Kokku dokumente: 1547 kuvatakse 100 dokumenti (201 - 300).\n01.07.2017 - 30.04.2018 Kaardirakendus "Tartu-Dorpat: kultuuritõlked"\nTartu Linnamuuseumi ja Tartu Ülikooli germanistika osakonnaga koostöös valmib 2018. aasta märtsis kaardirakendus "Tartu-Dorpat: kultuuritõlked", mis tutvustab Tartu linna aja- ja kultuurilugu läbi ajalooliste saksakeelsete kirjelduste. Lisaks kaardirakendusele valmib 2018. aasta aprillis Tartu ...\n01.06.2017 - 31.05.2018 Uuenevat õpikäsitust toetava laiapõhjalise juhtimismudeli arendamine Tartu Jaan Poska Gümnaasiumis\nKäesolev projekt on oluline, et omandada vajalikud praktikad oma juhtimismudeli täiustamiseks ja töös hoidmiseks. Kuna Jaan Poska gümnaasium asutati alles 5 aastat tagasi, on Erasmus+ KA1 projekt esimene suurem rahvusvahelist õpirännet pakkuv projekt meie kooli lühikeses ajaloos. Projekt on ...\n01.06.2017 - 01.12.2017 „Dooria kitoon ja Tartu tulevikumood“\nProjekti „Dooria kitoon ja Tartu tulevikumood“ eesmärgiks on läbi põnevate praktiliste ülesannete tutvustada erinevatesse sihtgruppidesse kuuluvatele noortele (sh riskinoored, noored väljaspool Tartu linna ja muukeelsed noored) antiikaja moodi sidudes seda tänapäeva moe ja tekstiilikunsti ...\n01.06.2017 - 02.10.2017 Tartu Annelinna Gümnaasiumi projekt "Ei sõltuvusele!"\nSA Archimedese noorteagentuuri poolt finantseeritud projekt, mille teemaks on "Ei sõltuvusele!". Projektis osalevad Tartu Annelinna Gümnaasiumi ja Vastseliina Noortekeskuse noored.\nNoored õpivad hoolitsema oma tervise eest selleks, et ennetada sõltuvust alkoholist, narkootikumidest ja ...\n01.06.2017 - 31.12.2017 Tartumaa, Pärnumaa ja Viljandimaa LP-võrgustiku koostöö\nProjekti raames soovime läbi viia Tartumaa, Viljandimaa ja Pärnumaa haridusasutuste esindajate kohtumisi (võrgustikukohtumisi), et teha koostööd LP-töö paremaks korraldamiseks asutuses ning koos lahendada koolielu ja lasteaiaelu küsimusi ja kavandada ühistegevusi oma kogemuste tutvustamiseks ...\n30.05.2017 - 31.12.2019 Tartu rattaringlus\nJalgrattaliikluse arendamine on Tartu linna transpordipoliitika üks prioriteetidest. Eesmärgiks on jalgrattaliikluse osakaalu suurendamine. Sel otstarbel rajatakse täiendavaid jalgrattateid ning jalgrataste hoiukohti ja parklaid. Lisaks teede võrgustiku täiendamisele aitab jalgrattaliikluse ...\n12.05.2017 - 29.12.2017 Tartu Forseliuse Kooli Progetiigri seadmete taotlemise projekt\nHetkel toimub Tartu Forseliuse Koolis robootikaring I ja II kooliastme õpilastele (kaasatud aktiivselt 25 õpilast) ning valikaine robootika ja mehhatroonika II ja III kooliastmele (kaasatud aktiivselt 30 õpilast). Eelnevalt nimetatud tundide läbiviimiseks on koolil olemas NXT Lego komplektid (6tk - ...\n02.05.2017 - 31.12.2017 Tartu noorte töömalev 2017\nTartu noorte töömalev pakub Tartu noortele esmase töökogemuse omandamise ja taskuraha teenimise võimalust ning arendavaid ühistegevusi suvevaheajal.\n- noorte tööharjumuste kujundamine; - võimaluse pakkumine noortele veetmaks arendavalt ja meeldivalt oma vaba aega suvisel, sügisesel ja talvisel ...\n30.04.2017 - 31.12.2017 Ülenurme tänava kergliiklustee\nKäesoleva projektiga on kavas rajada kergliiklustee Riia tn - Kase põik - Ülenurme tn, kogupikkusega 3 km\nJalgrattaliikluse arendamine on Tartu linna transpordipoliitika üks prioriteetidest. Eesmärgiks on jalgrattaliikluse osakaalu suurendamine. Sel otstarbel rajatakse täiendavaid jalgrattateid ...\n17.04.2017 - 31.08.2018 Euroopa vabatahtlik teenistus (EVT) Lille majas 2017/2018\n1. septembrist 2017 kuni 19. juuli 2018 tegutseb Lille majas Euroopa vabatahtliku teenistuse raames noor hispaanlane Carlos Javier Gonzalez Lorente, kes viib iganädalaselt lastele ja noortele läbi: 1) Impro klubi 2) Praktilised hispaania keele tunnid. Lisaks viib ta läbi vähemalt 3 projekti: 3) ...\n03.04.2017 - 31.12.2018 Tartu Maarjamõisa lasteaia rekonstrueerimine\nTartu Maarjamõisa lasteaia hoone on rajatud aastal 1972 ning majja peale seda olulisi investeeringuid tehtud ei ole. Hoone tehnosüsteemid on amortiseerunud ning renoveerimist ja soojustamist vajavad ka teised hoone olulised osad (katus, sokkel, seinad). Maarjamõisa lasteaiahoonele on väljastatud ...\n03.04.2017 - 31.05.2018 Raudtee tänav - Ülenurme kergliiklustee\nKäesoleva projektiga kavandatav piki Raudtee tänavat Ülenurme vallani kulgev kergliiklustee võimaldab turvaliselt ja kiiresti liigelda Vaksali-Riia tänavate ristmikult Tammelinna ja sealt edasi Ülenurme valda. Kavandatava kergliiklustee kogupikkuseks on 3 km.\nJalgrattaliikluse arendamine on ...\n01.04.2017 - 31.12.2019 Maarja peremajade loomine Tartusse\nTartu linnas on intellektipuudega inimestele kvaliteetse infrastruktuuri loomisega tegeletud 90-ndate algusest. Olemas on alusharidus, põhikoolid ja tugiteenused. Täiskasvanu eluks ettevalmistuse ühe osana on võimalus iseseisvuda, lahkuda päritoluperest ja maksimaalselt kasutada oma tegevusvõimet ...\n01.04.2017 - 01.12.2017 Lille Maja "Pop up" tegevused väljaspool noortekeskust ning keskkonna säästev noorteinfo jagamine.\nProjekti eesmärk on viia Lille Maja noortekeskuse tegevused rohkem majast välja, liikuda noorte juurde, mille tulemusena on noored teadlikumad noorsootöö võimaluste kohta, noortekeskuse tegevustega on liitunud juurde uusi noori (sh Lille Maja peamine sihtgrupp põhikooli ning gümnaasiumi noored). ...\n21.03.2017 - 31.08.2017 Eesti Vabariik 100: "Igal lapsel oma pill"\nEesti Vabariik 100 raames „Igal lapsel oma pill“ on kantud unistusest, et igal Eestimaa lapsel oleks võimalus õppida pillimängu. Projekt „Igal lapsel oma pill“, on ellu kutsutud, et Eesti inimeste ja ettevõtete abiga täiendada ja uuendada lastele muusikaõpet pakkuvate asutuste pillliparke, et ...\n20.03.2017 - 31.01.2018 Olev Prints ja Tartu Jaani kiriku kadunud värvid. Näituse kohandamine eksponeerimiseks Tartu Linnamuuseumis ja näitusega kaasnev programm\nEesti Arhitektuurimuuseumis 20.04 –26.05. 2013 olnud näituse kohandamine Tartu jaoks. Tänu väljapaneku teema unikaalsusele ja otsesele seotusele Tartuga on siinsel linnamuuseumil huvi ja motiveeritus näidata ekspositsiooni tartlastele ja külalistele.\nTartu arhitektuuri ajaloo alaste uurimistööde ...\n09.03.2017 - 01.12.2017 Tule nagu oled! - No pressure - be there or be square!\nProjekti eesmärk on tutvustada 6.-12. klassi õpilastele erinevaid vaba aja veetmise võimalusi nii Tartu linnas kui ka oma kodus. Projekti lõpus on noor teadlikum ning oskab teha mõistlikumaid otsuseid oma vaba aja veetmiseks. Kokku ootame programmis osalema 20 noort (8 poissi ja 12 tüdrukut). ...\n01.03.2017 - 30.09.2017 Laste ja noorte kultuuriaasta programm "50 ideed" Foorumteatri etendused „Mõttetu! Tühine! Nõme!” Tartus\nLille Maja näitemänguhuvilised noored soovivad korraldada Tartu linna ja maakonna 6.-12. klassidele tasuta foorumteatri etenduse pealkirjaga „Mõttetu! Tühine! Nõme!”. Etenduse sisu on välja töötatud noorte poolt ning käsitleb noorte jaoks aktuaalseid teemasid. Ühise ajurünnaku tulemusena selgus, et ...\n01.02.2017 - 31.03.2017 Regionaalne konkurss "Parim noor instrumentalist 2017"\nRegionaalse konkursi "Parim noor instrumentalist" osalise toetamise taotlemine\nEesti Muusikakoolide Liiduga koostöös toimuvad regionaalsed konkursid "Parim noor instrumentalist". Märtsis toimub Tartu II Muusikakoolisvaskpilliõpilastele esimene voor, kus žürii otsustab edasipääsejad II vooru.\n21.01.2017 - 31.03.2017 Oskuste õppe koolitus\nProjekti eesmärgiks on, et kool kasutab ühtset lähenemist õpilaste toetamisel probleemse käitumisega toime tulemisel, toetades seega muidu klassi tegevustest välja jäävate õpilaste kaasatust. Eesmärgi täitmiseks on vajalik järgmiste alaeesmärkide täitmine: -\tÕpetajad on teadlikud oskuste õppe ...\n09.01.2017 - 09.03.2018 Koostöise organisatsioonikultuuri loomine Tartu Forseliuse Koolis\n2016/2017 õppeaastal tegeleb Tartu Forseliuse Kool 4. ja 7. klassi õppekavade lõimimisega, mis on juba praeguseks näidanud, et see suurendab õpetajate koostööoskusi ja efektiivsemat koostööd ning kuna lõiminguplaanides on lähtutud nüüdisaegse õpikäsituse põhimõtetest, siis on õpetajate sõnul ...\n04.01.2017 - 31.03.2017 Projektikonkurss "PickUp-Briti Eri"\nNoortele suunatud kogukonna-algatuste fond “PickUp- Briti eri” toetab 7-26-aastaste noorte omaalgatuslike ideede elluviimist.\nTegevuse eesmärk on edendada erineva keele- või kultuuritaustaga noorte ettevõtlikkust panustades just oma kodukoha arengusse.\n03.01.2017 - 31.12.2017 Osalemine noorte omaalgatusprojektide konkursil "Ettevõtlik noor 2016"\n"Osale projektide tunnustamise konkursil “Ettevõtlik noor 2016”! Projektide tunnustamise konkursile oodatakse projekte, mille tegevused on LÕPETATUD 31. august 2016.a. Oluliseks peame koostööolid, noortekeskused, noorteorganisatsioonid ja noortegrupid, kes on teinud või läbi viinud eelmise ...\n01.01.2017 - 01.12.2017 Õppevahendite soetamine\nSoetada õppematerjale- ja tarvikuid, relvaimitaatoreid\n01.01.2017 - 01.12.2017 Kaitseressursside Ameti toetuse leping\nRiigikaitseõpetuse toetamine riigikaitselalase laagri ja õppekäikude korraldamisega\nTartu Kristjan Jaak Petersoni Gümnaasiumi riigikaitseõpetuse, õppekäikude ja laagri korraldamine\n01.01.2017 - 31.12.2017 MHG riigikaitse õppekäikude ja laagri korraldamine\nMHG riigikaitse kursuse raames õppekäikude ja laagri läbiviimine\n01.01.2017 - 30.06.2017 Hugo Treffneri Gümnaasiumis riigikaitseõpetuse raames õppekäigu ja õppelaagri läbiviimine 2017. aastal\n01.01.2017 - 31.12.2017 Kutsehariduse maine tõstmine\n1) Suurendada Tartu linna ja ...\n01.01.2017 - 01.12.2017 Tartu Annelinna Gümnaasiumi riigikaitseõpetuse toetus\nTartu Annelinna Gümnaasiumi riigikaitseõpetuse õppekäikude, laagri korraldamine, õppevahendite soetamine.\n29.12.2016 - 31.03.2017 "Incredible Years" alaprogramm Advanced Parent piloteerimine\n"Riskilaste ja -noorte tugisüsteemi väljaarendamine" raames teostatava tõenduspõhise vanemlusprogrammi "Incredible Years" alaprogrammi Advanced Parent piloteerimine ja konkreetsete tegevuste teostamine\nAnda raskustes lapsevanematele oskusi laste kasvatamisel\n15.12.2016 - 31.05.2017 Tartu Variku Kooli koolimeeskonna ühine õppimine haridusuuenduste rakendamiseks\nProjekti käigus algatatakse või antakse õpetajatele uued suunad oma õppetöö mõtestamiseks, õpilaste vajaduste ning võimetega toimetulekuks erinevates õppeprotsessides ja õpikäsitlustes.\n1. Anda Tartu Variku Kooli õpetajatele kokkuvõtlik ülevaade õppimise kaasaegsetest seisukohtadest. 2. ...\n05.12.2016 - 26.02.2017 Rõivakollektsioonide loomise koostööprojekt Tartu KHK ja Tartu Erakooli õpilaste vahel\n1. Toetada erinevate erialade õppijate ja koolide koostööd ning ühise eesmärgi saavutamisele orienteeritust õppekava väliselt. 2. Arendada õppijate loovust ja populariseerida juuksuri ja õmbluse erialasid kui ka kutseharidust üldiselt. 3. Lõimida erinevaid õppekavasid (õmblejad ja juuksurid) luues ...\n16.11.2016 - 30.03.2018 Noorte Tugila\nNoorte Tugila on noortekeskuse juurde loodud NEET-noortele (NEET - Not in Employment, Education or Training) suunatud tugistruktuur, mis pakub individuaalset tugiteenust üldjuhul 1-6 kuud, keskmiselt 3-4 kuud 15-26-aastastele noortele, kes ei õpi ega tööta. Noorsootöötaja aitab luua kontakte nii ...\n01.11.2016 - 30.11.2016 Tartu Linnaraamatukogu muusikaosakonna juubelikonverents\nMuusika ja selle tarbimisvormid on pidevas muutumises. Sellega peavad kaasas käima lisaks muusikakogudele ka kõik raamatukogud. Konverents ongi ellu kutsutud muusika valdkonnas uute võimaluste ja ressursside tutvustamiseks. Eesti muusikakogude töötajatele, Tartu linna ja maakonna ...\n27.10.2016 - 30.10.2016 ERASMUS+ kontaktseminar\nKoostööpartnerite leidmine ja koolidevahelise koostööprojekti koostamine\n04.10.2016 - 31.08.2017 Meist jääb maha puhas loodus\nOlemas olevad õppevahendid ei võimalda pakkuda õpilastele võimalusi vahetut suhtlust loodusega. Projekti eesmärk on tugevdada sidet õpiku teksti ja igapäevaelu vahel, süvendada ja kinnistada tundides õpitut. Paljudel lastel puudub võimalus looduses viibida ja seeläbi raamatutarkust päriseluga ...\n03.10.2016 - 30.05.2017 Lotte õpib linde tundma\nLasteaed asub äärelinnas ja lähiümbruses kostub erinevate lindude laulu, keda lapsed ei oska nimetada.\nLasteaia 2 vanemat rühma osalevad erinevas Eesti Ornitoloogiaühingu õppeprogrammis.\n01.10.2016 - 30.09.2018 Learning Outcomes Approach and ECVET Principles for Assessment and Validation of Work-based Learning and Apprenticeships: Training Programme and OER for VET and Enterprise Tutors (ECVET-Enterprise)\nProjekti eesmärk on edendada töökohapõhist õpet, parandada juurdepääsu kutseharidusele, paindlikult arvestada VÕTA süsteemi ja toetada kutseõpetajate profesionaalset arengut. Projekti sihtrühmad: kutseõppe pakkujad, juhid, töökohapõhise õppe koordinaatorid, praktikajuhendajad, tööandjad.\n01.10.2016 - 30.09.2018 Exploring Blended Learning approaches for VET (Blend4VET)\nProjekti eesmärk on töötada välja ja rakendada mitmeid lõimitud õpe kutsehariduse lähenemisviise, mille eesmärk on ajakohastada õppimise, õpetamise ja hindamise meetodeid kogu 5 partnerriigis. Õpitakse üksteise kogemustest ja tehakse läbi praktilisi harjutusi, et näha rakendamise erinevaid lõimitud ...\n30.09.2016 - 31.12.2016 XIX A. Russaku nim Noorte Pianistide Konkurss\nXIX A. Russaku nim Noorte Pianistide Konkursi korraldamine Tartu I Muusikakoolis\n1) Lõuna – Eesti klaveriõpetuse taseme tõstmine ja ühtlustamine. 2) Anda õpilastele võimalus konkureerida vastavalt õpitud aastatele, st. omavahel konkureerivad näiteks 3. klassi õpilased, olenemata vanusest. ...\n26.09.2016 - 01.10.2016 Tartu Linnaraamatukogu XI vene kirjanduse nädal\nTartu Linnaraamatukogu XI vene kirjanduse ja kultuuri nädala korraldamine 26. sept.-01.okt. 2016 a.\nTartu Linnaraamatukogu korraldab kümnendat aastat septembri lõpus (26. sept. - 1.okt. 2016) Vene kirjanduse ja kultuuri nädalat, mille eesmärk on nii raamatukogu lugejatele kui ka laiemale ...\n23.09.2016 - 31.05.2017 Triinu ja Taavi õpivad looduses\nTriinu ja Taavi Lasteaia kõikide aiarühmade lapsed õpivad looduskeskkonnas mõistlikult ja vastutustundlikult käituma, vastavalt oma vanusele ja lasteaia õppekavale.\n09.09.2016 - 01.07.2017 Tartu Annelinna Gümnaasiumi keskkonnaõppe päevad Tartu Observatooriumis ja Tartu Keskkonnahariduse Keskuses.\nAntud hetkel on vajalik arendada õpilastes üldpädevusi. Väärtuspädevus – loodusainete õpetamisel kujundatakse õpilaste suhtumist teadusesse kui inimtegevuse tähtsasse valdkonda, arendatakse huvi loodusteaduste vastu, süvendatakse säästlikku hoiakut keskkonna, sh kõige elava suhtes, väärtustatakse ...\n06.09.2016 - 16.06.2017 Laps avastab, et suurim ehitusmeister on loodus ise\nLapsed looduse õpilased\n06.09.2016 - 12.06.2017 Veeriku kooli 1. -6. klassi õppeprogrammid looduskeskustes 2016/2017 õa\n1.- 6. klasside õppeprogrammid loodukeskustes\nTutvustada õpilastele ümbritsevat keskkonda, täiendada teadmisi erinevatest elukeskkondadest ja väärtustada loodust.\n05.09.2016 - 30.05.2017 Tartu Lasteaed Meelespea projekt Loodusega sõbraks läbi uurimise ja avastamise\nSuhtumised ja hoiakud kujunevad varases lapsepõlves, sellepärast on oluline koolieelses eas äratada huvi looduskeskkonna uurimise ja hoiu vastu.\nLaps õpib tundma erinevaid looduslikke kooslusi (veemaailm, elus- ja elutaloodus - loomastik, taimestik, kivimaailm) Lastel ja tööperel on oskusi ja ...\n01.09.2016 - 31.08.2017 Toetus laulu- ja tantsupeo protsessis osalevaleTartu II Muusikakooli kandleansamblile\nTartu II Muusika kandleansamblile instrumentide soetus ja hooldus\nArendada ja mitmekesistada kandlemuusika esitus- ja väljendusvõimalusi.\n01.09.2016 - 10.11.2016 Näituse "Albumilehed" ettevalmistamine ja teostamine.\nSeoses Tartu II Muusikakooli 40. aastapäevaga koostame näituse "Albumilehed",\nNäituse "Albumilehed" ettevalmistamine ja teostamine seoses Tartu II Muusikakooli 40. aastapäevaga ja kooli ajaloo esitamisega vastavalt taotluses esitatud projektile ja eelarvele.\n01.09.2016 - 31.08.2018 Growth in the Work Based Learning (WBL) Triangle (GRIT)\nProjekt suurendab ja parandab koostööd töökohapõhise õppe kolme osapoolte vahel (õpilane, kool, töökoht) ja seda töö käigus toimuva väljaõppe ajal. Projekt on valdkonnaülene ning selles osaleb kaks kõrghariduse ja kolm kutsehariduse (kutsehariduse koolitus) institutsiooni, vaatleb töökohapõhist ...\n01.09.2016 - 31.08.2018 Nonformal for All\nTegu on Erasmus+ programmi strateegilise partnerluse projektiga, mille jooksul 6 riigi koolid (Rumeenia, Ungari, Portugal, Türgi ja Eesti) tegutsevad ühiselt selle nimel, et luua erivajadustega õpilaste toetamiseks uudseid mitteformaalse õppe võimalusi koolikeskkonnas. Selle tarbeks korraldatakse ...\n01.09.2016 - 31.08.2017 Nordic Cultural Landing - Breaking The Borders\nEttevalmistav visiit rahvusvahelise projekti kirjutamiseks ja käivitamiseks Fääri saartel asuva Stranda kooliga.\nSotsiaalselt ja majanduslikult toimetulev õpilane.\n01.09.2016 - 31.08.2017 Keeleõppetegevused edukamaks toimetulekuks tööturul\n01.09.2016 - 30.09.2016 Enhancing Digital Competences in Education and Training\nProgrammerimisõppe laiem kasutuselevõtt esimeses kooliastmes. Kuna programmeerimine on keeruline ja veel keerulisem on selle õpetamine, siis otsime partnereid kellega koos kogemusi/metoodikaid vahetada. Soovime koostöös välja töötada erinevaid metoodilisi materjale, neid töös rakendada ning jagada ...\n01.09.2016 - 29.09.2017 Kristjan Jaagu õpireis\nÕpikäigud ja kogenenumate või ka teiste uute ja suurte koolide meeskondade juurde aitavad meil avardada oma teadmisi ja koostööoskusi. Luua Haridusuuenduskeskusest kovisiooni vormis õpiringid, et tugevdada koolis õpetajate vahelist koostööd ja süsteemset probleemilahendusmeeskondade tööd ning ...\n01.09.2016 - 01.09.2017 Konkurendist koostööpartneriks ehk ühtse meeskonna loomine Tartu Kivilinna Koolis\nProjekt “Konkurendist koostööpartneriks ehk ühtse meeskonna loomine Tartu Kivilinna Koolis” peamiseks sihiks on luua õpetajatest ühtselt toimiv meeskond, kus iga liige teab oma rolli ja vastutust. Projekti käigus viiakse läbi meeskonnakoolitus ja juhtimiskomptentside arendamise koolitus ...\n01.09.2016 - 09.06.2017 Tartu Raatuse Kooli õpilaste keskkonnateadlikkuse areng\n01.09.2016 - 31.05.2017 Tartu Tamme Kooli loodusõppeprogrammid\n01.09.2016 - 31.07.2017 Tartu Kivilinna Kooli 2016 – 2017 õa loodus- ja keskkonnaalased õppeprogrammid\n01.09.2016 - 31.08.2019 Elav raamat\nProjekt “Elav raamat” (“Living Book”) keskendub õpilaste lugemisoskuse ja ka lugemishuvi suurendamisele. Eesmärgi saavutamiseks kasutatakse innovatiivset meetodit (töötatud välja Küprose ülikooli poolt), mis põhineb digitaalsete ülesannete kasutamisel lugemise toetamiseks: virtuaalsed keskkonnad, ...


Lastekaitse Liit 2020 » EPL – Lastepsühhiaater küberkiusamisest: traagilisi tagajärgi ennetab lastega suhtlemine\nLastekaitse Liit 2020 › Meediakajastus › EPL – Lastepsühhiaater küberkiusamisest: traagilisi tagajärgi ennetab lastega suhtlemine\nEPL – Lastepsühhiaater küberkiusamisest: traagilisi tagajärgi ennetab lastega suhtlemine\nPilt: EPL ekraanitõmmis\nTänases nädalalõpulehes LP ilmus traagiline lugu endalt elu võtnud 19-aastasest Heldin Noolest, kellest oli saanud terve põlvkonna noorte jaoks pidev pilke- ja mõnitusobjekt.\nKuidas peaks lapsevanem võimalikult vara aru saama, kui tema järeltulija nii tõsiste elumuredega maadleb? Lastepsühhiaater Anne Kleinberg rõhutab, et oluline on vanema kontakt lapsega: igapäevane suhtlus lapsega on küberkiusamisest hoidumise alus. “Tuleb oma lapsega rääkida ning olla tema tegevuste suhtes järjepidevalt varustatud värskeinfoga. Oluline on teada, mida laps internetis teeb ning kellega suhtleb,” selgitas Kleinberg.\nLapsevanema kohustus on hoida laste teg\nemistel silma peal ning vestleda internetis varitsevatest ohtudest avatud kaartidega. “On oluline, et vanemad läheneksid oma lastele rahumeelselt läbi suunavate küsimuste, uurides kellega laps suhtleb ning mis on nende inimeste vanus,” tõdes Kleinberg.\nPeamiste ohumärkidena toob Kleinberg välja endasse tõmbumise, emotsionaalse kõikumise ning pideva internetis istumise. Lapsed kipuvad olema naiivsed ning teismeealised hoidma privaatsust. Küberkiusamise puhul on tähtis reageerida, suhelda sel teemal lähedaste või spetsialistidega ning blokeerida pahatahtlikud kiusajad. “Kui kedagi kiusatakse, tuleb ausalt rääkida ning võimalusel suhelda ka kiusajate lastevanematega. Samuti on oluline teavitada ning nõu küsida veebikonstaablitelt,” selgitas Kleinberg.\n“Kui lapsega toimub midagi ebameeldivat, peegeldub see suuresti meeleolumuutustes. Oluline on näha märke, sest lapsed tihtipeale ei taha oma mõtteid jagada ega vanematele muret tekitada,” rääkis projekti “Targalt internetis” koordinaator Malle Hallimäe.\nLaste puhul on tavaline, et varjatakse ning probleemidest ei räägita. Hallimäe sõnul on kõige aluseks peresisesed usalduslikud suhted. “Kui midagi juhtub, on laps valmis usaldama ja rääkima. Lapsevanema seisukohast on aga oluline, et ta kuulaks, kaasa mõtleks ja ei vähendaks probleemi,” lisas Hallimäe.\nKüberkiusamine on kiusamise vorm, mille eripäraks on sihilik pahatahtlik käitumine internetikeskkonnas. Küberkiusamise puhul on täidetud kolm järgnevat kriteeriumit: tahtlik tegevus,korduvus ning tasakaalutus võimusuhtes. Tavaliselt on kiusaja ohvrist millegipoolest üle – olgu selleks kõrgem positsioon, füüsiline tugevus või võim tekitada ohvris kaitsetus ja -hirmutunnet.\nMida tuleb pidada küberkiusamiseks:\n1. Ähvardavate, õelate e-mailide, tekstisõnumite jne korduv saatmine\n2. Personaalse või isikliku informatsiooni väljameelitamine kelleltki ning selle levitamine\n3. Kellegi teise nime all ebaviisaka ja alavääristava sisuga sõnumite ja e-kirjade saatmine\n4. Interneti keskkondade (koduleht, suhtluskeskkond) loomine kaaslase üle naermiseks, alavääristamiseks või vaenu õhutamiseks.\n5. Tavaliselt on kiusajaid, ähvardajaid mitu.


CurtisXLove profiil | Free Sex Gay Porn\n24, Neitsi, Poland\nViimase sisselogimise aeg: 06.03.20 5:44:13\nKlõpsates nupul, tõstad CurtisXLove esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. CurtisXLove hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja CurtisXLove kohta\nKasutaja CurtisXLove tööaeg


Iraagi parlament ei toetanud Eesti sõdurite jätkamist PM - Estonian World Review\nIraagi parlament ei toetanud Eesti sõdurite jätkamist PM\nKuumad uudised 20 Dec 2008 EWR\nIraagi parlamendisaadikud lükkasid tagasi võõrvägede õiguslikku staatust puudutava lepingu, mille alusel oleks Eesti ja mitme teise riigi sõdurid saanud Iraagis jätkata ka tuleval aastal.\nVägede staatuse lepingu seaduseelnõu kukkus parlamendis läbi, sest selle vastu hääletas 80 ja poolt 68 Iraagi rahvasaadikust, teatas BBC News.\nSellele vaatamata pole otsus veel lõplik, sest seaduseelnõu läheb nüüd parandusettepanekute tegemiseks tagasi valitsusse.\nEesti, Ühendkuningriigi, Austraalia ja mitme teise riigi vägede kohalolekuks Iraagis on vaja sõlmida sarnaselt USAga kahepoolne leping, sest alates järgmiseks aastast ei sõdita Iraagis enam ÜRO julgeolekunõukogu mandaadi alusel. Muuhulgas lõpeb 31. detsembril ka Eesti jalaväelastest koosnev ESTPLA-17 missioon Iraagis.\nIraak on palunud Eestil küll ühena vähestest jätkata, kuid ametlikku sooviavaldust pole seni veel saabunud. Riigikogu on sellele vaatamata kiitnud heaks eelnõu, mis pikendab Eesti vägede viibimist Iraagis 2009. aasta lõpuni.\nKurdist parlamendisaadiku Fariad Rawndouzi sõnul polnud tema ja mitmed tema kolleegid rahul seaduseelnõu sõnastusega. Tema sõnul peaks leping sarnanema sel suvel Ühendriikidega sõlmitud vägedepaktiga, kus on detailselt ära määratud USA sõdurite õigused, kohustused ja riigist lahkumise tähtaeg.\nUSA lahinguüksused jäävad kahepoolse julgeolekupakti alusel paigale kuni 2011. aasta juuni lõpuni. Vaidlused selle lepingu üksikasjade üle kestsid Iraagi valitsusega pikka aega, kuid selle peab järgmisel aastal toimuval rahvahääletusel heaks kiitma ka rahvas.\nHiljuti Iraaki külastanud Ühendkuningriigi valitsusjuht Gordon Brown kinnitas, et Briti sõjaväelased lõpetavad oma missiooni Lõuna-Iraagis asuvas Basras hiljemalt 2009. aasta juuli lõpuks, sest Ühendkuningriigil ei õnnestunud erinevalt USAst pikaajalist lepingut sõlmida.


Haapsalu pansionaati laastas punane kukk - Äripäev\nHaapsalu pansionaati laastas punane kukk\n21. aprill 2009, 13:34\nEile öösel hävis suur osa Haapsalus asuva\nTokoi pansionaadi sisemusest, omaniku sõnul oli hoone kindlustatud 4 miljoni\nPõlengu ajal hoones inimesi polnud ja keegi vigastada ei saanud, kirjutas Lääne Elu.\nTokoi pansionaadi omanik Andres Ruuge oli eile Põhja–Rootsis. „Ei tea, millest tuli alguse sai. Pärnust tulevad eksperdid ja selgitavad,” ütles ta. Ruuge ei usu, et tuli sai alguse katlamajast, nagu arvas päästeteenistuse töötaja. „Selline tunne on, et on süütamine,” ütles Ruuge.\nOma esindajalt kuuldud kirjelduste põhjal teadis Ruuge, et maja seisukord on trööstitu. „Allkorrusel tehti just remonti, kevadel lõpetati. Üleval tehti duširuumid korda, trepikojas olid uued vaipkatted, kus polnud peale oma inimeste veel keegi peal käinud,” jutustas mees.\nRuuge sõnul on maja kindlustatud nelja miljoni krooni peale. Ehitusinseneri haridusega mees lootis, et hoone seisukord nii hull pole, et peaks maha lammutama.\n21. April 2009, 14:01\n21. aprill 2009, 14:14\nSajad lambad pääsesid Valgamaal suurpõlengust\n21. aprill 2009, 07:27\nSzolnokis plahvatas Izmiri baar


Mis juhtub koomiksis ja miks see on fantastiline - kasulikke artikleid - 2020\nMis juhtub koomiksis ja miks see on fantastiline\nSan Diego Comic-Con on sel nädalavahetusel täies hoos. Haagiste, plakatite, tegevuskujude ja paneelide tulva ääres tasub astuda samm tagasi, et hinnata just seda, mis on SDCC ja miks see on nii muljetavaldav, et see üldse olemas on.\nSDCC (mõnikord tuntud lihtsalt kui Comic-Con) tähistab geekultuuri paljusid erinevaid aspekte. See kultuur on sama mitmekesine kui geid ise, kuid seal on ühine niit, mis seob neid kõiki omavahel. Sellel põhjusel võite minna ühele kokkutulekule ja näha ühes kohas tähistatavaid superkangelasi, võlureid, kosmoselaevu ja zombisid. Mitte nii kaua aega tagasi polnud nende asjade fännidel kohta, kus neid huvisid jagada. Mõnikümmend aastat tagasi aitas San Diego Comic-Con seda muuta.\nComic-Con alustas väikest, koondades erinevaid fännigruppe\nTäna on San Diego Comic-Con tohutu kongress, mis tõmbab tähelepanu tohututele ettevõtetele kogu maailmas, kuid see ei alanud nii. Esimesel 1970. aastal toimunud koomiksikontsil (tol ajal nimega Minicon) oli kohal vaid 300 inimest. See ei pruukinud olla tohutu koosviibimine - eriti tänapäevaste standardite järgi -, kuid sellest piisas.\nNagu Comic-Coni kaasasutaja Richard Alf on märkinud, kasvas konventsioon esimestel aastatel võrgustiku loomisega geikute kogukonna teiste rühmadega. Siia alla kuulusid loova anakronismi ühing, kes korraldas keskaja ajalooteemalisi muudatusi, ja Mythopoeic Society, mis on pühendunud müütiliste kirjandusmaailmade uurimisele, eriti JRR Tolkieni ja CS Lewise poolt loodud. Kui tänapäeval võivad Tolkien, Lewis ja mõned alternatiivsed keskaja lood olla leibkonna nimed, siis 70ndatel olid need niššid, nagu nad tulevad.\nEsimesed koomiksikaaslased püüdsid neid lahknevaid fännigruppe ühendada ja lasta kõigil oma huve koos tähistada. Koos tolleaegsete sarnaste konventsioonidega, nagu lauakeskuse mängukeskne Gen Con (avati 1968) ja koomiksiteemaline Wizard World Chicago (avati 1972), aitas SDCC näidata, et maailmas on geekultuuri jaoks ruumi.\nFännide juhitud ja nende jaoks mõeldud kokkulepped hakkasid kiiresti kasvama, inspireerides lugematuid teisi fänne looma oma huvides oma üritusi. Otakon (asutatud 1994. aastal) on üks pikaajalisemaid animekongresse USA-s. PAX (algas 2004. aastal) sai alguse, kui Penny Arcade loojad soovisid üritust just mängijatele. Dragon Con (asutatud 1987) kasvas välja ulme- ja mängukonventsioonist, et hõlmata kõiki geekultuuri nurki. Iga uue sündmusega oli kõigil inimestel üks uus kodu, et jagada oma huvisid mõttekaaslastega. Kõik täna toimunud megaüritused tulid ajast, mil paar nohikut said kokku, et koos lõbutseda koos millegi üle, mida nad nautisid.\nSDCC laseb meil kokku saada ja jagada oma armastust oma lemmiklugude vastu\nTänapäeval sarnaneb SDCC oma tagasihoidliku algusega vähe. Nüüd ilmuvad suuremad kirjastusettevõtted sageli kõigi nende reklaamitud filmide või telesaadete viimaste näpunäidete jagamiseks. Ainuüksi sel aastal oleme näinud kahe uue Marvel Netflixi etenduse treilereid ja mõnda hämmastavat tegelaskuju kostüümi. Ja see on alles esimene päev.\nIgal aastal pöörduvad ettevõtted legendaarsesse H saali, et näidata oma tulevaste filmide jaoks eksklusiivseid treilereid. Need haagised lekivad peaaegu paratamatult. Eelmisel aastal püüdsime esimesi eelvaateid ja kaadreid videotele, ja. Rääkimata sellest, uus kulissidetagune treiler, mille saateks oli hämmastav tasuta Tähesõdade kontsert 6000 fänni jaoks.\nNeed on ka kõige olulisemad punktid. Alates hullumeelselt meisterdatud tegelaskujudest, lõpetades uhkete rekvisiitide ja kostüümidega ning nähes esmakordselt täiesti uusi lugusid ja universumeid, on Comic-Con üle ujutatud hämmastavate, andekate inimeste toodetega. Kui olete kunstnik, kellele meeldib joonistada, skulptureerida, videot filmida, kostüüme teha, kujunditegelasi kirjutada, alorit kirjutada või mõnda muud näiliselt “nišilist” käsitööd, on raske mitte näha SDCC-d kui vitriini, kus teie töö võiks olla päev.\nTeasterite ja treilerite vabastamine teenib ka väärtuslikku eesmärki - lasta kõigil, kes ei saa tulla, põnevusest osa saada. Võimalik, et te ei saa isiklikult kohale ilmuda, kuid kõik võivad uue treileri kukkudes välja hiilida. Praegu võib SDCC-s olla üle 150 000 inimese, kuid miljonid meist saavad koos vaadata. Ja kui te ei ela selle konna lähedal (või soovite vältida hotellide, lendude jms vaeva), võite leida ka muid konventsioone, nagu Dragon Con, New York Comic-Con või palju teisi üle kogu riigi. Pole tähtis, millised on teie huvid, võite leida midagi toitlustavat.\nSee konventsioon tõestab, et geikute kultuur on kõigi kultuur\nSDCC pole ainus oluline tava seal. Tegelikult võiks väita, et teistel fännidele orienteeritud miinustel on lõbusam osaleda. Ma käin regulaarselt Dragon Conis Atlanta linnas, mis on üks suurimaid fännide juhitavaid geekonverentse ja see on lööklaine. See on valideerimine, et teid ümbritseb nii palju inimesi, kellele just meeldivad asjad, mida teete.\nSellegipoolest on SDCC-s midagi erilist. Siin pole tähtis ainult see, et teiega ühinevad ka teised fännid. teeme seda. Ettevõtteid on tulnud kõikjalt, et jagada ka vähimatki kiusatust, lootes fännidele meeldida. Muidugi, nad teevad seda raha pärast, aga nad teevad seda raha pärast. Mitte nii kaua aega tagasi põrutati ja pilgati nohikukultuuri. Kui tegelesite koomiksite, tegevusfiguuride või ulmefilmidega, tegid inimesed teile nalja. Aastaid enne 1977. aastal kasti ülevõtmist oli SDCC juba veenvalt inimesi veenmas, et nohikukultuuril on midagi pakkuda.\nNüüd pole see enam nördikultuur. See on lihtsalt popkultuur. Uudiste saidid on krohvitud asjadega, mis varem olid nišš. Meie enda õdede saidid asuvad kohapeal, hõlmates iga kultuurinähtust. on ajaloo suurim telesaade. Marveli filmide universum on ainus filmifrantsiis, mis eales teeninud enam kui 10 miljardit dollarit. Isegi indie-koomiksid muutuvad hitt-telesaadeteks. Need ei ole asjad, mis hoitakse pisikestes gruppides eemal ja nende meeldimiseks ei pea te spetsiaalset silti hankima. saavad osaleda.\nSelline mõju on oluline. Igas vaadatud filmis töötab sadu artiste. Iga ekraanil nähtud superkangelane inspireerib kuskil mõnda väikest last (see on ka põhjus, miks esindus on oluline). Iga kord, kui kaks inimest looga seob, loob see veel ühe seina. Maailmas, kus on liiga lihtne vihastada ja omavahel võidelda, on see tervitatav lohutus. SDCC-d on lihtne küüniliselt tagasi lükata kui lihtsalt filmide ja showde korporatiivset reklaamimist, kuid see ei tähenda asja. Lood, tegelased ja maailmad, mida nohiklased on aastaid armastanud, omavad väärtust ja nüüd saavad kõik sellest osa võtta.\nNüüd on parim aeg Microsofti kroomipõhise servasirvija proovimiseks\nCopyright 2020 Mis juhtub koomiksis ja miks see on fantastiline


Katariina kudugurmee: Põlved sooja.\nSellist muret, et põlved külmetavad, tundsin eelmisel talvel küll esimest korda elus. Muidu mul toas külmetavad pigem varbad või sõrmed, aga no nüüd oli nii (äkki see sõltub vanusest või hoopist mu hirmmadalast hemoglobiininäidust...).\nSeega kudusin möödunud kevadel endale ühe paari mõnusaid koeravillaseid põlvesoojendajaid. Tegin need 3+1 soonikkoega. Kasutasin kolme erinevat koeravillasegust lõnga. Kusjuures, kui soojendajaid niisama palja silmaga vaadata, siis ei märka üldse niiväga, et neis on kolm erinevat tooni lõnga, aga piltidelt tuleb see nii hästi välja.\nLõnga kulus kokku umbes 60 grammi.\nAlustasin ja lõpetasin 54 silmusega, suuremas osas oli 56 silmust.\nSildid: kootud (knit)


11" Laprest (naturaalne) - sülearvuti jahutusalus (87752875) - Osta.ee\nAutomakk JVC KD-R452\nVälised kõvakettad (17)\nEseme ID: 87752875\nEseme ID: 87752875 Seisukord: uus Tarneaeg: 2 päeva\nReg. kood 12797848 Kasutaja alates 25.08.2015\nLuven 100% e-pood\nLuven — / 4 / vaata kasutaja e-poodi\nSobib 11" sülearvutile\nViimistlus: 3-kihiline lakk\nMõõdud: 320 x 210 x 20 (koos jalgadega)\nLaprest on kvaliteetne sülearvuti jahutusalus, mis sobib 11" arvutile. See on tehtud kergest, kuid väga vastupidavast 3-kihilisest bambusvineerist ning kaetud 3-kordse värvitu lakikihiga, mis kaitseb Laprest kahjustuste eest ja võimaldab seda kergesti puhastada.\nLaprestil on 12 õhutusava, mis tagavad suurepärase passiivse jahutuse – avade kaudu pääseb sülearvutile ligi jahe õhk ning kuum suunatakse eemale. Nii hoiab jahutusalus Sinu arvuti alati õigel temperatuuril ning kaitseb seda ülekuumenemise eest ka siis, kui hoiad arvutit mõnel umbsel pinnal nagu pehme tekk või diivan.\n18 mm paksune Laprest hoiab arvuti piisavalt kõrgel lauaplaadist või muust pinnast, millel arvutit hoiad. Tänu sellele ei pääse Sinu arvutisse tolm, mis ummistab ventilaatoreid ja põhjustab ülekuumenemist.\nLapresti saad kasutada ka töölaual ning selleks on Laprestile lisatud neli 2 mm paksust silikoonjalga. Jalad ei lase alusel libiseda ning aitavad õhul veelgi paremini ringelda.\nLaprestiga ei kaitse Sa üksnes oma sülearvutit ülekuumenemise eest, vaid ka oma jalgu ja "privaatseid piirkondi", kui hoiad arvutit põlvedel.\n11" Laprest (pruun) - sülearvuti jahutusalus\n11" Laprest (must) - sülearvuti jahutusalus\n13" Laprest (naturaalne) - sülearvuti jahutusalus\n13" Laprest (pruun) - sülearvuti jahutusalus\nSilicon Power memory card 32gb micro sdhc class 10\nVÕIMAS lauaarvuti, Intel i3-4170 3,70 GHz, UUS SSD, 8 GB RAM\nArvuti Apple Koos Toiteplokiga\nPowerful computer for games, work and storage (Hackintosh)


hea eeskuju - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFReede, 24. märts 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veasthea eeskujuInfoSeotud isikud Tanel Padar Ene Ergma jakob rosin Yana Toom Margus Lepik juhan liiv Seotud kohad Otepää Eesti Euroopa Pühajärve Iirimaa Taskuhea eeskuju - Viimased uudisedPMAndrei Hvostov: kas omariikluse ja kultuuri üheaegne hoidmine on liiga suur koorem? (85)Iiri ja Luksemburgi kogemused näitavad, et omariiklus ei ole veel rahvuskeele püsimise garant, kirjutab Sirbis kirjanik ja ajakirjanik Andrei Hvostov (SDE).\n13.11.2016, Dagmar LampIsadepäeva aktus Estonia kontserdisaalis13.11.2016VmGalerii: Ironman 70.3 põhivõistlus PühajärvelTäna, 6. augustil peeti Pühajärve ümbruses triatloni Ironman 70.3 Otepää põhivõistlus. Poolpika triatloni võitis individuaalarvestuses Viktor Zyemtsev Ukrainast.\n06.08.2016, Tiit LoimIronman 70.3 Otepääl06.08.2016EluVaata: Tanel Padar lõpetas elu esimese triatloniRokkstaar Tanel Padar on hüljanud rokkarile kohased eluviisid, ei joo, toitub tervislikult ning teeb usinalt sporti. Eile lõpetas ta ka elu esimese triatloni.\nTeisipäeva õhtul Rahvusooperis Estonia toimunud tseremoonial pälvis Eesti koolinoorte hea eeskuju tiitli Vanalinna Hariduskolleegiumi 11. klassis õppiv Jakob Rosin, kes ütles Postimehele, et tegusa inimese esimene samm on märgata, mida ta enda ümber muuta sooviks. 20.11.2012, Oliver KundRep“Hea Eeskuju” auhinna sai Jakob Rosin20.11.2012, Reporter.eeKoolinoorte «Hea Eeskuju» tiitli pälvis Jakob Rosin 20.11.2012PPEesti otsib noori häid eeskujusid Eesti noorteühendused kuulutavad välja konkursi „Hea eeskuju” ja otsivad koolinoori, kelle pealehakkamine, sihikindel töö ja võime teisi kaasa haarata on muutnud nende kodukandi ja elukeskkonna paremaks. Konkursi võitjale on välja pandud 1300eurone stipendium.\n04.11.2011, ValgamaalaneVTEesti otsib Häid Eeskujusid\n13.09.2010, Veste RoosaarPMErgma andis üle Hea Eeskuju auhinnaEesti Riiklikus Nuku- ja Noorsooteatris toimunud noortekonverentsil Lahe koolipäev andis konkursi Hea eeskuju patroon riigikogu esimees Ene Ergma üle Hea Eeskuju auhinna.05.11.2009, Berit-Helena LampPMEesti noorim muuseumiomanik mõjub kui hea eeskujuTa on omaealiste noorte hulgas täiesti omanäoline nähtus. Tagasihoidlik, ent ometi suur autoriteet igas eas inimestele. Ta on kõigile hea eeskuju, ent kes ta on?02.12.2008, Kristi LeppikPMSigrid Kõiv: tubli eeskuju01.12.2008, Sigrid Kõiv Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaTäna14:1524MärtsPÄEVAINTERVJUU Kas Eestis on toidukaup kehvema kvaliteediga kui Lääne-Euroopas?>Homme01:1525MärtsKorvpalli otsepilt: Kotsar ja South Carolina kohtuvad tugeva Bayloriga>Homme16:0025MärtsVõrkpalli otsepilt: Balti liiga tšempion Rakvere sõidab veerandfinaali teises kohtumises külla Järvamaale>Homme17:0025MärtsVõrkpalli otsepilt: TTÜ võõrustab veerandfinaali korduskohtumises tugevat Pärnut>Viimased uudised12:00Kas Vanemuise teater alustab kevadkülviga? 11:52Kokkuvõte: mulluse kuluhüvitise kasutas viimseni ära kuus saadikut 11:51Lugeja küsib: kuidas mõjutab kellakeeramine öötöötajaid? 11:48Eesti selle aasta VIP-ärimissioonid: LAV, Iisrael ja... 11:45Raport: Eestis on tuberkuloosi haigestumine oluliselt langenud, kuid endiselt ollakse ohumaa 11:41Motoexotikal jätkub masinaid isegi lae alla 11:39Beebilõust vanglast: näeme EHHFil 11:37Ühe viske mäng jättis Eesti klubid finaalist välja 11:30Andrus Karnau: parlament ja tema häbi 11:30Fotod: Egiptuses avastati muistset šamanismi kujutavad kivisse raiutud pildid 11:29TV3 video: tippkokk Joel Ostrat paneb kiire elutempoga inimesed sööma tervislikku ja kodumaist karbi- ja purgitoitu 11:26Crazydeal ei jäta jonni – teenus pagendati Venemaa serveritele 11:26Pildid: 16-aastane luuletaja ja räppar EiK esitles Kultuuriklubis Kelm oma teist kogumikku «uinak» 11:24JFK päevik paljastab, et ta pidas Adolf Hitlerit legendaarseks 11:16Eestil ei õnnestunud hiiglaslikku suhkrutrahvi Euroopast tagasi saada (3)11:10USAs dramaatilise võistlusega alustanud Tribuntsov püstitas kaks uut Eesti rekordit 11:09Twitter kaalub tasuliste liikmekontode loomist 11:05Henrik Normann: olen tehtu eest mitmekordselt karistada saanud 11:04Avalik rumalus: Lätti alkoholi järele sõitjad teavitavad sotsiaalmeedias edasimüügist 11:02Kirjanik Kerttu Rakke Kenderi saagast: et «Untitled 12» üldse avalikku tähelepanu sai, tuleb «tänada» kampa miilitsaid! Kõik viimased uudised


VIDEO I Mis on edu valem? Muusik Hans Noormetsa sõnum noortele: usu endasse, ära kuula teisi ja mine edasi! – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu VIDEO I Mis on edu valem? Muusik Hans Noormetsa sõnum noortele: usu endasse, ära kuula teisi ja mine edasi!\nVIDEO I Mis on edu valem? Muusik Hans Noormetsa sõnum noortele: usu endasse, ära kuula teisi ja mine edasi!\n“Duublis” oli külas noor ja andekas muusik Hans Noormets, kellelt uurime, kuidas välismaal edukaks saada.\nHans Noormets on Viljandist pärit noor muusik, kelle lugu “Critical” mängivad mitmed välismaa raadiojaamad ja kes paistab olevat tõusuteel. Kaks aastat tagasi läks ta elama ja õppima USAsse, kus väidetavalt võetakse teda erinevalt Eestist tõsiselt.\nNoormetsa ise midagi erakordset oma eduloo taga ei näe peale päevast päeva muusika tegemise. Seda ei tee ta muidugi üksi, vaid tal on abiks ka tiim. Suureks abiks oli õigete inimestega kohtumine, kes tema muusikat hindasid ja teda õigele teele juhatasid.\nNoormetsa eesmärk on saavutada Billboardi edetabelis number 1 positsioon ja vähemaga ta ei lepi. “Päris suured artistid on jah sõna öelnud minu lauludele, ma ei saa nimesid mainida muidugi”, kergitab noormees saladuskatet tulevikuplaanidelt.\nIse peab ta oma suurimaks tugevuseks just live esinemist ja ootab kannatamatult lavale tagasi pääsemist. Noortele, kes unistavad samuti kuulsusest ja karjäärist, on tal lihtne sõnum: “Usu endasse, ära kuula teisi ja mine edasi!”\neelmine VIDEO I Dr Lilian Lääts soovitab maske kanda: jah, see on ebamugav, aga mitte mingit hapnikupuudust nendest ei teki\njärgmine Lastekaitse Liidu seisukoht: laste kajastamine meedias peab olema kaalutletud ja põhjendatud


Esimesed ÜRO läbirääkimised ookeaniprobleemidega tegelemiseks algavad esmaspäeval - Maa - 2019\nEsimesed ÜRO läbirääkimised ookeaniprobleemidega tegelemiseks algavad esmaspäeval\nRiigikogu istung, 13. veebruar 2018 (Juuni 2019).\nJärgmisel nädalal peetakse maailma juhid ÜRO peakorteril esimest olulist pakkumist, et lahendada kliimamuutuse tõttu meie ookeanide ees seisvad raskemad probleemid, mis on seotud korallide plekitamisega plasmast, ülepüütud ja tõusvate meredega.\nEksperdid ütlevad, et New Yorgis 5.-9. Juunil toimuv ookeanikonverents üritab rallida suuri ja väikeseid riike, et teha olulisi muudatusi, et säilitada väidetavalt Maa kõige olulisem ressurss.\nUSA presidendi Donald Trumpi hiljutine otsus Pariisi kliimakokkuleppest loobuda on eeldatavasti kuum teema kõnelustel, mida ükski kõrgemal kohal Ühendriikide ametnikel ei tule oodata.\nKuid vaatamata Trumpi otsusele neljapäeval, et lõpetada USA osalemine Pariisi kokkuleppes, mis tõi ülemaailmse hukkamõistu, ütles Pew Charity Trust'i eksperdid, et Ameerika Ühendriigid on osalenud laiaulatusliku "üleskutse tegemisel" ja kavatsevad seda allkirjastada.\n"Me oleme pühendunud meie ookeani tervise ja tootlikkuse vähenemise peatamisele ja tagurdamisele, " ütleb kolmetasandiline dokument, mis väljendab ka muret kliimamuutuse mõju pärast ookeanile.\nNädalavahetusel toimuv konverents, mis toob kaasa riigiametnikud, ookeanide kaitsjad ja mõned riigipead New Yorgisse, kutsutakse üles tegutsema eeldatavasti allkirjastatuna ja vabastama.\nUSA väljapääs Pariisist tähendab, et teised riigid viivad ÜROga peetavate kõneluste suunas, eriti väikestesse saareriikidesse, kellel kõige rohkem on merest tõusuteel kaotada.\n"Kuidas sa saad muretseda kellegi pärast, kes pole ruumis?" ütles suursaadik Ronny Jumeau, Seišellide saarte alaline esindaja ÜROs.\n"Vaadake, kes siin on, kes istub esimeses reas ja ütle:" Mis nüüd me sellega teeme? "\nMaailm just märkis oma kolm kuumimat aastat tänapäeval. Ja ookeanid on imendunud inimestest vabanenud süsinikdioksiidist ligikaudu kolmandiku võrra, kaitstes planeeti kliimamuutuste täismahus.\nSügavad liustikud ja merel jää poolustel ähvardab tõsta mere taset, et kogu saarte ja asustatud rannikualade maa-ala läheks kümneks aastakümneks 37 protsenti planeedi elanikkonnast.\nAinult 20 tolli (poolmetrist) merepinna tõusu võib asendada 1, 2 miljonit inimest Kariibi mere, India ja Vaikse ookeani saartelt.\nHiljutised uuringud on näidanud plastilise reostuse murettekitavat ulatust isegi kõige kaugemates maailma paikades.\nHiljuti näidati, et Vaikse ookeani lõunaosas asuvas Hendersoni saarel elanud tuhandeid miilid tsivilisatsiooni all olevast saarust kogub enam kui 3500 plastpäeva päevas.\nIgal aastal läheb ookeanidesse üle kaheksa miljonit tonni plast, mis kannab mere ökosüsteemide kahjustamist vähemalt 8 miljardit dollarit ja tapetakse hinnanguliselt üks miljon merelindust, 100 000 mereimetajat ja üsna palju kalu.\nJa kuulsad korallriffid, näiteks Austraalia suur Barrier Reef, kannatavad kuuma temperatuuri eest, nagu pole kunagi varem tänapäeval, ning massilise pleegitamise ja kadumisega on viimase kahe aasta jooksul jätkuvalt halvenenud.\n"Väikesed saareriigid ei saa endale lubada, et nad oleksid hämmastunud või tunneksid selle pärast mõnda allapoole või alla surutud, " ütles Jumeau ÜRO pressikonverentsil.\n"Me jõuame kõigile ookeanide sõpradele, mida võite välja mõelda, et lahendada meie ees seisvad väljakutsed."\nOn toimunud varasemad ülemaailmsed kohtumised ookeanidega seotud probleemide kohta, kuid Maailma Looduse Fondi John Tanzer kirjeldas seda "ajalooliseks", sest kõnelused on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni egiidi all esimest korda.\n"Reaalsus on see, et ookeanid on olnud vähemalt viimase 50 või 60 aasta jooksul järsult langenud, " sõnas Tanzer, globaalsed ookeanid WWF-is.\n"Siin me oleme 2017. aastal ja maailma ookeanides pole võimalik rääkida põimunud, " ütles ta.\nTäpsemalt öeldes räägivad rahvad, kuidas täita 2015. aasta ÜRO vastuvõetud säästva arengu 14. eesmärki, et "säilitada ja säästvalt kasutada ookeane, meresid ja mere elusressursse".\nEesmärgid hõlmavad 2020. aastaks vähemalt 10 protsendi ranniku- ja merekeskkonna kaitsmist, vähendada ookeanireostust ja tugevdada ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemise viise.\nHiljutises aruandes leiti, et Vaikse ookeani piirkonna ebaseaduslik kalapüük on jõudnud 760 miljoni dollarini aastas, kusjuures suur osa probleemidest on süüdi USA, Aasia ja Euroopa laevastikes, mis oma püüki alahindavad.\nÜksikud rahvad ja propageerimisrühmad on juba teatanud vabatahtlikest sammudest, mida nad võtavad ookeanide kaitsmiseks ja mereelu kaitseks.\nKõnealuseid lubasid ajakohastatakse kogu konverentsil ja neid saab vaadata veebiaadressil oceanconference.un.org/commitations.


Pärnu linn - Tammiste kergliiklustee ehitamine\nHaridus- ja noorsooprojektide toetus\nEsimese klassi lapse toetus\nPlaneerimine ja ehitus\nAreng ja ettevõtlus\nKuldne oaas 1997-2017\nRingi 1b kinnistu Audrus\nHariduse 11 ja 13c kinnistud\nKorter Papiniidu 27-40\nKorter Vee 2-8\nKorter Lavassaares Karja 4-6\nKuninga 34 äriruumid\nSõidupiletid ja bussikaart\nTasuta sõit lastega peredele\nPaikuse osavalla vapimärk\nPaikuse valla auraamat 2001-2016\nIlm ja kliima. Supluskohad\nAudru osavalla uudised\nPaikuse osavalla uudised\nTõstamaa osavalla uudised\nPärnu linnavalitsuse e-vormid\nPärnu Raeküla Lasteaia endise katlamajahoone lammutamine\n» Projektides osalemise kord\n» Käimasolevad projektid\n» Lõppenud projektid\nProjekti nimi: Tammiste kergliiklustee ehitamine\nProjekti kood: EU49217\nProjekti rahastamine: Euroopa Regionaalarengu fond\nProjekti rahastatakse Euroopa Liidu perioodi 2007-2013 struktuuritoetusest vastavalt "Elukeskkonna arendamise rakenduskava" prioriteetse suuna "Piirkondade terviklik ja tasakaalustatud areng" meetme "Linnaliste piirkondade arendamine" tingimustele (perioodi 2007-2013 projekte saab ellu viia kuni 2015. a lõpuni)\nToetussumma: 165 795 EUR\nOmafinantseering: 29 258 EUR\nProjekti kogumaksumus: 195 053 EUR\nProjektijuht: Mirje Auksmann\nProjekti elluviimise aeg: 2.05.2015–31.08.2015\nProjekti eesmärk: Projekti tulemusel valmib ca 1 km pikkune Tammiste kergliikklustee, mis hakkab ühendama Sauga valla Tammiste kergliiklusteed Pärnus Papiniidu silla juurde kulgevate kergliiklusteedega, aitab muuta pikemas perspektiivis Sauga valla ja Pärnu elanike liikumisharjumusi. See omakorda rahustab linnaliiklust ja säästab keskkonda.\nProjekti raames ehitatakse välja uus kergliiklustee pikkusega ca 1 km, mis ühendab Sauga valla Tammiste kergliiklusteed ja Papiniidu silla juurde kulgevaid kergliiklusteid (Liivi tee, Ehitajate tee, Jaansoni rada ja Papiniidu tn pidi ranna suunal).\nProjekti tulemusena avarduvad linnakeskkonna kasutusvõimalused, loodav kergliiklustee tagab ohutu ja mugava liikumisvõimaluse Tammiste linnaosas ja soodustab Pärnu linna ja Sauga valla vahelist kergliiklust. Projekti tulemusena väheneb autokasutamise vajadust piirkonnas.\nEhitusprojekt telliti alla lihthanke piirmäära jääva hanke tulemusena ettevõttelt Teeprojektid Tiit Korn FIE (2014) ja valgustusprojekt AS-lt ELWO (2014).\nKergliiklustee ehitamiseks viidi läbi lihthange, mille tulemusena sõlmiti hankeleping AS-ga TREF Nord, omanikujärelevalvet teostab AS Taalri Varahaldus.\nPärnu linnavalitsuse planeerimisosakonna\nSuur-Sepa 16, kab 405\nPärnu linnavalitsus 2020 Suur-Sepa 16, 80098 Pärnu linn, Pärnu linn 444 8200 linnavalitsus[at]parnu.ee Kõik kontaktid


Palverännak Siberisse — Sirp\n25. märtsil, mil märtsiküüditamisest möödub 70 aastat, mälestab kunstirühmitus Sled1 seda teistmoodi, kui siiani on tehtud. Korraldame kunstiprogrammi „Siberi lapsepõlv“ kuueteistkümnes raudteejaamas – Ülemistel, Keilas, Paldiskis, Haapsalus, Ristil, Kehras, Tapal, Rakveres, Jõhvis, Jõgeval, Tartus, Elvas, Keenis, Pukas, Võrus ja Verioral –, kust saatuslik teekond sai alguse. Installatsioonide kõrval korraldatakse vestlusõhtuid, filmilinastusi ja Siberi maitsetest inspireeritud pop-up-kohvikuid.\n1949. aastal küüditatud lapsed on praeguseks 70aastased ja, nagu nad ise on mitmel korral välja toonud, erines nende läbielatu paljuski täiskasvanute omast. Kunstirühmitus Sled keskendubki oma kunstiprogrammis nii märtsis küüditatud kui ka juba Siberis sündinud laste lugudele. Oleme koos represseeritutega külastanud Siberis nende lapsepõlvekülasid, mõtestanud küüditatute staatust ühiskonnas ning vaadelnud, kuidas küüditamisest kui traumaatilisest katkestusest on edasi liigutud.\nVälitööd Siberis. Kui rääkisime küüditatutele plaanist Siberisse sõita, selgus, et paljud neist on unistanud oma lapsepõlvemaa külastamisest, soovinud näha kunagist koduküla, otsida üles sinna jäänud lapsepõlvesõbrad, kogeda veel kord Siberi suurejoonelist maastikku ning viia sealsetes surnuaedades puhkavatele eestlastele peotäis kodumulda.\nMeie ekspeditsioonidel (20172, 2018) on käinud Külli (1943), Marje (1941), Asta (1944), Karin (1952 Siberis), Tiiu (1942) ja Elvi (1945). Kõndides koos tüdrukutega mööda nende lapsepõlveradasid, kogusime väga huvitavat sensoorset materjali. Esmapilgul oli neil avanenud vaatepilti küll raske ära tunda, sest maastik (kõrged puud kasvasid ka seal, kus 1950ndate algul üldse puid ei olnud) ja ka külad olid muutunud. Kuid tasapisi hakkasid isegi mahajäetud külades aastakümnete tagused pildid lahti rulluma. Asta ütles korduvalt, et tunneb end jälle väikese tüdrukuna.\nNeil ringkäikudel tuli selgelt välja, et lapsepõlvemaa on psühhogeograafiline maastik ehk piiritletud paik, mille maamärgid on sealsed lõhnad, maitsed ja sündmused. Jalad viisid tüdrukud nagu iseenesest õigesse kohta. Külli teadis otseteed, kuidas minna külast seitse kilomeetrit eemal asuvasse veskisse, Elvi orienteerus maastikus märkide järgi ja tegi meile ringkäigu juba 1960ndatel maha jäetud Lugavskaja külas.\nKuvatõmmis 2018. aasta välitöödel vändatud dokumentaalfilmist „Monument vanaemale“ (režissöör Ave Taavet, operaator Carolyn Niitla), kus uuritakse küüditamise mälestamist. Filmi kangelanna Katarina (1990) püstitab Siberis ausamba külale, kuhu olid asumisele saadetud tema esiemad ning paneb külasurnuaiale risti oma vanavanavanaemale. Seeläbi tekib materiaalsete objektide ja kergesti käest kaduvate mälestuste, poliitiliste valikute ja inimlike suhete dialoog.\nKui sündmused kipuvad meelde jääma erakordsuse tõttu (näiteks mäletatakse üksikasjalikult päeva, mil Stalin suri ja kui vastuoluliselt täiskasvanud sel päeval käitusid), siis maastikul liikudes tuli tüdrukutele meelde just tollane argielu, kohustused ja harjumused. Oleme 1950ndatel tehtud fotode ja laste lugude põhjal rekonstrueerinud kaks küla, kus küüditatud eestlased elasid. Oleme üles kirjutanud ka hoonetega seotud mälestusi ja märkinud hoonetevahelised alad, kus lapsed mängisid ja elu tundma õppisid.\nMeenutusi läbiv niit on Siberi maitsed. Tüdrukud on kirjeldanud, milliseid sööke emad käepärasest toorainest leiutasid, kuidas õpiti tundma kõiksuguseid söödavaid taimi, mis Siberi lopsakas looduses kasvasid, nt suured muulukad, seedermänniseemned, lehise ja seedermänni vaik, mida kõik nätsutasid, mitmesugused lilled, mida lapsed õppisid pärast lume sulamist sealsete inimeste eeskujul sööma. Meie kõige üllatavam avastus oli pojengide maitsvad tolmukad.\nEmotsionaalne naasmine. Tagasiminek lapsepõlve Siberisse on emotsionaalne reis. Kuid Siberi tüdrukud kinnitasid, et see sõit mõjus neile teraapiliselt, sest tõi kaasa (hinge)rahu. Tollastel lastel on Siberiga komplitseeritud suhe: neil on lapsepõlve Siberist palju ilusaid sooje ja koduseid mälestusi, mille eest, teades, kui raske oli seal täiskasvanutel, on nad väga tänulikud oma emadele (vanematele ja vanavanematele). Küüditamine, aklimatiseerumine, aga ka tagasipöördumine Eestisse ja siinse eluga kohanemine on jätnud neisse sügava jälje ning mõjutanud edaspidist elu. Paljud küüditatud on välja toonud, et kuigi nad tahaksid oma lugusid rääkida, ei saa nad Siberi-aastatest laste ja lastelastega kõnelda. Justkui mingi sein on ees. Kõige paremini mõistavad neid ikkagi saatusekaaslased, mistõttu korraldatakse nn külakokkutulekuid.\nOleme omalt poolt võtnud nendele kokkutulekutele kaasa välitöödel talletatud materjali ning sel viisil viinud Siberi-reisile ka neid, kes tervislikel ja muudel põhjustel ei ole saanud kaasa tulla. See on huvitav, kuidas foto- ja häälemeetod toimib: kuidas 60 aasta jooksul teisenenud maastikujäädvustused endiselt mälestusi esile kutsuvad, kuidas suudetakse sellel maastikul orienteeruda ja tervik kokku panna.\nEhkki küüditatud laste mälestusi on ka varem mõnevõrra kogutud ja avaldatud,3 siis sisulisemat analüüsi küüditamise mõjust lastele ja nende edasisele elule ei ole veel ilmunud. Küüditatute meenutustest tuleb aga selgelt esile mälestuste paljusus: küüditamist, lapsepõlve Siberis ja tagasipöördumist Eestisse käsitletakse mitmeti olenevalt jutustaja soost, vanusest ja küüditatud perekonnast. Silmas tuleb ka pidada, et tegemist on täiskasvanute tagasivaatava jutustusega oma lapsepõlvest.\nMida vanem, seda kurvem mälestus. Üldistades võib öelda, et 1944. aastal sündinud ja noorematel on Siberist helgemad mälestused kui vanematel lastel. Nad olid 1949. aastal nelja-viieaastased või nooremad. Neil ei ole kuigi palju mälestusi elust Eestis enne küüditamist, rongisõitu Siberisse nad eriti ei mäleta või mäletavad üksikuid emotsionaalseid detaile (ema nutmist või vagunikaaslase surma). Meenutustest ilmneb, et need lapsed kohanesid Siberis uute oludega kõige kiiremini. Eestisse tahtsid nad (tagasi) tulla eelkõige oma vanemate igatsuse ja ilusate juttude põhjal. Näiteks Asta (snd 1944) meenutab, kuidas talle oli Eesti kollane laik gloobusel ehk karbil, milles vanaema talle komme oli saatnud: „Suured vene poisid võtsid selle gloobus-karbi ükskord minult ära ja kraapisid kollast laiku naelaga, misjärel see koht roostetama hakkas. Vaatasin seda kohta ja üritasin olla hea laps, et keegi kunagi lubaks mul sinna (Eestisse – M. A.) minna. Ma igatsesin sinna tohutult ja kuidagi ei saanud aru, miks!“\nKüüditatud 7–10aastaste laste mälestustes on palju koolilugusid, sest nad pidid kohanema venekeelse koolieluga. Tuuakse esile, et kooliharidus oli eestlastele palju olulisem kui sealsetele, mistõttu olid eestlased koolis ka paremad õppurid. 1954. aastaks, kui alaealistele anti amnestia ja nad võisid tagasi Eestisse sõita, olid need lapsed juba 12–15aastased. Kuna asumisel täiskasvanud ei saanud lapsi sel pikal reisil saata, siis väiksemaid lapsi Eestisse naljalt ei saadetud. Ka teismelistele osteti sõidupilet vaid juhul, kui Eestis oli sugulasi, kes olid lubanud lapse enda juurde võtta.\nKüüditatud teismelistele (12aastased ja vanemad), kellest paljud ei saanud kooliteed jätkata, seostuvad Siberi aastad töörügamisega, isegi tööorjusega. Kui nooremad lapsed pidid karja minema, siis vanemad poisid hakkasid traktoristiks ja tüdrukud lüpsjaks. Paljudel neist oli raske pärast Eestisse tagasitulekut oma kohta leida, sest neil ei olnud haridust, nad pidid alustama oma elu otsast peale. Nende mälestustes on kõige rohkem katkestuse valu ja kahetsust, kuidas elu oleks võinud teisiti minna.\nKüüditamise kui kollektiivse trauma taustal jääb sageli varju tõsiasi, et paljudele represseeritutele oli Eestisse naasmine samuti valuline protsess. Kui siin ei olnud sugulasi, kelle juures peatuda, siis ei olnud neil Eestis enam kodu, paljud tundsid end hüljatuna. Seetõttu pole üllatav, et küüditatute hulgas oli noori, kes pärast vabanemist otsustasid jääda elama uuele kodumaale. Neist juhtumeist on räägitud vaid põgusalt, sest Siberisse oma kodu rajanud küüditatud ei moodusta sidusat kogukonda. Võrreldes näiteks 1850ndatest Ülem-Suetukis elavate Siberi eestlastega, on märtsiküüditatud üksikud mahajääjad. Nad on abiellunud sealsetega, nende kodune keel on vene keel, mistõttu nende lapsed ja lapselapsed end eestlasena enam ei määratle.\nMeil on õnnestunud leida Krasnojarski krais ja Hakassias kaksteist Siberisse elama jäänud küüditatut või nende järeltulijat. Kuni 1990ndateni oli nende side Eestiga tihedam, käidi mõned korrad ka Eestis või tulid sugulased Siberisse külla, aga pärast Eesti iseseisvumist jäi suhtlemine järsult harvemaks ning küüditatute lastel ja lastelastel kontakt Eestiga tegelikult puudub.\n1 Kunstirühmitus Sled on kasvanud välja Marika Alveri juhendatud (2013–2017) Eesti Kunstiakadeemia tudengite ekspeditsioonidest. Loomeprotsessis liidab neid kunsti ja antropoloogia ühendamine. Sünteesides tunnetuslikku ja uurimuslikku käsitusviisi, on nad kasutanud antropoloogilisi uurimismeetodeid (pikaaegsed välitööd, materjali visuaalne dokumenteerimine, arhiivitöö), kunsti väljendusvorme ja performatiivseid sotsiaalseid sekkumisi ning ajendanud ise sündmusi. Oma kunstipraktikas keskenduvad nad isikliku ja kollektiivse mälu seostele, mäletamise-mälestamise ja identiteedi küsimustele.\nTegemist on avatud koostoimimisega. Kunstirühmitusse kuuluvad Marika Alver, Ave Taavet, Triin Kerge, Katarina Meister, Anne Kaljas, Liis Juuse, Johanna Rannula, Kalle Keskrand, Liina Lepik, Eva Sepping, Maria Aua, Piret Meos, Madis Tuuder, Mari-Lii Hirsik, Hannes Lung, Kaarel Küttas ja Triinu Soikmets. Kunstiprogrammi „Siberi lapsepõlv“ raames on nad kutsunud endaga koos töötama operaator Carolyn Niitla, kunstnik Tanel Randeri ning ansambli Eeter.\n2 2017. aasta välitööd toimusid Eesti Kunstiakadeemia ja Vabamu muuseumi koostöös.\n3 Eesti Memento Liit algatas 2010. aastal konkursi, millega kutsuti koolinoori koguma küüditatud laste ja noorte mälestusi ning sel viisil võrdlema oma kogemust keeruliste oludega Siberis. Sellest ideest on praeguseks kasvanud välja kolm kogumikku: „Siberi karm kool: küüditatute koolilood“ (2011), „Siberi kodu“ (2014) ja „Siberist tagasi koju“ (2015), kuhu on koondatud 1941. ja 1949. aastal Siberisse saadetud laste mälestusi. Kahtlemata on tegemist väga vajaliku haridusliku projektiga.


Marian Nummert - Kuidas kasvab tervislik toit? - 13.05.2021 - Kadaka Konverentsikeskus, Tallinn - Piletilevi.ee\nN 13.5.2021 18:00\nVali teine sündmus sarjast Agnes Laine - Keha puhastamine toksiinidest (22.04 asendus) - N 20.5.2021 18:00 - Kadaka Konverentsikeskus, Tallinn Mirjam Hakkaja - Ärevus. Ajurveeda perspektiiv - T 25.5.2021 18:00 - Kadaka Konverentsikeskus, Tallinn Jaana Liigand-Juhkam - Emotsioonide juhtimine - N 3.6.2021 18:00 - Kadaka Konverentsikeskus, Tallinn Ivica Mägi - Lapse probleemne käitumine ja emotsioonid - N 10.6.2021 18:00 - Kadaka Konverentsikeskus, Tallinn Malle Rajangu - Kohalolu ja meelerahu tehnikad - K 16.6.2021 18:00 - Kadaka Konverentsikeskus, Tallinn ANNE TIPNER-TORN - Selja tervis - N 26.8.2021 18:00 - Kadaka Konverentsikeskus, Tallinn\nMis teeb toidu tervislikuks - kas mitmekülgne dieet või toidu kasvamisviis? Toitumisspetsialistid jagavad sageli soovitusi, mida jälgida ja oma menüüsse kaasata, et püsida terve. Ometi ei räägita eriti sellest, milline tähendus on toidu kasvamisel.\nOn nii “tavalist” kui mahetoitu, ent kuidas ja kas mõjutavad need sildid toidu kvaliteeti? Väiksemaid ampse saab küll kasvatada pottides aknalaudadel, kuid enamik meie toidulauast on pärit suurtelt monokultuursetelt põldudelt. Mida tähendab selline valik meile endile ja loodusele?\nKui inimene tahab, et toit oleks tema ravim ja tervise allikas, siis peab ta järgima neidsamu põhimõtteid, mis looduski, kes on elurikkuse ja külluse loomise meister. Vaatame säravatest reklaamidest ja toitumissoovitustest sügavamale ning kaevume otsapidi mulda - sinna, kust toit alguse saab.\nÕpitoas osaleja saab teada, mismoodi kasvanud toitu eelistada, ning õpib väärtustama loodusega kooskõlas kasvanud toitu.\nMarian Nummert on hariduselt ökoloog ja jurist, südame poolest elurikkuse ja metsikuse armastaja. Umbes 10 aastat on ta tegelenud oma maakodus monokultuursete põldude vahel elurikkuse oaasi loomisega permakultuuri võtmes. Koolitajana on Marian inimeste ees seisnud 6 aastat ning tema sihiks on aidata inimestel märgata enese ümber loodust ja selle tarkust. Permakultuuri eetika järgi julgustab ta avastama viise, kuidas ühteaegu hoolida nii loodusest, inimestest kui tulevikust.\nEsimese sarjana käivitus "Tervise teerajad", mille sündmused leiavad aset neljapäeva õhtuti laupäeva pärastlõunatel.\nMarian Nummert - Kuidas kasvab tervislik toit? N 13.5.2021 18:00 Kadaka Konverentsikeskus, Tallinn 25.90\nOsta pilet Agnes Laine - Keha puhastamine toksiinidest (22.04 asendus) Agnes Laine - Keha puhastamine toksiinidest (22.04 asendus) N 20.5.2021N\nmai18:00 Kadaka Konverentsikeskus, Tallinn, Eesti € 15.90


HONDA CIVIC: DISAIN JA KVALITEET - Catwees\nHONDA CIVIC: DISAIN JA KVALITEET\nHonda esitles Frankfurdi rahvusvahelisel autonäitusel uut Civicut. Spetsiaalselt Euroopa turu jaoks loodud Civic on saadaval vaid 5-ukselise luukpärana\nHonda esitles Frankfurdi rahvusvahelisel autonäitusel uut Civicut. Spetsiaalselt Euroopa turu jaoks loodud Civic on saadaval vaid 5-ukselise luukpärana ning astub C-klassis hoogsalt võistlustulle. Euroopa müügisalongidesse jõuab auto 2012. aasta alguses.\nSelle esmaesitluse ootuses valmistas Honda mitu lühifilmi, mis annavad ülevaate uue Civicu arengust. Neljas film keskendub disainile ja kvaliteedile.\nUUS HONDA CIVIC: Silmapaistev sportlik disain koos esmaklassilise praktilisusega\nDisainerid soovisid jätta Civicule tema eesrindlikud sportlikud iseloomujooned, püüdes neid lihvida, et anda edasi värske mudeli veelgi elegantsemat ja dünaamilisemat olemust. “Võrreldes eelmise mudeliga vähendasime auto kõrgust 20 mm ja suurendasime laiust 10 mm võrra,” räägib Civicu arendusmeeskonna juht Mitsuru Kariya.\n“Suurimaks väljakutseks uue Civicu disainimisel oli õigete proportsioonide kindlaksmääramine,” lisab Kariya. “Me saavutasime sportliku disaini luues autole puhta dünaamilise kuju.” Muu hulgas saadi inspiratsiooni ühetiivalisest lennukist*, mille kere ja tiivad on sulatatud üheks tervikuks, et tagada eeskujulik aerodünaamika, minimaalne müra ja maksimaalne sõidumugavus.\nUus salong on juhile orienteeritud ning aitab luua sportlikku atmosfääri. “Me tahtsime, et juht tunneks ennast nagu võidusõiduauto või lennuki kokpitis.,” selgitab Civicu sisustuse peadisainer Yukio Emi.\nTõstes uue Civicu sõitjateruumi kvaliteeti, ei tehtud mööndusi seoses esmaklassilise ruumikasutusega. “Interjööri puhul oli meie põhieesmärgiks saavutada parema kvaliteedi juures ka selle tunnetamine,” räägib Kariya. “Me muutsime oma lähenemisviisi, et vastata klientide ootustele ja Euroopa standarditele. Uuel Civicul on kõrgekvaliteediline salong, mida on nii tunda kui näha. Tänu oma klassi parimale pakiruumi mahule ja varieeritavatele istmetele on tegu kõige praktilisema autoga üldse.”\nEt tutvuda teemaga lähemalt, vaadake värsket disaini ja kvaliteedi videoklippi, mida on võimalik näha interaktiivses meediamängijas, kus kõiki klippe automaatselt uuendatakse. Filme ja pilte on kerge alla laadida, kuid soovi korral saate ka terve mängija oma kodulehe külge pookida.


Kagust loodesse: Teenuse – Palivere\nUks avanes jõe poole.\nOli Tiinuse, nüüd on Teenuse. Oli Kolovere, nüüd Koluvere. Ja oli Üdroma, nüüd Üdruma.\nLoodusemees Val Rajasaar räägib meile oma talu õues Teenuse-Kimarul, kuidas nõukogude aeg muutis kohanimesid Läänemaa kaardil.\nMeie teekonda märkiv joon sel kaardil kulgeb risti jõgedega, nendegi nimed on teisenenud. Kasari kohta on öeldud ka Teenuse, Konuvere (Konovere) kohta Vigala, Päärdu kohta Velise. Vaid Enge jõge on ikka nimetatud Enge jõeks.\n20. sajandi esimesel poolel kaevati Läänemaa jõgesid kanaliteks. Jõed olid toona liikumisteed, kõneleb Val. Ja kõrtside-poodide uksed avanesid jõgede poole. Kui rajati teed, oli meestel ikka kombeks istuda ja juttu ajada kõrtside-poodide jõepoolsel küljel. Justkui sealt veel kedagi oodates.\nKui Soomaal liuglesid haabjad, siis Kullamaa kihelkonnas rumbad ja Matsalus ruubad. Ühe Kasari küla ja silla nimigi on Rumba.\nMeid Läänemaa jõed seekord edasi aidata ei saa, meie rumpadeks on saapad, aerudeks jalad ning jõgedeks teed.\nToonekurg liugleb minema\nReisiseltskonna ülespildistajaks saab Teenuse poe kauaaegne müüja Aino Aiaots (“Härra, andke see aparaat, ma tõmban nii, et pulgad lendavad!”).\n“Mis siin toimub?” hõikab möödudes poest hingepidet otsimas käinud vanem mees.\n“Peaksin ka teiega tulema, mul on Üdrumal palju tuttavaid,” kõneleb mees, aga ta ei tule meiega, läheb oma teist teed.\n“Nüüd ei ole mõtet enam kurepesa pildistada, see on tühi,” ütleb Aino Aiaots aparaati Ingmarile tagasi ulatades.\nTõesti, Teenuse ait-kuivati korstna otsas asuva pesa juures septembri viimastel päevadel enam toonekurgi ei näe.\n“Toonekured rändavad vaikselt, ükshaaval, märkamatult,” kõneleb Val, kes koos oma kaaslase Terjega meid mõned sammud Üdruma poole saadavad. “Tõusevad kõrgele ja liuglevad minema – inimene seda rännet ei märkagi.”\nTeenuse toonekurgedel õnnestus tänavu korstna otsas üles kasvatada neli poega. “Halva aasta kohta suur saavutus,” ütleb Val.\nMiks see suvi halb oli?\n“Vihmane ja külm.\nKonni oli vähe, seeeest nastikuid palju.”\nViipame Teenuse inimestele nägemist ning liigume Kasari paremkaldal jõeluha ja põldudevöö vahel loode poole.\nKotkas kanade kallal\nNädalajagu kuivana püsinud ilm laseb inimestel põldudel toimetada.\n“Kas Loodusesõber minu konnakotkast ei taha kirjutada,” pakub talumees Paisuotsa külast.\n“Mis see kotkas teeb?”\n“Maja taga metsas elab, minu kanade juures käib!”\n“Kuhu ta need kanad viib?”\n“Kuhugi ei vii, kohapeal sööb. Ei tea, miks ta kanu jahib, kas konni on tänavu vähe või?”\n“Jah, konni on tänavu vähe,” kinnitame meie Valilt kuuldu põhjal.\nHelistame kotkauurija Urmas Sellisele: “Kas tõesti võib olla, et kotkas murrab kanu ja mitte kanakull!”\nUrmas Sellis vastab: “Jah, võib küll konnakotkas kanu võtta. Eestis selle kohta seni tõendeid ei ole, mujal küll.”\n500 000. sammu pidu\nKulgeme külavaheteel vananaistesuve pärastlõunas.\nTeeäärsed õunapuud pakuvad oma vilju. Kostab kuidagi teistmoodi ritsikasirin. Kollane saarepuuleht laskub vaikselt tiireldes.\nHäälitsused kõrgustest: valgepõsk-laglede ülelend. Häälitsused madalamalt: noor väike-lehelind lüpsab septembriämbrisse oma tsilk-tsolk laulu. Hääl kõigub veel, aga järgmiseks aastaks saab amet selgeks.\nKasari kalamees jälgib õngekorki, ootab särje puudutust. Jõgi ise oma tumeda veega näib aga paigal seisvat või sõuab ta aeglaselt, väga aeglaselt mere poole.\nRaplamaa ja Läänemaa piiril õnnestub Ingmaril pildistada jäälindu. Ja üks teine tähtis asi juhtub veel. Sõbral saab Parmu nukast tuldud 500 000 sammu. Ta piidleb aeg-ajalt sammumõõtjat, et mitte tähtsat verstaposti niisama mööda lasta minna.\nNõukogude ajal tähistasid bussipargid ja bussijuhid seda, kui mõni Ikarus sai ilma kapitaalremondita sõidetud 500 000 või miljon kilomeetrit.\nVist on inimesel ikka kergem neid samme teha kui bussil kilomeetreid künda. Igal juhul ei mängi Läänemaa põllu vahel ükski orkester ega oota neiud lillepärgadega, kui Ingmar oma 500 000. sammu teeb. Sööme päikesesoojale kõdunevale heinapallile toetudes õunakooki. Meie rõõm on sisemine.\nSammumine paneb ränduri laulma. Et reisisihiks on Üdruma, saab lauluks kahesõnaline jorutus (sammude taktis): “Üdru- ma tü-dru-kud, Ü-dru-ma tü-dru-kud…”\nSel kahesõnalisel lool leidub regilaulu tunnuseid: ühehäälne, ilma pillisaateta, rütmi rõhutab jalapõrutus. Lüroeepilise sisuga, tundeküllane laul, vabas looduses sündinud, järsku ongi regilaul? Kõlistan folklorist Mall Hiiemäele, laulan ette.\n“Ei,” vastab Mall Hiiemäe. “See on sinu laul. Regilaul on traditsiooniline, põlvest põlve edasi antav.”\n“Isegi metskitsed teekraavis ei jooksnud kohe ära, kui ma mööda läksin ja seda laulsin.”\n“Loom saab aru, kui sa talle halba ei soovi,” ütleb Alutaguse metsameeste peres üles kasvanud Mall Hiiemäe.\nKolm talvikest ja hallõgija istuvad kõrvuti põllu kohal elektritraadil. Istuvad rahulikult, kuni hallõgija, röövlind, teeb järsema liigutuse. Talvikest tal tabada siiski ei õnnestu.\nLinnud lendavad eemale, lähemale müriseb kombain.\n“Lennuväljadeks kutsume neid Üdruma ja Martna suuri põlde,” kõneleb Vahur Veerva Reinu-Einari osaühisusest.\nKas nisu saab tänu kuivemale vananaistesuve nädalale lõigatud?\n“Sutsu saab, teist ringi see vili kasvab, söödaviljaks ta läheb.”\nVähe kuuski, palju koeri\nKaht omapära märkame Läänemaal teedel peagi. Kuusepuid kasvab vähe ja külakoeri jookseb ringi palju. Meil tuleb suhelda ühe neljase ja ühe kolmese pundiga, kõik sabakandjad käituvad sõbralikult ja Ingmar jagab nendega oma leivakoti sisu.\nKuuskede asemel leidub hulga lehtpuid ja nende sügisvärvid meenutavad veel üht laul: “Taas punab päiksekiirtes pihlapuu ja kase kuldses ladvas mängib tuul…” Oli see ikka nii?\nSee tuul näib kandvat mere lõhna. Võib-olla tõesti! Matsalu laheni jääb ju vaid tosin kilomeetrit.\nKui jõuame Üdrumale ja võtame istet teeäärses Amanda puhvetis, siis seal nad tõesti on – punases ja mustas – Üdruma tüdrukud, ja ka poisid. Vaatavad televiisorit ja tellivad midagi.\nEsimese päevaga tegi Juhani 18 475 ja Ingmar 21 434 sammu. Sõidame Kivi- Vigalasse sõbralikku Tammelõuka tallu ööbima.\nÕun taskus, vihm seljas\nJärgmisel hommikul tibutab vihma, meie teeleminekut Amanda puhveti eest jälgib seal õunte ja meega kaubitsev Maie. “August oli kole märg, aga meeaasta oli keskmine. Meie külvame keerispead, see annab hästi mett.”\nMaie palub meile tasku panna mõned kuldrenetid, need õunad on küpsenud Jaagu talus Liivi külas. Sinnapoole vantsimegi.\nLoodetuul riisub puid ja ähvardab kõveraks painutada Tammelõukalt laenuks saadud vihmavarju. Siis raugeb sadu ja päike asub meie märjaks saanud kuubesid kuivatama. Külmavõdin asendub palavusega.\nEnne Liivit kohtame esimest jupikest loopealset ehk alvarit.\nMälestuste 15-naelane havi\nLiivi kandist pärineb teatrimees Margus Kasterpalu, tema Saueaugu teatritalust me otse mööda ei lähe.\nKultuuriinimene oli juba Marguse vanaisa Mart, kes müüs kõrtsis oma habeme maha, kui Kullamaa pasunakooril pillide ostmiseks rahast puudu tuli.\nKasterpaludest ja teistest tuntud Liivi kandi meestest (näituseks Harald Haberman ja Kustas Põldmaa) kõneleb näitus Liivi koolimajas, mille on üles seadnud 25 aastat sealse raamatukoguhoidjana töötanud Helme Vendel. “Väga ausalt öeldes: 2005. aasta sügisest meil enam kooli ei ole.” Koolimaja toimib seltsimajana, näitusepaigana.\nLooduskirjeldaja Kustas Põldmaa maalib raamatus “Koduvetel” (1973) pildi oma kodujõest Iirasillast: “Kevad päästis ta rinna valla, tegi teda uhkeks, vahutavaks ja tormavaks suurjõeks. Nagu lai hõbedane pael ulatub ta mu mälestustes kaugele Aasa talu heinamaale.” Iirasilla ehk Kalju jõgi suubub Kullamaa-Liivi jõkke, see omakorda Kasarisse. Kustas Põldmaa sai poisina kodujõest kätte “maailmatu piraka havi, kelle pikkus ulatus mulle rinnuni”. Margapuu näitas toona 15 vene naela ehk rohkem kui kuus kilo.\nKonna-abi teel ja telefonis\nTeel Liivilt Paliverre näeme viimaks üht kehva konna-aasta mitte kehva tegelast, söakas kärnkonn ronib aeglaselt risti üle tee. Valin telekast kuuldud konna-abi numbri 5190 0903. Vastab bioloog Maris Markus ja ütleb, et tal on rõõm, kui konnade asjus helistatakse. Meie konn saab kirja pandud. “Konna-abi numbril peaks helistama siis, kui näha on massiliselt konni,” kõneleb Maris Markus.\n“See konn on küllalt massiivne,” ütleb Ingmar ja osutab ka omalt poolt konna-abi ning tõstab kahepaikse teelt ohutumasse paika, kraavi. Ikka sellesse kraavi, kuhu konn minemas oli.\nKullamaa ja Martna valdade piiril kulgeme tõelises tammikus, ninasõõrmetes lähedal asuva Marimetsa raba lõhn. Lendavad ringi pasknäärid tammetõrusid peites ja mänsakud, pähklid kõhus.\nPäris Paliverre me ei jõuagi, kolleeg Eesti Ekspressist Madis Jürgen palub meil oma autosse ronida.\nSõidame tagasi Amanda puhveti juurde.\n“Nüüd on nad nii väsinud, et ei kuule ega näe,” kommenteerib meemüüja Maie, kui autost välja ronime. Meemüük on läinud hästi (kuue tunniga üle 20 kilo) ja Maie kingib mõlemale suure purgi Jaagu talu nestet. “Nad on selle ära teeninud.”\nTeel Põõsaspea neeme poole sai Ingmaril kahe päevaga tehtud 47 463 (kokku 537 804) sammu ja Juhanil 44 281 (kokku 511 997) sammu.


Kohalik tehnikaekspert leiab, et Nintendo Switch on väärt mängumasin!\nLevel1 tehnikaekspert ning põline PC-mängur Aleksandr jagas hiljuti Nintendo uusimale konsoolile kiitust. Tegemist oli niivõrd suure tunnustusega, et too tsitaat sobiks suurepäraselt ka toote karbile! Tahad olla tunnistajaks taoliste väidete sünnile või hoida muidu pilku …\nMillised olid meie uusaastalubadused?\n2018 on kohe-kohe tervelt kaks nädalat vana, aga kuna meid ootab ees veel 11 kuud ja 2 nädalat, siis on jätkuvalt paslik uurida, millised olid Level1 kollektiivi uusaastalubadused. Seda muidugi videomängude võtmes, sest me kõik …\nJa Level1 Aasta Mäng 2017 on…\nLevel1 kollektiiv valis juba kolmandat aastat järjest välja teose, mis 365 päeva jooksul enim silma paistis ning millele võime uhkelt Aasta Mäng tiitli omistada. Lisaks selgub videos ka rahva lemmikmäng aastal 2017. Saamaks teada, kes …\nKas ma peaksin andma Stardew Valleyle teise võimaluse Nintendo Switchi peal?\nKui Stardew Valley eelmise aasta alguses pea eikusagilt ilmus ning koheselt südameid murdma hakkas, tekkis minus pisikene uudishimu. Toda huvi üritasin leevendada talvel, mil teos lõpuks ka konsoolidele jõudis. Ja miks ma poleks ka pidanud, …\nMeid kõiki (ka nii mind kui Laurit) haarab aeg-ajalt üksildus, millega ei oska kohe midagi ette võtta. Steamis on aga olemas väike tasuta visuaalnovell, mis kindlasti soojendab teie südant nendel kurbadel hetkedel – Doki Doki Literature Club! Ärge laske …\nÄkki maksustaks magusa asemel iganenud maailmavaated?\nEelmisel esmaspäeval, 15. mail, avalikustas Postimees enda veebilehe veergudel Eesti Toiduliidu juhi Sirje Potisepa arvamusartikli, mis kandis pealkirja „Äkki maksustaks magusa asemel nutiseadmed ja arvutimängud?“ Muidugi, videomängude ja nutiseadmete eksistents olid vaid üks pisem osa Sirje …\nSiin ta on, meie sajas episood! Sten, Martin ja Ragnar tähistavad antud sündmust suurejooneliselt… rääkides Nintendo Switchist, uuest Zeldast, Ghost Recon: Wildlandsist ja sotsiaalmeedia auhinnagaalast Playnupp. Lisaks muljetatakse äsjanähtud „Logani“ teemal ning üritatakse selgust saada, …\nMartini esitamata jäänud PLAYNUPP võidukõne\n4. märtsil aset leidnud Eesti Sotsiaameedia Auhindade PLAYNUPP jagamisel esindasin oma artikliga Level1-te aasta parima kirjatüki kategoorias. Kuigi lõpuks pidin alla vanduma Märt Koiki tekstile tee keetmisest, nihelesin ka mina auhindamisel närvipuntrana, võidukõne värisevate käte vahel. Trofeeks olnud play-nupu …\nPõhjus, miks peaksid tulema Arvamusfestivalile!\n12.-13. augustil toimub Paide Vallimäel neljas Arvamusfestival. Tegemist on kogu ühiskonda kaasava erinevatele poliitikatele avatud kohtumispaigaga, mille eesmärk on arendada arvamuskultuuri ja kodanikuharidust. Festivalile on oodatud kõik ärksad ja aktiivsed inimesed nii Eestist kui ka mujalt, …\nGameTrailers lahkus areenilt\nTäna lõpetas tegevuse 13 aastat tagasi alustanud GameTrailers, mis oli veebipõhise mänguajakirjanduse ja sisu tootmise pioneer enne, kui ilmusid sellised gigandid nagu YouTube, Twitch ning paljud teised praeguseks väga populaarsed konkurendid. ScrewAttack, „Angry Video Game Nerd“, Geoff …


- Tervisliku kaalulanguse retseptid taimetoitlane\nFitlapi meeskond on alati toeks — kirjuta kodulehel olevasse chatti või klienditugi fitlap. Vali retseptid, kus on sees kuumtöödeldud lõhe, sarapuu- ja maapähklid, Kreeka pähklid, kuumtöödeldud linnuliha jms. See hoiab kõhtu kauem täis näiteks omlett singi ja tomatitega. Valige oma lemmikkollektsioonist madala süsivesikusisaldusega taimetoitlaste retseptide hulgast. Praktikas toetab kaalulangust ja tervise parandamist suurepäraselt ka lihtsalt toiduainete glükeemilise koormuse GK jälgimine. Seejärel kantakse aminohapped vereringes laiali ja keha kasutab neid keha uuenemisprotsessis vajalike valkude kokkupanemiseks.\nIga koduperenaine on võimeline õppima valmistama madala kalorsusega toitu, nii et see aitab kaasa kaalukaotusele ja on maitsev. Mis kõige parem, aitavad kodus kaalu kaotamise dieediretseptid.\nPärast nende erinevate võimaluste uurimist saate koostada mitmekesise menüü ja kaotada kaalu, vältides karme dieete. Kaalulanguse korralik toitumine, mis ei nõua kalorite vaevalist arvutamist, pole üldse keeruline, kui kasutatakse eelnevalt arvutatud kaloritega retsepte.\nVööümbermöödu ja toidu vahel on otsene seos Püüdsime siin kokku panna tervisliku toitumise põhitõed, mis aitavad luua n-ö baasi ja tutvustada, miks ja kuidas asjad sinu organismis toimivad. Kui sul on olemas arusaamine sellest, mida sinu keha tegelikult vajab, on lihtsam teha tervislikke valikuid ja vajaduse korral liikuda edasi konkreetsema probleemi parandamiseks vajaliku dieedi juurde, nt kaalu või kolesterooli alandamiseks või mõne muu tervisehäda leevendamiseks.\nKalorivabad madala kalorsusega dieeditoidud Eelnev levinud eksiarvamus, et igasugune kaalulangetuseks mõeldud toit on maitsetu ja ebameeldiv, pole õigustatud. Seal on palju erineva keerukusega dieettoite, mis mitte ainult ei näe fotol atraktiivsed, vaid suudavad oma maitseomadustega ka tõelistele gurmaanidele muljet avaldada ning lisaks aitavad ülekaalulisuse probleemiga tegeleda mitte halvemini kui sobivus. Koduse kehakaalu langetamise Tervisliku kaalulanguse retseptid taimetoitlane kaloreid arvestatud g kohta võib võtta aluseks madala kalorsusega dieedi ettevalmistamisel.\nDieetsalatid Kerge mereandide salat — 75 kcal. Koosseisus: kokteil rannakarbid, krevetid, kalmaarid — g; Bulgaaria pipar — 1 tk; mitte hapu õun roheline — 1 tk; kõvaks keedetud muna — 1 tk; oliiviõli — 2 spl.\nVery tasty breakfast, in just 5 minutes! Fast and unrealistically delicious! quick breakfast\nPange merekokteil keevasse vette, keetke, pange jahtuma. Tükelda pipar ja õun soovitavalt õled.\nJahvata muna tassis. Segage kõik, et saaksite tankimiseks hea oliiviõli.\nLihtne ja maitsev dieediga kalasalat — kcal. Koostis: valge või punase kala filee — g; kõvaks keedetud muna — 2 tk; pruunvetikas — g.


Hommikusöök Šveitsis Absolut Travel\nLa šveitsi toit Enamikus naaberriikides on see kääbus, kuid Šveits kütab nelja erineva keeleala kööki.\nTõde on see, et toidu koostisosad ja nende valmistusviis on piirkonniti väga erinevad. Köök on kindlalt juurdunud piimatoodetest nagu piim, koor, või, juust ja / või jogurt ning nad leiavad tee enamusesse roogadesse.\nMida siis šveitslased hommikusöögiks söövad?\nHommikusöögiks söövad nad peamiselt valikut leiba, näiteks valget, täistera või Roggenbrot võid või margariini ja moosi või meega. Vahel on menukavas ka jõnksud, sink, omatehtud vorstid ja munad.\nPaljud lapsed söövad ikka kuulsat Birchermüsli, mis on jogurtis kaerahelbed värskete puuviljade ja pähklitega - väga maitsev ja väga toitev. Oleme suured kohvijoojad, kuigi mõned võivad eelistada infusioone, kuuma või külma šokolaadi.\nKa enamik inimesi, kes reisivad Šveitsi, armastavad kohvi. Tegelikult on Šveitsist saanud juhtiv kohvieksportija.\nTäielik tee artiklini: Absolut Travel » Hommikusöök Šveitsis\nAustraalia, saar või manner


Põlluaas hõimupäeva tervituses Soome ja Ungari kolleegidele: kultuuride mitmekesisus mängib otsustavat rolli tsivilisatsioonide säilimisel - Riigikogu\nPõlluaas hõimupäeva tervituses Soome ja Ungari kolleegidele: kultuuride mitmekesisus mängib otsustavat rolli tsivilisatsioonide säilimisel\n17.10.2020 / Pressiteated, Muu\nRiigikogu esimees Henn Põlluaas edastas tänase hõimupäeva puhul videotervituse Soome ja Ungari parlamentide esimeestele, milles ta ütles, et kultuuride mitmekesisus mängib otsustavat rolli tsivilisatsioonide säilimisel ja tugevnemisel.\nPõlluaasa sõnul on hõimupäev suurepärane näide kultuuri- ja hariduskoostööst Eesti, Soome ja Ungari ning Venemaal elavate soome-ugri rahvaste vahel. „Tugevdagem sidemeid soome-ugri rahvaste vahel ja toetagem üksteist nii raskustes kui ka edus,“ ütles Riigikogu esimees.\n„Väga oluline on tutvustada meie hõimurahvaid ja nende muresid laiemale maailmale ning tugevdada nende kultuurilist eneseteadlikkust,“ ütles Põlluaas. „Kultuuride mitmekesisus mängib otsustavat rolli tsivilisatsioonide säilimisel ja tugevnemisel. Parlamendiliikmeil on eriline kohus luua selle toetamiseks kestlik õigusruum.“\nPõlluaas meenutas, et tänavu oli Eestil kavas võõrustada VIII soome-ugri rahvaste maailmakongressi, kuid COVID-19 põhjustatud ülemaailmse kriisi tõttu tuli kongress edasi lükata. Ta avaldas lootust, et kongress toimub järgmisel aastal Tartus.\nTava tutvustada hõimurahvaid ja nende kultuure sai alguse juba 1931. aastal, kuid see katkes Eesti okupeerimisel. 1988. aastal traditsioon taaselustati ning 2011. aasta märtsis võeti Riigikogus vastu otsus tähistada hõimupäeva oktoobri kolmandal laupäeval riikliku tähtpäevana, mil heisatakse ka Eesti lipud.\nRiigikogu esimehe videopöördumine.


1605: Lätis sõdisid poolakad ja leedukad rootslastega - Kuulutaja\n1605: Lätis sõdisid poolakad ja leedukad rootslastega\nKuulutaja | 27. september 2019 | Täna maailmas | Kommentaare pole\nTäna 414 aastat tagasi toimus oluline lahing Läti territooriumil, praeguse Salaspilsi linna lähistel. Poola-Leedu ühisvägi saavutas võidu ülekaaluka Rootsi armee üle. See lahing leidis aset Rootsi-Poola sõja (1600–1611) ajal, mille tähtsamad sündmused toimusidki Liivimaal ja Eestimaal.\n27. septembril 1605. aastal toimus Kirchholmi väikeses kohakeses, mida praegu tuntakse Salaspilsi linnana, verine lahing, milles Leedu suurhetmani Jan Karol Chodkiewiczi poolt juhitud Poola-Leedu sõjavägi purustas täielikult Rootsi kuninga Karl IX armee. Muide, Karl IX oli saanud Rootsi kuningaks alles veidi enam kui aasta tagasi.\nLahingu peamiseks ajendiks oli Riia piiramine rootslaste poolt. Kui rootslastel oleks õnnestunud linn vallutada, lihtsustanuks see kogu Liivimaa hõivamist. Karl IX eesmärgiks oligi kõigepealt vallutada poolakatelt Riia ja seejärel liita Rootsiga kogu ülejäänud Liivimaa.\nHetman Chodkiewicz kogus oma väe kokku Tartu lähistel ja alustas 25. septembri hommikul marssi Riia peale. Kahe päeva jooksul läbiti pikk maa ja järgmise päeva õhtuks jõuti Kirchholmi alla. Tollase aja kohta oli tegemist pretsedenditu rännakuga armee jaoks, mille koosseisu kuulusid nii jala- ja ratsaväelased kui suurtükivägi ning mis oli sunnitud liikuma raskesti läbitavatel metsateedel.\nKui kuningas Karl IX sai 26. septembril teada poolakate ja leedukate lähenemisest, otsustas ta ainuisikuliselt, kuulamata ära oma väejuhtide arvamust, viia ööl vastu 27. septembrit peaaegu kogu oma armee vastu Chodkiewiczile, jättes Riiat piirama vaid käputäie mehi. Samal ööl hakkas aga sadama tugevat paduvihma, mis kurnas rännakul olnud rootslasi päris korralikult.\nNii kohtusidki kaks sõjaväge 27. septembril Kirchholmi linnakese juures, mis asub umbes 18 kilomeetri kaugusel Riiast. Hetman Chodkiewiczi armees oli umbes 4000 meest: 2600 ratsahusaari, 1300 jalaväelast, 5 suurtükki ning väike arv tatari ratsanikke ja kasakaid, kes moodustasid eelväe ja luurerühma. Rootsi sõjaväes oli mitu korda rohkem mehi ehk umbes 11 000: 8400 jalaväelast, 2500 ratsaväelast ja veel lisaks 11 suurtükki. Rootslaste armees oli mitu tuhat saksa ja hollandi palgasõdurit ning mõnisada šotlast.\nVaatamata allajäämisele jõuvahekorras (rootslastel oli umbes kolmekordne ülekaal elavjõus), olid Leedu sõdurid veidi rohkem puhanud ja omasid mõningast ülekaalu ratsaväes, sest husaarid olid saanud hea ettevalmistuse ja nad olid relvastatud odadega (nn raskeratsavägi). Suurem osa husaaridest pärines Leedu suurvürstiriigist ja paarsada Poolast. Samal ajal olid rootslaste ratsaväelased kehvema ettevalmistusega ja samuti oldi väsinud pikast öörännakust paduvihma käes.\nVõttes arvesse asjaolu, et vaenlast ehk rootslasi on ligi kolm korda rohkem, korraldas Chodkiewicz lahingu alguses pettemanöövri, et meelitada rootslased nende positsioonidelt välja. Lahing algas Poola-Leedu ratsaväe rünnakuga rootslaste vasakule tiivale, misjärel teeseldi taganemist. Rootslased arvasidki, et vastane paneb hirmunult plehku ja saatsid oma ratsaväe neid taga ajama, ajades sellega sassi oma rivikorra.\nSee oligi olnud Chodkiewiczi plaan. Nüüd avasid poolakad ja leedukad tule, tekitades rootslastele suuri kaotusi, aga seejärel rivistusid husaarid kiiresti ümber ja asusid ründama rootslasi. Rootsi musketärid jõudsid teha ainult ühe lasu, kui umbes 300 husaari tungisid kiiluna Rootsi jalaväelaste lahingukorra keskele, tekitades paanikat põhijõududes.\nSamal ajal läksid Tomasz Dąbrowa juhitud husaarid vastupealetungile, tõugates Karl IX ratsaväe omaenda jalaväe taha, mistõttu osa Rootsi ratsaväelastest otsustas põgenemise kasuks, kuid neid asusid taga ajama kergrelvastuses ratsanikud.\nRootslaste vasak tiib oli purustatud ja hetman Jan Piotr Sapieha husaarid astusid võitlusse paremal tiival. Kuningas Karl hakkas kartma ja suunas paremale tiivale kõik oma reservid, sealhulgas raskeratsaväelased. See oli lahingu kõige kriitilisem hetk.\nChodkiewicz taipas, et rootslastel enam reserve ei ole ja saatis võitlusesse rittmeister Teodor Lacki husaarid, kes korraldasid haardemanöövri ja purustasid Karli raskeratsaväe. Seejärel võeti ette Rootsi-Saksa jalavägi, millest polnud tegelikult enam vastast. Rootslased ja sakslased võitlesid küll visalt, kuid surid ikkagi. Kes põgenema pääses, saadi samuti kätte.\nKuningas Karl IX ise sai haavata ja oleks peaaegu isegi vangi langenud. Hobuse kaotanud monarhi päästis üks Rootsi ratsaväelane, kes loovutas kuningale oma ratsu, et too võiks kapata rannikule oma sõjaväelaevastiku juurde. Kuninga päästjaks kindlast surmast oli Rootsi sõjaväes teeninud rittmeister, Liivimaa aadlik Heinrich (Henrik) von Wrede, kes aga ise jäi seetõttu jalamehena lahinguväljale, kus poolakad ta tapsid.\nTänutäheks selle ennastohverdava teo eest kinkis Karl IX enda päästja suguvõsale, esijoones Heinrich von Wrede lesele Gertrud von Ungern-Sternbergile mitu maa-ala nii Eestimaal kui Skandinaavias, sealhulgas praegusel Järvamaal asuva Preedi mõisa, mis sai mehe järgi ka oma nime (saksa keeles Wredensitz). Heinrich von Wrede poeg Carl Henrik Wrede aga määrati isa kangelasteo eest hiljem Turu linna kuberneriks.\nKirchholmi ehk Salaspilsi lahingus said rootslased hävitavalt lüüa, kaotades erinevatel andmetel tapetutena, vangilangenutena ja taganemiskatsel Daugava jõkke uppunutena 6000 kuni 9000 sõdurit. Leedukate saagiks langes 60 Rootsi lippu ja 11 suurtükki. Chodkiewiczi kaotused olid sellega võrreldes praktiliselt olematud: surma sai veidi üle saja sõjaväelase ja umbes paarsada said haavata.\nPärast lahingu kaotamist pidi Rootsi kuningas katkestama Riia piiramise ning lõpetama sõjategevuse Põhja-Lätis ja Lõuna-Eestis.\nSalaspils asub Riia lähistel Daugava paremkaldal.


Eestlanna foto 50 parima hulgas! | Veebiajakiri Femme\nEestlanna foto 50 parima hulgas!\nFotograaf Annela Samueli portreefoto Eesti noorest ja andekast lauljast Lepatriinust jõudis fotokonkursil Sony World Photography Awards portreefoto kategoorias 50 parima hulka ja seda üle 100 000 võistlustöö hulgast!\nSony World Photography Award on üks maailma prestiižikaim fotokonkurss, kus Samuel osales sel aastal esmakordselt. „Olen ka eelmistel aastatel võidutöid vaadanud. Esimest korda sain sellest võistlusest teadlikuks 2014. aastal, kui eesti fotograaf Kylli Sparre sai seal kontseptuaalse foto kategoorias võidu. Sel aastal mõtlesin, et saadan konkursile paar portreefotot ja mõned tänavafotod. Tundus lihtsalt, et on õige aeg seda teha.” Nii lugeski Annela läbi võistlusreeglid, otsis välja sobivad fotod ja panid need teele. „Sellel võistlusel tohib osaleda ainult viimase aasta jooksul ehk seekord ainult aastal 2016 tehtud fotodega, see muudab elu mõnes mõttes lihtsamaks. Eks alguses valid ikka välja veidi rohkem fotosid ja lõpuks jäävad sõelale ainult mõned.”\nRäägi oma saadetud tööst. Kust ammutasid inspiratsiooni ja ideid?\nKõnealuse foto puhul algas kõik vist ikkagi sellest korterist, kus Lepatriinu aknalaual istub. See korter jäi mind kummitama pärast ühe toreda tüdrukuteseltskonna pildistamist eelmise aasta novembris. Loomulikult võtsin siis korteri omanikuga ühendust, et uurida võimaluse kohta seal uuesti pildistada. Selgus, et saaksin seda teha ainult ühel konkreetsel kuupäeval detsembris ja pärast seda pidi ta korterist juba välja kolima.\nSiis sattusin pildistama ühte üritust, kus esines ka Lepatriinu. Sain kohe aru, et just tema sobibki imehästi sellesse keskkonda. Millegipärast oli mul silme ees ka väike akvaarium kuldkalaga, mainisin seda Lepatriinule. Üllatuslikult selgus, et tal oli just plaan osta enda kallimale jõuludeks selline kala. Pärast pildistamist jättis Lepatriinu kuldkala endale, kuna leidis, et nad on Ukuga (nimi, mille kuldkala endale sai) juba nii palju koos läbi elanud. Fotole jäid ka üks Lepatriinu lemmikinstrumente – ukulele – ja korteriperenaise kass Juta, kellele kala suurt huvi pakkus.\nMillise tunnustuse osaliseks oled tänu konkursile saanud? Kuidas võitjaid premeeriti?\nKõige suurem tunnustus minu jaoks on muidugi olla enda tööga 50 parima portreefoto seas ja seda 182 riigi fotograafide esitatud üle 100 000 foto hulgas. Peale selle näeb mu fotot koos teiste parimate töödega aprilli lõpust mai alguseni Londonis Somerset House galeriis näitusel Sony World Photography Awards 2017. Parimaid töid saab näha ka internetis aadressil www.worldphoto.org. Igaks juhuks mainin, et võistlus ei ole veel sugugi läbi, kategooriate parimad ja üldvõitja valitakse alles aprillis. Märtsi lõpus selgub Eesti rahvusliku auhinna võitja, st kohtunike poolt võistlusele esitatud Eesti fotograafide tööde hulgast valitakse välja parim töö, mida ka premeeritakse.\nKas huvi sinu kui fotograafi vastu on märgatavalt suurenenud?\nKodulehel on märgata küll rohkem liikumist, aga ma ei usu, et see nüüd päevapealt huvi märgatava suuurenemise kaasa tooks.\nKelle või mille pildistamisega teenid oma igapäevast leiba?\nMulle tõesti meeldib pildistada väga erinevaid asju. Hea meelega pildistan nii pulmi, väikseid lapsi kui ka peresid, kuid teen ka moe- või aktifotosid. Päris tihti satun üritusi pildistama.\nKuidas kirjeldaksid kolme sõnaga oma stiili?\nSoe, siiras, tundlik.\nKeda ja miks on olnud kõige keerulisem pildistada?\nKindlasti on täiskasvanud inimesi keerulisem pildistada, kuna nad ei ava ennast nii kergesti kui lapsed. Ühtegi konkreetset eriti keerulist juhtumit aga meelde ei tule.\nMilline fotoseeria või töö sulle enda loomingust kõige rohkem meeldib?\nKõige südamelähedasemad on mulle Peipsi ääres ühes väikses külas elava pere lastest tehtud fotod. Olen neid lapsi pildistanud juba aastaid ja jätkan seda kindlasti ka edaspidi. Mõningaid eelmise suve fotosid näeb nt aadressil http://annelasamuel.com/portfolio/suvi-nina-kulas/.\nKui saaksid võimaluse pildistada ükskõik keda või mida, siis kes või mis see oleks?\nMa pole kunagi unistanud ühegi konkreetse inimese pildistamisest. Mida lihtsamad on inimesed, seda põnevamaks võivad nad tihti osutuda. Tegelikult tõmbab mind järjest rohkem dokumentaalfotograafia poole ja kunagi loodan pildistada veel palju toredaid projekte.\nKui soovid Annela Samueli tegemistel silma peal hoida või lasta end temal pildistada, külasta tema Facebooki lehekülge või kodulehte ja pane aeg kirja.\nVestlusõhtu fotograaf Annela Samueliga\nAnnela Samuel | Lepatriinu |\n← Marimo esitleb pulmakollektsiooni Uus algus Terjega →


Juhtkiri: kas tüli valitsuses on tõsine? - Tänane leht\n29. aprill 2016, 20:15\nKõigest mõne päeva eest ei jõudnud ministrid ära kiita, kui toredas eelarvestrateegias nad kokku leppisid. Üleeile õhtul peeti aga taas maha väga terav kabinetiistung. Juba peaaegu aasta aega tekitab tüli erakoolide rahastamine.\nKas tüli on tõsine? Kui jutuks tuleb juba seaduse muutmine valitsuse usaldushääletuse abil, siis on asi kahtlemata tõsine. See tähendab ju ultimaatumit: kui riigikogus poolthääli kokku ei saada, siis läheb valitsus laiali.\nTülide lahendamine sedasorti ultimaatumite abil on mõistagi üks võimalus asju ajada, kui kuidagi teisiti kokkuleppele ei jõuta. Kas selline viis valitsuskoalitsiooni juhtida on hea või halb, on vaieldav.\nEndine peaminister Andres Tarand on korduvalt ja erinevates seostes just sedasorti lähenemist soovitanudki. Näiteks ütles ta ühes intervjuus Postimehele: «Minu meelest peaks kogu aeg seda rakendama, et senikaua kui peaminister valitsust juhib, on tal otsustavam sõna kui partei tagatubadel. Niipea kui see ei meeldi, siis peaminister ise ütleb, et aitab, härrased, läheme laiali.» (PM 28.09.2014) Teised leiavad jällegi, et ultimatiivsus otsuste langetamise nimel murendab kokkuleppekultuuri ja poliitilist kultuuri üldisemalt.\nIrooniline on seegi, et peaminister Taavi Rõivas on Eesti avalikkusele pikalt ja laialt jutlustanud, et rusikaga lauale löömise pooldajad ei teadvat midagi sellest, kuidas tänapäeval poliitikat tehakse ja tegema peabki. Nüüd paistab, et elu ise näitab ka Rõivasele, et aeg-ajalt on «vanamoodne» ultimatiivsus poliitika tööriistakastis täiesti omal kohal.\nKui aga nii juba tehakse, siis ei tasu rääkida muinasjutte imeliselt õitsvast koostöötahtest koalitsiooni osapoolte vahel ja ei tasu mängida solvunut, kui kõrvalseisjad räägivad valitsuskoalitsioonist kui sundabielust.\nErakoolide rahastamise suhtes on teravalt eri positsioonidel IRL ja Reformierakond. Küsimus on vägagi põhimõtteline. Näiteks õiguskantsler Ülle Madise kirjutas Postimehes ilmunud essees: «Vaikselt, ent vääramatult näitab kurss tasulise hariduse ja sellest tingitud kihistumise suunda.» (PM AK 20.02) Akadeemik Jüri Allik kirjutas nii: «Kui me tahame, et järgmine Eesti suur idee oleks ühiskonna suurem kihistumine, siis võib muidugi erakooliseaduse § 22 muutmata jätta.» (PM 4.04)\nIRL ja erakoolide eestseisjad räägivad aga sellest, et riik peab toetama eraalgatust ja õhinapõhisust hariduses. Kohati jääb mulje, justkui oleks kellelgi kavas erakoolid Eestis ära keelata. Niisugust kava ju kusagil pole. Küsimus on maksumaksja panuse eesmärgipärases kasutamises, nii et erakoolid ei saaks põhjendamatut eelist ning tasuta hariduse andmise kohustusega riigil ja omavalitsusel oleks õigus otsustada, kas ja kui palju nad erakoolide hoonete ülevalpidamist toetavad.