keskkonnaministrile esitatud arupärimise kliimamuutuste inimtekkelisuse kohta. Kuna meil on Riigikogu esimees, kes selle asemel, et parlamenti võimestada, püüab seda piirata, siis saadeti see arupärimine tagasi. Nüüd me täpsustasime küsimusi Riigikogu esimehe tarbeks. Tõime sisse viited õigusaktidele, mis on Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse järgi tõepoolest vajalikud selleks, et arupärimine oleks vastavuses Riigikogu kodu- ja töökorra seadusega. Iseenesest on ju veider, et peab juhtima tähelepanu asjaolule, et Eestis on vastu võetud otsus "Kliimapoliitika põhialused aastani 2050" Riigikogus. See põhineb sellisel üldlevinud ja üldtunnustatud arusaamal, et kliima soojenemine on viimase 150 aasta jooksul olnud valdavalt inimtekkeline. Kui keskkonnaminister arvab teistmoodi, siis me kindlasti ootame uuendatud küsimuste valguses ka selgemat ettepanekut kliimapoliitika põhialuste muutmiseks sellest uuest teadmisest lähtudes, sest selle otsuse punkti 36 kohaselt on Vabariigi Valitsusel nimelt kohustus vähemalt iga nelja aasta tagant esitada vajaduse korral kliimapoliitika põhialuste uuendused. Viitame sellele, et Pariisi kliimakokkulepe on rahvusvaheline leping, mis on Riigikogus ratifitseeritud ja sellisena, õigusaktina kehtiv – see jäi ka vist Riigikogu juhatusel või esimehel märkamata. Aitäh!\nOlen Riigikogu juhatuse nimel vastu võtnud kaks eelnõu ja ühe arupärimise. Riigikogu juhatus otsustab nende edasise menetlemise vastavalt meie kodu- ja töökorra seadusele. Nüüd kohaloleku kontroll.\nKohal on 86 Riigikogu liiget, puudub 15. Aitäh!\nAustatud Riigikogu, läheme päevakorra kinnitamise juurde. Panen hääletusele Riigikogu täiskogu neljanda istungjärgu üheksanda töönädala päevakorra kinnitamise. Palun võtta seisukoht ja hääletada!\nPoolt on 83 Riigikogu liiget, vastuolijaid ega erapooletuid ei ole. Päevakord on kinnitatud.\nTäna on meil kolm päevakorrapunkti pluss vaba mikrofon. Esimesena Vabariigi Valitsuse algatatud maamaksuseaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu 285. Ma tuletan teile, head kolleegid, meelde, kuidas käib protseduur esimesel lugemisel. Kõigepealt on eelnõu algataja ettekanne, kuni 20 minutit, seejärel juhtivkomisjoni esindaja ettekanne, samuti 20 minutit. Ettekandjatele võib iga Riigikogu liige esitada kokku kaks suulist küsimust, mille pikkus on üks minut. Seejärel on läbirääkimised, millest võivad osa võtta vaid fraktsioonide esindajad. Ma palun kõnetooli ettekandjaks rahandusminister Martin Helme. Palun!\n15:07 Rahandusminister Martin Helme\nAitäh! Kuna ma olen siin teistest vähemalt kahe meetri kaugusel, siis äkki ma võin ilma maskita rääkida, kõlan paremini.\nToon teie ette maamaksuseaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu, millega luuakse alus maamaksu infosüsteemi üleviimiseks Maa-ametist Maksu- ja Tolliametisse ning lahendatakse probleem, et maamaksuteadet ei ole võimalik väljastada maa pärijatele, kes ei ole maa omandiõigust kinnistusraamatus veel ümber vormistanud. Lisaks viiakse maamaksuseadus kooskõlla riigivaraseadusega, mille kohaselt on riigivaraga seotud maksude tasumise kohustus riigivara kasutajal. Eelnõuga täpsustatakse ka maksukorralduse seadust, millega antakse Maksu- ja Tolliametile õigus edastada vajaduse korral valla- või linnavalitsusele teavet maksukohustuslase maksukohustuse kohta.\nKonkreetsed muudatused on järgmised. Maamaksu infosüsteem viiakse Maa-ametist üle Maksu- ja Tolliametisse. Luuakse võimalus edastada maamaksuteade maa pärijatele, kellel on pärimise käigus küll maaomandiõigus tekkinud, kuid kes ei ole kinnistusraamatupidajale esitanud avaldust kinnistusraamatus omanikukande muutmiseks. Viiakse maamaksuseadus kooskõlla riigivaraseadusega, mille kohaselt kohustub kasutuslepingu alusel riigivara kasutaja tasuma asjaga seotud maksud. Kehtiva maamaksuseaduse § 10 kohaselt on vaid osa lepingute alusel maamaksu tasumise kohustus maa kasutajatel. Täpsustatakse Maksu- ja Tolliameti õigust edastada valla- või linnavalitsusele teavet maksukohustuslase maksukohustuse kohta. Ehk täpsemalt, ametil on õigus edastada valla- või linnavalitsusele tema elaniku maksude kohta teavet, et paremini kavandada valla või linna eelarvet.\nMaksumaamaksu administreerijaks hakkab edaspidi olema maksuamet, kes arvutab tasumisele kuuluva maamaksu summa nende andmete põhjal, mille kohalik omavalitsus on maamaksu infosüsteemi kaudu esitanud. Praegu on maamaksu infosüsteemi vastutav töötleja Rahandusministeerium ning volitatud töötleja Maa-amet. Kuna Maksu- ja Tolliamet on maamaksu administreerija, peaks maamaksu infosüsteem tegelikult asuma Maksu- ja Tolliametis, mitte Maa-ametis, ning olema integreeritud maamaksu arvutamiseks loodud rakendustega. Lahendatakse ka praktikas üles kerkinud probleem, et maamaksu tasumisest on võimalik kõrvale hiilida pärijatel, kellele on pärimise käigus küll maa omandiõigus tekkinud, kuid kes ei ole kinnistusraamatupidajale esitanud avaldust kinnistusraamatu omanikukande muutmiseks. Sellise olukorra vältimiseks oleks Maksu- ja Tolliametil edaspidi võimalik maamaksuteade väljastada ka maa pärijatele, kellele pärimisregistri kohaselt on maaomandiõigus üle läinud, ehk neile, kelle puhul pärimismenetlus on lõpule viidud. Lisaks viiakse, nagu juba öeldud, maamaksuseadus kooskõlla riigivaraseadusega, mille kohaselt kasutuslepingu alusel riigivaru kasutaja kohustub tasuma riigivaraga seotud maksud.\nMinu poolt lühidalt kõik. Kui soovite küsida, siis vastan küsimustele. Aitäh!\nHea ettekandja, teile on küsimusi. Mart Võrklaev, palun!\n15:10 Mart Võrklaev\nAitäh, lugupeetud istungi juhataja! Lugupeetud ettekandja! Te nimetasite hulga muudatusi, mis on kindlasti olulised, aga ega need ei lahenda maamaksuga seotud põhiprobleemi ehk seda, et maamaks on olnud juba väga-väga pikka aega muutumatu – 2001. aasta hindamise järgi seda vist arvutatakse. Tegelikult tähendab see seda, et omavalitsustel jääb saamata oluline tulu ja ühtlasi puudub neil võimalus oma tulude üle otsustada, sest ei olegi väga millegi üle otsustada, need summad on nii marginaalsed. Kuidas meil selle hindamisega läheb ja üldse selle temaatikaga, et maamaks reaalselt toimiks maamaksuna, oleks kohalike omavalitsuste tuluallikas ja teistpidi mõjutaks mingeid tendentse turul, nagu tema mõte on?\n15:11 Rahandusminister Martin Helme\nSee on kokku lepitud koalitsioonilepingus ja sellega on tegelenud eelkõige riigihalduse minister, aga otsapidi, kuna see on mitme ministeeriumi all laiali, ka keskkonnaminister ja ma ise. Põhimõtteliselt liigume selles suunas, et teha uus hindamine. Selle jaoks on tõesti vaja teha teatavad seadusemuudatused ja on vaja teha ka teatavad IT-arendused. Praeguse plaani järgi – ma loodan, et ma ei eksi – on 2022. aastal kavas see ära teha.\n15:12 Helmen Kütt\nSuur tänu, austatud eesistuja! Lugupeetud minister! Kindlasti väga vajalik eelnõu, sellepärast et maamaks laekub kohalikele omavalitsustele ja see on probleem, kui seda ei laeku. Selle eelnõu ettevalmistamisel on teil kindlasti tekkinud ka ülevaade, kui suur probleem see tegelikult üle Eesti on. Kui palju siis on sellist maksmata maamaksu, just nimelt nendel põhjustel, mida me likvideerime?\n15:12 Rahandusminister Martin Helme\nAitäh! Need summad ei ole muidugi väga suured, eriti riigieelarve mõistes. Loomulikult kohalike omavalitsuste eelarves võivad nad rohkem tunda anda. Aga peale selle, et me teeme maksudistsipliini paremaks, me teeme ka bürokraatiat lühemaks – me võtame siit ahelast ühe tüki välja ja maksuinfo liigub kiiremini. See pärimisega skeemitamine on probleem, aga see ei ole mingisugune massiline probleem, mille taha asi jääb. Pigem on eelarve mõttes riigivara punkt, mis meil siin sees on, suurema tähendusega.\n15:13 Andres Metsoja\nAitäh, istungi juhataja! Lugupeetud ettekandja! Õigupoolest on ju ka selline tõsine probleem, et riik ei maksa looduskaitsealuste maade pealt ära täieulatuslikku maamaksu kohaliku omavalitsuse eelarvesse ja see jääb omavalitsusel põhimõtteliselt saamata. Väga palju on siin saaliski polemiseeritud selle üle, kas looduskaitsel on hind. Kas või see maksukontekst on üks väike näide selle kohta. Aga kas see konkreetne eelnõu puudutab ka seda, et need omavalitsused, kelle territooriumile jäävad kaitsealad, saaksid ikka päriselt selle eest maamaksu kätte? Sest ka looduskaitse on väärtus, mille eest tuleb ühiskonnal maksta.\n15:14 Rahandusminister Martin Helme\nSee eelnõu seda ei puuduta. Aga ma olen täiesti nõus, et see on probleem – ja mitte ainult kohalikele omavalitsustele, vaid ka eraomanikele.\n15:14 Andres Sutt\nAitäh! Hea ettekandja! Mainisite, et selle eelnõuga tuleb ka bürokraatia vähenemine, järelikult ka mingi efektiivsuse kasv. Kas sellel efektiivse kasvul on ka mingi rahaline mõõde?\nEelkõige puudutab see kohalikke omavalitsusi, nii et riigieelarve mõistes mitte.\nAitäh, hea ettekandja! Rohkem teile küsimusi ei ole. Järgmiseks palun kõnetooli ettekandjaks rahanduskomisjoni esimehe Aivar Koka.\n15:14 Aivar Kokk\nAustatud juhataja! Head kolleegid! Vabariigi Valitsuse algatatud maamaksuseaduse ja maksukorralduse seaduse muutmise seaduse eelnõu 285 esimese lugemise ettevalmistamisele 16. novembril olid rahanduskomisjoni arutelu juurde kutsutud rahandusminister Martin Helme, Rahandusministeeriumi maksupoliitika osakonna peaspetsialist Helena Lehtis, Maa-ameti kinnisvara hindamise osakonna juhataja Andres Juss ning Maksu- ja Tolliameti maksude osakonna arendusspetsialist Henri Lindeberg.\nKomisjon langetas 16. novembri istungil järgmised konsensuslikud otsused: teha ettepanek võtta eelnõu täiskogu päevakorda k.a 23. novembril, teha ettepanek esimene lugemine lõpetada ja teha ettepanek määrata muudatusettepanekute tähtajaks k.a 30. november kell 17.15 ning määrata juhtivkomisjoni esindajaks eeskõneleja. Aitäh!\nAitäh, hea ettekandja! Teile küsimusi ei ole. Nüüd on meil võimalik avada läbirääkimised. Aga läbirääkimiste soovi ei ole ja me neid ei ava. Juhtivkomisjoni ettepanek on eelnõu 285 esimene lugemine lõpetada. Määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks k.a 30. novembri kell 17.15. Selle päevakorrapunkti käsitlemine on lõpetatud.\nLäheme järgmise punkti juurde. See on Vabariigi Valitsuse algatatud maksubaasi kahandamise ja kasumi ümberpaigutamise ennetamiseks maksulepingutega seotud meetmete rakendamise mitmepoolse konventsiooni ratifitseerimise seaduse muutmise seaduse eelnõu 286. Tegemist on esimese lugemisega ja ma palun siia kõnetooli rahandusminister Martin Helme.\n15:17 Rahandusminister Martin Helme\nLugupeetud istungi juhataja! Lugupeetud Riigikogu liikmed! Toon teie ette Vabariigi Valitsuse algatatud maksubaasi kahandamise ja kasumi ümberpaigutamise ennetamiseks maksulepingutega seotud meetmete rakendamise mitmepoolse konventsiooni ratifitseerimise seaduse muutmise eelnõu. Selle konventsiooni ratifitseeris Riigikogu 4. detsembril 2019. aastal. Täna esimesele lugemisele tuleva eelnõuga tehakse konventsiooni ratifitseerimise seadusesse kaks tehnilist muudatust.\nEsiteks muudetakse teatist, kus on nimekiri maksulepingutest, mille suhtes soovib Eesti konventsiooni kohaldada. Eelnõuga parandatakse Valgevene maksulepingut puudutavad andmed. Muudetakse lepingu allkirjastamise ja jõustumise kuupäevi ning asendatakse märge "Protokoll" märkega "Originaal". Teise muudatusena lisatakse ratifitseerimise seadusesse teatis, mille kohaselt hakkab Eesti konventsiooni kohaldama maksulepingutega hõlmatud maksude suhtes kalendriaasta algusest. Konventsiooni ratifitseerimise seaduse menetluse ajal oli lisatav teatis kirjas ingliskeelses teatises ja reservatsioonide dokumendis, kuid see oli ratifitseerimise seaduse eelnõust välja jäänud.\nPärast muudatuste jõustumist saab Eesti esitada ratifitseerimiskirja konventsiooni hoiuleandjale ning konventsioon saab Eesti suhtes kehtima hakata. Eesti suhtes hakkab konventsioon kehtima ratifitseerimiskirja hoiuleandmise kuupäevast kolme kalendrikuu möödumisele järgneva kuu esimesel päeval. Ühesõnaga, tegemist on kahe tehnilise täpsustusega, mingit sisulist muudatust sellesse konventsiooni ei tehta. Aitäh!\nAitäh, austatud minister! Teile küsimusi ei ole. Kaasettekandja on rahanduskomisjoni esimees Aivar Kokk. Palun!\n15:19 Aivar Kokk\nHea juhataja ja head kolleegid! Rahanduskomisjon arutas maksubaasi kahandamise ja kasumi ümberpaigutamise ennetamiseks maksulepingutega seotud meetmete rakendamise mitmepoolse konventsiooni ratifitseerimise seaduse muutmise seaduse eelnõu ja valmistas seda esimeseks lugemiseks ette oma 16. novembri istungil. Eelnõu tutvustas algataja esindaja, rahandusminister Martin Helme. Eelnõuga muudetakse topeltmaksustamise vältimise lepingute tabelis, mille suhtes Eesti soovib konventsiooni kohaldada, Valgevene lepingut puudutavaid andmeid. Teise muudatusena lisatakse seadusesse teatis, mille kohaselt hakkab Eesti konventsiooni korraldama maksulepingutega hõlmatud maksude suhtes kalendriaasta algusest.\nKomisjon langetas järgmised konsensuslikud otsused: võtta eelnõu Riigikogu täiskogu päevakorda esmaspäevaks, 23. novembriks, esimene lugemine lõpetada, muudatusettepanekute tähtajaks määrata viis tööpäeva, st 30. november kell 17.15, ja komisjoni ettekandjaks määrata siinkõneleja.\nAitäh, lugupeetud ettekandja! Ka teile ei ole küsimusi. Kas on soovi avada läbirääkimised? Seda soovi ei ole. Juhtivkomisjon on teinud ettepaneku eelnõu 286 esimene lugemine lõpetada. Määran muudatusettepanekute esitamise tähtajaks k.a 30. novembri kell 17.15. Tänan!\nJa nüüd läheme kolmanda päevakorrapunkti juurde, mis on arupärimine. Riigikogu liikmete Lauri Läänemetsa, Katri Raigi, Helmen Küti, Indrek Saare, Kalvi Kõva, Heljo Pikhofi, Ivari Padari ja Jaak Juske 13. oktoobril 2020 esitatud arupärimine Eesti Energia AS-i tütarettevõte Enefit Green tegevuse kohta (nr 44). Palun kõigepealt kõnetooli arupärijate esindajana Riigikogu liikme Kalvi Kõva. Aga Kalvi Kõvat ei ole ... Tuleb siiski. Palun, kõnetool ootab!\n15:21 Kalvi Kõva\nMe oleme Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni hulga liikmete nimel teinud arupärimise rahandusministrile. Küsimus on suhteliselt lihtne. Enefit Green rajab Paldiskisse 4,2 megavati suurust päikeseparki, olles jaotanud ühe krundi 84 osaks. Ta taotleb siin vastu võetud elektrituruseaduse alusel igale maaüksusele alla 50-kilovatise võimsusega tootmisseadmete toetusmeetmest eraldi taastuvenergia toetust. Nagu me teame, see toetusmeede on mõeldud eeskätt väiketootjatele, aga nagu me samuti teame, Enefit Green seda mitte ei ole. Selline skeemitamine on seaduse mõttest möödaminemine ja eeskuju, mida riigiettevõte näidata ei tohiks. Sisuliselt on ju tegemist suurtootmisega. Aga kõige suurem probleem on see tarbijale, sest väiketootjaks maskeerudes küsib Eesti Energia tütarfirma 53 eurot megavatt-tunni eest, samas kui suurtootjatele mõeldud vähempakkumisel võiks hind olla umbes 5 eurot megavatt-tunni eest. Maksumaksjale ehk Eesti inimestele tähendab see järgmise 12 aasta jooksul 2,6 miljonit eurot lisakulu.\nSeetõttu ongi meil rahandusministrile, kes on ju otseselt Eesti Energia omanik, kaks küsimust. Need küsimused on järgmised. Paldiski päikesepargiga skeemitamine, jagades selle 84 väiketootjaks, on seaduse mõttest mööda minemine ja eeskuju, mida riigi äriühing näidata ei tohiks. See on tegevus, mis võtab Eesti inimeste taskust 2,6 miljonit eurot. Esimene küsimus: kuidas hindate Enefit Greeni tegevust ning milline on teie plaan Eesti Energia üldkoosolekuna selles küsimuses? Ja teine küsimus: "Enefit Green taotleb Tootsi tuulepargi rajamiseks enne 2017. aastat kehtinud toetusskeemi järgi toetust, samas kui praegu on tuuleparkide rajamine muutunud tasuvamaks ning võimalik on osaleda vähempakkumisel, mis on ka lähiaastatel plaanis. Selle tulemusena maksaksid Eesti inimesed maksaksid 12 aasta jooksul taastuvenergia tasusid 300 miljonit. Kas peate sellist tegevust põhjendatuks ning mis on teie plaanid Eesti Energia üldkoosolekuna selles küsimuses?"\nAitäh! Ma loodan, et rahandusminister on need küsimused varem kätte saanud ja [vastused] ette valmistanud. Siin, head kolleegid, ma teie kallist aega rohkem kulutada ei taha.\nJärgmisena palun kõnetooli vastama arupärijatele rahandusminister Martin Helme. Iga Riigikogu liige võib esitada ministrile ühe suulise küsimuse pikkusega üks minut ja peale seda on võimalik avada läbirääkimised. Palun, hea minister!\n15:26 Rahandusminister Martin Helme\nAitäh, austatud Riigikogu juhataja! Austatud Riigikogu liikmed! Esitatud arupärimise sissejuhatavas osas loodud kujund, justkui seadust järgiv ettevõtja oleks skeemitaja, on minu jaoks vastuvõetamatu. Ma saan aru, et küsijate erakonna esindatav ideoloogia ongi selline, et seadused on täitmiseks vaid valikuliselt ning neid tuleks täita ainult juhul, kui need vastavad sellele, kuidas teie enda arvates õige on. Aga ma arvan, et selline lähenemine seaduste täitmisele on vale ja ohtlik.\nTeiseks tuletan meelde, et elektrituruseaduse muudatuste vastuvõtmisel Riigikogus 2018. aastal hääletas EKRE fraktsioon in corpore selle seaduse muutmise vastu. Sotsiaaldemokraatide seas oli nii poolt- kui ka vastuhääli, mis viitab osalt sellele, et ilmselt ei olnud lugupeetud rahvasaadikutel täit arusaamist, mida muudatused endaga kaasa toovad. Tähelepanu väärib siinjuures aga asjaolu, et seaduse vastu oli sotside seast tol korral ainult Jaanus Marrandi, kes osales seaduse väljatöötamisel majanduskomisjoni töös ning ilmselt mõistis riske, mis muudatustega kaasneda võivad.\nNüüd küsimuste juurde. Esimene küsimus oli Paldiski 4,2 megavatise suuruse päikesepargiga skeemitamise ja 84 väiketootjaks jaotamise kohta, mis on teie meelest seaduse mõttest mööda minemine ning eeskuju, mida riigi äriühing näidata ei tohiks. Kõigepealt loen teile igaks juhuks ette selle elektrituruseaduse § 59 lõike 25. "Alla 50 kW elektrilise võimsusega tootmisseadmega toodetud elektrienergia eest võib tootja saada käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud toetust juhul, kui elektrienergiat toodetakse hiljemalt 2020. aasta 31. detsembril ning asjakohase tootmisseadme rajamiseks ei ole tootja saanud riigilt investeeringutoetust."\nJuba oma küsimusepüstituses väänate te seda seadust, et tekiks alus küsimuse esitamiseks. Nagu te just kuulsite, ei räägi seaduse paragrahv sõnagi väiketootjast, vaid räägib tootmisseadmest. Paika on pandud tootmisseadmete võimsus, mis kvalifitseerub toetusele, ning lisatingimused toetuse saamiseks. Seega, jutt skeemitamisest ei ole asjakohane. Lisaks nii palju, et vastavalt Eesti äriseadustikule peab ettevõte, sh riigile kuuluv aktsiaselts, ja selle juhatus tegutsema ettevõtte huvidest lähtuvalt ning kui seda ei tehtaks, rikuks juhatus oluliselt oma hoolsuskohustust. Mina üldkoosolekuna ei kavatse kindlasti paluda ettevõtte huvide vastaselt tegutseda. Eesti Energia üldkoosolekuna ei saa ma ise võtta vastutust ega panna ka äriühingu juhatust vastutama riigi seadusandliku praagi eest.\nRiik on loonud konkreetse õigusliku raamistiku toetuse taotlemiseks kõigile tootjatele võrdsetel alustel, mistõttu ei ole asjakohane ühele turuosalisele keelata õiguspärast tegevust või selle pealt tulu saamist. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi hinnangul võib seesuguste tootmisseadmete koguvõimsus käesoleva aasta lõpuks küündida 250–300 megavatini. Enefit Greeni rajatav Paldiski elektrijaama võimsus on 4,2 megavatti ehk alla 2% kõigi kobarjaamade koondvõimsusest. Hinnanguline toetussumma Paldiski jaamale on 225 000 eurot aastas.\nNüüd teine küsimus, mis kõlab niimoodi: "Enefit Green taotleb Tootsi tuulepargi rajamiseks enne 2017. aastat kehtinud toetusskeemi järgi toetust, samas kui praegu on tuuleparkide rajamine muutunud tasuvamaks ning võimalik on osaleda vähempakkumisel, mis on ka lähiaastatel plaanis. Selle tulemusena maksaks Eesti inimesed 12 aasta jooksul taastuvenergia tasusid umbes 300 miljonit. Kas peate sellist tegevust põhjendatuks ning mis on teie plaanid Eesti Energia üldkoosolekuna selles küsimuses?"\nElektrituruseadus annab ühelt poolt õiguse enne 2017. aastat rajatud tuuleparkidele küsida toetust toonase toetusskeemi järgi ning teiselt poolt on toetatavatele tuuleparkidele seatud tuuleenergiast toodetud elektrienergia mahule 600 gigavatt-tunni piir. Idapoolse kompensatsiooniradari tulekul täidavad ainuüksi Aidu ja Varja tuulepargid, kus samuti on ehitustegevust juba alustatud, selle 600 gigavatt-tunni mahu ära, mille korral tuleb igal aastal 32,2 miljonit eurot toetust välja maksta. Tootsi sisenemisel 600 gigavatt-tunni toetusskeemi sisse saab riik sellesama 32,2 miljoni euro eest lisaks juurde 0,5 teravatt-tundi taastuvenergiat ilma tarbijate koormust kasvatamata. Iga tootmisvõimsus, mis lisandub peale 600 megavatt-tunni täitmist, mõjutab ülejäänud tootjatele makstavat toetust – see väheneb proportsionaalselt.\nKokkuvõttes tähendab see, et sama summa eest ehk 32,2 miljoni euro eest aastas saavad riik ja tarbijad suurema koguse taastuvast allikast toodetud elektrit. Kui Tootsi tuulepark osaleks vähempakkumisel, siis tähendaks see tarbijatele taastuvenergia tasu lisaks maksmist, sest vähempakkumise korral lisanduv taastuvenergia toetus tuleks kinni maksta tarbijatel, kes samal ajal maksavad toetust ka n-ö vana skeemi alusel toetust saavatele tuuleparkidele fikseeritud kogumahus 32,2 miljonit eurot. Kui Tootsi tuulepark ei läheks vanasse toetusskeemi, saaks riik 32,2 miljoni euro eest ca 800 gigavatt-tundi taastuvelektrit. Koos Tootsi lisandumisega vanasse toetusskeemi saaks sama summa eest 1,3 teravatt-tundi taastuvenergiat ehk umbes 60% enam. Kui keelata Eesti Energial vana toetusskeemi kasutamine, siis suureneks taastuvelektri tasu Eestis, muutes elektri kogukulu kallimaks nii eraisikutele kui ka ettevõtjatest tarbijatele, ning Eesti kaotaks rahvusvahelises konkurentsis välisinvesteeringute riiki meelitamisel.\nSelles mõttes ma ei näe siin võimalust, et ma ütleksin Eesti Energiale, et nad peavad loobuma taotlusest esimeses skeemis osaleda, milleks neil on seaduslik õigus. Aitäh!\nAitäh, hea minister! Teile on küsimusi. Esimene küsimus, Mart Võrklaev, palun!\n15:33 Mart Võrklaev\nAitäh, lugupeetud istungi juhataja! Lugupeetud ettekandja! Küsin Enefit Greeni börsile tuleku kohta. Sellest on päris pikalt räägitud, on plaanitud ja ilmselt ka ettevalmistusi tehtud – ma usun, et te olete kursis. Võib-olla annaksite ülevaate, mis seisus see protsess on ja millal on plaan börsile tulla.\n15:33 Rahandusminister Martin Helme\nAitäh! Tõepoolest, mäletatavasti oli plaanis teha see IPO kõigepealt käesoleva aasta kevadel, siis aga tuli teatavasti peale koroona, mis lõi kõik plaanid sassi. IPO lükati esialgu edasi selle aasta sügisesse. Tänaseks päevaks on börsilemineku plaan põhimõtteliselt sellises seisus, et ettevalmistused on tehtud ja niipea kui me otsuse langetame, saame sinna minna mõne kuu jooksul. Aga praegu on olukord investeerimisturgudel, ütleme, laias laastus nii keeruline, et siin on vaja lihtsalt vaadata, millal meil mingisugunegi normaalne majanduslik olukord taastub. Hästi lihtsalt öeldes: nii kiiresti kui võimalik teeme ära.\n15:34 Kalvi Kõva\nAitäh, hea Riigikogu esimees! Hea Martin! Sa siin kohe alustuseks ütlesid, et meil on siin keevitamisega tegemist, ja süüdistasid natukene, kas see arupärimine on ikka viisakas toonis kirjutatud. See on kirjutatud sellises murelikus toonis. Sa tõid esile ka elektrituruseaduse, mis möödunud Riigikogu koosseisu ajal siin menetluses oli. Minu teada oli ka teil majanduskomisjonis oma liige – te sinna küll kedagi panna ei tahtnud, aga meie palvel te kellegi ikka lõpuks panite. Toona mulle tundus, et te majandusest ei hooli, aga ju ikka hoolite. Rääkides sellest debatist nii saalis kui ka komisjonis, siis minu arust eelnõu seletuskirjas see meede oligi mõeldud n-ö väiketootjatele ja energiajulgeoleku saavutamiseks, et elektrit toodetaks võimalikult paljudes Eesti paikades. Aga tänaseks päevaks on, nagu me siin arupärimises kirjutame, Enefit Green jaganud ühe kinnistu 84 tükiks. Ta tuleb sellele mängumaale, mis oli tegelikult mõeldud hoopis teistele taotlejatele. Ja seda teeb riigiettevõte. Kas päris ausalt öeldes ei tundu see siin natukene ikkagi nagu jama?\n15:35 Rahandusminister Martin Helme\nAitäh! Ei vaidle vastu, et on jama. Aga kes selle jama tegi? See seadus muutus Riigikogu menetluse käigus ja sinna kirjutati sisse väga huvitavaid väikseid konksukesi, mis võimaldavad sellist jama teha. Kui selline seadus on Riigikogus vastu võetud, selline võimalus on loodud – seda võimalust kasutab kuuldavasti ka üks teie fraktsiooni liige, kes on usinasti sisenenud päikeseenergiaturule –, siis on see turg võrdne kõigile. Kui on võimalik tükkideks jagada – ja seda teevad peaaegu kõik, kes vähegi oskavad lugeda –, siis nii on. Ma ei arva, et see on õige, ma ei arva, et see on mõistlik, ja ma ei arva ka, et see on maksumaksja raha hea kasutamine. See ei aita kindlasti kuidagi kaasa meie taastuvenergia eesmärkide täitmisele. Aga niisuguse seaduse on eelmine Riigikogu koosseis teinud.\n15:36 Andres Sutt\nAitäh, hea juhataja! Hea ettekandja! Ma jätkan Mart Võrklaeva küsimust Enefit Greeni börsile viimise kohta. Kindlasti on ajastus oluline, aga ka täna tehakse turul tehinguid. Võib-olla te natuke täpsustate, mis need peamised takistused on. Ja sellega seotult: mis takistab otsustamast, et müüa ära 100% ettevõttest, mitte vähemusosalust, nagu praegu on plaanis?\n15:37 Rahandusminister Martin Helme\nAitäh! Tagantpoolt ettepoole tulles, 100%-lise osaluse müümist takistab poliitilise kokkuleppe olemasolu. Meil ei ole koalitsioonis sellist kokkulepet, et me müüme kõik ära. Meil on kokkulepe müüa ära teatud osa. Nii lihtsalt on. Valikute küsimus.\nNüüd, teine asi. Mis takistab turule minekut? Siin on, jah, ajastus väga oluline, see, mis toimub maailma turgudel. Me tahame ju selle tüki eest saada võimalikult head hinda. Selleks on vajalik, et seal portfellis oleksid võimalikult kindlad tulevikuplaanid ehk investeeringud. Tegelikult on seesama Tootsi tuulepark praegu üks oluline osa sellest müügiargumendist. Tootsi tuulepargi olemine esimeses või teises skeemis ei ole veel selge. Kui see selgeks saab, siis on kindlasti üks selline oluline, praegu veel lahtine teema suletud ja saab IPO-ga edasi minna. Aga seal on veel asju. Esiteks, sellist kuupäeva ei ole paika pandud, millal minnakse, ja isegi kui oleks, siis ma ei tohiks seda praegu siit puldist välja ütelda. Ma jään selle juurde, et nii kiiresti kui võimalik soovitakse sellega edasi minna.\n15:38 Ivari Padar\nAitäh! Härra minister! Kuna selle aastaga saab senine toetusmeede läbi, siis küsin, kas on mingeid plaane, mis puudutavad tulevikku, et mingil moel toetada või aktiveerida väiketootjaid ka tulevikus oma elektrijaamu rajama. Kas mingit sellist plaani on?\n15:39 Rahandusminister Martin Helme\nAitäh! See on muidugi rohkem küsimus majandusministrile, kelle all põhimõtteliselt energiapoliitika on. Aga tuleb tunnistada, et rahandusministri vaatevinklist on siin üks murekoht küll. Päikesepaneelide skeemi loomise tõttu tekib prognoosist tõenäoliselt oluliselt suurem taastuvenergiakulu ja subsiidiumide mehhanism on kulukam, kui arvati. Majandusministeeriumi prognoos on ikkagi see, et järgmisest aastast alates hakkavad taastuvenergia tasud langema ja selle tõttu hakkab vähenema ka elektri hind. Aga siin on suur tärnike juures: selles küsimuses me tänaseks päevaks tegelikult ei tea, kui palju päikeseparke aasta lõpuks luuakse. Seal võivad lõpuks väga suured summad juurde tulla. Praegu aga prognoosib majandusministeerium, et see maht on 250–300 megavatti. Kus mul see number oli? (Sirvib pabereid.) Jah, 250–300 megavatti.\n15:40 Indrek Saar\nAitäh sõna andmast! Lugupeetud rahandusminister! Ma tuleksin selle Tootsi tuulepargi juurde. Kui see enampakkumine toimus, siis me nägime, et lisaks riigifirmale olid ka erainvestorid valmis sinna investeerima. Pakkumine oli tihe, numbrid olid suured ja see tõestas kujukalt seda, et tegelikult praeguses olukorras ollakse valmis ka turutingimustel pakkuma investeeringuid. See tegelikult aitab meie energiaga varustatust laiendada ja seda ilma, et sinna peaks maksumaksja rahast taastuvenergia tasu peale maksma. Nüüd me näeme, et Eesti Energia juhtimisel liigub see asi sinna suunda, et see kõik jõuab meie elektrihinda lisatasuna ehk taastuvenergia tasuna. See on märkimisväärne summa, arvestuslikult võib seda 12 aasta jooksul olla ligi 300 miljonit. Kas teie arvates on see hea mõte, et Eesti Energia sellisel viisil meid topeltmaksustab?\n15:41 Rahandusminister Martin Helme\nAitäh! Ma sellest topeltmaksustamise mõttekäigust, ausalt tunnistan, ei saanud aru. Aga ma tahan täpsustada. See, miks oli väga suur isu Tootsi kinnistute järele enampakkumisel, on tingitud sellest, et ükskõik, kes oleks Tootsi ära ostnud, oleks selle koos nende kinnistutega ostnud ära koos esimese skeemiga, kuna seal olid ettevalmistustööd tehtud ja esimese skeemiga liitumise võimalus või seaduses ette nähtud võimalus oli tegelikult kõigil ostjatel olemas. See oli see põhjus, miks see hind läks nii kõrgeks – kõik nägid seal garanteeritud tulu subsiidiumi kaudu, esimese skeemi abil. Selles mõttes, kui me nüüd asja teise nurga alt vaatame, siis me korjame kõigilt tarbijatelt taastuvenergia tasu kokku ning kui selle elektri paiskab turule riigifirma, siis tuleb see [taastuvenergia tasu] riigifirmale ja riigifirma maksab maksumaksja tuludesse ehk riigieelarvesse dividendi. Kui see oleks läinud mõnele erasektori firmale, siis oleks dividendis välja võetud mõnest erasektori firmast ja riik ei oleks sealt dividende saanud. Mina ei taha kindlasti öelda, et siis oleks raha kaduma läinud või raisku läinud. Erasektor peab ka tulu teenima ja on väga hea, kui teenib. Aga fakt on see, et ükskõik, kes seda Tootsi parki osta tahtis, oli ta arvestanud sellega, et nad saavad osaleda esimeses skeemis.\nNüüd on kaks asja, mida ma juba oma esimestes vastustes ütlesin ja mida ma tahan siinkohal üle korrata. Esiteks, kui Tootsi on esimeses skeemis, siis fikseeritud summa eest saab rohkem taastuvat elektrit. Me saame sellesama subsiidiumi raha eest lihtsalt kaks korda rohkem, 60% rohkem taastuvat elektrit. See on üks asi. Teiseks, kui Tootsi on esimeses skeemis ja kuulub Eesti Energiale, siis see taastuvenergia tasu, mille me kokku korjame, jõuab Eesti Energiale ehk 100%-liselt riigifirmale ja me saame vähemalt osa tagasi võtta dividendidena. Või kui me tahame dividende vähendada, siis saame pakkuda turul konkurentsivõimelisemat elektrihinda. Igal juhul maksumaksja vaatest lähtudes ei lähe see kaduma.\nAitäh, austatud minister! Rohkem küsimusi ei ole. Nüüd on meil võimalik avada läbirääkimised. Aga tundub, et vist ei ole läbirääkimiste soovi, seega ongi see päevakorrapunkt läbitud.\nKõigil soovijatel on nüüd peale haamrilööki võimalus registreeruda sõnavõtuks vabas mikrofonis. Kristina Šmigun-Vähi, palun!\n15:45 Kristina Šmigun-Vähi\nAitäh, lugupeetud istungi juhataja! Lugupeetud kolleegid! Pärast neljapäevast olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelu siinsamas Riigikogus ei saanud ma rahu. Me rääkisime õpetajate järelkasvust ja õpetajaameti väärtustamisest kui meie riigi ühest tähtsamast alustalast. Päevased sündmused peas olid nii tugevad ja mõte töötas nii agaralt, et ma ei saanud magama jääda. Meenus minu esimene suusatreener, legendaarne Herbert Abel, kelle silmis oli alati hinnas see, et tuleb raamatuid lugeda, tuleb võõrkeeli õppida ja matemaatikat harjutada. Ta ei väsinud kunagi kordamast, et terves kehas on terve vaim, ja nõudis, et aju tuleb treenida täpselt samamoodi nagu oma keha.\nNii ma siis püüdsin tippsportlase kombel oma mõtteid korrastada ja uued sihid paika seada. Tippspordi päevil küsisin endalt tihti, mida ma tegelikult tahan. Aga sel korral mõtlesin veidi pikemalt. Mida ma tegelikult tahan väikesele armsale Eestile? Algatuseks tulid sellised mõtted: et Eesti inimesed oleksid õnnelikud ja terved, et me naerataksime rohkem ja et iga eestimaalane saaks teha seda, mida ta kõige rohkem armastab. Väga tore. Aga konkreetsemalt. Ühes olen ma täiesti kindel: Eesti vajab haritud inimesi. Sellega on nõus kõik erakonnad, siin valitseb meil üksmeel.\nRääkisin just oma õega, kes elab Norras ja töötab seal õpetajana. Norra lehes ilmus artikkel õpetajate palkade kohta Euroopas. Sealsed õpetajad tulid, ajaleht näpus, mu õe juurde ja küsisid, kas tõesti Eestis on õpetajate palgad nii madalad. Jah, on tõesti piinlik, et me räägime jälle õpetajate palgast. Ma olen seda juttu kuulnud vist umbes 20 aastat, aga mingit lahendust ei paista.\nTeate seda ütlust, et leia oma tugevused ja panusta nendesse? Eesti riigi tugevus on haridus, seda tõestab ka fakt, et PISA-testide järgi on Eesti maailmas eesotsas. Me oleme muidugi uhked, aga ainult missioonitundest enam kaua oma haridussüsteemi edasi ei vii. Kompass näitab ju päris selgelt, kuhu tuleb panustada. Eesti on otsinud aastaid oma Nokiat. Ja just hea haridus peab saama meie Nokiaks. Haridus on parim koht, kuhu me peame investeerima, nii investeerime oma tugevusse ja meie riigi tulevikku.\nMe ei tohi olla kinni eelmise sajandi dogmades, sest maailm kihutab meist mööda. Kõik on meeletult kiiresti muutunud. Mõelge kas või sellesama tervise ja liikumise peale. Vanasti käisid lapsed koolis jala, siis mitmel päeval trennis ja pärast mängisid õhtud läbi hoovis. Nüüd on see haruldus. Aga see on ju nende tervise alus kogu eluks.\nSiit ka väga konkreetne ettepanek. Igas koolipäevas peaks olema üks tund, mis toimub vabas õhus ja sisaldab liikumist, sõltumata ainest. Aga see on vaid üks näide. Mu jutu mõte on palju laiem. Kasutame seda aega, kuniks meie hariduse kvaliteet veel vastu peab, ja otsime üles tee, kuidas 21. sajandile kohaselt lastele head haridust anda. Ei, ma ei räägi mingist ühest matemaatikatunnist Zoomis. Mõtleme läbi, kuidas panna tehnoloogia areng ja moodsad platvormid päriselt haridust teenima. Seda vajavad nii tuleviku lapsed kui ka tuleviku õpetajad. Investeerime suurelt täna, aga hoiame homme püsikuludelt kuhjaga kokku selle raha, millega tõsta õpetajate palgad kadestamisväärseks ja selliseks, mis tekitaks vabadele kohtadele järjekorra. Kui meie noored on targad, siis on nad ka terved. See on meie tulevik. Ja tegelikult see just ongi riikliku tähtsusega küsimus. Aitäh!\nAitäh! Rohkem kõnesoove ei ole. Istung on lõppenud.\nVäljaspool istungit soovin Kai Rimmelile palju õnne sünnipäevaks.\n15:50 Istung lõppes