Kuma uudiste ajaveeb: märts 2004\nPaide ja Türi spordihuvilised saavad kodulinnas alates augustikuust joosta ilmastikukindla elastse kattega staadionil. Staadionite jooksuradadele valatakse suvel 13 sentimeetri paksune liimiga segatud kummipuru kiht. Selline rajakate vastab ka rahvusvahelise kergejõustikuföderatsiooni nõuetele.\nRaha eraldas Kultuuriministeerium, Paide sai staadionikatte paigaldamiseks 2,3 ja Türi 2 miljonit krooni.\nPaide lisab omalt 700 000 krooni ja linna planeeringu- ja ehitusosakonna juhataja Avo Põderi sõnul loodetakse staadionile panna korralik kate juulis.\nTüri lisab riigilt saadavale kahele miljonile kroonile linnaeelarvest selle töö tarvis veel kaks miljonit. Türil on linnamajandusjuhi Hannes Taube sõnutsi kulutus miljoni võrra Paide omast suurem, kuna enne tartaani paigaldamist on kevadpealinnas vaja staadionirajale uut asfaltkatet. Paides on korralik asfaltkate juba maas.\nTüril kulub tööks rajapõhja korrastamise tõttu rohkema aega. Et jõuda valmis augustis toimuvateks võistlusteks, alustatakse tööga mai teises pooles, kohe pärast lillelaata.\nKokku eraldas kultuuriministeerium omavalitsuste spordirajatistele 47 miljonit krooni. Sellest 2,3 miljonit Paide ja 2 miljonit Türi staadionikattele.\nMaavalitsus tahab järgmise aasta riiklike investeeringute raha Kareda kultuuri- ja spordikeskuse asemel Kabala kultuurimajale anda\nMaavalitsus soovib 2005. aasta riiklike hariduse ja kultuuri investeeringute pingereas vahetada Kareda kultuuri- ja spordikeskuse Kabala kultuurimaja vastu. Süda- ja Ida-Järvamaa omavalitsused esitasid Kareda toetamiseks maavalitsusele ja ministeeriumile arupärimise.\nNagu selgitas maakonna haridus- ja kultuurijuht Vahur Salom Kuma uudistele, ulatub probleemi algus eelmise aasta investeeringute jaotusesse.\n"Kui eelmisel aastal oleks Paide ja Türi staadionid saanud lubatud investeeringud, siis poleks järgmise aasta rahade jaotuses mingeid probleeme. Paraku jäid staadionid ka järgmise aasta jaotusesse esimesteks," märkis Salom.\nMaavalitsus järgis pingerea ümberjagamisel põhimõtteid, et pingerea kolmas taotlus oleks kultuuriobjektile ning maakonnale eraldatav summa täiel määral kaetud saaks. Salomi sõnul eraldatakse Järvamaale ligikaudu viis miljonit krooni. Staadionide summa on kokku 2,4 miljonit ning Kabala kultuurimajale 2,5 miljonit krooni. Kareda kultuuri- ja spordikeskuse investeering on veidi alla miljoni ning seepärast kardetakse, et maakonnal jääb osa rahast saamata.\n2003.aastal reastasid omavalitsused ja maavalitsus riiklike investeeringute objektid, kus kahe staadioni kõrval oli tähtsuselt kolmas Kareda kultuuri- ja spordikeskus. Kabala Rahvamaja oli järjestuses üheteistkümnes. Riiklike investeeringute jaotuskava aastateks 2004-2007 näeb ette Kareda kultuuri- ja spordikeskuse rahastamist, Kabala Rahvamaja antud dokumendis käsitletus ei ole.\nKoeru, Järva-Jaani, Paide, Koigi, Väätsa, Imavere, Roosna-Alliku ja Kareda vald ning Paide linn esitasid maavanemale ning haridus- ja kultuuriministrile arupärimise, milles soovivad saada vastuseid küsimustele, miks ei ole objektide prioritiseerimisel järgitud omavalitsuste ja maavalitsuse varem väljatöötatud ja kokkulepitud põhimõtteid? Miks ei järgita Riiklike investeeringute jaotuskava aastateks 2004-2007 ja kas maavalitsus kavatseb jaotuskava muuta?\nArupärimisele allakirjutanud omavalitsuste esindajad leiavad, et riiklike investeeringute pingerea muutmiseks on vajalik eelnevalt konsulteerida ka omavalitsustega.\nPostitas Meelis Välimäe, kell 13:00\nPaides on viie päevaga rüüstatud viit autot\nViimase viie päevaga on Paides rüüstatud viit autot, neljast on varastatud raadio. Vargused algasid ööl vastu läinud nädala reedet, kui Karja tänaval murti sisse Euroleiva territooriumil seisnud kaubikusse ja varastati automakk.\nLaupäeva õhtul varastati raadio Pikalt tänavalt Assotransi territooriumil seisnud kaubikust.\nÖöl vastu eilset pandi toime kolm samalaadset sissemurdmist - Soo tänaval seisnud mahtuniversaalist võeti esipaneelita automagnetoola, Kure tänaval tungiti sõiduautosse ja varastati CD-raadio. Samal ööl käisid kurjategijad ka Ruubassaare teel seisnud veoautos ja varastasid sellest erinevaid esemeid.\nPolitsei pressiesindaja Jan Aasma sõnul on autorüüstamisi ja raadiovargusi Paides toime pandud ka varem, viimasel nädalal on Aasma sõnul sissemurdmisi olnud tavapärasest rohkem.\nPolitsei uurib autorüüstamisi, Aasma sõnul kedagi rüüstamistes kahtlustatavaks tunnistatud ei ole. Kui inimestel on vargusjuhtumite kohta rohkem infot, siis palub Aasma politseile teada anda.\nPostitas Rauno Veri, kell 10:36\nJärvamaa tänavune parim korvpallmeeskond on Viking Window\nTele 2 Järva Korvpallimeistrivõistlused võitis Viking Window.\nReedel peetud viimases finaalkohtumises pidasid Viking Window ja Epiim väga tasavägise mängu. Kohtumise lõpusekunditel oli Viking kahepunktilises kaotusseisus, kuid enne lõpuvile kõlamist suudeti mäng viigistada ning kohtumisel tuli lisaaeg.\nVõistluse peasekretär Thea Pent ütles Kuma uudistele, et neljanda veerandaja alguses juhtis Epiim 83:66, kuid siis võttis Viking Window ennast kokku ning mängu normaalaeg lõppes 83:83.\nLisaajal võttis võidu 99:86 ja sellega koos ka meistritiitli Viking Window meeskond. Epiim saavutas meistrivõistluste teise koha.\nReedel peetud 3.-4. koha teise kohtumise võitis Kaitseliit/Väätsa alistades Ambla 79:77. Turniiri kokkuvõttes sai kolmanda koha Ambla Spordiklubi ning neljanda koha Kaitseliit/Väätsa.\nViienda koha sai Korvpalliklubi 7 ja kuues on Puidukaubandus. Seitsmendana lõpetas korvpalliturniiri Esto/Krive Ehitus, kaheksas Kuma, üheksas Kareda, kümnes Paide Kutsekeskkool, 11. Koeru Spordiklubi, 12. koha sai Koigi Spordiklubi, 13. koha Kumake ja 14. koha Aravete meeskond.\nTele 2 Järva Korvpallimeistrivõistluste lõpetamine ja välkturniir toimub sel laupäeval, 3. aprillil.\nJärva politsei plaanib maakonna turvalisuse tagamiseks suuremat korravalvurite hulka\nLääne Politseiprefektuuri politseiprefekt Kalle Laanet ja Paide politseijaoskonna ülemkomissar Priit Suve allkirjastasid Paides tulemuslepingu.\nTulemusleping oma sisult tegevuskava, kus on sätestatud Paide politseijaoskonna tegevused Eesti politsei ja Lääne Politseiprefektuuri käesolevaks aastaks seatud eesmärkide saavutamiseks.\nÜlemkomissar Priit Suve sõnul on Paide politseijaoskond seadnud eesmärgiks vahetuma ja tihedama koostöö kogukonnaga. Suve selgitusel on plaan suunata senisest veelgi rohkem patrulle tänavale ning korraldada konstaablite töö selliselt, et nad saaksid inimeste rohkem kohtuda.\nSuve sõnul on lisaks konstaablite tavapärastele vastuvõtuaegadele plaanis hakata saatma konstaableid näiteks koolide lastevanemate- ja külakoosolekutele ning teistele sarnastele ettevõtmistele.\n"Eesmärk pole inimesi hurjutada vaid anda elanikele võimalus konstaablitega kohtuda ja rääkida," ütles Suve.\nKa soovib politsei kaasata võimalikult palju lisajõude, näiteks abipolitseinike ja kaitseliitlasi.\nPriit Suve lisas, et ka kohalikel omavalitsustel on palju õigus kohtuvälist menetlust korraldada, näiteks heakord, kasside ja koerte pidamise kontrollimine, parkimine ja palju muid õigusi. Samas kasutavad omavalitsused neid võimalusi ülemkomissari arvates suhteliselt vähe.\nKüll aga kiitis Priit Suve Järvamaa omavalitsuste juhte, kes on valla ja linna õigusi hakanud rohkem kasutama ning lähiajal on politseil plaan korraldada omavalitsuste esindajatele ka koolitus tutvustamaks korra tagamise võimalusi.\nJärva Autokool plaanib rajada Sillaotsa õppesõiduväljaku\nJärva Autokool plaanib rajada Paide Mäopoolse sissesõidu kõrvale papliallee taha Sillaotsa õppesõiduväljaku.\nPaide linnavolikogu otsustas eilsel istungil autokooli taotluse alusel algatada Sillaotsa õppesõiduväljaku detailplaneeringu, eesmärgiga määrata krundi piirid ja ehitusõigus.\nOtsuse seletuskirja kohaselt plaanib autokool rajada väljaku, kus saab läbi viia riskikoolituse harjutusi. Praegune sõiduväljak Reopalu ringi juures ei võimalda vajaliku pikkusega sirge rajamist, ega vasta ka muus osas õppeväljakule kehtestatud nõuetele. Selleks plaanib Järva Autokool rajada kaasaegse õppesõidukompleksi. Üks osa sellest on nõuetekohane libedasõidu õppeväljak.\nLinnavalitsusele tehti ülesandeks sõlmida leping detailplaneeringu koostamise korraldamise ja finantseerimise üleandmiseks osaühingule Järva Autokool.\nPostitas Rauno Veri, kell 11:42\nPaide linnapea Tõnis Kõiv astus tagasi\nTõnis Kõiv põhjendas täna volikogu ees tagasiastumisavalduse esitamist sellega, et viimase aja poliitilised pinged on hakanud varjutama kõike tehtut. Kõiv teatas linnavolinikele, et säästmaks Paide linna, Reformierakonda ja iseennast, leiab ta, et parim lahendus on tagasi astuda.\nKuma raadio andmetel on Reformierakond ja Keskerakond jõudnud arusaamisele, et reformierakondlasest linnapea on olnud ametis liiga kaua ja koalitsioon vajab uuendusi.\nTõnis Kõiv on linna juhtinud seitse aastat ja neli kuud, ta valiti linnapeaks 1996. aasta 14. novembril. Eesti linnapeadest on sama kaua ametis olnud Kuressaare meer Jaanus Tamkivi ja Jõhvi linnapea Avo Keerme.\nKuma allikate andmetel kaaluvad Reformierakond ja Keskerakond nüüd linnapea ja volikogu esimehe kohtade vahetamist. Praegu juhib volikogu keskerakondlane Peeter Saldre.\nVolikogu esimees keskerakondlane Peeter Saldre ja volikogu Reformierakonna fraktsiooni juht Elle Laig rääkisid Kuma raadiole, et nende erakonnad pole kohalikul tasandil muudatusi koalitsioonis arutanud.\nKõiv astus tagasi pärast viimastel nädalatel hoogustunud lahkhelisid, kuhu on seotud nii linnapea Tõnis Kõiv koos abikaasaga Marge Kõivuga, linnavolikogu opositsioon ja ka ajakirjandus.\nReformierakonna Järvamaa organisatsiooni juht Andres Taimla teatas sel teisipäeval, et kujunenud olukorras oleks mõttekam kui linnapea Tõnis Kõiv esitaks volikogule lahkumisavalduse.\nPoliitilised pinged tekkisid pärast Järva Teatajas ilmunud artiklit, kus kirjutati, et linnapea abikaasa kasutas linnapea ametiautot. Politsei algatas pärast ajaleheartiklit kriminaalmenetluse uurimaks autokasutuse seaduslikkust.\nPostitas Rauno Veri, kell 13:45\nTõnis Kõiv on ametis olnud seitse aastat ja neli kuud\nKõiv valiti linnapeaks 1996. aasta 14. novembril. Eesti linnapeadest on veel kauem ametis olnud Kuressaare meer Jaanus Tamkivi. Ta valiti linnapeaks samuti 1996. aasta novembris, nädal enne Tõnis Kõivu ametissenimetamist.\nPostitas Rauno Veri, kell 12:13\nSaldre, Laig: muudatusi koalitsioonis pole arutatud\nVolikogu esimees keskerakondlane Peeter Saldre ja volikogu Reformierakonna fraktsiooni juht Elle Laig rääkisid Kuma raadiole, et nende erakonnad pole kohalikul tasandil muudatusi koalitsioonis arutanud. Elle Laig kinnitas, et linnapea Tõnis Kõiv esineb täna volikogus avaldusega, Laig ei täpsustanud selle sisu.\nPostitas Rauno Veri, kell 11:45\nPaide linnapea astub tagasi\nPaide linnapea Tõnis Kõiv esitab neljapäeval volikogu istungil lahkumisavalduse.\nKuma raadio andmetel on Reformierakond ja Keskerakond jõudnud arusaamisele,\net reformierakondlasest linnapea on olnud ametis liiga kaua ja koalitsioon\nKuma andmetel kaaluvad Reformierakond ja Keskerakond linnapea ja volikogu\nesimehe kohtade vahetamist. Praegu juhib volikogu keskerakondlane Peeter\nPärast viimastel nädalatel hoogustunud lahkhelisid, kuhu on seotud nii\nlinnapea Tõnis Kõiv koos abikaasaga, linnavolikogu opositsioon kui ka\najakirjandus, ütles Reformierakonna Järvamaa organisatsiooni juht Andres\nTaimla teisipäeval Kuma uudistele, et kujunenud olukorras oleks mõttekam kui\nlinnapea Tõnis Kõiv esitaks volikogule lahkumisavalduse.\nKuma andmetel linnapea täna seda ka teeb.\nPoliitilised pinged tekkisid pärast Järva Teatajas ilmunud artiklit, kus\nkirjutati, et linnapea abikaasa kasutas linnapea ametiautot. Politsei\nalgatas pärast ajaleheartiklit kriminaalmenetluse uurimaks autokasutuse\nPaide linnavolikogu Reformierakonna fraktsioon ja erakonna Paide piirkonna\njuhatus arutasid linnapea Tõnis kõivu saatust ka täna hommikul toimunud\nLinnavolikogu istung algab kell 1 Paide Kultuurikeskuses.\nPostitas Meelis Välimäe, kell 11:03\nReformierakonna Paide piirkonna juhid arutavad linnapea edasist saatust\nPaide linnavolikogu Reformierakonna fraktsioon ja erakonna Paide piirkonna juhatus kogunesid neljapäeva hommikul arutama linnapea Tõnis kõivu edasist saatust.\nPärast viimastel nädalatel hoogustunud lahkhelisid, kuhu on seotud nii linnapea Tõnis Kõiv koos abikaasaga, linnavolikogu opositsioon kui ka ajakirjandus, ütles Reformierakonna Järvamaa organisatsiooni juht Andres Taimla teisipäeval Kuma uudistele, et kujunenud olukorras oleks mõttekam kui linnapea Tõnis Kõiv esitaks volikogule lahkumisavalduse.\nTaimla põhjendas tagasiastumise vajadust maandada linnas tekkinud pinged, et linnaelu saaks normaalselt edasi minna.\nPinged Paide linna poliitilisel maastikul tekkisid pärast Järva Teatajas ilmunud artiklit, kus kirjutati, et linnapea abikaasa kasutas linnapea ametiautot. Politsei algatas pärast ajaleheartiklit menetluse uurimaks autokasutuse seaduslikkust.\nKas linnapea täna toimuval volikogu istungil ametist lahkumiseks soovi avaldab pole veel teada.\nPaide linnavolikogu istung algab neljapäeval kell 13.\nPaide Kultuurikeskuse asedirektor lahkub ametist\nPaide linnapea Tõnis Kõivu abikaasa Marge Kõiv lahkub Kultuurikeskuse asedirektori ametist.\nKultuurikeskuse direktori Elle Laigi kinnitas Kuma uudistele, et Marge Kõiv esitas lahkumisavalduse, milles kirjutab, et lahkub ametist omal soovil.\nMarge Kõivu viimane tööpäev Paide Kultuurikeskuse asedirektorina on reedel, 26. märtsil. Laigi sõnul kuulutab kultuurikeskus lähiajal avatuks konkursi uue asedirektori leidmiseks.\nPaides esilinastub film “Ajalooline Weissenstein”\nÜhendus Weissenstein esitleb aprillis dokumentaalfilmi “Ajalooline Weissenstein”.\nEsilinastus on 23. aprillil, kui näidatakse esmast versiooni koos selgitava materjaliga. Hea ilma korral on kavas filmi näidata Vallimäe laval, kui ilm seda ei luba, siis Vallitornis.\nÜhendus kirjutab kodulehel, et linateos pannakse kokku Eesti Filmiarhiivist hangitud dokumentaalfilmikatketest.\nFilmi “Ajalooline Weissenstein” eesmärk on ärgitada suuremat hulka linnaelanikke hoolitsema Paide vanalinna heakorrastamise eest.\nPolitsei avaldab otsuse linnapea ametiauto kasutamise kriminaalasjas järgmisel nädalal\nPolitsei avalikustab otsuse Paide linnapea Tõnis Kõivu ametiauto kasutamise kriminaalasjas järgmisel nädalal.\nLääne Politseiprefektuuri kriminaalosakonna Majanduskuritegude talituse ülemkomissar Mehis Mets kinnitas Kuma uudistele, et praegu koostatakse materjale ja järgmisel nädalal kuulatakse asjaosalised veelkord üle.\nLääne Politseiprefektuur algatas autokasutuse selgitamiseks kriminaalmenetluse pärast Järva Teatajas ilmunud sellekohast artiklit.\nUurimine algatati Karistusseadustiku paragrahvi järgi, mis käsitleb ametiseisundi ebaseaduslikku ärakasutamist eesmärgiga tekitada kahju teise isiku seadusega kaitstud õigustele või huvidele või avalikele huvidele.\nSüüdimõistmisel ootab rikkujat rahatrahv või kuni viie aasta pikkune vangistus.\nRaplamaal ajakirjaniku surnuks peksnud mees saadeti kümneks aastaks vangi\nRapla maakohus mõistis maakonnalehe Nädalise ajakirjaniku Harvet Tootsi surnuks peksnud German Kopanovi süüdi mõrvas ja määras talle kümneaastase vanglakaristuse.\nKopanovi kaaslase Sergei Beguni mõistis kohus süüdi osalemise eest grupiviisilises röövimises ja karistas teda tingimisi nelja aasta pikkuse vangistusega kolmeaastase katseajaga.\nKohus rahuldas täielikult riikliku süüdistaja nõudmise Kopanovile mõistetud karistuse osas, Begunile nõudis prokurör Liia Piirisalu aga rangemat karistust.\nAjakirjanik Harvet Toots tapeti Raplas Välja tänav 15 eramus 2002. aasta 20. detsembri öösel. Ta suri peksmise tagajärjel saadud raskete kehavigastuse tõttu kaks päeva hiljem haiglas teadvusele tulemata.\nPostitas Meelis Välimäe, kell 11:33\nWeissenstein avaldas Kõivude autoskandaali kronoloogia\nVäljaanne kirjutab, et ei tegele küll poliitikaga, kuid poliitilised sündmused saavad mingil hetkel ka ajalooks. Võibolla on kunagi huvitav lugeda, kuidas 2004. aastal kasutati linnapea tagandamiseks "ametiauto skandaali".\nWeissenstein avaldas ülevaate kõigist selleteemalistest Kuma raadio uudistest.\nMittetulundusühing asutati eelmise aasta suvel, see koondab inimesi, kes huvitatud Paidet puudutava ajaloolise teabe kogumisest, tutvustamisest, linna ajalooliste hoonete säilimisest ja restaureerimisest.\nPaide linnapea abikaasa eksitas politseid teatega linnavoliniku liiklusrikkumisest\nPaide linnapea Tõnis Kõivu abikaasa Marge Kõiv eksitas eile politseid teatega linnavoliniku liiklusrikkumisest. Eile enne kella üht päeval teatati politseile, et Paides Vee tänaval on keelualale pargitud sõiduauto.\nVolikogu liige Ingrid Alt oli oma autoga sõitnud Paides Vee tänavale, kus on ühe tänavaotsa ees keelumärk ja teises otsas on märk, mis annab teada, et sissesõit on lubatud ainult riigi ja omavalitsuse autodele.\nPolitsei pressiesindaja Jan Aasma ütles Kuma uudistele, et kohale sõitnud politseinikud avastasid, et tänavale saab sõita ka kolmandat teed mööda, läbi hoovide, seal puuduvad sissesõitu keelavad märgid hoopis. Vee tänaval peatumine ja parkimine ei ole keelatud.\nIngrid Alt rääkis politseinikele, et kuna Vee tänaval asub tema perearstikeskus, siis on tal ka luba, mis võimaldab tal meditsiiniteenuse osutajana ka riigi ja omavalitsuse autode märgi alt tööle sõita.\nPolitseinikud palusid Aldil kirjutada seletuskirja ja Aldi teguviisi hukka ei mõistnud. Järva Teataja andmeil helistas politseile Paide linnapea abikaasa Marge Kõiv.\nPaide linnapea Tõnis Kõivu õde püüdis täna Kuma raadios libareporterina esineda\nTäna külastas Kuma raadiot Paide linnapea Tõnis Kõivu õde Silvi Lukjanov, kes tutvustas ennast Eesti Päevalehe uudistetoimetuse juhataja Kärt Karpa poolt lähetatud reporterina. Ta teatas, et kogub materjali Eesti Päevalehes ilmuva loo jaoks.\nKuma uudistetoimetus helistas Kärt Karpale, veendumaks reporteri esitatud väidete õigsuses, Kärt Karpa eitas, et Lukjanov töötab Eesti Päevalehes või täidab tema poolt esitatud tellimust. Kärt Karpa sõnul pole ta kunagi sellisest inimesest kuulunud või temaga vestelnud, rääkimata temalt loo tellimisest.\nLukjanov tunnistas Kuma uudistele, et sai materjali kogumiseks korralduse linnapea abikaasalt Marge Kõivult, ega ole ise Kärt Karpaga loo kirjutamisest ka rääkinud.\nKuma uudistetoimetus konfiskeeris Lukjanovi märkmed ja saatis libareporteri minema.\nPaide linna raha varastanud raamatupidajat ootab ühe aasta ja kuue kuu pikkune vangistus kolmeaastase katseajaga\nPaide linnavalitsuse endine pearaamatupidaja Maire Kõnnusaar sõlmis prokuröriga lihtmenetluse kokkuleppe.\nProkurör Anu Kaldasaun rääkis Kuma uudistele, et kui kohus selle kokkuleppe kinnitab, siis ootab Kõnnusaart ühe aasta ja kuue kuu pikkune vangistus kolmeaastase katseajaga. Lisaks keelatakse Kõnnusaarel kaheks aastaks äriühingutes juhtival kohal töötamine. Ka peab Kõnnusaar tagasi maksma linnalt varastatud raha – kokku 157 000 krooni.\nPolitsei süüdistuskokkuvõtte kohaselt omastas Maire Kõnnusaar ametiseisundi kuritarvitamise ja ametialase võltsimise teel temale usaldatud ja tema korralduses olnud võõrast vara, tekitades linnavalitsusele olulise varalise kahju ja kahjustas linnavalitsuse mainet.\nMaire Kõnnusaar omastas temale usaldatud võõrast vara 1997. aasta juulist 2003. aasta augustini, kokku 155 000 krooni, kandes linnavalitsuse arvelt ebaseaduslikult oma pangakontole raha 74 korral, jättes kanded palgalehtedel kajastamata.\nLisaks koostas Maire Kõnnusaar 2001 juunist kuni 2003 juunini kolm palgalehte, mille alusel arvestas ja omastas ebaseaduslikult kokku 5900 krooni linnavalitsuse raha ja võttis novembrist 1999 kuni maini 2000 kassast kolmel korral avanssi rohkem, kui näitas palgalehel omastades sellega ebaseaduslikult sularahas Paide Linnavalitsuse raha 2300 krooni.\nMaire Kõnnusaar omastas süüdistuse kohaselt pearaamatupidajana kokku 163 000 krooni, pannes ametiisikuna temale usaldatud võõra vara omastamisega toime kuriteo, samuti tekitas ta linnale olulise varalise kahju raamatupidamisdokumente võltsimisega.\nPaide Linnavalitsus vabastas Kõnnusaare läinud aasta augustis ametist usalduse kaotuse tõttu. Omastatud raha on Kõnnusaar lubanud Paide linnale osade kaupa tagastada, seni on ta tekitatud kahjust politsei andmeil hüvitanud 5000 krooni.\nLastelt 14 000 krooni varastanud kasvataja sai rahalise karistuse\nJärvamaa Lasteabikeskuse lastelt raha varastanud Eve Tohvri sai 8500 krooni suuruse rahalise karistuse\nNagu rääkis prokurör Anu Kaldasaun Kuma uudistele, on Tohvri kogu varastatud raha, 14 000 krooni, tagasi maksnud ja temaga sõlmiti lihtmenetluse kokkulepe.\nLinnavalitsus määras Lasteabikeskuse kasvataja Eve Tohvri eestkosteasutuse ülesannetest tulenevate toimingute täitjaks, sealhulgas ka laste arveldusarvel oleva raha käsutajaks mullu mais.\nLinna sotsiaalosakonna juhataja asetäitja Tooni Sõmer avastas 2004 aasta alguses 14 000 krooni suuruse summa, mille kasutamise kohta polnud Tohvril esitada kuludokumente.\nPostitas Meelis Välimäe, kell 12:46\nSuvel saab Albus näha noorte näitlejate lavalugu "Valgelaev ja Taevakäijad"\nSel suvel saab Albu Aidateatris vaadata Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli etendust "Valgelaev ja Taevakäijad".\nPaide linnapea vastab arupärimisele ametiauto kasutamise kohta\nPaide linnapea Tõnis Kõiv teatas, et vastab arupärimisele, mille linnavolikogu opositsioon esitas selgitamaks linnapea ametiauto Honda HR-V kasutamise seaduslikkust linnapea abikaasa Marge Kõivu poolt.\nTänases Järva Teatajas kinnitas Kõiv, et jätab volikogus esialgu sellele vastamata, vältimaks kriminaalmenetluse mõjutamist. Pärastlõunal teatas Kõiv, et politsei lubab tal volikogus arupärimisele vastata ja seda ta ka teeb.\nReformierakonna Järvamaa piirkonna juht Andres Taimla rääkis hommikul, et peab valeks, et Kõiv loobub autokasutamise teemal linnavolinike küsimustele vastamisest.\nTaimla ütles Kuma uudistele, et volinikud on rahva valitud ja volinike valitud linnapea peab linnaparlamendi saadikute ees ka aru andma.\nTaimla ütleb tänases Järva Teatajas, et erakond on Kõivu abikaasa ametiauto kasutamist arutanud ja kujundanud seisukoha, et kui rikkumine on toimunud, peab Kõiv tagasi astuma.\nTele 2 Järva Korvpallimeistrivõistlused pakkusid eile õhtul tõsist mängupinevust, tasavägise kohtumise pidasid Epiim ja Puidukaubandus\nTele 2 Järva Korvpallimeistrivõistlustel algasid teisipäeva õhtul kohamängud, selgitamaks maakonna meistrit ning esimest kaheksat meeskonda.\nKohamängude avakohtumised peeti Paide Kutsekooli spordisaalis, kus esimeses mängus alistas liidermeeskond Viking Window suurelt Kuma meeskonna 113:56.\nTeises kohtumises, kus vastamisi olid Epiim ja Puidukaubandus, jätkus võistluspõnevust kuni lõpuvile kõlamiseni.\nTurniiri peakohtuniku Ervin Runneli sõnul olid mõlemad võistkonnad väljakul täiskoosseisus ja Epiimal oli kohal ka meistriliigas mängiv Mario Polusk. Puidukaubandus viskas palju tabavaid kolmepunktiviskeid ja mängis õnnestunult kaitses ja kuni lõpuni mängiti punkt punktilises vahes. Mängu viimastel minutitel oli sportlikku õnne rohkem Epiimal ja lõpuvile kõlades näitas numbritabloo 105:98 Epiima paremust.\nKolmapäeva õhtul peetakse Tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistlustel kaks kohtumist Väätsal, kus kell seitse algab Ambla ja Korvpalliklubi 7 kohtumine ning kell pool üheksa panevad palli mängu Kaitseliit/Väätsa ja Esto/Krive Ehitus.\nLähemat teavet Tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistlustest saab Kuma internetilehelt www.kuma.ee\nPostitas Meelis Välimäe, kell 10:11\nViking Window ja Ambla Spordiklubi pidasid Tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistlustel tugeva lahingu\nTele 2 Järva Korvpallimeistrivõistlustel peeti reede õhtul kolm kohtumist, väga tasavägise lahingu pidasid esikolmikumeeskonnad Viking Window ja Ambla Spordiklubi.\nAmbla alustas õnnestunud vaheltlõigetega ja tulemuslikult lõppenud kiirrünnakutega, samas kui Vikingi korvpallurid viskasid enamus palle korvi alt mööda. Tänu sellele võitis Ambla esimese veerandaja 12 punktiga ja poolaja 9 punktiga.\nTeisel poolajal realiseeris Viking Window oma parema mängudistsipliini ja pikema võistlejate pingi ning mäng pöördus Vikingi kasuks. Viimasele veerandajale mindi ühepunktilises Vikingite eduseisus ja lõpuvile kõlades põlesid tablool võidunumbrid Viking Windowle 94:77.\nVõistluse peakohtuniku Ervin Runneli sõnul tuleb homme algavate play offide mängukavas ka muudatusi juhul kui Ambla jõuab esimese nelja hulka. Sel juhul tuleb üks kohtumine pidada ka Arvate spordisaalis.\nTeistes reede õhtul peetus kohtumistest alistas Epiim - Kaitseliit/Väätsa 103:68 ja Kuma oli üle Korvpalliklubi 7 85:77. Kumakese ja Aravete kohtumine jäi ära, kuna Aravete andis Kumakesele loobumisvõidu.\nTele 2 Järva Korvpallimeistrivõistluste ajakava ja tulemused on vaadata ka Kuma internetilehel www.kuma.ee\nPostitas Meelis Välimäe, kell 10:36\nRänga võlakoormaga Võhma linn plaanib teha naabervaldadele ettepaneku ühinemisläbirääkimisteks\nAastaeelarvest suurema võlakoormaga Võhma linn plaanib teha Imavere, Kabala ja Kõo vallale ettepaneku alustada ühinemisläbirääkimisi.\nVõhmal on maksta 20 miljoni krooni suurune laen, kusjuures linna selle aasta eelarve on 15 miljonit. Linn laenas 1995. aastal Euroopa Rekonstruktsioonipangalt katlamaja, soojatorustiku ja korruselamute soojasõlmede ehitamiseks 8,4 miljonit krooni riigi garantiiga laenu. Kuue ja poole protsendiline intress kasvatab laenukohustust veel 12 miljoni krooni võrra. Omal ajal möödapääsmatuna võetud võlga tuleb maksta aastani 2017.\nVõhma ei kavanda selleks aastaks ühtki suuremat ehitust või remonti, sest sel aastal tuleb laenu teenindamiseks maksta 700 000 krooni.\nLinnapea Ants Pärna on tunnistanud, et omal ajal võetud võlg raskendab oluliselt liitumisläbirääkimisi.\nNeljapäeval ütles Pärna Kuma uudistele, et loodab omavalitsuse võlakoormat vähendada.\nValitsusse peaks lähiajal jõudma Kohalike Omavalitsuste Ühinemise Soodustamise Seadus, mille eelnõu näeb liitujatele ette võimaluse läbi rääkida omavalitsuste võlgade üle.\n"Võhma küttevõla intressiosa on 12 miljonit krooni, selles osas peab Võhma läbirääkimist võimalikuks. Ülejäänud 8 miljonit peavad siiski tagasi maksma Võhma soojatarbijad," nentis linnapea.\nImavere, Kabala, Kõo ja Võhma ühinemisarutelul kaasa löönud vaatleja, Rapla ühinenud omavalitsuse volikogu esimees Jüri Võigemast ütles Kuma uudistele, et Võhma võlakoorma vähendamiseks on võimalused olemas. Ka näeb tema nelja omavalitsuse ühinemisel perspektiivi, ühinemisel tekkiv omavalitsus oleks tema hinnangul elujõuline ka 10 aasta pärast.\nNelja omavalitsuse elanike arv on kokku üle viie tuhande, eelarvete maht on kokku 40 miljonit krooni ja territoorium 500 ruutkilomeetrit.\nVõhma volikogu arutab ühinemisettepaneku tegemist järgmise nädala neljapäeval, Imavere, Kabala ja Kõo peavad ettepaneku vastu võtma või tagasi lükkama ühe kuu jooksul.\nLinna eelarvejuhi Reet Rutuse sõnul on näiteks Paide Gümnaasiumi renoveerimiseks saadi riigilt ligi kaks miljonit krooni ning kokku on linnaeelarves kooli tänavusteks korrastustöödeks üle kahe ja poole miljoni krooni.\nSuurematest investeeringutest rääkides nimetas Rutus veel linna staadionile kuluvat kolme miljonit krooni.\nPoolteist miljonit on linnaeelarves vee- ja kanalisatsiooniprojekti omaosaluseks, 30 miljonit loodetakse saada Euroopa Liidu fondidest.\nLinna teedele-tänavate korrastamiseks on eelarvesse planeeritud veidi alla miljoni krooni.\nInvesteeringuteks on linnaeelarves tänavu väiksemad summad kui varasematel aastatel, lisa loodetakse saada euroliidu struktuurfondidest.\nUuendusena on Paide linn kasutusele võtnud eelarve reservfondi, mille maht on üle poole miljoni krooni. Uue fondi eesmärk on tagada projektide omaosalus.\nSuurem osa eelarve tulubaasist laekub maksudest, linna oma raha on Rutuse sõnul 59 miljonit, ülejäänud raha tuleb sihtotstarbelisena riigieelarvest ja projektidest.\nRutuse sõnul on linna tänavune eelarve suuresti sotsiaalne ja suunatud linnaelanike toimetuleku tõstmiseks. Ligikaudu 10 miljonit krooni on planeeritud sotsiaalse kaitse kuludeks, haridusele läheb pea pool eelarvest, 41,5 miljonit krooni.\nAmbla kabeli pööningult avastati poolsada hästi säilinud metallpärga\nAmbla kabeli pööningult avastati poolsada metallpärga, milliseid pandi haudadele 19. sajandi lõpus ja eelmise sajandi alguses.\nRestaureerimisfirma Rändmeister juhataja, kunstiajaloolane Juhan Kilumets leidis mitukümmend metallpärga Ambla kabeli pööningult eelmisel nädalal, kui ta tegi eeltööd kevadel algavaks remondiks.\nKilumetsa sõnul olid praeguste kunstpärgade eelkäijad üpris heas olukorras, hästi olid säilinud nende värvid ja mõnel pärjal olid veel küljes ka lindid. Mõne pärja küljes oli kasutatud ka portselanist lilli.\nKui kaua pärjad pööningul seisnud olid, Kilumets hinnata ei oska, pööningul käidi ilmselt viimati 1987. aastal katuse remondi ajal. Kilumetsa sõnul on tema metallpärgi näinud mitmel pool Eestimaal, kuid kalmistukultuuris esinevad nad küllaltki harva.\nAmbla kabelist taasavastatud pärgadega tegeleb edasi Muinsuskaitseamet, kõigepealt tuleb nad üle vaadata ja inventariseerida.\nMaakondlike bussiliinide piletihinnad jäävad sel aastal endiseks\nNagu rääkis Järvamaa Ühistranspordi Keskuse juht Harri Lepamets Kuma uudistele, muutub veokulu bensiiniaktsiisi tõusust tulenevalt sel aastal küll kallimaks, kuid piletihind peaks maakonnaliinidel jääma samale tasemele.\nKäesoleva aasta plaanidest rääkides nimetas Lepamets Ühistranspordi Keskuse ja vedajate koostööd bussisõidu turvalisemaks muutmisel.\n"Busside kvaliteet on oluliselt paranenud, kuid mõnele väiksemale liinile on jäänud veel vanu busse, mis vajaksid väljavahetamist ja selle nimel ettevõtjad ka tegutsevad", märkis Lepamets.\nJärvamaa bussiliine kasutas 2003. aastal veidi üle miljoni reisija, kõige aktiivsemat kasutust leidis Paide-Türi bussiliin, millega sõitis ligi pool miljonit reisijat.\nVõhma, Kõo, Imavere ja Kabala arutavad lähiaastate investeerimisplaane\nÜhinemist kaaluvate Võhma linna ning Kõo, Imavere ja Kabala valla esindajad kohtuvad täna Mulgimaal Veneveres, arutamaks lähiaastate investeeringuid.\nTäna esitavad neli omavalitsust oma arusaama, kus võiksid paikneda võimaliku omavalituse asutused, nagu koolid ja raamatukogud.\nKabala vallavanem Urmas Kupp ütles Kuma uudistele, et omavalitsused tutvustavad arengukavadest lähtudes lähiaastate investeerimisplaane. Arutelu käigus otsitakse ühiseid huvisid ja võimalusi koostööks.\nNäiteks Kabala plaanib Kupu sõnul lähiaastail jätkata kooli ja lasteaia kaasajastamist. Kavandatakse ka mitmeid rahapaigutusi kultuuri- ja spordiobjektidesse.\nKabala volikogu esimees Heldur Henberg on Kuma uudistele rääkinud, et Imavere ja Kõoga liitmine meeldiks talle isiklikult rohkem, kui ühinemine Türi piirkonnaga.\nUrmas Kupp toetab pigem läbirääkimisi Türi piirkonnaga, seda ennekõike põhjusel, et Võhma linnal on 20 miljoni krooni suurune võlakoorem.\nKabala volikogu otsustas veebruaris pidada ühinemisläbirääkimisi nii Türi, kui Võhma suunal.\nImavere volikogu esimees Ants Välimäe ütles Kuma uudistele, et vald uurib ümberkaudsete omavalitsuste võimalusi ja olukorda.\nVälimäe tõdes, et mingeid otsuseid langetatud pole, ent Imavere püüab olla valmis olukorraks, kus haldusreform võib olla vältimatu, kuna valdade tulubaas on nii väike.\nImavere uurib Pilistvere kihelkonna suunale lisaks ka koostöövõimalusi Südamaa vabavaldadega. Volikogus sel teemal otsuseid langetatud pole.\nVälimäe tunnistas, et Viljandimaa äärealaks ta Imaveret ei taha, tema eelistus oleks Imavere jätkamine senise vallana.\nTäna uurivad Võhma, Kõo, Imavere ja Kabala esindajad omavalitsuste lähiaastate investeeringuid ja võimalikke ühishuve.\nPostitas Rauno Veri, kell 12:15\nRahvaliidu Järvamaa noored kutsuvad rääkima maakonna haridusvaldkonna tulevikust\nRahvaliidu Järvamaa Noorte Üldkogu kutsub avalikkust arutlema maakonna hariduse tuleviku üle ning aktiivsemalt kaasa rääkima ja osalema poliitikas.\nRahvaliidu Järvamaa noorte juhi Eimar Veldre teatel on tänaseks tähtsaimateks maakonda puudutavateks teemadeks maakonna haridusvõrgustik - mitu gümnaasiumit, kuidas korraldada kutseõppeasutused; ja võimaliku Kesktoimeala moodustamine – riigiasutuste jäämine ja naasmine Järvamaale.\nMaakonna haridusvaldkonna tuleviku arutelu algatamiseks kavatsevad Rahvaliidu noored korraldada aprilli keskel Paides haridusteemalise konverentsi "Kuhu liigud Järvamaa haridus".\nKonverentsile on oodatud Järvamaa omavalitustegelased, haridusjuhid, hariduseksperdid, õpilasomavalitsuste ja noorteorganisatsioonide juhid ning ka kõik teised huvilised.\nKoigi ja Kumake pidasid Tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistlustel tugeva lahingu\nTele 2 Järva Korvpallimeistrivõistlustel peeti reede õhtul kuus kohtumist.\nKoigi spordisaalis pidasid väga tasavägise mängu kolmandas alagrupis võistlevad Koigi ja Kumake. Kogu mängu kümnekonna punktiga taga olnud Kumake suutis enne lõppu ennast koguda ning kohtumise viimase minuti alguses näitas numbritabloo viiki. Viimastel sekunditel viskasid Koigi korvpallurid kodupubliku toel ühe kahepunkti- ning vabaviske ja võitsid seega kohtumise kolme punktiga.\nSamas saalis kohtusid ka esimeses alagrupis mängivad meistrivõistluste liidermeeskonnad Viking Window ja Epiim. Kui turniiri esimeses kohtumises jäi peale Epiima tahtmine siis seekord said võidurõõmu nautida Viking Window korvpallurid, kes alistasid Epiima 102:68.\nVäätsal peetud kohtumistes võitis Kareda meeskond Korvpalliklubi 7 tulemusega 98:92 ning Puidukaubandus oli üle Kumast 114:67. Aravete spordisaalis võitis Koeru võistkond võõrustajaid 97:57 ja esimese alagrupi meeskondade kohtumises oli Ambla üle Esto/Krive Ehitusest 95:59.\nEsmaspäeva õhtul peetakse tele 2 Järva Korvpallimeistrivõistlustel üks kohtumine Paide Kutsekooli saalis, kus kell seitse panevad palli mängu kutsekool ja Kuma.\nImavere Kõrts avab uksed\nImaveres avatakse reedel kell neli uus kõrts.\n150 istekohaga, kahe saali, sakstekambri, kolme numbritoa ja kaasaegse köögiga kõrtsi ehitus maksis kokku kuus miljonit krooni, millest 2,3 miljonit krooni saadi SAPARDI programmist ja 340 000 Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuselt.\nKõrtsi omanikettevõte on osaühing Imavere Arenduse, mille asutasid kohalikud ettevõtjad eesmärgiga pakkuda nii oma firmade töölistele ja vallaelanikele kui ka külalistele korralikku söögikohta. Lisaks toitlustamisele plaanitakse Imavere Kõrtsi ka erinevaid meelelahutus ettevõtmisi, neist esimene toimub sel laupäeval.\nKõrts ehitamisel järgiti endisaegsete kõrtside välimust ja sisekujundust, ehituseks kasutati kaasaegseid materjale. Puiduga varustas kõrtsiehitust naabruses asuv Imavere Saeveski.\nImavere söögikoha rajamine tunnistati 2003. aasta parimaks ettevõtmiseks Järvamaal. Tööd saab uues kõrtsis esialgu kümmekond inimest.\nPostitas Meelis Välimäe, kell 08:26\nLeedu saadik pakkus PIENAID Türile sõpruslinnaks\nTürile visiidi teinud Leedu suursaadik Antanas Vinkus pakkus kohtumisel linnajuhtidega Türile sõpruslinnaks Lõuna-Leedus Neemeni jõe ääres asuvat Prienai linna.\nTüri Uudisleht kirjutab võrguväljaandes, et suursaadik on huvitatud sellest, et Türil oleks sõprussuhted ühe Leedu linnaga.\nLeedulased peavad väga tähtsaks Türil Kõrgessaare kalmistul asuvat Leedu vabadusvõitleja Kazimieras Tru�kauskase mälestusmärki.\nHärra Vinkus külastas Türit ka möödunud aastal.\nPaides jäi eile pärastlõunal jalakäija auto alla\nEile kella viie paiku pärastlõunal oli liiklusõnnetus Paides Pärnu tänaval. 59-aastane mees ületas sõiduteed selleks mitte ettenähtud kohas ja sai löögi sõiduautolt Opel, mida juhtis 25-aastane noormees. Jalakäija toimetati vigastatult Järvamaa haiglasse.\nPolitsei on liikluses kinni pidanud 1 ülevaatuseta juhi ja 1 kiiruseületaja. Kainenema on viidud 4 inimest (2 Türilt, 2 Paidest).\nPäästetöötajatel möödus öö Järvamaal suuremate vahejuhtumiteta.\nEsto/Krive võitis korvpallilahingus Kaitseliit/Väätsat\nTele2 Järva Korvpallimeistrivõistlustel oli eile kaks mängu. Korvpalliklubi seitse võitis kutsekoolis peetud kohtumises väljakuomanikke 88 : 80. Esto/Krive võitis samas Kaitseliit/Väätsat 76 : 70.\nTäna on Tele2 Järva korvpallimeistrivõistlustel 6 mängu: Koigis, Väätsal ja Aravetel.\nKoigis panevad kell 7 palli mängu Kumake ja Koigi, kell pool üheksa algab samas Wiking Windowi ja Epiima kohtumine.\nVäätsal kell 7 vastamisi Korvpalliklubi 7 ja Kareda, 20.30 algab samas Kuma ja Puidukaubanduse mäng.\nAravetel võtab kodumeeskond kell 7 vastu Koeru, kell pool üheksa algab samas Ambla ja Esto/Krive pallilahing.\nTele2 Järva korvpallimeistrivõistluste peasekretär Thea Pent peab tänastest mängudest põnevaimaks Epiima ja Wiking Windowi kohtumist, mõlemad on esiviisiku meeskonnad, omavahelises kohtumises võitis viimati Epiim.\nKultuuriministeerium eraldab sel aastal mõisakoolidele renoveerimistöödeks 7,5 miljonit krooni. Suuremad restaureerimistööd toimuvad sel aastal Lääne-Virumaal asuvas Kiltsi mõisas, kus töid teostatakse 1 miljoni krooni ulatuses, Pärnumaal asuv Tõstamaa mõis saab 800 000 krooni, Järvamaa mõisatest saavad restaureerimiseks toetust Albu mõis 700 000 krooni, Aruküla mõis 600 000 ja Laupa mõis 500 000 krooni. Viljandimaal asuvas Olustvere mõisas tehakse 500 000 krooni eest restaureerimistöid.\nKultuuriminister Urmas Paeti sõnul on mõisate säilimise tagamise seisukohalt oluline, et neis hoonetes säiliks avalik funktsioon. Paljud mõisakoolid on avatud suviti külastajatele, seal toimuvad näitused, kontserdid ning näiteks Albu mõis korraldab suvist kultuuriprogrammi. Seega ei tohi mõisakoolide puhul unustada ka nende eripära ning atraktiivsust piirkondlikus turismivõrgustikus, lisas minister.\nRiigi ja kohaliku omavalitsuste kaasrahastamisel lõpetatakse tööd mõisapeahoonetes Albu Põhikoolis Järvamaal ning Tõstamaa Keskkoolis Pärnumaal.\nRes Publica parlamendifraktsioon teeb täna ringsõidu Järvamaal\nTäna toimub Riigikogu Res Publica fraktsiooni liikmete ringsõit Järvamaal.\nAndres Jalak, Olav Aarna, Andres Kork, Reet Roos, Jaanus Rahumägi ja Tiit\nNiilo alustavad visiiti kl 11.30 kohtumisest Järva maavanema kohusetäitja\nTähve Mildi ja Järvamaa Omavalitsuste Liidu esimehe Jaago Kuriksiga.\nNagu teatas fraktsiooni nõunik Alari Rammo, kohtub Riigikogu sotsiaalkomisjoni liige Andres Kork Järvamaa perearstidega ning külastab Türi valda. Õiguskomisjoni liige Reet Roos tutvub Paide vallaga ning sama komisjoni liige Jaanus Rahumägi kohtub Järva Päästeteenistuse juhi Margo Klaosega ning külastab ka Järvamaa Puuetega Inimeste Koda.\nMaaelu komisjoni liikmel Tiit Niilol on kokkusaamine Järvamaa talupidajatega\nVäätsal. Riigikogu kultuurikomisjoniesimees Olav Aarna kohtub õpetajatega\nImaveres ja Paide Gümnaasiumis ning teda saadab rahanduskomisjoni liige\nSaadikud osalevad ka Imavere põhikooli võimla nurgakivi panekul.\nJärva Juhtide Jõukatsumiste bowlinguturniiri võitis Andrus Vau\nJärva Juhtide Jõukatsumiste tänavune hooaeg on olnud väga tasavägine, seitsmel toimunud osavõistlusel on olnud erinevad võitjad. Tallinnas Rocca al Mare Bowlingukeskuses kolmapäeva õhtul peetud Järva Juhtide Jõukatsumise seitsmenda ala võitis aktsiaseltsi Mets ja Puu ostujuht Andrus Vau.\nBowlingu avavooru järel asus juhtima talumees Arvi Ott, kes viskas 191 punkti ja see jäi ka vooru parimaks tulemuseks. Teises voorus viskas suurima punktisumma 190 punkti aktsiaseltsi Järva Teed juht Ahto Trug, kuid kahe vooru järel asus liidrikohale Univeri juht Aimur Raudsepp. Kolmandas voorus tõusis võistluse võitjaks Andrus Vau, kes näitas kõigis kolmes voorus ühtlast taset ja viskas kokku 485 silma.\nÜldarvestuse teise koha ja teenekate võidu võttis 478 punkti visanud Ahto Trug, kolmas oli 474 punktiga Priit Toomjõe, neljas 464 silma saanud Hannes Loopere Degeli Kinnisvarast, viienda ja teenekate teise koha sai 463 punktiga Aimur Raudsepp, kuuenda koha 460 silma visanud Gamer Kaubanduse juht Kalmer Lain, seitsmes ja teenekate kolmas oli 450 punktiga Arvi Ott, kaheksas 443 punktiga aktsiaseltsi Mets ja Puu juht Enn Sapp, üheksas 424 punkti visanud Mäo Klaasi juhataja Aarne Krass ja kümnenda koha sai 420 punktiga Finnforest Eesti tegevdirektor Tõnu Ehrpais.\nVõistluse korraldaja Ervin Runneli sõnul on bowling olnud Järva Juhtide Jõukatsumistel ala, mis igal aastal on andnud erineva võitja. Esimesel aastal võitis Kalmer Lain, teisel aastal Epiima juht Jaanus Murakas, kolmas võitja oli Tauno Timmermaa Itiplastist, mullu võttis bowlinguvõidu TNB Kütuse juht Aivar Laiv ja sel aastal Andrus Vau.\nPärast seitset ala juhib Järva Juhtide Jõukatsumisi 488 punktiga Arved Mägi, teisel kohal ja noorjuhtide liider on 420 punktiga osaühingu Õhk ja Vesi juhataja Aivar Saarepuu, 3.-4. kohta jagavad 417 punktiga Hannes Loopere ja teenekate teine Enn Sapp, viiendaks tõusis alavõidu võtnud Andrus Vau 387 punktiga, kuues on 380 punkti kogunud Tarmo Aava Riigi Metsamajandamise Keskusest, seitsmes 372 punkti saanud Maidu Luts KEK Ehitusest, kaheksas ja teenekate kolmas on 369 punkti saanud Aimur Rraudsepp, üheksas Tafrixi juht Taavi Jaaniste 357 punktiga ning esikümne lõpetab 335 punkti kogunud Õlitähe juht Jaanus �adeiko.\nJärva Juhtide Jõukatsumise järgmine ala, vibulaskmine, peetakse kahe nädala pärast Järvakandi vibumajas.\nLiuglüliti rike põhjustas Paide alajaamas tulekahju\nEesti Energia põhivõrgu Paides Pärnuväljal asuvas alajaama põles täna hommikul trafo. Tuletõrjujad kutsuti kell 8.23.\nOperatiivkorrapidaja Toomas Metsaots ütles raadiole, et ilmselt oli ümberlülituse seadmes süttinud õli. Kustutamine ei olnud Metsaotsa sõnul keeruline, ent töö algus viibis, kuna oli vaja kirjalikku luba nii territooriumile pääsuks kui kustutamiseks.\nEesti Energia põhivõrgu käiduosakonna juhataja Mait Allika ütles Kuma uudistele, et süttis trafo astmelülitis olnud õli. Allika rääkis, et kontaktor süttis, kuna ilmselt oli 30-aasta vanune seade lihtsalt katki läinud.\nTänane õnnetus ei ole seotud Paide alajaamas toimuva 110 kilovoldi osa rekonstrueerimistööga. Allika sõnul võib iga seade rikki minna. Täna põlenud liuglülitit plaaniti remontida aprillis.\nJärvamaa nobedaimad suusatajad on Aravete keskkoolis ja Jäneda põhikoolis\nAravetel peeti täna Järvamaa koolide meistrivõistlused suusatamises, kaasa lõi 151 võistlejat, kes esindasid 9 maakonna kooli.\nVõisteldi neljas vanuseklassis, eraldi arvestus oli poistele ja tüdrukutele.\nTüdrukute D klassis sõideti 1 kilomeeter, 1. Hanna-Maria Puhke Aravete keskkoolist, 2. Evely Kaasiku Türi majandusgümnaasiumist, 3. Cärol Kalavus Jäneda põhikoolist.\nD klassi poisid sõitsid 2 kilomeetrit. 1. Kaspar Kelgo Aravete keskkoolist, 2. Rene Puhke, samuti Aravetelt, 3. Eiko Kalme Jäneda põhikoolist.\nC klassi tüdrukute 2 kilomeetri pikkuse distantsi läbis kõige kiiremini Elisa Kurrikoff Türi majandusgümnaasiumist, 2. Sille Selge Järva- Jaani keskkoolist, 3. Mari-Liis Pihlak Koeru keskkoolist.\nPoisid C klass, 3 kilomeetrit, 1. Magnus Künnapas Aravete keskkoolist, 2. Sten Selge Järva- Jaani keskkoolist, 3. Rauno Puhke Aravete keskkoolist.\nTüdrukud B klass läbis 3 kilomeetrit. 1. Liisa Kvell Aravete keskkoolist, 2. Annika Orula Albu Põhikoolist, 3. Katre Tatrik Koeru keskkoolist.\nPoisid B klass sõitis 5 kilomeetrit, 1. Timo Lomp, 2. Madis Matvejev, mõlemad Aravete keskkoolist, 3. Jarmo Bammer Jäneda Põhikoolist.\nTüdrukud A, 3 km. 1. Kärt Kelgo, 2 . Siiri Saarmaa, 3. Laura Roostalu, kõik kolm esindavad Aravete keskkooli.\nPoisid A, 5 km. Võitis Tõnis Matvejev Aravete keskkoolist, 2. Raimo Salla Türi majandusgümnaasiumist, 3. Kristjan Trossman Türi gümnaasiumist.\nVõistkondlikult oli keskkoolide ja gümnaasiumite arvestuses parim Aravete keskkool, teine Koeru keskkool, kolmas Türi Majandusgümnaasium.\nPõhikoolidest oli parim Jäneda, teine Ambla, kolmas Albu.\nVõistluste peakohtunik Leo Matikainen ütles Kuma uudistele, et traditsiooniliselt ei löönud kaasa ühtegi Paide võistlejat, ka Lõuna- Järvamaad esindasid ainult Türi suusatajad.\n"Täna öösel me ei maga" jõuab pühapäeval Paidesse\nSel reedel esilinastuv uus eesti film "Täna öösel me ei maga" hakkab jooksma viie esituskoopiaga ning jõuab Carmen Kassi auks pühapäeval ka Paidesse.\nFilmi produtsent Kristian Taska teatas BNS-ile, et "Täna öösel me ei maga" on esimene eesti film, mis alustab linastumist korraga nii suure arvu koopiatega.\nTaska tõi näiteks, et "Nimed marmortahvlil" levis nelja koopiaga ning viie koopiaga alustavad ka välismaised filmid väga harva. Viimane viie koopiaga jooksnud välismaine film oli tema sõnul "Matrix II".\nKaks filmi koopiat jäävad linastuma Tallinna kobarkinosse, üks läheb Tartusse ja üks Pärnusse ning üks on reedel ja laupäeval Põltsamaal ning alates pühapäevast neli päeva Carmen Kassi auks modelli ja näitlejatari sünnilinnas Paides.\nEdasi liigub koopia Võrru, kus saab filmi vaadata järgneva kahe nädala jooksul.\nTaska sõnul on viienda koopiaga väljatulek väga oluline just maakohtadele ja väiksematele linnadele, mis seni pidid pealinnas esilinastunud filme ootama väga kaua.\n"Täna öösel me ei maga" on põnevusfilm, mis võeti üles eelmisel suvel, monteeriti Hollywoodis, filmi heli töödeldi osaliselt Rootsis ning viimane lihv anti linateosele Itaalias.\nPostitas Rauno Veri, kell 13:41\nTüri võib saada uue sõpruslinna - Leedus asuva PRIENAI\nHomme teeb Leedu suursaadik Eestis Antanas Vinkus tutvumiskäigu Türile. Linnapea Kaia Iva sõnul on eesmärk leida Türile sõpruslinn Leedus, võimalik on koostöö alustamine Lõuna-Leedus Neemeni jõe ääres asuva Prienaiga.\nSuursaadik Vinkus tutvub lisaks linnajuhtidega kohtumisele ka Türi lasteaedade, koolide, päevakeskuse, ujula ja Püha Martinuse kirikuga.\nSuursaadik külastas Türit ka möödunud aastal, kuna leedulased peavad väga tähtsaks Kõrgessaare kalmistul asuvat Leedu vabadusvõitleja Kazimieras Tru�kauskase mälestusmärki.\nLinna suhtekorraldaja Katrin Soometsa sõnul on suursaadik Vinkus huvitatud ka sellest, et Türil oleks sõprussuhted mõne Leedu linnaga.\nTüril on sõprussuhted Soome Karkkila linna ja Loimaa vallaga, samuti Rootsi Åmåli ja Norra Frogn kommuunidega. Ka on Türi teinud koostööd Taani Grenaa kommuuniga, kellega sõpruslepingut sõlmitud pole.\nEestist on Türi sõlminud sõprussuhted Paide ja Põltsamaa linna ning Saku vallaga.\nKorvpallimeistrivõistlustel algasid alagruppide kohamängud\nTele 2 Järvamaa Korvpallimeistrivõistlustel peeti teisipäeva õhtul esimesed alagruppide kohtumised Paide Kutsekooli ja Koigi spordisaalides.\nPaides oli B alagrupi mängus Puidukaubandus üle Kutsekeskkoolist 83:47 ja A alagrupi kohtumises alistas Epiim Ambla meeskonna 119:71. Võistluse peasekretär Thea Pent ütles võistlust kommenteerides, et Epiima mängija Mario Polusk viskas 45 punkti, kusjuures kümme tabavat kolmepunktiviset.\nKoigis kohtusid omavahel C alagrupi võistkonnad. Kumake jäi alla Koeru meeskonnale 53:71 ja Koigi võitis koduseinte toel väga tasavägises mängus Aravete meeskonna vaid ühe punktiga - 82:81.\nKolmapäeva õhtul peetakse Tele 2 Järvamaa Korvpallimeistrivõistlustel kaks kohtumist Väätsal, kus kell seitse panevad palli mängu Kuma ja Kareda ning kell pool üheksa võtavad väljakuperemehed Kaitseliit/Väätsa vastu Viking Window meeskonna.\nTüri plaanib endise raadiosaatejaama asukoha muuta turismiobjektiks. Tänasel nõupidamisel tõdes linnapea Kaia Iva, et linna soov on muuta ala puhke- ja peatuskohaks külalistele ja linnakodanikele. Linna suhtekorraldaja Katrin Soometsa sõnul koostatakse praegu raadiosaatejaama planeeringut ja maad taotletakse munitsipaalomandisse.\nLinnamajandusosakonna juhataja Hannes Taube sõnul jääb 4,6 hektari suurune plats linna hallata ja hooldada, selle tutvustamisega peaks Taube sõnul tegelema aga ennekõike Ringhäälingumuuseum.\nMuuseumi juhataja Juhan Sihver rääkis, et puhkekoht tuleb siduda linna teiste vaatamisväärsustega. Esmalt on vaja ala korda teha ja tähistada peahoone, masti asukoht ja jahutusvee bassein selgitavate siltidega.\nKorrastustööga tehakse algust kevadel, saatejaama asukohta korrastada on linnaeelarves sel aastal 30 000 krooni.\nMaavanemad loobusid Kesk-Eesti regiooni initsiatiivist\nJärva-, Rapla- ja Viljandimaa maavanemad otsustasid loobuda Kesk-Eesti regiooni moodustamisest.\nJärva maavanema kohusetäitja Tähve Milt rääkis Kuma uudistele, et naabritel puudub huvi keskregiooni moodustamise vastu. Viljandimaa peab enda tõmbekeskuseks pigem Riiat, kui Paidet ja Raplamaa on tihedalt seotud Tallinnaga.\nTähve Milt, Rapla maavanema kohusetäitja Silvi Ojamuru ja Viljandi maavanema kohusetäitja Kalle Küttis arutasid Kesk-Eesti regiooni loomise ideed ka veebruaris. Ka siis tõdesid naabrid, et huvi viienda toimeala loomiseks on väike.\nPostitas Rauno Veri, kell 12:03\nTüri linnapea uurib riigi toetust Lõuna- Järvamaa ühinemisele\nMaavanema kohusetäitja Tähve Milt ja Türi linnapea Kaia Iva arutavad täna Lõuna- Järvamaa ühisomavalitsuse loomise hetkeseisu.\nTüri linnapea Kaia Iva annab selgitusi arengutest olukorras, kus linn on Türi, Kabala ja Oisu vallale ühinemisettepaneku teinud ja vallad teatanud, et on liitumisläbirääkimisteks valmis.\nKaia Iva sõnul soovivad liituvad omavalitsused Tähve Mildilt riigi esindajana teada, kas riik jätkab haridusraha maksmist samadel alustel, kuidas lahendatakse ühistranspordi toetuste maksmine, sest ühe omavalitsuse piires riik praegu transporditoetust ei maksa.\nKa tahavad omavalitsused teada, kas riik osaleb liitumise rahastamises. Kaia Iva sõnul on liituvatel omavalitsustel lootus riigilt saada ka ühinemistoetust. Iva prognoosi kohaselt võiks see summa olla 3-4 miljonit krooni. Samas on riigil maksmata ka juba liitunud omavalitsustele, kellele toetust lubati.\nKoeru plaanib korrastada Aruküla mõisa fassaadi\nSel suvel plaanitakse korrastada Aruküla mõisa fassaadi. Koeru vallavanem Jaago Kuriks ütles Kuma uudistele, et riigilt loodetakse mõisakoolide programmi kaudu saada remondiks 600 000 krooni.\nRemondi rahastamisega on arvestatud ka valla selle aasta eelarves. Summa saab selgeks, kui ehitusettevõtted esitavad pakkumised ja selgub korrastustöö hind.\nJaago Kuriksi sõnutsi on võimalik, et soodsa pakkumise korral saab sel aastal korrastada ka mõisa saali ja klassiruume. Kui fassaadi hinnapakkumised ületavad valla võimalusi, siis piirdutakse remondiga saalis ja klassides.\nAruküla mõisahoone remondiks on võimalik lisaraha saada ka Euroopa Liidu fondidest. Jaago Kuriksi sõnul on Koeru koolihoone korrastamiseks koostatud projekt, mis on alus lisaraha taotlemisel. Vallavanem Kuriks plaanib euroraha taotlemisel kasutada Järvamaa Arenduskeskuse abi.\nVallavanem Jaago Kuriks ja Koeru keskkooli direktor Tiit Kalda arutasid Aruküla mõisahoone remonti ja selle rahastamist täna ka Kultuuriministeeriumi asekantsleri Anton Pärnaga.\nKoeru valla investeeringuprioriteedid on sel aastal Aruküla mõisa kõrval ka arstikeskus ja lasteaia juurdeehitus.\nTüril alustab tööd Järvamaa esimene jäätmejääm\nReedel alustab Türil tööd Järvamaa esimene jäätmejaam, kus saab ära anda kohtsorteeritud, suuregabariidilisi ja ohtlike jäätmeid.\nJäätmejaamas kogutud jäätmed käideldakse edasi Väätsa prügilas, kus nad pressitakse ja pakendatakse ning antakse edasi kas sekundaarse toorme töötlejale või ohtlike jäätmete lõppkäitlejale.\nNagu kirjutab aktisaseltsi Väätsa Prügil projektijuht Toomas Laimets maakonna infoportaalis, korraldab jäätmejaama prügi vastuvõttu ja edasist käitlemist Väätsa Prügila. Jäätmejaamas on tööl üks inimene ning jäätmejaam on avatud neljal päeval nädalas - reedel, laupäeval, pühapäeval ja esmaspäeval.\nLaimetsa sõnul võetakse esialgu jäätmejaamas vastu ohtlikke jäätmeid, vanarauda, vanapaberit ja pappi, joogipakendit, elektroonika- ja suuregabariidilisi jäätmed. Need teenused on kogu Lõuna-Järvamaa elanikele tasuta. Vanu autorehve võetakse vastu vastavalt hinnakirjale. Lisaks pakutakse erinevaid jäätme- ja liivatuskonteinereid.\nPostitas Meelis Välimäe, kell 12:38\nAin-Alar Juhanson pidi Malaisias elu parima Ironmani pooleli jätma\nElu parimat vormi hoomanud Ain-Alar Juhanson pidi Langkawi Ironmani kõhuprobleemide tõttu katkestama, kirjutab Eesti Päevaleht.\nAlles teist hooaega ainult täispikkadele distantsidele pühenduv Juhanson tegi rattasõiduga tasa ujumises kaotatud ligi üheksa minutit ja läks maratoni jooksma liidrina. Paraku pidi ta 15 km järel rajaveerde astuma.\n“Eestis vaktsineerimisel käies hoiatas arst, et Malaisias võib nädal pärast saabumist tekkida kõhuprobleeme. Siinne toit ja elu-olu olevat bakteririkas. Täpselt nii läkski. Hädad said alguse juba laupäeval. Kõik, mis suu kaudu sisse tuli, väljus mõne minuti möödudes altpoolt. Sõin just kausitäie riisi ära, tuppa jõudes läksin otsejoones tualetti,” kirjeldas Juhanson eile hilisõhtul.\n3,8 km ujumises sai Juhanson 14. koha, kaotades liidrile, hiljem kolmekordseks võitjaks kroonitud belglasele Luc van Lierdele 8.41. Tema on ühtlasi ka täispika distantsi maailmarekordi valdaja. 180 km rattasõidu viimase kolmandiku alguses tõusis Juhanson aga liidriks ning vahe teisel kohal oleva Lierdega oli maratonile (42,2 km) siirdudes kaks ja pool minutit. Esimesed viis kilomeetrit kannatas Juhanson vapralt, seejärel hakkasid konkurendid temast riburadapidi mööduma.\n“Pingutasin kaksteist kilomeetrit, kõndisin veel paar ja seejärel katkestasin neljandalt kohalt,” täpsustas Juhanson. “Ratta seljas kägaras olles polnud häda midagi, kuid joosta ei kannatanud.”\n“Samm ja istumine – nii maratoni joosta ei saa,” lisas treener Jüri Käen.\nJuhanson oli juhtunu pärast väga pettunud. “Valmistusin ju kaks kuud ainult selleks võistluseks. Pealegi pole ma varem nii healt kohalt võistlust pooleli jätnud. Ujusin võimete kohaselt. Kunagi varem pole aga rattasõit nii libedalt läinud. Viimased 20 km lasin tempot alla - tavaliselt läheb sokkide jalga panekuga jalg krampi -, kuid vahe ikka kasvas. Sooja oli küll 30 kraadi ringis, kuid õnneks oli ilm tavapärasest tuulisem,” lausus Juhanson.\n27-aastane triatleet pidi suu puhtaks pühkima käeulatuses olnud ala unistuste jõuproovi Havai Ironmani piletist. Järgmine võimalus avaneb Juhansonil mai lõpus Lanzarotel, kus ta sai mullu viienda koha. Kolmapäeval Eestisse saabuv Juhanson siirdub märtsi keskel Hispaaniasse laagrisse.\nPostitas Rauno Veri, kell 07:49


Better Bodies Chrystie Hotpants, Hot Pink | Fitshop.ee Fitshop.ee\nChrystie Hotpants, Hot Pink\nBetter Bodies lühikesed liibuvad naiste püksid — hotter than hot.\nMaterjal: 73% polüester, 27% elastaan\nOmadused: Kükkimiskindlad. Spetsiaalne kompressioonmaterjalist.\nSuuruse soovitus: Kui oled kahe suuruse vahel, siis vali suurem suurus.\nModell on 167 cm (5´7”) pikk, kannab S suurust.


Üks rääkimata reisilugu\nMa ei suuda aru saada, miks ma pole seni kirjutanud reisist ühte Euroopa vaesemasse (ainult majanduslikult!) riiki Moldovasse, kus hetkel elab minu kallis sõber Marian!\nHiliskevad Purcari veiniistanduses.\n“It’s just for the passport,” viskab tema abikaasa Dumitru nalja, miks ta Marianile silma jäi. Moldova pass ei ole ju teab mis suur väärtus, seda näivad arvavat isegi paljud moldovlased. Neid on üle 3 miljoni, kuid tervelt kolmandik elab välismaal.\nSuur hulk moldovlasi on ka Rumeenia kodanikud, mis avab neile ELi uksed. Veidi nagu Kosovo, kus kuuldavasti on mitteametlik rahaühik euro (ma pole sinna kahjuks ise jõudnud). Sellised veidrad riigid, mis on EList omajagu kaugel, ja samas on EL osa nende igapäevast. Paljud töötavad Rumeenias, mis teeb koduriigi jaoks maksuraha kogumise keerukaks. Isegi keel on Moldoval ja Rumeenial ühine. Sageli tunduvad ka kohalikud kahtlevat ega nad mitte hoopis rumeenlased pole. Aga kõige, ka suure vaesuse, kiuste see riik püsib. Ilmselt on Moldova rahvuslik identiteet tugevam kui ettegi kujutame.\nSeda laulu kuulsin kord Tallinna Ülikoolis toimunud filmiõhtul, kus mängiti Moldova lühifilme. Mulle tundus see salapärane. Paparuda tähendab vihma välja kutsumise rituaali. Tüdruk tantsib külatänavatel ning astub sisse majadesse, kus teda kastetakse veega.\nEnt lisaks identiteediküsimusele pistab see riik täna rinda korruptsiooni vastase võitlusega. Mingi osa ühiskonnast on ärganud. Emotsionaalne on seda võitlust seest näha, kuivõrd Dumi on Moldova parlamendisaadik, kes minu arust vahel liiga paljugi end selle võitluse nimel ohverdab.\nParlament on Moldovas nagu Eestiski 101 liikmega. Ent valimissüsteem palju keerukam, sest nii suur hulk kodanikke elab välismaal. Nii on valimisringkonnad ka välisriikides. Ehkki 2019. aastal sai valitsusse ACUM (kus on ka Dumi), lagunes nende liit kommunistidega üsna kiiresti (mida oligi oodata, sest üks on pro EL ja teine pro Venemaa). Dumi näitas meile parlamendi istungisaali, mis meenutas natukene Hogwartsi stiilis Tartu Ülikooli ringauditooriumi.\nKõik Moldovast ei ole enam nii eredalt meeles, aga see säravaim tuleb kiiresti nüüd talletada. Maru oli vist veidi vähem kui viie-kuune, kui me ta Moldovasse viisime. Hullud vanemad. Alla aastased pole ju näiteks leetrite vastu vaktsineeritud, mis sealkandis väidetavalt päris levinud on. Hea, et ma seda ei teadnud toona. Hea, et me läksime. Kokkuvõttes elavad ja sünnivad ju Moldovas, Ukrainas ja isegi Valgevenes ka inimesed. Siin turvalises Eestis võibki oma mulli kinni jääda ning võõra hirmu kapselduda. Maailm on nii värviline ja äge! Ma kibelen seda avastama rohkem kui eales varem. Ehk sellepärast ongi õige aeg nüüd kirja panna Moldova lugu.\nMaikuu leitsak ühes Chisinau pargis. Temperatuur käis ikka üle 30 soojakraadi.\nMoldova on üsnagi mitte midagi ütlev riik. Ei ole neil merd ja rannakuurorte, ei kõrgeid mägesid. Kunagi osalesid nad Eurovisioonil lauluga, kuidas vanaema lööb trummi (boonika bate toba). Aus ülestunnistus on, et ega ma väga palju erilisemat sellest riigist aastaid ei teadnudki.\nNüüd tean tänu Dumitrule ja Marianile rohkem sellest, mis toimub Moldovas kui Lätis. Näiteks, et sealsele oligarhile Plahotniucile (kes tänaseks võimupöörde tõttu küll on riigist põgenenud, väidetavalt Türki) on seda riiki külastades suhteliselt võimatu mitte raha viia. Talle kuulub lihtsalt nii palju, alates lennujaamast, pangast (Victoriabank) meediast (General Media Group), lõpetades mõne restoraniga, kuhu sa pahaaimamatult võid istuda. Niiet Linnamäe oligarhi staatusest on ikka omajagu puudu Plahotniuci kõrval. Viimane on loomulikult olnud otseselt ja kaudselt tegev ka poliitikas. Tegelikult peaks ta Demokraatliku Erakonna liikmena ka praegu parlamendis istuma, kui ta pärast 2019. aasta võimupööret poleks riigist põgenenud. Nimelt siis otsustas valimisliit ACUM (kus kandideeris ka Dumi) moodustada koalitsiooni kommunistidega. Viimased ei saanud omavahel kuigi hästi muidugi läbi, kuid soovisid kampa, kus põhi niiditõmbaja Plahotniuc, kõrvale tõugata. “Demokraadid” keeldusid lahkumast, kuid pärast kohtuotsust pidid nad seda siiski tegema. Maia Sandust, kellest tänaseks on saanud lausa Moldova president, sai selle lühikese elueaga koalitsiooni peaminister.\nKui meie 2019. aasta mais Chisinaus käisime, tundus selline tulevikustsenaarium täielik ulme. ACUM võitles koos Dumiga vägevate loosungitega Plahotniuci ja korruptsiooni vastu kogedes erinevaid vasturünnakuid. Ka sellised, mille eest lääneriikides karistada võiks saada.\n"Sa oled vaba (mitte varastama)." Sellise teksti sai laias laastus kokku Mariani ja Dumi plakatitest, millega nad marssisid 2019. aasta kevadel Chisinau geiparaadil. Kohalikus meedias, mis kuulub oligarhile, ilmus lõpuks pilt hoopis Dumist ja Oliverist, kellel beebi veel kõhukotis :D. Kujutan ette, et suuresti uskliku riigi jaoks võis see olla päris hirmutav vaatepilt. Eks hirmutamine oligi hästi teeniv eesmärk.\nMoldovas võib tekkida hoopis teine tunne, kui elekter ära läheb. Hirm on palju öeldud, aga küsimuse “mis viis elektri?” asemel torkab seal hoopis pähe “kes viis elektri?”. Võib-olla okupeeritud Eestit kogenud inimesed mäletavad seda tunnet, minul igatahes on õnn olnud kasvada vabas Eestis.\nChisinau on veidra maa veider pealinn. Mingi stamparvamus tundub olevat, et moldovlased on põhimõtteliselt slaavlased ning Chisinau üks vene linn. Tegelikult räägitakse seal rumeenia keelt (see ei kuulu isegi slaavi keelte hulka), mis kõlab veidi itaalia keele sarnaselt (mõlemad kuuluvad romaani rühma). Nõukogude okupatsioon on muidugi sealgi oma jälje jätnud ning vene keele kõnelejaid tänaseni palju. Noh, samas “da” on rumeenia keeleski “jah” ning “mama” ema. Samas “multumesc” aga aitäh, “nu” on “ei”, “luna” “kuu”, “frate” “vend” jne. Ühesõnaga, kui kuulad inimest rääkimas ja mõtled, et venelane vist pursib itaalia keelt, siis võib see tõenäoliselt olla hoopis rumeenlane või moldovlane jutustamas.\nHahaha, tõeliselt hea meem, mis iseloomustab, kui eripärane on rumeenia keel võrreldes teiste sugukeeltega.\nChisinaugi meenutab alleede (äkki plaatan?) poolest mulle mõnda Itaalia linna ning samal ajal on parkides ja ehitistes tohutult palju nõukahõngu. Retro-purskkaevud ja toretsevad trepid ning panelkad, mis kaugelt juba hõikavad, et mingitest korteriühistutest seal juttugi pole. Iga mees on oma akna ise soojustanud, valides oma maitse järgi ka sobiva fassaaditooni. Kui hoolega vaatad, võib see kõik väga koomiline olla. Samas on üsna palju ka eestlase mõistes suursuguseid elumaju ja punaseid katuseid. Ühesõnaga, varanduslik ebavõrdsus annab endast selgelt märku.\nAga kui sõita pealinnast välja mõnda maakohta! Seal on elu hoopis midagi muud. Kruusateed ja viljaaiad, puidust tarekesed ning ristid kiriku korjanduskarpidega, kirevad surnuaiad. Võiks vanduda, et oled nüüd küll mõne oblasti külakesse sattunud.\nLauale tuuakse marineeritud tomatid, kurgid, kapsarullid, morss, kus sees hulbib mitte ainult viljaliha, aga terved ploomid… Ent sealt leiab ka mămăligă (rumeenlaste ja moldovlaste maisipuder), plăcinte (mitmekihiline sai juustuga) või mujal Lõuna-Euroopaski tuntud dolmad. Tugevat slaavi mõjutust selles köögis igatahes on. Ja üsna palju rammu ka. Ei saagi aru, kuidas need kohalikud naised oma head vormi säilitavad. Nad on ilusad ja hoolitsetud nagu ukrainlasedki.\nEi ole üllatav, kui saagikoristuse ajal inimesed töölt või koolist puuduvad. Maal on vaja tööd teha! Ning kuna elu on kallis ja moldovlane vaene, siis on kodustel aiasaadustel palju suurem roll kui nädalal tööl või koolis.\nMulle tuli suureks üllatuseks, et Moldova on tegelikult ka veinimaa. Ja kuigi ma imetasin selle reisi vältel last ning seetõttu veinimaailmasse ei süvenenud, olen ma varem Dumi toodud veine mekkinud küll ja need on mulle meeldinud. Ehkki kuidagi võib raha alati oligarhi taskusse sattuda, soovitan ma ikkagi osta selliste riikide veine toetuseks. Kui neid poest muidugi leiab.\nDumil ja Marianil oli toona Chisinaus oma veinibaar, ehkki nende unistus oli teha hoopis co-working space. Uksel seisis tempel, et tegemist on musta raha vaba tsooniga. Väga mõnus koht!\nÜhes veiniistanduses me ka peatusime! Purcari vein peaks olema teisteski Euroopa riikides müüdud kraam (ma ise pole küll kolm aastat veinilette eriti põhjalikult uurinud, aga ehk müüakse seda Eestiski?). Ehkki puhkus istanduses on odavam kui Eesti spaas (need hinnad on mu arust üldse kosmosesse tõusnud), on selge, et keskmisele moldovlasele see maailm suunatud pole. Istandusse sõites märkasin, kui vähe katab Moldovat selline paks mets nagu Eestis. Ja ehkki mägesid pole, on tohutult kaunid ka rohelised voored. Ja künklik see maa siiski on.\nMidagi slaavilikku selles kõiges siiski on. Purcari veiniistandus. Mõnus toit ja ilus loodus.\nSeal me lebotasime ja püüdsime kuuma päikest, mis Moldovas mais juba täiega kohal on.\nIdüllilisest veinimõisast sattusimegi Chisinau geiparaadile. Dumi on väheseid parlamendisaadikuid, kes seal oma nägu julgeb näidata. Vot nii alguses on samasooliste debatt seal. Ja paraadi osalisteks pigem seal resideeruvad välismaalased, kellest kõvasti rohkem, lausa hordidena, on kohal märulipolitseinikke. Ei saanudki aru, kas nii ohtlikud olid paraadil osalejad või need üksikud vastumeele avaldajad. Pigem oli vist kogu riigist kokku aetud politseihord lihtsalt sõnum marssi ajakirjandusest jälgivale kodanikkonnale, et need geid üks kahtlane ja probleemne kontingent on. Turvaline sellele vaatamata seal igatahes ei tundunud. Võite siis arvata, mis tunne on inimesel, kes on sündinud Moldovasse ja sündinud homoseksuaalina.\nVot, nii vastuoluline see maa ongi. Olen väga rõõmus, et Marian ja Dumi mind kastist välja on toonud ning olen seda vastuolu kogeda saanud. Ootan juba väga, et uuesti Moldovasse sõita!!! Selles riigis on ärkamishõngu ja lahendust vajavaid pärisprobleeme (igasugu pseudoprobleemide ja poliitmängude kõrval loomulikult).\nEi teagi, millal võiks see sõit praeguste koroonatingimuste juures aset leida... Viimati lugesin välismeediast igatahes, et selles riigis vaktsiinidebatti ei peeta, sest raha vaktsiini jaoks lihtsalt ei ole. Kahju. Ehk saame neid inimesi seal kuidagi aidata.\nIgatahes nii pea kui saate, minge Moldovasse!


INTERCEPT - Office'i tugi\nSelles artiklis kirjeldatakse Microsoft Exceli funktsiooni INTERCEPT valemisüntaksit ja kasutamist.\nArvutab punkti, milles x- ja y-väärtuste alusel määratud joon lõikab y-telge. Algordinaat põhineb sobivaimal regressioonisirgel, mis on tõmmatud läbi teadaolevate x- ja y-väärtuste. Kasutage funktsiooni INTERCEPT, kui soovite määrata sõltuva muutuja väärtuse juhul, kui sõltumatu muutuja on null. Näiteks võite kasutada funktsiooni INTERCEPT, et ennustada metalli elektritakistust temperatuuril 0°C juhul, kui mõõtmised on toimunud toatemperatuuril ja sellest kõrgematel temperatuuridel.\nFunktsiooni INTERCEPT süntaksil on järgmised argumendid.\nTeada_y_väärtused – nõutav. Vaatluste või andmete sõltuvate muutujate kogum.\nTeada_x_väärtused – nõutav. Vaatluste või andmete sõltumatute muutujate kogum.\nKui teada_y_väärtused ja teada_x_väärtused sisaldavad erinevat arvu andmepunkte või ei sisalda neid üldse, tagastab funktsioon INTERCEPT veaväärtuse #N/A.\nRegressioonisirge algordinaadi valem on:\nkus tõusu arvutatakse kui:\nINTERCEPT ja SLOPE funktsioonides kasutatav põhialgoritm erineb LINEST funktsioonis kasutatavast põhialgoritmist. Määratlemata andmete ja joondusandmete korral võib nende algoritmide erinevus põhjustada erinevaid tulemusi. Näiteks, kui argumendi teada_y andmepunktid on 0 ja argumendi teada_x andmepunktid on 1:\nINTERCEPT ja SLOPE tagastavad veaväärtuse #DIV/0!. INTERCEPT ja SLOPE funktsioonide algoritm on loodud ainult ühe vastuse otsimiseks, kuid eelolevas näites on mitu vastusevõimalust.\nFunktsioon LINEST tagastab väärtuse 0. Funktsiooni LINEST algoritm on loodud tagastama joondusandmete mõistlikke tulemeid ja antud juhul leitakse vähemalt üks vastus.\nPunkt, milles x- ja y-väärtuste alusel määratud joon lõikab y-telge.


Meisterdamist Archives - Page 2 of 6 - Vippa\nPille Postitatud Määratlemata Kommenteeri Postitatud 15/09/2015\nTäna meisterdame Muusika-aasta tuules veel ühe vahva pilli, milleks on tamburiin. Omanäolisust lisame vana hea lapitehnikaga.\nAigi Jukk Postitatud Määratlemata Kommenteeri Postitatud 09/06/2015\nKopsides pähkleid üksteise vastu, tekib sellest vahva klõbin. Jätkame pillimeisterdusteemal. Täna vaatame, kuidas teha lihtsate vahenditega üks vahva pähklipill, millega lüüa kaasa rütmi. Lähenedes loovalt kaunistamisele, saab igaüks endale isikupärase kunstiteose.\nAigi Jukk Postitatud Määratlemata Kommenteeri Postitatud 02/06/2015\nRütmipilliga meel rõõmsaks\nVäikestele lastele on rütmipill üks esimesi pille, mis pakub häid võimalusi muusikaliste mängude loomiseks ja loovuse arendamiseks. Seekord natuke emme-issi abi vajav meisterdamine arendab väikeste sõrmede peenmotoorikat ja pakub tänu oma helisevale kõlale palju rõõmu.\nAigi Jukk Postitatud Määratlemata Kommenteeri Postitatud 26/05/2015


Slimming belly naised - Fito Spray\nEsimene koht, kus rasva ladestumist annavad endast teada, muutub talje. Nii et kui sa tahad kaalust alla võtta erilist tähelepanu pööratakse just selles valdkonnas. Ja mitte lihtsalt pump press, coaching kõhu lihaseid. Naine tuleb veel ja kontrollida tooted, mis satuvad organismi, sest ainult lahja toit koos füüsilise koormuse ja wrapid aitab viska need ekstra naela.\nPaljude naiste jaoks kõige probleemse ala on kõht ja küljed. Sihvakas talje – tagatis, naiselikkus, armu ja nooruse. Paraku, sadestumise liigne rasv selles valdkonnas seisavad silmitsi mitte ainult omanik füüsis "õun". Paradoks seisneb selles, et just külgedelt kõige raskem autosõidu rasva ladestumist, kuigi just seal on kõige sagedamini nad kasutusele. Lähme püüame tegeleda sellega, kuidas kaalust alla võtta kõhus naine ja kas on võimalik taasavastada täiuslikult lame kõht.\nPeamised põhjused on sätestatud liigse rasva talje piirkonnas\nTavaliselt noored tüdrukud naudivad lame kõht ja sile pooled, on 42-44 suurus riided ja ei mõtle sellele, et varem või hiljem see tsoon keha muutub kõige problemaatiline. Kolmkümmend aastat juba muutub võimatuks sattuda oma püksid või teksad ilma välimus kole "rullide" üle vöö. Muutub raske valida garderoob, peab tegema valiku kasuks kleidid naistele vanuses, maksimaalselt peida vigu kujundid. Need ekstra rasva ladestumist suudavad rikkuda eneseväärikust iga esindaja seksi. Kas on võimalik ennetada ülekaalu talje piirkonnas? Jah, kuid pea järgima järgmisi reegleid:\nSüüa tuleb mõõdukalt. Ülesöömine ja rikub tasakaalu valkude, rasvade ja süsivesikute – peamine põhjus rasva ladestumist kõhu piirkonnas. Ja parem ei valusalt muuta oma toitumisharjumusi hetkel, kui probleem juba on, ning vältida probleeme, alustades õigesti ja tasakaalustatult süüa veel noorusest. Kui vanemad ei ole suutnud õpetada teile õige söömine käitumine – arendada selle endale ise. Oled üks tegude eest tervist oma keha ja ilu talje. Söövad kuritarvitada lihtsate süsivesikute ja küllastunud loomade rasvad – sirge tee suur kõht.\nAlkohol: õlu, kokteilid, vein, liköör, ja kõik alkohoolsed joogid sisaldavad suhkrut ja see ei ole mitte ainult löök keha, aga veel otsesem tee nii algpunktist kuivale õlut. Ei maksa arvata, et see võib tekkida ainult meestel, kuritarvitajad õlut. Sihvakas, pumbatava sars on võimalik ainult siis, kui täielikult arvatud alkohoolsete jookide dieeti.\nToit, söönud vähem kui kolm tundi enne magamaminekut, ei jõua seedimine. See soodustab bensiin, puhitus, välimus haiguste seedetraktist. Selline koormus seedimist surmaga. Vaja veel noorusest sisendama endale harjumus mitte miski kolm-neli tundi enne magamaminekut.\nSportlik koormus. See ei tohiks olla teile koormaks – kehaline kasvatus peab tooma rõõmu. Pange tähele, mängude sport, jooga, pilates, ladina-ameerika tantsud. Peamine tingimus – on vaja püsivust. Kaks-kolm treeningu kasu ei mingit. Leidke endale sellist füüsilist koormust, mis oleks tõi rõõmu, põlema sind elevust. Ei pruugi ammendada pumbata lihaseid ajakirjandus jõusaalis: rasv kõht on lihtsalt sulavad isegi lihtsa aeroobika! Mis kõige tähtsam – korrektsus.\nJoogivee režiim on oluline, sest see viib organismist välja toksiinid ja aitab vabaneda paistes kudede talje piirkonnas. Kehakaalu kilogrammi kohta peaks arvestama mitte vähem kui 30 ml puhast vett.\nMida teha paks kõht\nKui sa siiski vajaka hetkel, kui saaksid aidata ennetavaid meetmeid, ja nüüd mahu oma talje kaugeltki ideaalne – ei kiirusta ärritunud! Kuidas kaalust alla võtta kõht naine, kui kaalu on juba kogunud? Alati saab tagasi peenike talje – kuid selleks tuleb varuda kannatust. On vaja ümber kujundada oma elustiili ja toitumisharjumusi.\nSiin on tooted, mida võib süüa piiramatus koguses igal ajal (v.a. aega kolm tundi enne magamaminekut):\nomlett munavalge ja piima (ilma õlita);\nkeedetud kana sojakastmes;\nhautatud veiseliha, eelnevalt marineeritud on sibul kastmes;\nmadala rasvasisaldusega jogurt, hapupiim ja muu fermenteeritud joogid;\nkodune juust 1,5%nda piima.\nNagu näed, on peamine tingimus valiku tooteid – see on minimaalne sisu süsivesikuid ja rasva. Kõik on kõige populaarsem ja kiiretoimelist dieedid põhinevad valgu toit – võtke see ise vastu. Alates valgutoodete saab koostada toitev ja isuäratav toit pikka aega. Peaasi – mitte lõhkuda ja mitte korraldada oma keha "süsivesikute plahvatus" kujul koogid, pizza ja šokolaadi. Pool aastat hiljem sellise toitumise, te ise üllatunud tulemusi.


Messi valiti seitsmendat korda maailma parimaks! Naiste Ballon d'Or'i võitis hispaanlanna Putellas - Eesti Päevaleht\nMessi valiti seitsmendat korda maailma parimaks! Naiste Ballon d'Or'i võitis hispaanlanna Putellas\nEsmaspäeva õhtul Pariisis Theatre du Chatelet teatrimajas toimunud Ballon d'Or galal valiti Argentina täht Lionel Messi seitsmendat korda maailma parimaks jalgpalluriks. Naistest sai esmakordselt parima tiitli hispaanlanna Alexia Putellas. Parima meeskonna auhinna pälvis UEFA meistrite liiga võitja Chelsea.\nFoto: Benoit Tessier / REUTERS / Scanpix\n34-aastane Messi (PSG), kes on varem Ballon d'Or`i võitnud ka aastatel 2009, 2010, 2011, 2012, 2015 ja 2019, suutis tänavu Argentina koondise viia Lõuna-Ameerika meistriks.\nCristiano Ronaldo (Manchester United) sai tänavusel valimisel alles kuuenda koha. Viimati oli portugallane, kellel on viis Ballon d'Or`i tiitlit, esikolmikust välja jäänud 2010. aastal, kui auhinna teenis Messi Andres Iniesta ja Xavi ees.\nTänavu oli Ronaldo ees viies prantslane N'Golo Kante (Chelsea), neljas prantslane Karim Benzema (Real), kolmas itaallane Jorginho (Chelsea) ja teine poolakas Robert Lewandowski (Bayern).\nLewandowski sai lohutusauhinnaks esmakordselt välja antud parima ründaja tiitli. Poolakas lõi mullu Euroopa suurima väravakütina Bundesligas koguni 49 väravat.\nParima väravavahi ehk Lev Jašini auhinna sai oodatult Itaalia koondisega Euroopa meistriks tulnud Gianluigi Donnarumma. Itaallane oli valitud ka EMi parimaks mängijaks. Viimati oli seda väravavahtidest suutnud Taani kuulsus Peter Schmeichel 1992. aastal.\nAasta meeskonna tiitli sai Chelsea, kes krooniti UEFA meistrite liiga võitjaks.\nNaistest valiti maailma parimaks jalgpalluriks Hispaania koondise ja Barcelona 27-aastane poolkaitsja Alexia Putellas. Tänavu ka UEFA aasta jalgpalluriks nimetatud Putellas lõi mullusel hooajal 26 väravat, olles sellega resultatiivseim poolkaitsja.\nHispaanlannale järgnesid tema koondise- ja klubikaaslane Jennifer Hermoso ning Austraalia koondislane Sam Kerr (Chelsea).\nParima U21 vanuserühma jalgpalluri tiitli pälvis oodatult Barcelona 19-aastane poolkaitsja Pedri. Noor hispaanlane pidas eelmisel hooajal oma koduklubi ja rahvuskoondise ette kokku lausa 73 kohtumist.


Hiina õhujahuti tootja ja tarnija Xinneng\nVarustus sisaldab kondensatsiooniseadet, peamist juhtimisplaati, külmkambri temperatuuri juhtimisplaati, tööplaati jne.\nLisavarustusena külmkambri temperatuuri juhtpaneel ja juhtpaneel. Peamine juhtimisplaat võib kompressori käivitada / peatada.\nsüsteemi madalrõhkkond, mis sobib supermarketite, piimamahutite, jahutite jms jaoks (valikuline), saab süsteem kompressorit juhtida temperatuuri kaudu, temperatuuri reguleerimise, sulatamise reguleerimise funktsioonidega.\nKogu juhtimissüsteemi saab kasutada otse külmkambris, ilma et oleks vaja täiendavaid regulaatoreid. Sellel on mitmesugused kaitsefunktsioonid, nagu faasi hoidmine, faasi puudumine, ülevool, kompressori ülestabiilsus, heitgaasi temperatuur, kõrge / madal temperatuur süsteem jne. Ventilaatori kiiruse regulaatoriga saab kondenseerivat ventilaatorit reguleerida vastavalt kondenseerumistemperatuurile. Tööandmete kuvamise funktsiooniga saab kontrollida kompressori jooksvat voolu, heitgaasi temperatuuri ja kondenseerumistemperatuuri.\nSaadaval on toode, mis sobib kõige uuemale külmutusagensile nagu R410A, CO2, ammoniaak, glükool ja muud spetsiaalsed külmutusagensid.\nrõhk, sobib supermarketite, piimamahutite, jahuti jne jaoks, valikuline, süsteem saab kompressorit juhtida temperatuuri kaudu, temperatuuri reguleerimise, sulatamise reguleerimise funktsioonidega.\nÕhujahuti (aurustava kliimaseadme) jahutuspõhimõte on: ventilaatori töötamisel siseneb see alarõhu tekitamiseks õõnsusse, nii et välisõhk voolab läbi poorse ja niiske kardina pinna, et suruda kuiva pirni temperatuuri kardinaõhk peaks olema välisõhu lähedal Märg pirni temperatuur, see tähendab kuiva pirni temperatuur õhujahuti väljalaskeava juures on 5–12 ° C madalam kui välise kuiva pirni temperatuur (kuivas kuni 15 ° C) ja kuumad piirkonnad). Mida kuumem on õhk, seda suurem on temperatuuride erinevus ja seda parem on jahutusefekt. Kuna õhku tuuakse alati siseruumidesse väljastpoolt (seda aega nimetatakse positiivse rõhu süsteemiks), võib see siseõhu värskena hoida; samal ajal, kuna masin kasutab aurustamise ja jahutamise põhimõtet, on sellel jahutamise ja niisutamise kaks funktsiooni (suhteline õhuniiskus võib ulatuda 75% -ni. See ei saa mitte ainult parandada jahutus- ja niisutustingimusi, vaid ka puhastada õhku, vähendada kudumisprotsessi nõelte purunemiskiirus ja tekstiilitoodete kudumise kvaliteedi parandamine.\nÕhujahuti (aurustav konditsioneer) on ümbritsetud kärgstruktuuri spetsiaalsetest materjalidest valmistatud kardina, millel on suur pind ja mis niisutab niisket kardinat pidevalt läbi veeringluse; niiske kardinaõhu jahuti on varustatud suure efektiivsusega, madala müratasemega ja energiasäästliku ventilaatoriga. Ventilaatori töötamise ajal põhjustab niiske kardinaõhu jahuti tekitatud alarõhk masina välist õhku läbi poorse ja niiske märja kardina masinasse. Vee aurumine märjal kardinal neelab soojust, sundides niisket kardinat läbivat õhku jahtuma. Samal ajal, kuna märjal kardinal olev vesi aurustub läbi märja kardina voolava õhuni, mis suurendab õhu niiskust, on märja kardina õhujahutil kahekordne funktsioon - jahutamine ja niiskuse suurendamine.\nÕhujahuti peamised omadused\n①Madal investeering ja kõrge kasutegur (tõenäoliselt ainult 1/8 traditsioonilise keskkliimaseadme energiatarbimisest) airÕhujahutit saab kasutada uksi ja aknaid sulgemata. ③See võib asendada häguse, kuuma ja lõhnava õhu siseruumides ja väljutada. OwVäike energiatarbimine, elektritarbimine tunnis on 1,1 kraadi tunnis, ilma freoonita. ⑤ Iga õhujahuti õhuvarustus sõltub valikust: 6000–80000 kuupmeetrit. ⑥Iga külm tuul katab 100-130 ruutmeetrit ala. ⑦ Jahutatav põhiosa (märg kardin).\nEelmine: Volvo Generaatorite seeria\nJärgmine: Kasti tüüp Ühik


Ta oli tegutses selle alusel mõnda 8 aastat suhtes vastaja. See on märge füüsilisest isikust ettevõtjana seisund, kuid mitte suurem kui viide.\nKuid Apellatsioonikohus ja Riigikohus mõlemad tunnistas, et tribunal peaks eesmärk vaata ka suhtes seisund.\nAutoclenz otsus ei ole kõik neljad Käesolevale juhtum. Käesoleval juhul sissenõudja oli, latterly, tegevus- kaks ettevõtetele; üks Vabariigi ja üks põhja- Iirimaa, jaoks erinevaid kliendid sealhulgas vastaja.\nSissenõudja olnud Samuti oli kasuks sõltumatu professionaalne nõu raamatupidaja. Kuisissenõudja võib pakkuda veel töötaja või asenda teostada asjakohane teenuseid vastaja, mis on üle indikaator et taotlejal on ise-töötajate töövõtja.\nVastupidiselt kui asendamine ei Kaalulangus Coach Fullerton lubatud, mis võib olla an indikaator et taotlejal on töötaja. Käesoleval juhul on üks neist juhtudel. Käesoleval juhul, sissenõudja tingimusel suhteliselt regulaarne teenused vastaja üle märkimisväärne aeg ajalt.\nKaalulangus veroshpironi Toitumine koos tagasijooksu ösofagiidi menüüga Juhtiv roll raviks püelonefriit koos ravimeid, dieetravi võtab. Suvemaja ratastel ratastelmaja. Maitsev tasakaalustatud toitumine terve päeva jooksul. Tervislik toitumine ning tervislik eluviis on osa minu igapäeva elust ning ka minu kirg ja südameasi.\nSeal oli, latterly, regulaarselt korter kiirus tasudes igakuiselt mis tugevalt viitab sellele, et töö oli pakutud regulaarselt ja elama alusel ja ethageja oli eeldatavasti täitma et töö. Ent paljudel juhtudel, peaaegu sama Võib öelda of füüsilisest isikust ettevõtjana töövõtja.\nKüsimus olikas esitajad olnud töötajad. Esiteks näiteks, Tööhõive Tribunal asus Arvestadeset olnud ebapiisav element kontrolli et juhul.\nEAT kummuli selle otsuse.\nEAT sedastas, et kaasaegne asjaolude esinemise asjakohaste test tuli tunnistavad, et palju töötajad olid oluline autonoomia kuidas nad läbi nende ülesannete. Käesoleval juhul, sissenõudja oli kohustatud andma coaching teenused vastaja.\nNagu assistent coach, ta oleks pidanud teha otsuseid igapäevaselt. Ent nagu assistent coach, tema tööd oleks allutatud olulised ja lõplik kontrolli Head Coach. See Kaalulangus hommikusook liikvel tegur, mis mida kohaldatakse võrdselt töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjana töövõtjad kes oli kihlatud anda coaching teenused, või tõepoolest mistahes spetsialist teenused.\nMilline töö võetud sissenõudja oli selline, et mõned tööriistu ja seadmed olid vajalikud.\nNeed olid sätestatud vastaja. Sissenõudja oli kohustatud investeerima tema aeg ja oskuste vajaduse. Ta ei investeerima raha vastaja organisatsiooni ja puudusid tõendidet ta oli tingimusel seadmed või ruumid. Sellegipoolest ta oli latterly tegevus- kaks ettevõtetele, üks Põhja-Iirimaa ja üks vabariik, Arvete valikut üksikisikute ja asutused, sealhulgas vastaja.\nMummery J kuulsin apellatsiooni eriline komisjoni liige kellel oli leidis, et individuaalne olnud füüsilisest isikust ettevõtjana Tulumaksu eesmärkidel. Objektiks harjutus on maalima pilt alates kogunemine detail.\nSee on küsimus kohta hindamine üldine mõju detail, mis ei ole tingimata sama summa kokku individuaalne detailid. Mitte kõik detailid on võrdne kaal või tähtsust igal konkreetsel olukord. Asjaolud, nagu kogu peab olema vaatasin, ja mida võib olla kaalukad ühes juhul Arvestades kõike faktid võivad tohi olla kaalukad kontekstis Teisel juhul.\nTa oli olnud füüsilisest isikust ettevõtjana asemel kas töötaja või töötaja. Sissenõudja olnud olnud registreeritud arst ja oli töötas välja-kohta-tööaeg GP. Vastaja oli tingimusel neid teenuseid kohaliku Primary Care Trust. See oli umbes registreeritud GPs selle paneel; sealhulgas nõudja.\nCaren v iiri Hockey Company Ltd poolt Gu... (diskrimineerimine - rass ebaõiglase vallandamise muu)\nSee leid Mulle näibet olla otsustav ja veenev. Sissenõudja oli selgelt turundus oma teenused kuni ükskõik kumb pakkuja meditsiiniteenused vägi soovivad anda talle töö.\nEAT tunnistas, et kindel tegurid et juhul oli terav poole töötaja või töötaja seisund. EAT vaatas kõik need tegurid. Sellisel juhul need olnud kirjalik leping teenuse, kirjeldada selline.\nEAT järeldusele, et lepingu teenus olnud selge ja et tal tähendas mida see öeldud. Nagu kõik mujal juhul Kaalulangus Coach Fullerton Olukord on komplitseeritud ebaeduosa mõlemad pooled anna samaaegsed või kirjaliku dokumentatsioon; Selles suhtes, seoses ajakulu mida taotleja kumbki Põhja-Iirimaa või Iiri Vabariigis. Kõige rohkem, seal oli dokumentatsioon mis nimetatud mõningal rahvusvaheline competitions. Kui see protsent olid täpne, kõrgemate men's meeskonna ja U21 meeskond oleks pidanud olema tähelepanuväärselt edukas rahvusvaheline võistkonda.\nTribunal oli kindlasti mitte osutatud iga selline andmed. Puudus dokumentatsioon mis oleks toetatud taotleja väide.\nTelli ei ole otseselt sisalda piirata kohta tööpiirkonnad suhtes ebaõiglase vallandamise. Ei saa olema maailm-lai mõju, või isegi mõju Iiri Vabariigis. Küsimus territoriaalne kättesaamatus briti tööhõive seadusandlus on notoriously põhjustanud probleeme viimastel aastatel ning tal toodetud plethora kohta juhtumeid, sealhulgas üks otsuseHouse of Lords ja kaks Riigikohus - Lawson v Serco Ltd  UKHL 3,  ICR ; Duncombe versus Secretary of State for lapsed, Koolid ja perekonnad ei.\nSee osa tunnistati kehtetuks tööhõive Suhted seadus See ei kohaldatakse peripatetic töötajate, kellele see võib järeldada, et Euroopa Parlament eesmärk seaduse kohaldata, kui nad on põhineb Suurbritannia. Aga Riigikohtu Kohus sisse Duncombe ja Ravat selgeks, Kaalulangus Coach Fullerton õige lähenemine ei olnud ravima need kui fikseeritud kategooriad erand, või ainult kategooriad, vaid lihtsalt kui näited. Igal juhul mida on vaja on võrdlema ja hinnata tugevust konkureerivate sidemed koos koht tööd ühelt poolt ning koos Suurbritannia teiselt.


Lahendatud kindlustusjuhtum parvlaeval – Optimal\nLahendatud kindlustusjuhtum parvlaeval\nMärtsis 2012 pöördus meie poole klient, kellel oli juhtunud õnnetus parvlaeval. Seistes vasakpoolses reas esimesena ja oodates maalepääsu, sõitis temast paremalt poolt mööda sõiduk haagisega ja haagise poritiib vigastas kliendi auto paremat külge täies pikkuses. Sõidukid sõitsid praamilt maha ja vaatasid vigastused sadamas üle. Kohapeal jäi kokkulepe et järgmisel päeval pöördutakse kindlustusse.\nJärgmisel päeval oli aga haagiseomanik avastanud, et tal puudub liikluskindlustus ja eeldatavalt seetõttu hakkas teine osapool oma süüd eitama. Kindlustusselts tegi otsuse, mille kohaselt oli süü kahepoolne, kuna ei olnud tuvastatav sõidukite paiknemine avarii hetkel. Kuna sõidukid olid kohapealt parklasse sõitnud, siis tõesti ei olnud võimalik tõestada sõidukite paiknemist. Samuti puudusid selles kohas kaamerad. Seega oli otsus kahju hüvitamiseks 50:50. Pöördusime ise seltsi poole ja olime nendega kirjavahetuses. Lisaks kaasasime protsessi meie kliendi kindlustusseltsi. Kahjuks omavaheline kirjavahetus tulemusi ei andnud ja me pidime pöörduma LKF-i juures asuva vaidluskomisjoni poole.\nVaidluskomisjon vaatas juhtumi läbi ja tegi otsuse 80:20 meie kliendi kasuks. Ülejäänud 20% küsisime aga kaskokindlustusest. Seega sai juhtum positiivse lahenduse, kuid ainsaks miinuseks oli siinkohal aeg, kuna avarii toimus detsembris 2012, kuid lõpplahendus saabus alles märtsis 2013.


Hankige ekraanil täna\n25. märtsil tähistab Ameerika diabeediassotsiatsioon diabeedihoiatuse päeva diabeedi teadlikkuse suurendamiseks. ADA sõnul on ligi 7 miljonit ameeriklast diabeedi ja ei tea seda. Teatud tegurid võivad suurendada diabeedi riski. Oluline on teada neid riskitegureid, et saaksite diabeeti ennetada, tuvastada ja ravida.\nPerekonna ajalugu: 2. tüüpi suhkurtõvega on tugevam pereajalooga kui 1. tüüpi diabeet. 2. tüüpi diabeedi geneetika on keeruline, kuna neil, kellel on II tüübi diabeedi perekonna anamnees, võib olla ka ühiseid keskkonnariski tegureid, nagu ülekaalulisus ja istuv eluviis. Üldiselt on II tüüpi diabeediga patsiendi sugulase diabeedi risk ligikaudu sama, mis üldise elanikkonna puhul. Ent kui mõlemal vanemal on II tüüpi diabeet, suureneb risk ligikaudu 50% tõenäosusega diabeedi tekkeks. See tundub hirmutav, kuid isegi kui teil on tugev perekonnaajalugu, ei tähenda see, et su diabeet oleks absoluutselt saavutatav. Hea uudis on see, et isegi võite diabeedi ära hoida või edasi lükata, söödama hästi tasakaalustatud toitumist , harjutades kehalist kehalist kehalist toimet ja säilitades tervisliku kehakaalu .\nRass või rahvus: Teie rass ja rahvus võib suurendada diabeedi tekke ohtu. Haiguste tõrje keskuse 2011. aasta infolehe andmetel, võrreldes mitte-hispaanlastest valgete täiskasvanutega, on Diabeedi diagnoosimise risk 18% kõrgem Aasia ameeriklaste seas, hispaanlastel 66% kõrgem ja mitte-hispaanlastest mustadest 77% kõrgemad.\n* See teave võeti 2007.-2009. Aasta uuringust.\nVanus: kui te olete üle 45-aastane, on teil suurem diabeedi tekkimise oht. Kuigi vanus on midagi, mida me ei suuda kontrollida, on meil võimalus teha teatavaid elustiili valikuid, mis aitavad meil tervislikul teel vananeda. Alustage teabe saamisest.\nKui olete üle 45-aastane ja teil on suhkruhaiguse, kõrge vererõhu, südamehaiguste või rasvumisega perekonnaajalugu, pöörduge oma arsti poole, et kontrollida oma HgbA1c-d. HgbA1c on diagnoosimeetod, mida kasutatakse suhkru koguse mõõtmiseks veres kolme kuu jooksul. See aitab meil mõista su diabeedi riski ja seda, kuidas teie keha kasutab glükoosi.\nKaal: liigne kaal, eriti kõhupiirkonnas, võib suurendada diabeedi tekkimise ohtu. Kõhu rasvumine on seotud diabeedi ja südamehaigusega. Rasvrakud võivad muutuda resistentseks insuliini suhtes, hormoon, mis vastutab veres suhkru saatmise eest rakkudesse energia kasutamiseks. Liigne rasv võib pärssida insuliini oma töö tegemisel, mistõttu vere suhkrusisaldus veres liigub, mitte energiat. Kaotada vaid 7% oma kehamassist võib teie riski vähendada.\nFüüsiline aktiivsus: istuv eluviis võib suurendada teie diabeedi tekke riski, suurendades sellega ülekaalu. Harjutus aitab parandada veresuhkru taset, suurendades insuliini kasutamist. See võib samuti aidata parandada head kolesterooli, vähendada kehakaalu, suurendada energia taset ja tõsta meeleolu. Ameerika Spordimeditsiini kolledž soovitab igal nädalal kasutada 150 minutit intensiivset intensiivset treeningut .\nEnne uue harjutusrežiimi alustamist kontrollige kindlasti oma arst. Kui olete keegi, kes on uus, et kehaline aktiivsus hakkab aeglaseks ja suurendab järk-järgult kestust ja intensiivsust. Eesmärgiks on alustada ainult 10 minutit päevas - kõik tegevused loendatakse.\nEkraaniga tutvumine. Hea mõte on igal aastal kontrollida ja rutiinseid veretöid teha. Teie arst saab kontrollida vererõhku, kehakaalu, kolesterooli ja veresuhkru taset.\nTehke riskitesti . Ameerika diabeediassotsiatsioon esitas lihtsa uuringu, mis võtab aega vaid kuuskümmend sekundit, et aidata teil oma riskitaset hinnata. Lisateabe saamiseks minge siia:\n> Josli diabeedikeskus. Geneetika ja diabeet: mis on teie oht.\n> Josli diabeedikeskus. Tean oma riskitegureid.\n> Haiguste tõrje keskus. Riiklik diabeedi teabeleht, 2011 .\nBipolaarne häire Meds ja metaboolne sündroom\nMetaboolne sündroom ja diabeedi ja südamehaiguste riskifaktorid\nUuring aitab täpselt määrata 2. tüüpi diabeedi geenivariatsioone\nEmakakaela polüpiide sümptomid ja diagnoosimine\nMiks füsioteraapia on autismi oluline ravi\nÕpi, kuidas pistaatsi pähklid aitavad vähendada kolesterooli ja vöökohast


Matemaatika aitab: kuhu auto parkida - FORTE\n24.september 2019 12:14\nKus oleks kõige efektiivsem parkida?\nOmer Rana / Unsplash\nMatemaatika ei lahenda ainult number 42 probleemi ega räägi üksnes tähtede liikumisest ja looduse rütmidest. Selle abil saab teha ka paremaid valikuid ilmalike igapäevaelu probleemide maailmas. Möödunud nädalal ajakirjas Journal of Statisctical Mechanics avaldatud töös vaatlesid kaks füüsikut matemaatika vaatevinklist vägagi praktilist probleemi: kuhu oleks kaubanduskeskuse parklas kõige efektiivsem autot parkida.\nKeskmine liikleja Suurbritannias kulutab igal aastal keskmiselt ligi neli päeva (91 tundi) otsides parkimiskohta. New Yorkis on see number veelgi hirmsam - keskmiselt 107 tundi.\nKuigi Eestis ja isegi Tallinnas on parkimiskohaprobleem võrreldes ülerahvastatud suurlinnadega üsna tühine, ei ole ilmselt autojuhti, kes kaubanduskeskuse parklas kohta otsides arutult ringi tiirutanud ei oleks - parkimiskoha leidmise probleemiga oskab iga juht samastuda.\nParim parkimiskoht on see, mille kasutamisel on parklas veedetud aeg minimaalne. Teisisõnu, parkimiskoht vahetult (kaubanduskeskuse) ukse ees on parim, aga nagu me teame, on need pea alati hõivatud.\nSiililegi selge, et see koht jällegi ei ole parim, kui kohale maandumiseks tuleb mitu korda autoga läbi parkla tiirutada. Seega, efektiivne juht peab tegema valiku, mille kaugem eesmärk on vähendada parklas veedetavat aega ning see hõlmab nii parkimiskoha otsimiseks ringi sõitmist kui ka üle parkla kõndimist.\nKas valida uksele lähim parkimiskoht, parkida kiiresti kaugemale või leida mõni kahe äärmuse vahepealne lahendus? See on koht, kus matemaatika aitab teha selles keerukas parkimismaailmas tavalisest intelligentsemaid valikuid.\nKolm erinevat parkimisstiili\nOma töös kaardistasid Krapivsky ja Redner kolm lihtsat parkimisstrateegiat ideaalse kujuga üherealise parkla jaoks. Need juhid, kes valivad esimese vaba parkimiskoha, esindavad vagurat strateegiat. "Vagur parkija" ei kuluta aega parkimiskoha otsimisele ning jätavad sissepääsule lähimad parkimiskohad vabaks.\nNeed, kellele meeldib pöörasem elu, mängivad justkui ruletti, proovides leida parkimiskohta sissepääsu kõrvalt. Nemad on optimistid. "Optimistlik parkija" sõidab läbi parkla sissepääsuni ja hakkab siis tagasi suunas liikuma, et leida esimene vaba koht.\n"Mõistlikud parkijad" valivad kuldse kesktee. Nad sõidavad esimesed vabast kohast mööda ning panustavad sellele, et hiljem on veel vähemalt üks vaba parkimiskoht olemas. Kui nad leiavad kõige kaugemal parkiva ja sissepääsule kõige lähemal parkiva auto vahel koha, siis nad selle ka võtavad. Kui esimene koht oli ainus vaba koht, siis lähevad nad "uuele ringile" ja võtavad selle koha, mille vagur parkija oleks kohe võtnud.\nKuigi need kolm teooriat tunduvad esialgu lihtsad, tuli nende suhtelise väärtuse leidmiseks kasutada mitmeid erinevaid matemaatilisi tehnikaid.\nVahest ilmnevad seosed kõige huvitavamate asjade vahel, kus esmapilgul mingit seost ei paista - näiteks peegeldab vagur parkimisstrateegia samasugust dünaamikat, mida võib kohata elavate rakkude sees, kui monomeerid ehk aminohapped raku mikrotorukestes oma tegusid teevad.\nJust see võrdlus elusorganismi raku ja mikrotorukeste dünaamika vahel muutis ka parkimisprobleemi (matemaatiliselt) lahendatavaks. Keda huvitab hardcore teadus ja matemaatika, saab SIIT põhjalikumalt uurida.\n"Mõistlikuim" strateegia on täiesti olemas\nIgatahes kirjutasid autorid optimaalseima strateegia leidmiseks diferentsiaalvõrrandi ja kui nad erinevaid stsenaariume matemaatiliselt väljendama hakkasid, märkasid nad loogikat, mis lihtsustas seda, kui paljusid kohti peab (optimaalseima valiku tegemiseks) kaaluma.\nNäiteks mõistlik strateegia on olemuselt keerukas, sest mängus on palju parkimiskohti. Simulatsiooni kaudu said nad arvutada keskmise kohtade saadavuse ja tagasipöördumise hulga.\nLõppkokkuvõttes selgus, et kõige parem, optimaalsem ja mõistlikum on - nagu nimigi ütleb - mõistlik strateegia. Üldiselt kulub "mõistliku parkimisstrateegia" kasutajatel parklas kõige vähem aega.\nNapilt kannul sörgib optimistlik parkimisstrateegia ning vagur parkimistaktika on ebaefektiivne, sest pärast esimest vaba kohta jääb tühjaks mitmeid parkimiskohti ja teekond (poe) ukseni on pikk kõndimine.\nÜks autoritest, Redner, teadvustab seda, et optimeerimine viib olukorda päriselust kaugemale, aga ilma selleta ei saa ka matemaatiliselt asjale läheneda. Välja jääb näiteks võistlusmoment autode vahel ning see eeldab, et autod liiguvad ühesuguse strateegia alusel.\nKüll aga tahavad nad tulevikus luua uusi ja paremaid mudeleid, võttes arvesse näiteks sõidukiirust ning reaalsete parklate arhitektuuri. Kui muutuda täiesti realistlikuks, siis kaob jällegi võimalus situatsioone seletada, sest lõppeks on ju iga parkimisolukord unikaalne. Kuid asi ongi rohkem rõõmus ja selles, et on võimalik vaadata elulistele situatsioonidele tavalisest erinevalt.\nEksperiment: kui palju aega me igapäevaselt liikluses raiskame? (44) 09.05.2019\nUuring: ütle mulle, mis marki auto sul on, ja ma ütlen, kas oled liiklushuligaan (75) 07.06.2017\nVANAD FOTOD: Öine jalutuskäik lumises Tallinna vanalinnas 1965. aastal (52) 19.03.2017\nParklas liigeldes ei ole eesõigus alati sellel, kes sõidab laiemal teel (16) 16.04.2020\nTäna on Tallinnas tasuta parkimise päev! (34) 16.09.2020