Kirikutöötajad kogevad tööd kutsumusena - Eesti Kirik\n28.08.2019 | Liina Raudvassar | Rubriik: Kirikuelu\nVärske magister Kadri Kesküla kolleeg Avo Üprusega EELK Diakoonia- ja Ühiskonnatöö sihtasutusest. Arhiiv\nTänavu kevadel Tallinna ülikoolis kaitstud magistritöös „Töö ja usu seosed argipäeva tähenduslikkuse otsingul“ uuris Kadri Kesküla, kuidas tajuvad kiriklikus organisatsioonis töötavad EELK liikmed vaimuliku ja ilmaliku vahekorda oma töös ja eraelus.\nUurimusest tuleb esile, et kirikus töötavad inimesed tajuvad oma ametialast tegevust Jumalast lähtuva kutsumusena ning töö kiriklikes organisatsioonides on toeks nende religioossele kasvamisele.\nSissejuhatuses rõhutab EELK Diakoonia- ja Ühiskonnatöö sihtasutuses diakooniasekretärina töötav Kadri Kesküla tõsiasja, et tänapäeva inimese suur osa ajast on täidetud ametialase tegevusega. Et inimene veedab lõviosa ajast töötades, avaldab see paratamatult mõju ka tema vaimsele tasakaalukusele.\nSenistest uurimustest on tulnud välja, et mida enam on inimene oma töökorralduse peremees ning saab paindlikult sobitada pere ja vaba aja tegevusi, seda enam ta pühendub tööle ning teeb vabatahtlikult ületunde. Töö- ja muu elu sulanduvad nüüdisaegses lääne ühiskonnas üha enam kokku ning töö asetub kesksele kohale inimese elus. Väga levinud on enese määratlemine elukutse kaudu.\nReformatsioon tõstis töö ausse\nOn huvitav teada, et töö tõusis ausse seoses reformatsiooniga, mil tegevusala hakkas määrama inimese olemust. Vastupidiselt antiikajale, mil just vabaolu kõneles inimesest. Sotsioloog Max Weber väidab isegi, et protestantlik eetika ja kapitalismi vaim innustavad tööd tegema ning tuleviku tarbeks investeerima, sealjuures kasinalt ja karskelt elades.\n2000. aastal maailma rikkamate inimeste kutsealasest tegevusest tehtud uurimusest tuli omakorda välja, et askeetlikku eluviisi järgides, kuid oma töösse mängulisusega suhtudes ollakse edukas. Mängulist suhtumist soodustab omakorda töö tunnetamine kutsumusena.\nKesküla magistritöö võttis fookusse seni EELKs uurimata küsimused. Kui varasemalt on uuritud küll kiriku töötajate hingehoiu- ning kommunikatsioonivajadusi, siis töö ja usu vahelisi seoseid pole siiani käsitletud. „Magistritöö eesmärk oli töötajate subjektiivsete narratiivide kaudu mõista töö ja usu vahelisi seoseid kiriklikus organisatsioonis Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku näitel,“ selgitab Kadri Kesküla, lisades, et teemale läheneti läbi kahe peamise uurimisküsimuse: kuidas töötajad kogevad oma tööd ja milliseid tähendusi sellele omistavad.\nNeli vaimulikku ja neli ilmikut\nUurimuse tarbeks tehti kaheksa intervjuud. Neli usutletut olid vaimulikud, neli ilmikud; kõik kõrgharidusega ja ennast usklikena määratlevad. Vaba vestluse vormis tehtud intervjuudes uuriti, kuidas inimesed on jõudnud kirikliku töö juurde, mida nad hindavad ja mida ei hinda oma ametis. Intervjueeritaval lasti süüvida oma loosse, intervjueerija sekkus vestlusse nii vähe kui võimalik.\n„Kaheksa intervjuu põhjal ei saa teha üldistusi, kuid uurimus aitab mõista, kuidas inimesed väljendavad oma mõtteid töö ja oma (isikliku) vaimsuse vaheliste seoste kohta ning milliseid tähendusi omistavad igapäevasele tööle. Andmete analüüsimisel joonistus välja lugu töö ja usu seostest kui elu läbivast kahekõnest Jumalaga,“ selgitab Kesküla.\nTöö seotud usuga\nUurimusest selgus, et intervjueeritute jaoks on töö tihedalt seotud usuga. Mitu küsitletut rõhutas, et just usu pärast peavadki nad praegust ametit, sest see muudab usklikuna elamise lihtsamaks. „Jumala kogemine oma elus ja sellest tulenev usaldus muudab tähelepanelikuks Jumala suhtes ning samal ajal ka teiste inimeste suhtes. Jumala kõnetus tekitab intervjueeritavas aukartust ja tegutsemistahet,“ toob Kesküla näiteid intervjuudest.\nKüsimusepüstitusel võimalikest vastuoludest töö ja usu vahel tuli intervjuudest esile, et vastuolud töö ja usu vahel võivad tekkida otsuste langetamisel, kui oma kristlikke väärtusi püütakse rakendada igapäevaellu olukordades, kus oma sisemist usku kohandatakse välismaailmaga. „Respondendid määratlevad end oma töö kaudu,“ toonitab Kesküla, lisades, et vaimulikel on samastumist oma ametiga rohkem, aga ka ilmikud ütlevad, et töö käib nendega kaasas.\nMärkimisväärseid erinevusi vaimulike ja ilmikute vahel selles osas, kuidas nad oma tööd kogevad ning mõtestavad, ei tuvastatud, toonitab Kesküla, lisades, et vähesel määral tunnetasid vaimulikud tugevamat seotust oma ametiga. Ilmikud ehk EELKs töötavad mittevaimulikud on vaaginud sagedamini võimalust vahetada töökohta mõne muu ameti kasuks. Vaimulikud kaaluvad sel juhul pigem oma karjaseameti kõrval töötada ka kusagil mujal.\n„Käesoleva uurimuse huvitavaim järeldus on, et respondentide tööle annab tähenduse nende usk Jumalasse. Nad ei koge oma ametit töökohana, vaid vastusena Jumala kutsele. Töö on neile Jumala arm, mille tunnetamine tekitab tänulikkust,“ toonitab Kesküla. Tema magistritöö kinnitab mitmeid eelnevaid uurimusi, et vaimsus töökohal suurendab töötajate heaolu.\nEelmine: Oru Evangeelne Rahvaõpistu alustas tegevust\nJärgmine: Kalmuaias avati palvekivi


Vene sõjaväe lennuki allakukkumise taga ei ole tõenäoliselt terrorism - DELFI\nVenemaa transpordiminister Maxim Sokolov ütles täna hommikul, et kaitseministeeriumi lennuki allakukkumise taga ei ole tõenäoliselt terrorism, kuigi seda versiooni veel täielikult ei välistata.\n„Täna teame me nii palju, et peamiste versioonide seas ei ole terrorirünnakut, seega me eeldame, et õnnetuse põhjuseks oli tehniline rike või piloodi viga,“ vahendab Sokolovi sõnu varahommikusel pressikonverentsil uudisteagentuur TASS.\nJulgeolekujõudude allikas selgitas, miks ei arvata, et allakukkumise taga oli terroriakt. „TU-154 alustas reisi Moskva lähedal asuvalt Tškalovski lennuväljalt, kus reisijaid ja nende pagasit põhjalikult kontrolliti,“ märkis allikas. „Tankimiseks kavatseti teha vahemaandumine Mozdokis, aga ebasoodsate ilmolude tõttu suunduti Adlerisse, mis tähendab, et esialgu ei teadnud keegi, et lennuk teeb vahemaandumise Sotšis.“\nTema sõnul võeti lennuk Sotši lennuväljal kohe valve alla. „Pardal käis ainult üks tolli- ja kaks piiriametnikku. Ühtlasi läks lennukist välja ainult selle navigeerimispiloot, et jälgida tankimisprotsessi. Tankimist viis läbi tavapersonal,“ lisas anonüümne allikas.\nVenemaa kaitseministeeriumi lennuk, mille pardal oli 84 reisijat ja kaheksat meeskonnaliiget, kukkus pühapäeva hommikul pärast õhkutõusu Sotšist Musta mere kohal alla. Osa lennuki vrakist leiti 50-70 meetri sügavusel rannikust 1,5 kilomeetri kaugusel.\nTu-154 oli teel Venemaa lennuväebaasi Hmeimini Süürias Latakia provintsi rannikul. Hukkus suurem osa relvajõudude laulu- ja tantsuansambli liikmetest ja üheksa ajakirjanikku.


KRANAAT: Riigikogu kurjakad tembutavad jälle! - Eesti Ekspress\nKranaat 7. jaanuar 2015\nKRANAAT: Riigikogu kurjakad tembutavad jälle!\nOn vähetuntud tõsiasi, et riigikogu suurimaks fraktsiooniks pole mitte Reformierakonna fraktsioon, vaid sellest oluliselt suurem on kurjategijate fraktsioon, kuhu kuulub inimesi kõigist erakondadest.\nRiigikogu istung 18.06.2014 kell 19 pilt 2 Foto: Martin Dremljuga\nKranaat tegi ülevaate kurjategijate fraktsiooni viimasest istungist, mida juhtis fraktsiooni esimees Miša.\n“Olukord riigikogu ühiskassaga on nadi, raha ei taha kuidagi laekuda. Ühiskassat luues leppisime kokku, et igaüks annab oma saagist osa ühiskassasse, et ülal pidada vangi sattunud rahvasaadikute perekondi ja toetada vanglast vabanenud poliitikute naasmist kuritegelikule teele. Mida aga pole, on raha nende ülesannete täitmiseks.\nMehed, asi on tõsine! Köögitädi mäletate? Ta jäigi riigikohtus süüdi ja ükski advokaat ei aidanud! Hea, et vangi ei pidanud minema. Ma ise koos paljude heade meestega pääsesin paari aasta eest napilt kohtu alt. Topski ja Šallallaa on juba esimeses kohtuastmes süüdi mõistetud, kurat teab, mis neist saab. Ühiskassa saab töötada vaid siis, kui me kõik sellesse panustame. Pidage meeles, et politsei võib meist igaühel kannul olla,” rääkis Miša.\nUus Poiss võttis rahakotist kümneka ja andis Mišale. “Nädalavahetusel Tartus nägin pimedal tänaval üht titemammat, ma siis raputasin teda natuke. Sain 20, poole jätsin endale, kümneka paneks ühiskassasse,” ütles Uus Poiss.\nNii kutsuti teda sellepärast, et ta tuli riigikogusse alles hiljuti, pärast Köögitädi süüdimõistmist tema asendusliikmena. Ka tal endal oli üks kohtuasi kaelas, mille tõttu pidi ta aeg-ajalt Tartus käima.\n“Näete, Uus Poiss annab teenitud 20 eurost poole ühiskassasse, aga siin mõned mehed võtavad kümneid tuhandeid altkäemaksu, aga ühiskassasse ei jõua sellest sentigi. Võtke Uuest Poisist eeskuju,” rääkis Miša.\nRahvasaadikud põrnitsesid oma kinganinasid, keegi ei kiirustanud ennast kaitsma. Uus Poiss võttis kolleegide kaitseks sõna.\n“Ei tasu olla nüüd teistega nii kuri, sa vaata neid, enamik on ju sellised kribud, nad ei saaks tänaval isegi mõne pensionäriga hakkama. Kui mu ema kuulis, et ma riigikogusse sain, oli ta väga rõõmus ja mõtles, et ma saan siin hoogsalt varastama hakata. Tegelikult see töö ei edene üldse, sest varastada saab vaid kontoritarbeid.\nOlen neid jõudumööda Pikal jalal turistidele müünud, aga ega nii see äri väga ei edene. Sekretär vaatab mind juba väga kahtlustavalt, kui ma jälle uut märkmikku küsin. Ega keegi ei tea mõnda head kokkuostjat, kellele märkmikke ja pastakaid müüa?” uuris Uus Poiss.\nRuumi läbistas vaikus. Miša teatas, et üks päevakorrapunkt on veel jäänud.\n“Meile kirjutas kaebekirja üks vene nimega Leedu ärimees. Ta kurtis, et andis nii mulle kui Saarlasele 500 000 eurot, et me praamilepingu talle lükkaksime. Raha maksis ta ära, aga praamilepingut pole kusagil. Tüüp nõuab oma raha tagasi. Mina võin omalt poolt öelda, et kogu mulle antud raha läks liberaalse maailmavaate toetamiseks, mistõttu ühiskassasse ei saa ma midagi anda. Mida sa, Saarlane, selle kohta ütled?”\nSaarlane polnud küsimuse üle kuigi õnnelik. “Sattusime ükspäev selle leedukaga jooma, võibolla lubasingi talle midagi, ega ma seda täpselt ei mäleta. Hommikul ärgates olid mul kõik taskud raha täis. Naine viis selle kõik minema, rohkem ma sellest ei tea. Kui leedukal on mingeid kaebusi, mingu tarbijakaitseametisse.”


Esmalt selgitasid omavahel paremad jooksjad välja naised. Nende jooksumaa pikkuseks oli 4 km ehk kaks ringi. Pärast aastast vahet saavutas võidu Liia Toom (JK Sarma) ajaga 17.16,8 (2006. a võiduaeg 16.25,9).\nTeiseks jooksis end Annika Vaher (Kellamäe OÜ), aeg 17.55,0. Eelmise aasta kolmandat kohta kaitses Anne-Li Tilk (JK Sarma) ajaga 18.16,5. Esimesel ringil pakkus Anne-Lile tublit konkurentsi noor jooksutüdruk Sandra Teras Kuressaare gümnaasiumist.\nMeeste jooksumaa pikkuseks oli 6 km ehk kolm ringi. Stardijoonele rivistus 16 jooksjat.\nSiin sai kindla võidu Kalev Õisnurm (SV Torutööd) väga hea ajaga 19.29,1, kaitstes eelmisel aastal (tookordne võiduaeg 20.10,8) võidetud meistritiitlit. 2007. a teist kohta kordas Ando Õitspuu (JK Sarma), aeg 20.18,8 (eelmisel aastal 20.39,0). Esmakordselt jooksis end maastikujooksus medalile Ahto Jakson (JK Sarma), tulles ajaga 21.00,7 kolmandaks.\nPeeti ka maakonna esivõistluste arvestust veteranide osas. Meestest oli parim Tiit Tilk (JK Sarma) 23.01,1-ga, teine Suurap Mälk (JK Sarma) 23.46,9-ga ja kolmas Roman Rannisto (JK Sarma) ajaga 24.42,4.\nNaisveteranide järjestus oli sama, mis meistrivõistluste arvestuses.


Saksapreili, saksa preili - Perekooli Foorum\nEsileht › Ajaviite- ja muud jutud › Saksapreili, saksa preili\nTeema: Saksapreili, saksa preili\nEsiteks kumb õige on, kokku või lahku? Aga teine küsimus, et mis selle tähendus täpsemalt on?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 16.10 19:29; 16.10 21:03;\nKaks erineva tähendusega sõna.\nsaksapreili= mõisapreili= mõisniku tütar\nAga kumb on õige, kas Iraan või Iraak?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 16.10 20:46; 16.10 21:08;\nJälle üks, kes üritab ära panna.\nEks ma siis seletan. Loogiliselt tundus, et saksapreili, samas kui ekist otsida või kasvõi googlest vaadata, siis vastust nagu ei leidnudki. Andis päris palju saksa preili mitte saksapreili (ainult Malluka blogis), seepärast jäigi mul see küsimus õhku, et kas siis on ikkagi saksa preili või saksapreili..\nMa ei tea, kas sa teed nalja ja trollid või mõtled tõsiselt, aga ma seletan tõsiselt siis.\nSõnal “saks” on eesti keeles tähendus “isand” või “kõrgem isik” või ka “rikas ja peen isik”. See ongi siis saksapreili. Analoogiline on näiteks aadlipreili või naabripreili – näitab nö preili liiki.\nAga “saksa preili” tähendab sakslasest preilit nagu “eesti preili” või “läti preili”.\nainult Malluka blogis\nÄrge laske end segada, Malluka blogi lugejatel ongi sellised teemad “elutähtsad”.\nAga mingi inimestest erinev ja omavahel arutelukoht võiks neil küll olla, olen nõus.\nLihtsalt naeruväärne kuidas keegi proovib koguaeg tõmmata saagi käima selle Malluka teemal. Nigu ora oleks perses. Saaks ainul hakata jälle ulguma kooris. Vaatan, et mõni kägu läeb ikka veel liimile ka. Veider.\nAga mida siis siin teemas ulud? Veider tõesti, et liimile läksid ja siia teemasse targutama tulid.\nsaksapreili = preili, kes on saks; saksa preili = sakslasest preili, emane saksa lambakoer\nEesti keeles ei olegi väljendit saksapreili. Sakstepreili veel ehk, siis sõnast saksad-härrasterahvas.\nEks neid malluka teemasid tuleb varsti rohkem sest uut raamatut tuleb ju reklaamida. Ja kui moded siin sõbrannad no mida veel..kõii negatiivne eemaldatakse ua jääb ainult reklaam, ehk kõik mis ei haise on ainult..\nÄkki sa targutaks oma emakeele teemal, mitte sinu jaoks võõra keele nüanssidest?!


Meie kohta – Vallow Electric Technology (Shanghai) Co., Ltd.\nKvaliteet on elu teenus on eesmärk Honesty Forever\nVarlot Electrical Technology (Shanghai) Co., Ltd.on kõrgtehnoloogiline ettevõte, mille on heaks kiitnud ja registreerinud vastavad osariigi osakonnad.Meie ettevõte on turustus-, hulgi- ja äriteenuseid integreeriv piiratud vastutusega ettevõte ning Siemensi (Hiina) digitööstuse kontserni pikaajaline turustajapartner.\nEttevõte turustab peamiselt järgmisi Siemensi tooteid: PLC programmeeritav kontroller, inverter, servojuhtimis- ja ajamtooted, vahelduvvoolu servomootor, inimese-masina liides ja puuteekraan, madalpinge ja terminali toitejaotustooted, mootori juhtimis- ja kaitsetooted, tööstusvool tarne, tööstuslik Etherneti vahetusmasin jne. Samal ajal müüme ka abb, Schneideri, Omroni, Mitsubishi ja teisi kaubamärke.Meie ettevõte on loonud pikaajalise hea koostöösuhte paljude ettevõtetega, kellel on külluslik kapital ja tehniline tugevus, mõistlik soodushind ja suurepärane müügijärgne teenindus.Ootame siiralt kõiki kliente äri külastama, uurima ja läbirääkimisi pidama.\n"Siemensi (Hiina) digitaaltööstuse grupi turustaja partner"\n"Tugev teadus- ja arendustegevuse suutlikkus"\n— Siemens keskendub tööstusliku side tooteportfelli uurimis- ja arendustegevusele, sealhulgas tööstuslike 5G ja tööstusvõrkude infoturbelahendustele, võimaldades tõhusat koostööd tööstusliku tootmise vallas\n"Piisav CNC-süsteemi ja varuosade pakkumine, mõistlik ja soodushind, suurepärane müügijärgne teenindus"\n1847. aastal asutatud Siemens AG on ülemaailmne liider elektri- ja elektroonikatehnika valdkonnas. Alates Hiinasse sisenemisest 1872. aastal on Siemens järjekindlalt toetanud Hiina arengut uuenduslike tehnoloogiate, suurepäraste lahenduste ja toodetega enam kui 140 aastat ning on loonud oma ettevõtte. juhtiv positsioon Hiina turul, millel on silmapaistev kvaliteet ja usaldusväärne töökindlus, juhtivad tehnilised saavutused ja lakkamatu innovatsioonipüüdlus.、\nVarlot toetab kogu väärtusahela digitaliseerimist, mis loob ettevõtte jätkusuutliku konkurentsivõime terviklike lahendustega alates hindamisest, konsultatsioonist kuni juurutamis- ja optimeerimisteenusteni. Töötlemistööstuses, sh keemia-, farmaatsia-, raua- ja terase-, toidu- ja joogitööstuses, on Varlot aitab ettevõttel saavutada tõhusamat, täpsemat ja ohutumat tööd. Tööstust paremini tundes aitab Varlot klientidel tõsta tootlikkust ja tõhusust, teostada intelligentset tootmist ja suurendada konkurentsivõimet.\nMeie grupp järgib alati põhimõtet, inimestele orienteeritud, terviklikkuse juhtimist,\nülim kvaliteet, esmaklassiline maine Aususest on saanud\nmeie grupi konkurentsieelise tegelik allikas.\nSellise vaimuga oleme astunud kõik sammud stabiilselt ja kindlalt.\nSellise vastutuse jõudu ei ole näha, aga tunda.\nKoostööd mõlemale poolele kasuliku olukorra loomiseks peetakse ettevõtte arengu väga oluliseks eesmärgiks\nVÄGED TÖÖD, MIS MEIE MEESKOND ON MEIE KLIENTIdesse PANUSTANUD!\n01 müügieelne teenindus\n- Päringu- ja konsultatsioonitugi.\n- Üks-ühele müügiinseneride tehniline teenindus.\n- Hot-line müügiinsener tehniline teenindus.\n02 Pärast hooldust\n-Tehniline koolitus Seadmete hindamine;\n-Paigaldamise ja silumise tõrkeotsing;\n- Hooldus Uuendus ja täiustamine;\n-Üheaastane garantii.Pakuge tehnilist tuge toodete kogu kasutusaja jooksul tasuta.\n- hoida klientidega kogu elu kontakti, saada tagasisidet seadmete kasutamise kohta ja teha\nToodete kvaliteeti täiustatakse pidevalt.


ASTROLOOGIA: Mis on sinu missioon? Missugust annet või tarkust tulid teistega siia jagama? | Buduaar\n2016. aasta 9. märts 11:23\nArgielu virrvarris sellele just iga päev ei mõtle, aga kõikidel meil on hetki, kus oleme sunnitud juurdlema, mida me üldse siia maa peale tegema tulime.\nHiljuti hakkas silma foto Tyra Banksist, kus ta hoiab süles oma kauaoodatud last. Tyra on sündinud 4. detsembril 1973. aastal ja sellele päevale eelnev päikesevarjutus leidis aset Vähi märgis sama aasta 30. juunil. Seega sündisid selles ajavahemikus lapsed, kellel on oskus luua oma ümber turvalist keskkonda, innustada olema perekesksemad ja pakkuda õlga, mille najal nutta. Eesmärk on õpetada inimestel oma tundeid aktsepteerima ja väljendama. Kes on kunagi vaadanud Tyra Banksi modellisaateid, on ilmselt tähele pannud, kui palju tähtsust omistatakse hingehaavade tunnistamisele. Hoolitsusvajadus, mis on seni ilmnenud “modelliemme” rollis, leiab nüüd uutmoodi rakendust ja seletab ka tema müstiliselt lummavat pilku oma pisipoega süles hoides…


Kinnisvaraturg on nii tasakaalus, kui tasakaalus olla saab | Domus Kinnisvara I Kinnisvara müük, hindamine ja seadustamine\nKvartaalsed andmed Eesti keskmise brutokuupalga kohta pärinevad viimati II kvartalist, mil keskmiseks palgaks oli 1321 eurot. Kui võtta võrdluseks kõrvale sama perioodi korteriomandite tehingud, siis kiretu statistika ütleb meile seda, et korterite keskmiseks mediaanhinnaks oli 1344 €/m2. Rusikareegli kohaselt on kinnisvaraturg tasakaalus siis, kui keskmine palk vastab keskmisele ruutmeetri hinnale ja 2018. aastal võime tõdeda, et sellest lähtepunktist vaadates on kinnisvaraturg igati tasakaalus ja stabiilse tervisliku seisundi juures. Kui kinnisvaraturgu ka peaks mingi orkaan tabama, siis ostujõu ilmakaarest on oht minimaalne.\nMõistagi ei ole ostujõu tasakaal ainus faktor, mille tulemusena võib rahulikult uinuda nii ühisrahastuse väikeinvestor kui elukeskkondi loov suurarendaja. Kahtlemata on kinnisvaraturu taburet hõlpsalt ümber lükatav krediidiasutuste finantspoliitika või naaberriikide majanduse muutuste poolt, ehitusturu podisev katel mõjutab kinnisvaraturgu kõige otsesemalt jne-jne. Aga pealkirjas esile toodud mõnevõrra provokatiivne väide viitab muuhulgas asjaolule, et liiga sageli ja liiga suure õhinaga tahetakse tõmmata paralleele möödunud kümnendil olnud mulliga. Ajalugu kipub ütleme meile pigem seda, et nii suured kriisid kui õrnad mullistused võivad tekkida nö ootamatutest kohtadest ja kui mingi tagasilöök peaks turul ka tekkima, siis on sellel oma nägu.\nKeskmisi näitajaid võib ju alati kritiseerida ja kindlasti ei peegelda nad kogu tõde, aga siiski võime möönda, et teatud baasnäitajad on täna pigem rahustavad, mitte ärevust olukorra pärast tekitavad. Kuigi juba pikki aastaid on võimalik lugeda pressiteateid, mis teatavad üha uutest hinnarekorditest ja tekitavad mulje pööraselt buumivast turust, siis tegelikult on brutopalga ja keskmise hinna suhe püsinud korrelatsioonis juba hea mitu aastat. Jah, hinnad on tõesti kasvanud, aga sama hoogsalt on kasvanud ka keskmine palk.\nKogu Eesti ja kõigi segmentide mõistes pole pilt arusaadavalt sedavõrd roosa. Erinevused, aga ka murekohad, tekivad, kui detailidesse laskuda. Keskmine korteriomandite ruutmeeter on kõigest üks number, aga suured käärid tulevad sisse, kui vaadata eraldi uusarendusi ja järelturu kortereid. Veel suurem diferents tekib, kui vaadata palku ja keskmisi hindu regioonide põhiselt. Eesti keskmise brutopalga eest saadav pind varieerub sõltuvalt maakonnast – 0,9 ruutmeetrit Harjumaal ja 12,7 ruutmeetrit Valgamaal. See tõsiasi pole viimase 3 aastaga muutunud. Kui Harjumaal, Tallinnast rääkimata, ei saa keskmise palga eest osta ühte ruutmeetritki, siis Valgamaal saab selle eest juba mikrokorteri kätte. Kui Harjumaa on astunud pigem kukesammu „ideaalsele olukorrale“ lähemale, siis Valgamaa on viimase 3 aastaga sellest veelgi enam kaugenenud – 2015. aastal sai Valgamaal brutopalga eest 9,3 m2. Ülejäänud maakondades pole muutused olnud märkimisväärsed, kinnisvara ostujõud on näiteks Saaremaal, Järvamaal ja Lääne-Virus jäänud täpselt samale tasemele. Ostujõu vaatevinklist on stabiilseim ja 2018. aasta andmetel ka täiuslikumas seisundis Tartu maakond, kus teiste maakondadega võrreldes on kinnisvaraturg kõige enam tasakaalus.\nRuutmeetrite arv kuupalga suhtes\nHarju maakond 1 673 1469 0,9\nHiiu maakond 403 967 2,4\nIda-Viru maakond 205 1075 5,2\nJõgeva maakond 181 1005 5,5\nJärva maakond 205 1095 5,3\nLääne maakond 578 1082 1,9\nLääne-Viru maakond 219 1045 4,8\nPõlva maakond 205 1004 4,9\nPärnu maakond 1 009 1065 1,1\nRapla maakond 348 1159 3,3\nSaare maakond 689 977 1,4\nTartu maakond 1 306 1304 1,0\nValga maakond 79 999 12,7\nViljandi maakond 254 1081 4,3\nVõru maakond 401 1062 2,6\nKeskmine 1 344 1321 1,0


Teenused > Kindlustus > Reisikindlustus\nMis on reisikindlustus?\nReisikindlustuse leping hõlmab tavaliselt tervisekindlustust ehk meditsiiniabikindlustust.\nLevinumad lisakindlustused, mida saab tervisekindlustusele juurde osta, on reisitõrkekindlustus ja pagasikindlustus.\nLisakindlustusena saab juurde osta õigusabikindlustuse ja tsiviilvastutuskindlustuse.\nReisimine ja tervis, vaktsineerimine\nReisikindlustuse eesmärk on reisiga seotud võimalike ootamatute kulude hüvitamine. Reisikindlustuse leping hõlmab tavaliselt tervisekindlustust ehk meditsiiniabikindlustust ning selle eesmärk on hüvitada sulle ootamatu haigestumise või õnnetusse sattumise tagajärjel tekkinud kulud. Levinumad lisakindlustused, mida saab juurde osta, on pagasikindlustus, et korvata pagasi kaotsimineku, kahjustumise või varguse tõttu tekkinud kulud ja reisitõrkekindlustus, et korvata kulud seoses reisi ärajäämise, hilinemise või katkemisega.\nPane tähele!Reisikindlustus hüvitab need kahjud, mis on kindlustuslepingus kokku lepitud. Alati on lepingutingimustes üldised välistused ehk kahjud või kulud, mida selts ei hüvita. Nendeks võivad olla näiteks sõjategevus, terrorism, streik, riigipööre, loodusõnnetus, epideemia, kindlustatud isiku joobeseisund või sellest tingitud kahjujuhtum jne. Erinevatel kindlustusseltsidel võivad olla erinevad välistused.\nReisikindlustus on vabatahtlik kindlustus, aga selle olemasolu võib olla mõnda välisriiki sissesõidu eelduseks.\nReisikindlustuse maksumus sõltub erinevatest aspektidest nagu näiteks reisija vanus, sihtpunkt, reisi pikkus, kindlustussumma jne.\nOliveril on krediitkaart, millega anti panga poolt kaasa ka reisikindlustus. Oliveri sõbral Jürgenil on samuti krediitkaart koos reisikindlustusega, ainult et tema on ühe teise panga klient. Oliver ja Jürgen plaanisid sõita Taisse ning ostsid lennupiletid Helsingist Bangkokki. Soome pealinna plaanisid nad jõuda tiiburlaevaga. Kui nad hakkasid enne reisi uurima, kas nende reisikindlustuse kaitse ulatus on sama, selgus, et see pole nii – mis siis, et mõlemal on taskus sama nimega krediitkaart.\nNimelt selgus, et Oliveri krediitkaardiga kaasas oleva reisikindlustuse reisitõrke osa välistas reisitõrke hüvitamise, kui lennule hilinetakse tiiburlaeva mitteväljumise tõttu. Jürgeni krediitkaardiga kaasneva kindlustuse tingimustes sellist punkti ei olnud.\nTervisekindlustus või Euroopa ravikindlustuskaart?\nKui reisid Euroopas, siis võid kaaluda, kas meditsiiniabi saamiseks võimaliku haigestumise või õnnetuse puhul osta enne reisile minekut tervisekindlustus või piisaks ka Euroopa ravikindlustuskaardist.\nKaarti saavad Eesti Haigekassas kindlustatud inimesed Haigekassast tasuta taotleda ning see annab õiguse arstiabile Euroopa Liidu riikides, Norras, Šveitsis, Liechtensteinis ja Islandil.\nEuroopa ravikindlustuskaardiga saab vajaminevat arstiabi võrdsetel tingimustel selles riigis elavate inimestega, kuid kogu ravi pole tasuta. Kaart erapraksistes ei kehti, nii et tuleb leida riiklik raviasutus. Seal tuleb sul maksta patsiendi omavastutustasud (visiiditasu, haiglas viibides voodipäevatasu jne) asukohamaa tariifide järgi.\nRavikindlustuskaart ei kata transpordikulusid ühest riigist teise – näiteks kui juhtub raske õnnetus ja ravi tuleb jätkata Eestis, kuid su kodumaale toomiseks on võimalik kasutada ainult lennutransporti.\nEuroopa ravikindlustuskaardist lähemalt\nTervisekindlustus (meditsiiniabi kindlustus) katab üldjuhul kulud, kui reisi ajal toimub:\nootamatu haigestumine või ootamatu tervisliku seisundi halvenemine;\nõnnetusjuhtum, mille tagajärjeks on kehavigastus või trauma;\nkindlustatud isiku surm.\nTervisekindlustuse puhul võidakse hüvitada eelpool nimetatud riskidest tekkinud kulud nagu näiteks vältimatu arstiabi kasutamine, meditsiinilised uuringud, kulutused retseptiravimitele, ambulatoorne haiglaravi, hambaravikulud, meditsiinitransport, kodumaale naasmine jne.\nPööra erilist tähelepanu tervisekindlustuse välistustele ehk millal kindlustusseltsil ei ole kohustust sulle hüvitist maksta. Hüvitamisele ei kuulu üldjuhul näiteks plaaniline ravi, taastusravi kulud, alanud sünnituse tõttu tekkinud kulud. Samuti kulud, mis on seotud vaktsineerimisega, psüühiliste või onkoloogiliste haiguste raviga jne.\nOliver plaanis sõita koos sõber Jürgeniga Rootsi suusapuhkusele. Kuna mäesuusatamisel võib vigastuse saada ka palju kogenum suusataja kui Oliver, tahtis mees kindlasti tervisekindlustuse osta. Erinevate seltside tingimusi uurides selgus, et mõned seltsid pakuvad kaitset mäesuusatamisel juhtuda võivate õnnetuste vastu tervisekindlustuse põhipaketi sees, kuid paljude seltside puhul tuleb see kaitse eraldi juurde osta.\nHüvitamisele kuuluvad summad on erinevatel kindlustusseltsidel erinevad. Lisaks hüvituslimiitidele võivad kehtida muud piirangud ja omavastustus. Näiteks ühe kindlustusseltsi tingimuste järgi võib hambaravi hüvituslimiit olla 128 eurot, teise seltsi tingimuste järgi aga 200 eurot. Ühe kindlustusseltsi tingimuste järgi võib statsionaarse haiglaravi hüvitatav pikkus olla 30 päeva, teise seltsi tingimuste järgi 45 päeva.\nPööra tähelepanu tervisekindlustuse kindlustussummale, eriti kui on plaanis kaugem reis. Kindlustussumma suuruse variandid pakub reeglina välja selts ning sul võib olla võimalik valida mitme variandi vahel.\nKrooniliste haiguste korral tuleb kindlustusseltsi sellest teavitada.\nTervisekindlustuse sõlmimisel tuleb mõelda, kas reisi ajal on plaanis tegeleda spordiga või mitte. Reisikindlustuslepingu tingimustes on välja toodud erinevad spordialad nagu näiteks mägironimine, sukeldumine, surfamine jt, mida peetakse riskiohtlikeks. Mõnede spordialadega tegelemisel tekkivaid kahjusid seltsid ei hüvitagi, mõnede puhul võib olla võimalik osta juurde lisakindlustuskaitse.\nMida teha, kui soov tegeleda spordiga tekkib alles reisi ajal? Üks võimalus on pöörduda oma kindlustusseltsi poole sooviga sõlmida lisaleping. Teine võimalus on sõlmida uus kindlustusleping kohapeal. Ka sel juhul tuleb kindlasti tutvuda kindlustuslepingu tingimustega.\nErilist tähelepanu tuleb kindlustustingimustele pöörata rasedatel. Näiteks kindlustatakse ühe kindlustusseltsi tingimuste järgi rasedaid ainult kuni 12. rasedusnädalani, lisaks võib olla kehtestatud eraldi suurusega hüvituslimiit.\nMida loetakse kindlustusjuhtumiks?\nPööra tähelepanu sellele, mis on kindlustustingimuste järgi kindlustusjuhtum ehk teisisõnu see sündmus/sündmused, mille korral peab selts kahju hüvitama.\nOsadel seltsidel on tingimustes lihtsalt mainitud, et reisi ärajäämise või katkemise põhjuseks loetakse ootamatut ja ettenägematut sündmust, mille tõttu ei saa kindlustatu reisile minna või peab reisi katkestama. Teistel on aga konkreetsed põhjused samuti loetletud – näiteks võib reisi ärajäämise või katkemise põhjuseks olla kindlustatu või tema lähedase haigestumine. Seejuures on osade seltside tingimustes selgelt lahti kirjutatud, kes on lähedane inimene (nt ema, isa, laps, vend, õde), teistel seda tehtud pole.\nReisitõrkekindlustuse abil on üldjuhul võimalik kindlustada järgmiste riskide vastu:\nreisi ärajäämine ehk kui kindlustatud isikul ei ole võimalik planeeritud reisile minna. Põhjuseks võib olla näiteks lähisugulase ootamatu haigestumine või kindlustatud isiku varale tekitatud kahju, mille tõttu on vajalik olla kodumaal;\nreisi katkemine ehk kui kindlustatud isik on sunnitud reisilt ennetähtaegsalt tagasi pöörduma. Põhjuseks võib olla näiteks lähisugulase eluohtlik seisund või surm;\nreisile hilinemine ehk kui kindlustatud isik ei jõua õigeks ajaks reisi alg- või transiitpunkti. Põhjuseks võivad olla näiteks lennuki tehniline rike või ilmastikuolud.\nOliver ostis lennufirma kevadise sooduspakkumise ajal endale ja naisele piletid Barcelonasse – hea sügisel, kui Eestis juba külm, nädalake Hispaania head kliimat nautida. Kuna reisileminek toimub alles rohkem kui poole aasta pärast, jäi Oliver mõttesse – mis saab siis, kui ta peaks just enne reisi haigeks jääma või hakkavad lennufirma töötajad streikima? Reisitõrkekindlustus pidi Oliveri teada korvama kahjud, kui reis peaks ära jääma või katkema. Kuna Oliver ei tahtnud siiski midagi juhuse hooleks jätta, uuris ta erinevate kindlustusseltside tingimusi ja sai teada, et tavaliselt seltsid ei hüvita kahju, kui reisi ärajäämise või katkemise põhjustab streik.\nPööra erilist tähelepanu reisitõrkekindlustuse välistustele ehk millal kindlustusseltsil ei ole kohustust maksta hüvitist. Pane tähele, et erinevatel kindlustusseltsidel on erinevad kindlustustingimused ning seega erinevad ka välistused. Näiteks ühel kindlustusseltsil võib olla välistusena kirjas, et kui lennureisi edasilükkamine või ärajäämine oli seotud streigiga, siis hüvitist ei maksta. Teisel kindlustusseltsil võib olla võimalik streigi vastu lisatasu eest lisakaitse otsa. Välistused võivad olla ka näiteks juhtumid, kui reisitõrke põhjuseks oli aegunud pass, kindlustatud isiku kroonilise haiguse ägenemine jne.\nReisitõrkekindlustus ei hakka enamasti kohe kehtima. Kindlustusseltsid sätestavad lepingu jõustumise tähtaja erinevalt, leping võib jõustuda kohe pärast selle sõlmimist, aga ka näiteks alles 2 kuni 5 päeva pärast lepingu sõlmimist ja kindlustusmakse tasumist.\nKindlustusperioodi alguseks võib olla märgitud ka kellaaeg. Kindlustuslepingut sõlmides tee endale selgeks täpne kindlustusperioodi algusaeg ehk mis hetkest hakkab kindlustuskaitse kehtima. Kindlustusperioodi pikkus ja selle täpne algusaeg märgitakse kindlustuspoliisile.\nÜldjuhul ei loe kindlustusselts reisitõrkeks tiiburlaeva või Eesti sisesel regulaarliinil sõitva laeva hilinemist või väljumatajäämist. Sel juhul kindlustusselts kahju ei hüvita.\nÜldjuhul ei hüvita kindlustusselts kahju kui kindlustatud isik hilineb reisile, sest reisi ajagraafik oli planeeritud valesti ja ei arvestatud ümberistumiseks ettenähtud ajaga. Kindlustusselts ei hüvita üldjuhul kahju kui reisile hilinetakse liiklusummiku tõttu, v.a juhul, kui ummik on tekkinud liiklusõnnetuse tagajärjel.\nUuri kindlustustingimustest, mida mõeldakse ühistranspordi all. See on oluline seetõttu, et kui sinu valitud transport näiteks lennujaama hilineb, siis kas see annab sulle õiguse kindlustushüvitisele reisitõrkekindlustuse alusel? Näiteks võib tingimustes olla takso toodud välistusena.\nReisitõrke korral on sul kohustus viivitamata tõrkest informeerida reisikorraldajat või teisi reisiga seotud ettevõtjaid, et tagada võimalikult väikesed reisitõrkega kaasnevad kulud. Vastasel juhul on kindlustusseltsil õigus viivitamisest tulenevad kulud hüvitamata jätta.\nReisitõrkekindlustuse korral võib kindlustusselts nõuda enne kahju hüvitamist erinevaid tõendeid nagu näiteks arstitõend, politsei tõend, transportettevõtte tõend hilinemise ja selle põhjuse kohta jne.\nÜldjuhul ei hüvita kindlustusselts kahju, mis kuulub hüvitamisele teiste isikute poolt. Näiteks kulud, mis vastavalt rahvusvahelistele lepingutele või seadustele kuuluvad hüvitamisele Haigekassa, lennufirma, turismifirma jt asutuste poolt.\nÕigusabikindlustus hüvitab mõistlikud kulutused õigusabile. Mõned kindlustusseltsid võivad vajadusel hüvitada lisaks õigusabile ka kautsjoni kindlustussumma ulatuses.\nÜldjuhul kindlustusselts ei hüvita kulutusi õigusabile, mis on seotud näiteks kindlustatud isiku kriminaalkorras karistavaga teoga või seoses töökohustuste ja teiste lepinguliste kohustuste rikkumisega.


Podagra kreeka sõna otseses mõttes tähendab suu lõksu. Selle selgeltnägijast rahvaravitseja Vanga tuntud lause sügavamat mõtet püütakse mõista juba aastaid.\nKibuvitsajuured Tärpentinivannid A. Zalmanovi isikliku retsepti alusel. Istmikunärvi põletik neuroloogia arsti nõuanded küsi Istmikunärvi : kuidas vältida piinav valu? Doctor s Ask: Tähelepanelik nende tervist, õigeaegse ravi arsti ja täpse rakendamise kõigi oma sätete - aluseks efektiivse ravi osteoartroosi. Osteoartriit - krooniline põletikuline liigesehaigus luu põhjustatud kõhre kahjustus liigesepinnad.\nNäpunäiteid salvete valimiseks põlveliigese ravi ja retseptide jaoks. Herta Elviste Artriidi, artroos, bursiit. Esiteks analgeetikumid, mis on valu leevendavad ravimid. Selline ravim on näiteks paratsetamool. Paljud analgeetikumid, sealhulgas valuvastased geelid ja salvid, on apteegis saadaval retseptivabalt.\nSõjaväeline ekspertiis alkoholismis\nMõned on ka retseptiravimid. Mind pandi lõikusele järjekorda. Hakkasin uurima, et kas on siiski võimalik kuidagi teisiti ikkagi valudest lahti saada ja tagada normaalne liikumine ilma lõikuseta, kuigi olen eakas. In Ühendatud ravi nahahaiguste seostatakse suurenenud artrooslihastepõletikku eriti ohtude väärkasutuse seda lastel praktikas vastuvõtt rangelt.\nSeda kasutatakse kogu ravi vältel iga päev. See annus on mõeldud täiskasvanutele ja kui patsient seda ohutult talub, võib annust suurendada kuni 2 ml mahuni.\nMõiste artroos e osteoartroos e arthrosis deformans vanakreeka Paikne ravi — erinevaid toimeaineid sisaldavad plaastrid, salvid, kreemid, geelid ja spreid. Peeter Villako nendib, et tõhusat ravimeetodit, mis mõjutaks otseselt artroosi tekkepõhjuseid, veel ei ole. Artroos ei ole lõplikult.\nUrogenitaalsüsteemi haigused koos alkoholismiga\nKõige sagedamini ravi haiguste liiki ravimi kujul rakendatud progresseeruva artriit ja artroos; mis peaks olema tehtud üksnes soovitusel arsti retsepti. Traditsiooniline ravi osteoartroosi.\nInimesed muinasajast mädarõigas kasutatakse meditsiinis. Mis artroos kasutada seda retsepti. Hüppeliigese artroosi ennetamine ja ravi. Liigeste artroos on eakate inimeste üsna tavaline haigus. Enamasti puutub ta naistega, kes kulutavad palju jalgadele.\nDrink see infusioon peaks olema iga tund 50 grammi. Home Kõige tõhusam retsept kroonilise prostatiidi raviks. Hammaste infusiooni kuumade vannide võtmine on kõige tõhusam hemorroidide ravi.\nPraegu on prostatiit eri vanuses meeste hulgas üsna tavaline probleem. Traditsioonilise meditsiini retseptid hõlmavad ravimite kasutamist vürtside Ägeda prostatiidi infusiooni valmistatakse 70 g Hypericum'ist ja kummikast, mis. Viburnumi farmakoloogilised omadused, mahla, tee, keetmise retseptid, infusioon on põletikuvastane ja valuvaigistav toime tsüstiidi ja prostatiidi korral.\nTraditsioonilised retseptid alkoholismi raviks on patsiendilt salajased Samuti kujutab see endast kõige tõhusamaid infusioone, decoctiete ja muid. Prostatiidi ravi kodus tähendab populaarsete retseptide, massaaži.\nKöha Kalanchoe - folk retseptid lastele ja täiskasvanutele. Kalanchoe keetmine ja infusioon riniidiga lastel puhastab nina läbipääsu lima hästi, kuid.\nFolk õiguskaitsevahendeid prostatiidi retsept küünlad vitaprost Kaasanis, Infusiooni sibula eesnäärme prostatiidi Vitaprost, mis teste. Kas prostatiidi korral aitab meega kõrvitsaseemned: retsept. Retseptid meeste. Maisi või maisi infusioon: kasulik eesnäärme põletiku leevendamiseks.\nNarkootikumide ravimine eesnäärme folli abinõudes: tõestatud retseptid ja üldised soovitused. Tsüstiit Kummaline, kui see võib tunduda, kuid pika aja prostatiidi korral on kivide On oluline vaheldumisi kasutada infusioone ja keedised. Pudelid, millel on moonkinki tinktuur Ivan Tea's, mille retsepti oleme Infusiooni lõppemisel omandab tinktuur värvi ja õisikud muutuvad. Prostatiit meestel.\nSeega on küsimus, kuidas see peaks toimuma ravi bakteriaalse prostatiidi on oluline enamiku meestel. Retsept pelmeenid kartulid: kiire ja hämmastavalt maitsev. Karusmarja infusiooni valmistamiseks on vaja supilusikatäit kuivatatud lehed valada.\nSee retsept on efektiivne kroonilise pankreatiidi ja haiguse esinemise suhtes eakatel. Pärast seda saab infusiooni filtreerida ja võtta ml 4 korda päevas. Gastriidi korral. Prostatiit on tõsine haigus, mis vajab pikaajalist ravi. Armastus; Retseptid; Tervis ja ilu; Tervislikud joogid; Nohu ja põsekoopapõletiku ravi retsept 1 — 7 päeva.\nArtriidi puhul haige liigese kohas sisse hõõruda salvi Dieet olgu hästi rasvavaene ja vegetaarne põletikuvastane ja mis tingib ka ühtse. Medikamentoosse ravi koormusega dieet… ravi praktilised nõuanded rahvameditsiin retseptid suhkruhaigus suhkruhaiguse. Dieet; Füsioteraapia; Füsioteraapia; Nõelravi; Elustiili korri ; Kaalu normaliseerumist; Kasutamise rehvid ja plaastrid; Stressimaandajaks.\nPüüa leevendada lii Oluline on ka ravi ajal viibimist harmooniline rii Tasakaalustatud toitumine - on oluline osa ravi, samuti ravimi võtmisele.\nPraeguseks artriidi täielik ravi puudub, nagu ka teadmine, kuna järsk dieet võib kehale halba teha. Toitumisega haiguse ületamine. SCD dieet. Specific carbohydate diet ehk spetsiifiline süsivesikutevaba dieet. Ühe väikese tüdruku sünnituse ajal said nii ema kui laps antibiootikume. Laps sai kätte kõik. Selline dieet podagra ja artriidi kindlasti annab positiivse tulemuse ja vähendab arvu urate veres ja uriinis. On soovitatav vähemalt kord nädalas korraldada endale vegetatiivselt-meierei kõhuga päeva.\nMis aitab vabaneda kusihappe. Dieet artriit, liigeste ja podagra hõlmab kõik tooted on tabelis. Põlve reumatoidartriit : sümptomid ja ravi, toitumine Noorte reumatoidartriit - tübid, Dieet ei saa täielikult ravida reumatoidartriit.\nRavi määrab reumatoloog. Regulaarselt on vaja teha vere- ja uriinianalüüse. Ravimi mittetalumisel tuleb Retseptid Vangas liigeste haigustest asendada teisega, sest ravi pooleli jätmisel ägeneb artriit uuesti. Väga tähtis on valida endale haiguse raskust arvestav puhkuse ja kehalise koormuse vahekord.\nKui reumatoidartriit ägeneb, vajab haige enam. Mu kõht.\nAlkoholism ja selle ravi rahvapäraste ravimitega vanga\nEt toit oleks õige, kasutage retseptid spetsiaalse dieedi toite. Haige selline haigus nagu gastriit vähenenud happesus on abiks toite. Dietoloog Henri Ruul Öeldakse, et parim dieet on see, See ei ole ette nähtud ja ei asenda professionaalset arsti nõuannet, diagnoosi.\nArtriidi; Dieet; See mitte ainult ei Tuleb märkida, et ise ravi igal juhul ei tohiks pidada niipea kui eksperdid teavad kõiki nüansse raviks. Siit leiad kogu Toidutare retseptivaramu.\nValutavad põletikulised liigesed mõjutavad tugevalt meie igapäevaseid toiminguid ning häirivad liikumist. Kõik retseptid. Nädala kook. Kasutajate retseptid. Toidu valmistamine Hooaeg. Toit ja tervis. Isegi haiguses võib leida positiivseid külgi Pimesoolepõletik Õigeaegselt alustatud ravi on tervenemise pant Hoia maksa noorest east Tedremaran.


Sechenovi integreeritud meditsiini osakonna ametlik kliiniline baas. Kui artroos Artroosi puhul. Suuremal osal Hiinas, Šveitsis ja Kanadas valitsuskliinikutes koolitatud ja väljaõppinud TAO arstidest on veelgi rikkalikum kogemus kui mõnel nende kolleegil Hiinas. Sellised veeprotseduurid leevendavad valu ja põletikku, on toonilise toimega. Pidage meeles, et selle rühma ravimite kasutamine leevendab ainult haiguse peamisi sümptomeid.\nLiigeste artroosi sümptomid on: liikumisel rudin liigestes; liigeste jäikus; liigeste mahu suurenemine.\nMeie juures läbitud ravi tulemusteks on: liigesevalude kõrvaldamine; kogu organismi töövõime ja kehalise aktiivsuse tõus; liigesekudede taastumine; elukvaliteedi paranemine. Läbides meie juures põlveliigese artroosi ravi, saate vältida kõikvõimalikke komplikatsioone ning meditsiini artroosi ravi langeb ära kirurgilise sekkumise vajadus.\nSee aga tähendab, et patsiendil on suur šanss elada juba õige pea endist aktiivset elu. Meie poole pöördudes õnnestub teil põlveliigese artroos kindlasti välja ravida.\nMeie arstid teevad kõik võimaliku, et teile tervis tagasi tuua. Luu- ja lihassüsteemi haiguste profülaktika ja ravi S. Bubnovski meetodil.


Õpetaja, ära kujuta ette, et kuri oled. Sa oled oma - Saarte Hääl\nÕpetaja, ära kujuta ette, et kuri oled. Sa oled oma (1)\nSiblimine Saaremaa ühisgümnaasiumi teise korruse nurgaklassi ümber paneb sageli nii teised õpetajad kui ka õpilased kukalt kratsima. Mis on ühe õpetaja ja klassiruumi fenomen, et kõiki justkui tõmbaks sinna?\nTERE, LAPSED! Pidevalt loomise ja uuendamise nimel tegutsev õpetaja ootab uusi koolilapsi uhiuute Lotte aabitsatega. Mõni päev enne kooli algust ehib ta koolilaste päevikud kleepsude ja tervitussõnadega.\nPaar päeva enne koolilaste saabumist toimetab klassis leekiv tulekera, keda laiemalt tuntakse nime all Irena Sink.\n“Juhtusin kuulma, kuidas õpilased kord rääkisid, et mingi õpetaja oli “reitšinud”, ning sain teada, et see tähendab kurjustama. Ma ütlesin, et olen ka ju vahepeal teiega kuri,” räägib Irena. Selle peale mananud lapsed ette rahuloleva ilme ja teatanud: “Ära kujuta ette, et kuri inimene oled. See, kui vahepeal veidi kurjustad, on talutav. Aga sa pole kuri. Sa oled oma.”\nIrena jätkab, et tal on juba 20 aastat järjest õpilaste ja nende vanematega nii vedanud, et igasugused drastilised meetmed on jäänud vaid lugudeks, mida teistelt kuulda võib.\n“Õpetajaks saamine oli minu jaoks kuidagi loomulik. NSV Liidu viljastavates tingimustes sain aru, et kosmonauti minust ilmselt ei saa ning õpetajaamet oli midagi sellist, mis võimaldas kõik hobid ühendada, ja nii läkski,” lausub Irena. “Nüüdseks olen juba 20 aastat õpetaja olnud, mis on veider, sest ma ise olen vaevalt 25,” lisab ta naerdes…\nLisatud: 04.09.2017 / 16:22\nTõeliselt sümpaatne inimene,lastel on vedanud kui õpetajal on sellised iseloomujooned.Jõudu ja nutikust kooliteele!


Üüriäri võiks olla nagu rahamasin: paned korteri sisse ja raha muudkui tuleb ja tuleb - Mood\nVõta tagasi oma vaba aeg: kinldustusega koos on tasuta nii ööpäevaringne üürniku tugi, kui ka spetsialisti väljasõit, näiteks veelekke peatamsieks.Foto: Shutterstock\nEesti startup Safely.ee arendab just sellise arvutisüsteemi, mis tagab täpse ja korrektse asjaajamise. See tähendab, et probleeme tekib vähem ja kindlustamine on odavam. Koostöös If kindlustusega loodud lahendus võimaldab üürida ka tagatisraha küsimata.\nKuuluta ja leia huvilisi\nSafely üürikuulutuse linki jagavad üürileandjad sotsiaalmeedias. Huvilised saavad fotode ja objekti detailidega lehel ühe nupuvajutusega kandideerida. Sedasi tekib üürileandjale nimekiri võimalikest üürnikest, kellele saata tasuta sobivustest, et selgitada välja sobivaimad kandidaadid ning leppida kokku korteri näitamise ajad.\nSobivustest valib parima üürnikku\nSobivustest annab üürileandjale pingerea kandidaatidest. Süsteem saadab üürnikele lühikese küsimustiku. Vastuseid analüüsides arvestab süsteem kümneid aspekte, näiteks optimaalset ruutmeetrite arvu elaniku kohta, vajalike parkimiskohtade arvu, lemmikloomadega seonduvat ja ka leibkonna majanduslikku toimetulekut.\nSõlmi leping ja tee üleandmise akt\nÜürileandja saab Safely abil üürilepingu koostada mõne minutiga. Süsteem kannab hoolt, et kõik vajalik oleks õigesti kirjas. Ärikliendid saavad vajadusel kasutada ka oma lepingublankette.\nHalda mugavalt koos arvete edastamise ja 24/7 üürnikutoega\nSafely süsteemis saad koostada üüriarved ning need üürnikele edastada. Safely toetab üüri kogumist nii sularahas kui ka ülekandega. Ööpäevaringne valvetelefon annab Sulle tagasi Su vaba aja. Teenus algab vestlusrobotiga, kuid alati on kiirete probleemide lahendamiseks telefonivalves ka inimesed. Kindlustusega koos on tasuta nii 24/7 üürniku tugi, kui ka spetsialisti väljasõit, näiteks veelekke peatamiseks. Üürniku elu teeb lihtsamaks QR-koodide süsteem. QR kleebise võib panna näiteks esikusse. Üürnik saab alati ligi nii kodukorrale, kodumasinate kasutusjuhenditele kui ka näitude teatamise vaatele.\nLõpeta leping ja alusta uut ringi\nSageli on lepingu lõpetamise hetk see, kus osapooled tülli lähevad. Safely süsteem tagab, et lepingu lõpetamine kulgeks vastavalt seadustele. Fotodega tagasivõtuakt dokumenteerib elamispinna seisukorra, mõõtjate lõppnäidud ja tagatisrahast mahaarvamised.\nTänu riskide maandamisele võidavad üürileandjad mitmekordselt. Lisaks murevabale haldamisele on ka kindlustamine soodsam. Koos If Kindlustusega pakub Safely spetsiaalselt üürileandjatele välja töötatud kindlustust, mis sisaldab:\nüürniku sissetuleku kaotuse kaitset;\nüürniku poolt tekitatud kahjude kaitset;\nüüritulu kindlustus kuni 6 kuud;\n24/7 väljasõit kahju ennetavaks koduabiks.\nSafely teenust saad proovida tasuta kuni 5 üüripinna haldamiseks. Ühtegi lisakulu ei rakendu ja tasulised teenused on selgelt tähistatud!\nKuuluta ja leia huvilisi.\nSõlmi leping ja tee üleandmise akt.\nHalda mugavalt koos arvete edastamise ja ööpäevaringse toega.\nLõpeta leping ja alutsa uut ringi.\nVaata lähemalt Safely.ee.


Maailmameistri emakeeleks on hispaania keel - SPORT\nMaailmameistri emakeeleks on hispaania keel\n13.september 2019 18:29\nArgentiinlane Facundo Campazzo, mustas.\nFoto: Tom Szczerbowski, USA Today Sports/Scanpix\nPäeva mängud: poolfinaalid\nEi ole üldse hea mõte MM-il jagu saada USA-st. Prantslased just näitasid seda ja võib-olla tundsid ennast natuke juba maailmameistritena, mine tea. Poolfinaalis aga argentiinlased läksid ja ei vaadanud tagasi. Muidugi oli prantslaste visketabavus ka katastroofiliselt halb ja liidrid „ujusid“.\nAustraaliast on kohe kahju. See mäng oleks võinud minna ka nendele. Ega ei saagi teada, mis oleks juhtunud, kui Patty Mills neli sekundit enne normaalaja lõppu viigiseisult ühte vabaviset mööda poleks pannud. Aga MM-i poolfinaalis mängida kaks lisaaega – au ja kiitus mõlemale meeskonnale!\nPäeva mängijad: 39-aastane (!) Luis Scola näitas eeskuju kogu maailmale, aga eelkõige prantslastele, kuidas tuleb poolfinaalis mängida – 28 punkti ja 13 lauapalli. Rohkem sõnu pole vaja.\nMarc Gasol ja Patty Mills – mõlemalt imeline mäng! Hispaanlane viskas 33 ja austraallane vastas 34 punktiga. Aga üks on finaalis ja teine võib üldse ilma medalita jääda.\nPäeva totaalne ebaõnnestuja: NBA kõige parem kaitsemängija, 215 cm pikkune Prantsusmaa ja Utah Jazzi tsenter Rudy Gobert pani poolfinaalis täiega „lepikusse“. Oli küll platsil ligi 30 minutit, aga viskas vaid 3 punkti. 13 lauapalli on küll ilus näitaja, aga mitte täna.\nLaupäevane keskne mäng: Serbia – Tšehhimaa. Viienda koha mäng. Enne turniiri ja tegelikult ka MM-i esimestel päevadel oli raske uskuda, et tšehhid jõuavad nii kaugele ja et nad lõpetavad MM-turniiri paremal kohal kui USA! Aga hetkel on see reaalsus. Samas Serbia võit USA üle näitas, et nad on mentaalselt valmis ka madalamate kohtadele mängima, ehkki kindlasti tahtsid hoopis midagi muud. See on mäng au ja uhkuse peale ning päris korralikult mänguaega võivad saada ka need mehed, kes muidu enamjaolt pingiotsal istunud on.\nOlybeti koefitsientides on mäekõrgune edumaa muidugi Serbial, võidukoefitsiendiga 1,143 tšehhide 7,49 vastu.\nMM-i viimastele ja kõige põnevamatele mängudele saab ja tuleb panustada siin.\nKÜSITLUS | Mida arvab rahvas - mitme miljoni euroga peaks Eesti riik autoralli MM-etappi toetama? (41)


Drivelan Ultra - tugevuse pillid - HOIATUS Edutamine (-57%)\nEi ole enam häbi voodis.\nPole enam pleekinud erektsiooni.\nÄrge unustage tõelist meest voodis Drivelan Ultra tablettidega!\n-57% 69 EUR\nainult täna 39 EUR\nEttevalmistus meeste erektsiooniks\nSaadaval ilma retseptita, testitud sõltumatutes laborites, kontrollitud tuhandeid mehi. Drivelan Ultra potentsi lisand on juhtiv preparaat, mis suurendab meessoost seksuaalsust ja teeb mehed taas voodis nagu noored. Drivelan Ultra erektsioonipillid põhinevad 100% orgaanilisel kompositsioonil, mis tähendab, et ei ole ühtegi keemilist komponenti. Kogu koostis on sama laadi, mis on püütud taimsetes ja taimsetes ekstraktides, mis vabastatakse pärast tableti võtmist. Ainult kaks kapslit päevas on piisavad, et taastada poisi täielik seksuaalne jõudlus.\nDrivelan Ultra on ohutu paigaldamise tablett, mis aitab teil seda pikka aega säilitada ja ärge muretsege selle ootamatu kadumise pärast. Valmistis on suunatud meestele, kellel on erinevatel põhjustel voodis probleeme: puuduliku püstitamise, kiirete orgasmide või pikemate suhete tugevuse puudumise tõttu. Nende hämmastavate kapslite omadused muudavad keha seksuaalseks aktiivsuseks, suurendades verevoolu peenisesse. Selle tulemusena tagavad Drivelan Ultra erektsiooni tabletid iga partneri täieliku, pikaajalise ja rahuldava püstitamise ilma üllatavate ja ebameeldivate kõrvaltoimete ohuta.\nMeeste erektsiooni kujuteldav vaade jääb sageli müütide ja oletuste valdkonda. Seksoloogina teame, et keskmine kestus on 15–25 minutit. See on väga vähe, kuid see on see, kuidas meessoost keha ehitatakse. Õnneks on meeste erektsiooni kestust ohutult võimalik pikendada. Üks selline meetod on meestele Drivelan Ultra potentsiaalsete tablettide kasutamine. Ühest küljest pikendab see ettevalmistus erektsiooni isegi üle tunni, teisest küljest muudab see seda palju lihtsamaks. Seetõttu soovitan selle ettevõtte erektsioonipillid erinevatele tervisehäiretele, erektsioonihäiretest kuni hooldus- või kiiret ejakulatsiooni. Drivelan Ultra on toitainelisand, mis tagab kõikehõlmava toime ja väga huvitava, tõestatud koostise. Selle loomiseks kasutati orgaanilisi aineid, lisaks need, mis seksoloogias mängivad olulist rolli erostimulantidena ja aphrodisiacsina. Nende hulka kuuluvad l-arginiin, Muira Puama, Maca juur ja tsink. Nad osalevad organismide sisemises protsessis ja mõjutavad eelkõige sisesekretsioonisüsteemi, stimuleerides seda rohkem testosterooni eritama.\nSeetõttu on preparaadi tõhusa toime tulemus võime suhtes pikaajaline ja tugev erektsioon, mida võib kadestada isegi noored mehed, kes on täis elutähtsat ja seksuaalset jõudu. Mitme nädala raviga saate ka toimeid suurenenud viljakuse vormis, mis on oluline lapsi otsivate paaride puhul. Drivelan Ultra erektsiooni tabletid Soovitan paljude patsientide jaoks ka prosaatsetel põhjustel: see on odav ja saadaval ilma retseptita. Paljud minu patsiendid on häbi ostma apteekides viagra retsepte, samas kui Drivelan Ultra saab internetist ilma häbita osta. Ma julgustan kõiki, kellel on erektsiooniprobleemid, seda ettevalmistust võtma ja tahab sellest püsivalt vabaneda.\nAlvar 31lat Pärnu\nMa ei tea midagi paremat, selle potentsiaali pillid, mis muudavad mehe magamistoas 180 kraadi. Minu tüdruksõber pole kunagi voodis nii õnnelik, kui ta on nüüd!\nGunnar 38lat Viljandi\nPärast nende võtmist märkasin, et mul on voodis rohkem energiat ja tugevam erektsioon. Minu erektsiooniprobleemid on möödas.\nJaagup 44lat Paide\nStress ja närvid põhjustasid mulle erektsiooniprobleemid. Ma parandasin neid tänu nendele pillidele. Nüüd saan neid kõigile soovitada\nLennart 57lat Tartu\nKui mu naine ütles mulle, et tal ei olnud pikka aega orgasmi, olin ma hävitatud. Ma ei teinud voodis hästi! Drivelan Ultra aitas mind ja nüüd nautime jälle suurt seksi.


Pilliroo istutamine - millal, kuhu ja kuidas pilliroogu istutatakse?\nIgal pilliroo sordil on oma nõuded. Vastavalt sellele peaksite valima roostiku tüübi, mis suudaks teie aias kohalike oludega toime tulla. Päris pilliroog ja selle alamliigid vajavad niisket mulda ja arenevad seetõttu kõige paremini tiigikallastel või soistel niitudel. Hiina roostikku saab seevastu peenrasse normaalselt istutada.\nNii pilliroog kui ka hiina pilliroog sobivad kõige paremini päikese käes. Sobivad on ka osaliselt varjutatud kohad. Muidu on mõlemad pilliroo tüübid oma asukoha poolest üsna vähenõudlikud: hiina roostik areneb praktiliselt igal pinnasel ja kui see on piisavalt niiske, on ka pilliroog väga kokkuhoidev.\nMagage pilliroog korralikult\nHoidke pilliroog korralikult\nVäeta pilliroog korralikult\nJärgmine kehtib nii päris roo kui ka Hiina pilliroo kohta: kevad on istutamise aeg. Kuid oodake, kuni kindlasti enam külma oodata pole. Suunamiskuupäevana kasutavad aednikud jääpühakuid, mis on tavaliselt mai keskel.\nKuidas saab pilliroogu istutada?\nLihtsaim viis on osta ette kasvatatud taimi ja istutada need otse mulda. Kui aga väljakutsed teile meeldivad, võite pilliroo ise külvata. Kuid see ei ole alati edukas ja nõuab väga tugevat rohelist pöialt. Kui otsustate ikkagi selle variandi kasuks, on soovitatav seemned seemnealustel ette idandada ja mais ette eelkasvanud taimed maha istutada.\nMillist hoolt vajab pilliroog kohe pärast istutamist?\nOn oluline, et veevarustus oleks õige. Kuigi tiigikaldale istutatud pilliroogu pole vaja kasta, peaksite veenduma, et aluspind oleks alati niiske, eriti vahetult pärast istutamist. Kuid ärge pingutage sellega: nagu kõik mitte-veetaimed, ei meeldi ka Hiina pilliroog vett.\nMillised istutuspartnerid sobivad roostikku?\nKaunite pikkade vartega võib pilliroog tiigi serval üksi seista. Erinevat tüüpi pilliroo kombinatsioonid on ilusad ja mõeldavad. Hiina pilliroost piisab ka iseseisvalt, kuid seda saab hästi kombineerida ka madalate püsikutega. Kuna hiina pilliroog moodustab väga pikki juuri, võib olla kasulik rajada juurbarjäär.\nKuidas saab pilliroogu paljundada?\nPilliroog ja hiina pilliroog moodustavad pikki juuri ja neid jagades saab neid suurepäraselt paljundada. Paljundamiseks ei pea tingimata kogu taime üles kaevama. Vaja on vaid labidaga juured maha lõigata, üles kaevata ja mujale ümber istutada.\nTiikide istutamiseks valige väiksemad tiigid, näiteks kääbus pilliroog. Kui soovite seevastu oma tiigile privaatsusekraani anda, kasutage hiiglaslikku pilliroogu.


NÄDALA KUJU ⟩ Sergei Gorlatš - Arvamus - Põhjarannik\nNarvas suuri poliitilisi lootusi andnud esireformikas tegi talle saatuslikuks saanud rumaluse: korraldas bussitäiele valijaile väljasõidu Toila parki ja spaasse ning lasi neil siis oma ID-kaardid kaasatoodud sülearvutisse sisestada ja sealsamas bussi tagaotsas oma hääl anda.\nOli see oponentide osav provokatsioon või ära moositud valijate vastutulelikkus, see ei olegi enam kuigi oluline. Tähtsam on see, et äpardunud kandidaadi andestamatu või isegi kuritegeliku lihtsameelsuse tagajärjel laekus politseile terve virn tunnistajate ütlusi selle kohta, kuidas nad tundsid kohustust kandidaadi nr 131 poolt hääletada.\nOlgu siis ausal või ebaausal moel, ent Gorlatš sai kokku 143 e-häält, mis ühes traditsiooniliste häältega avasid talle uusi võimalusi. Veel nädal või kaks ning reformikas seadnuks end sisse Narva linnavolikogu esimehe toolil. Muidugi kui pärast seda oleks talle käeraudadega järele tuldud, olnuks esipoliitiku fopaa veelgi vägevam, nii et praegu võib öelda, et seekord heideti talle armu...\nKatri Raigi kujundlikult paremast käest ilma jätnud Gorlatš pani proovile nende hapra koalitsiooni Eesti 200ga. Viimased ei taha end selliste partneritega määrida, kuid muid valikuid neil esialgu ei ole. Isegi kui Gorlatšil õnnestub end kohtus kaitsta, siis avalikus poliitikas selliseid eksimusi ei unustata. Hea õppetund ülejäänutele.


Kuidas saada linnas Ambla asukohta Jäneda Pulli Tall: Buss, Raudtee või Tramm | Moovit\nJäneda Pulli Tall, Ambla\nKuidas saada linnas Ambla asukohta Jäneda Pulli Tall: Buss, Raudtee või Tramm?\nSuunajuhised asukohta Jäneda Pulli Tall, Ambla, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Jäneda Pulli Tall lähedusest\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti Jäneda Pulli Tall?\nKuidas saada Raudtee abil sihtpunkti Jäneda Pulli Tall?\nBuss peatused Jäneda Pulli Tall läheduses Ambla linnas\nJäneda 3 min kõndimist VAATA\nMetskonna 19 min kõndimist VAATA\nBuss liinid peatusesse Jäneda Pulli Tall linnas Ambla\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti Jäneda Pulli Tall jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti Jäneda Pulli Tall jõudmiseks on:\nJäneda on 170 meetrit, 3 min jalutuskäigu kaugusel.\nMetskonna on 1427 meetrit, 19 min jalutuskäigu kaugusel.\nMillised Buss liinid peatuvad Jäneda Pulli Tall juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Jäneda Pulli Tall juures: 64.\nMillised Raudtee liinid peatuvad Jäneda Pulli Tall juures?\nNeed Raudtee liinid peatuvad Jäneda Pulli Tall juures: RE33.\nÜhistransport sihtkohta Jäneda Pulli Tall linnas Ambla\nTahad teada, kuidas saada linnas Ambla, Eesti sihtpunkti Jäneda Pulli Tall? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Jäneda Pulli Tall pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Jäneda Pulli Tall jõudmiseks.\nOtsid sihtpunktile Jäneda Pulli Tall lähimat peatust? Vaata nimekirja peatustest, mis on su sihtpunktile kõige lähemal: Jäneda; Metskonna.\nSihtpunkti Jäneda Pulli Tall jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss, Raudtee või Tramm. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 64 Raudtee: RE33\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Jäneda Pulli Tall.\nMuudame sihtpunkti Jäneda Pulli Tall sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 930 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Ambla, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nSihtpunkti Jäneda Pulli Tall, Ambla läheduses olevad vaatamisväärsused\nÜhistranspordi liinid, millel on kõige lähedamal asuvad peatused punktile Jäneda Pulli Tall linnas Ambla\nBuss liinid, millel on kõige lähedamal asuvad peatused punktile Jäneda Pulli Tall linnas Ambla\nLihtsam saada Jäneda Pulli Tall kasutades app!


Teaduslinnak Tehnopol ja SEB käivitasid Innovatsiooniliidrite klubi > Tallinn\nTeaduslinnak Tehnopol ja SEB käivitasid Innovatsiooniliidrite klubi\nTeadus- ja ärilinnak Tehnopol käivitas koostöös SEB Gruppiga Innovatsiooniliidrite klubi, et tõsta Eesti ettevõtete globaalset konkurentsivõimet.\nKlubi eesmärk on koondada ettevõtetes uuenduste elluviijad ühte kogukonda, toetada avatud innovatsiooni siiret ja tõsta muutuste juhtimise võimekust Eesti ettevõtetes, teatas SEB.\nKlubi hakkab läbi viima regulaarseid seminare ja töötube eesmärgiga tõsta klubiliikmete teadlikkust parimatest praktikatest ja anda uusi oskusi innovatsiooni tööriistade kasutamiseks.\nSEB Grupi äriinnovatsioonijuhi Mart Maasiku hinnangul on Eesti ettevõtete konkurentsivõime kasvatamine läbi innovatsiooni kriitilise tähtsusega.\nTa lisas pressiteates, et ka praeguse ebakindluse taustal eristuvad mitmed ettevõtted, kes suudavad kiirelt kasvada – tegu on ettevõtetega kelle äri keskpunktiks on digitaalsed platvormid, näiteks Amazon, Google või veelgi kiiremad laienejad Aasiast, mis kõik pakuvad üha rohkem konkurentsi ka meie piirkonna ettevõtetele.\n"Globaliseerumine ja digitaliseerimine on trendid mis mõjutavad pea kõigi Eesti ettevõtete tulevikku. Et ellu jääda, on vaja uute sisenejatega kohaneda ning tõeliselt edukaks osutavad need, kes suudavad uute ja tõhusmate lahenduskäikude otsingutel oma senisest äriloogikast kaugemale vaadata," selgitas Maasik.\nTeadus- ja ärilinnaku Tehnopol äriarendusjuhi Martin Goroško sõnul on iduettevõtted jõudsalt turgu muutnud ning osaliselt klassikalised ja suurettevõtted ärist välja lülitanud.\n"Kuna iduettevõtetel pole midagi kaotada, annab see julguse teha riskantseid otsuseid, katsetada ja liikuda edasi kiiresti. Selle tulemusel jõuavad klientideni kättesaadavamad, mugavamad ja väärtuslikumad tooted. Suurettevõtted peaksid selle tempo ja töömudeliga kohanduma, et edukad olla," ütles Goroško pressiteates.\nTa lisas, et Innovatsiooniliidrite klubi võib aidata suurettevõttel ja idufirmal ühist keelt leida ja ühiselt uusi tooteid, teenuseid ja ärimudeleid arendada.\nInnovatsiooniliidrite klubi juhatab sisse 17. juunil toimuv veebiseminar, kus esinevad Eesti Vabariigi president Kersti Kaljulaid, Testlio asutaja ja tehnoloogiajuht (CTO) Kristel Kruustük ning Krimelte asutaja ja juht Jaan Puusaag. Üritust kureerib Tehnopoli äriarendusjuht Martin Goroško. Veebiseminar on tasuta, kuid vajalik on registreerimine


Reisimisega seotud tromboos\nAire Põder, Kai Sukles, Heli Kaljusaar\nTromboos on veresoone ummistus, mis on põhjustatud verehüübimisest veresoone siseselt. See juhtub, kui verehüüve e. tromb blokeerib verevoolu veenis või arteris, takistades või lõpetades selle täielikult.\nKui verehüüve tekib arteris, siis on tegemist arteriaalse tromboosiga. Selle tagajärjel katkeb organi või selle osa hapnikurikka verega varustamine ning võib põhjustada kudede kahjustuse või hävimise (koe või organi surm). Kui tromb tekib südame pärgarterites, siis tagajärg on südamelihase infarkt, kui aga ajukoes siis on tagajärjeks ajurabandus ehk insult. Vt lisaks tromboos\nKui verehüüve tekib veenis, siis on tegemist venoosse tromboosiga. Üks sagedasemaid venoosseid tromboose on süvaveeni tromboos, kus verehüüve tekib sügaval lihaste ja luude vahel asetsevates veenides. See hüüve takistab verevoolu südame suunas ning tekib venoosne pais, jäse läheb tursesse ja hakkab valutama. Lisaks sellele võib osa trombist veenis lahti tulla ja kanduda verevooluga läbi südame kopsuarterisse, mille tagajärjeks on kopsuarteri trombemboolia (KATE). Kopsuarteri trombemboolia tunnusteks on rindkerevalu, kiire pulss, õhupuudus, väsimus, veriköha. See seisund on inimesele eluohtlik. Vt. lisaks haigused ja seisundid- süvaveeni tromboos ja kopsuarteri trombemboolia\nKuidas on omavahel seotud reisimine ja venoosne tromboos?\n1954. aastal kirjeldas USA kirurg John Homans esmakordselt seost pikaajalise liikumatu asendi (lennusõit ja autosõit) ja venoosse tromboosi vahel.\n1970- ndatel võeti kasutusele väljend -turistiklassi sündroom (economy class syndrome), kuna täheldati veenitromboosi teket lennukis turistiklassi reisijatel.\nPraeguseks on teada, et veenitromboos ei ole pelgalt lennukis turistiklassi probleem, vaid ohustab kõiki pikamaareisijaid.\nPikkadel lennureiside, mis kestavad enam kui 8 tundi, on reisijad sundasendis ning tooliserv surub põlveõndla veenile. Seega aeglustub verevool südame suunas ning aeglustunud verevoolu tingimustes aktiveerub trombide teke. Teiselt poolt iseloomulikuks ainult lennureisile on lennuki salongi õhurõhk, mis vastab tingimustele kõrgmäestikes 1800-2200 meetrile, mis omakorda aktiveerib trombide tekke.\nSageli on veenitromboos ilma kliiniliste ilminguteta ehk asümptomaatiline ning inimene ei teagi endal esinevast haigusest. Alles aasta(te) pärast võib kahjustatud jäsemes tekkida tromboosijärgne sündroom- jalg tursub, tekivad pigmentatsioonid ning hiljem halvasti paranevad haavandid.\nLennureisimisega seotud tromboos võib tekkida kuni 1 kuu pärast lendu, sagedamini siiski 1-2 nädalat pärast lendu.\nEL sureb veenitromboosi tõttu >500000 inimese aastas, see on 2 korda enam, kui rinnanäärme vähki, eesnäärme vähki, liiklusõnnetustesse ja AIDS-i kokku. Rääkides lennutromboosist, siis aastas on keskmiselt 300 miljonit pikamaareisijat, nendest 200 000 esineb lennureisiga seotud kopsuarteri trombembooliat ning kahjuks esineb nendest 20 000 surmajuhtumit kopsuarteri trombemboolia tagajärjel. Seega: 10 korda enam inimesi hukub aastas veenitromboosi tõttu, kui lennukatastroofides\nLennureisiga seotud tromboosist on enim ohustatud reisijad, kellel on olemas 1 või mitu tromboosi riskifaktorit. Riskifaktoriteks on vanus üle 40 a., ülekaal, suitsetamine, hiljutine operatsioon, samuti pikkus >190 cm ning < 160 cm.\nNaiste puhul on omaette riskifaktoriteks suukaudsete antibeebipillide kasutamine ning hormoonasendusravi. Lisaks on riskifaktoriteks aktiivne pahaloomuline kasvaja või krooniline südamepuudulikkus ning eelnev tromboosiepisood.\nKellele ja kuidas teha profülaktikat ?\nKõigepealt tuleb hinnata inimese individuaalne risk veenitromboosi tekkeks.\nSõltuvalt riskist jaotatakse reisijad 3 gruppi:\nMadala tromboosiriskiga reisijad on terved, alla 40 aastased, eelneva tromboosi episoodita.\nKeskmise tromboosiriskiga on reisijad, kes on ülekaalulised, kellel on olnud hiljutine operatsioon, kes suitsetavad, samuti rasedad.\nKõrge tromboosiriskiga on reisijad, kellel on eelnevalt esinenud tromboosi, pahaloomuline kasvaja või leitud geneetiline soodumus trombide tekkeks (trombofiilia)\nArvestades reisija tromboosiriski, tulebki soovitada erinevat trombi profülaktikat.\nÜldmeetmed, mida peaksid järgima kõik reisijad sõltumata oma individuaalsest riskist:\nKanda reisi ajal mugavaid, mitte kitsaid riideid\nTarvitada reisi ajal rohkelt mittealkohoolseid jooke, et vältida vedelikupuudust ehk dehüdratatsiooni\nLiikuda võimalusel salongi vahekäigus ning teha spetsiaalseid harjutusi, et tugevdada jalgade lihaspumpa ja sellega tugevdada verevoolu südame suunas.\nVaata harjutusi siia klikates\nPaljudel lennukompaniide kodulehekülgedel on saadaval enam levinud harjutused. Osadel lennufirmadel on istmesahtlis olevas pardaajakirjas vastav peatükk, tutvu nendega lennukis. Soovitav on istuda vahekäigu poolses osas, et tagada mugav liikumine.\nKeskmise riskiga reisijatele soovitatakse lisaks üldmeetmetele kanda kompressioonpõlvikuid (sukki), mille rõhk hüppeliigese kohal on 15-30 mmHG. Tegu on spetsiaalsete nn. reisipõlvikutega, mida saab osta apteekidest ja lennujaamadest.\nKõrge tromboosiriskiga reisijatele soovitatakse lisaks üldmeetmetele ja reisipõlvikutele reisieelselt verevedeldaja- madalmolekulaarse hepariini süsti. Süstitakse ühekordselt kõhunaha alla enne reisi ja enne tagasilendu. Verevedeldaja vähendab oluliselt trombi tekkeriski, kuigi mitte üks vahend ei saa garanteerida absoluutset kaitset. Kellele on vajalik enne lendu teha verevedeldajat, selle otsustab meditsiinitöötaja- arst või eriettevalmistusega õde.\nAspiriinist, mida laialdaselt kasutatakse just arteri tromboosi korral, ei ole veenitromboosi ennetamiseks kasu ning seega pole mingit mõtet enne reisi või lennu ajal aspiriini sel eesmärgil tarvitada\nReisieelset riski hindamist ja nõustamist saab teha AS Ida Tallinna Keskhaigla tromboosikabinetis tööpäevadel eriväljaõppe saanud õe vastuvõtul. Keerukamatel juhtudel saab peale õe vastuvõttu vajadusel kokku leppida arsti konsultatsiooni.


Kõige ägedamad on niisugused üritused, kuhu tulevad kokku vastava teema tõsised huvilised. Nii need, kes arvavad, et nad kõike teavad, aga siiski veel uudishimu pärast ning need, kes alles tahavad kõike teada. Kuressaare teine GinFest ei olnud mõeldud tuhandetele läbikihutajatele odava populaarsuse võitmiseks, vaid neile, kes tõepoolest tunnevad sügavamat huvi joogikultuuri vastu. Ärge saage valesti aru, ma ei propageeri siin kuidagi mitte alkoholi ja selle laustarbimist, vaid joogikultuuri. Eesmärk pole ju end pildituks kaanida, vaid mekutada erinevate maitsete maailmas, proovida minna kaasa joogimeistrite säravi silmi loodud taimede kombinatsioonidega, mida meie loodus pakub. Väiketootjate džinnid on omamoodi kunstiteosed, mille puhul ei leidu ainsatki koopiat ega plagiaati. Nii nagu kunst, tulemus meeldib või ei meeldi. Ja kui ei meeldi, võib alati minna teise kunstniku tööd uudistama. Väiketootjate džinn pole vaid jook, vaid ka omamoodi kummardus ajaloole, kohalikult kultuuri- ja looduspärandile. See toob vahel välja erinevaid kihte esivanemate tarkustest ning oskustest, õpetab tundma taimi, mis võivad olla vahepeal unustatud. Kuressaare festival tõestas seda. Ja tõestas ka seda, et hoolimata võimalusest degusteerida 13 erineva džinnimeistri loomingut (Lahhentagge, Junimperium, Tohi Gin, Põhjaka mõis, Peninuki, Moe Distillery, Arctic Blue Gin, Bobby's Dry Gin, Cesvaines Brūzis, Little Urban Distillery, The Helsinki Distilling Company, Mór Irish Gin, Rivo, Chapel Down, Firkin, Boar Gin, lisaks Mori Gild kokteilidega, Punch Drinks), ei näinud ma kogu õhtu jooksul ainsatki inimest, kes oleks üle piiri läinud. See polnudki võimalik, kuna festivali peategevuseks oli selle kunstiliigi tutvustamine, oma loo edasiandmine ja õpetamine, kuidas tarbida. Eriti kihvt, et see üritus ei toonud huvilisi kokku mitte ajalehekuulutustega, vaid info levis peamiselt suust suhu, sotsiaalmeedia kontolt teisele.\nEsimest korda olid kohal tšehhid - Little Urban Distillery. Nende Sloe Gin, mis ei ole õigupoolest klassikaline džinn, oli ülimalt kiiduväärt.\nPõhjakal on lisandunud Punch Drinks abiga ka valmiskokteil.\nVäga mõnusad greipfruudiga kokteilid (ka alkovaba) Mori Gildilt\nMinu tänavune lemmik - Junimperium\nKuressaares oli esindatud Läti esimene käsitöödžinn\nKui möödunud aastal leidis esimene festival aset Arensburgi hotelli taga ja aias (minu emotsioonid siin), siis tänavu GOSPA fuajees ja sisehoovis. Sundimatu õhkkond, erinevad džinnid (enamust nähtud markidest ei saa Eestis nii lihtsalt kätte, osasid kohe üldse mitte), soovijatele oma lemmikdžinnist kokteilid, töötoad. Hotelli restoranis pakuti lisaks festivali erimenüüd ning Tolli tänaval asuvas suvekohvikus Good Mood Food oli avatud Tallinna baari Dissident pesa.b\nÕhtupooliku meeleolukaim osa olid väga harivad töötoad. Andrei baarist Dissident viis läbi õpitoa nii punši kui erinevate kokteilide (gin+toonik, Negroni, Tom Collins, French 75 ja Greyhound) valmistamiseks. Kõige olulisem, et nii punš kui kokteilid on seltskonnajoogid. Et klaas oleks jääd täis (klaasitäis jääd, vedelikukogusest 1/4 alkoholi ja 3/4 lahjendajat). Et kvaliteetsele džinnile valitaks kaaslaseks ka kvaliteetne toonik. Ja et kodubaari pole vaja hirmkalleid kokteilivalmistusvahendeid, pigem tuleb olla loominguline.\nAndrei punširetseptis oli lisaks džinnile sidrunit, tsitruste koori, tsitruse- ja vanillisiirupit, rohelist jasmiiniteed ja ohtralt jääd\nPunši võib serveerida hooajaliste marjadega\nGreyhound, kaunistuseks punased sõstrad\nGOSPA restorani kiituseks tuleb öelda, et pärast Retro kohviku menüümuutust on nad minu teada ainus restoran saarel, kus pakutakse nii suures valikus kohalikust toorainest toite ja neid ka menüüs rõhutatakse (tõenduseks Saaremaa ehtne toode märk). Loomulikult panustavad kohalikule ka teised, näiteks minu suured lemmikud Kuursaal ja Hafen, ning see on väga kiiduväärt. GinFesti auks koostatud erimenüü oli suviselt kerge ja mõnus. Taldrikul oli värve ning hõrke maitsekooslusi, mis sobisid imehästi sisutiheda õhtupooliku lõpetuseks.\nKülmsuitsulõhe lõiked, Junimperium Ginis marineeritud kurgid, Jõe talust salat, madalküpsetatud munakollane, Läti Gini „Cesvaines Brüsis“ ürdipestokaste, Rautsi talu värviline kirsstomat\nJa kui H. meie pundist pärast läbi linna jalutades märkis, et kui ta enne arvas, et džinnisõbrana teab ühtteist sellest joogist, siis pärast seda õhtupoolikut ei tea ta veel midagi. See on ilmselt parim kompliment korraldajatele. Ootan põnevusega kolmandat festivali, sest Tarmo Virki sõnul saab see toimuda üksnes Saaremaal, kus on kadakad.\nelust ja inimestest festival joogid reis


Kas kes suurenes, Liikme suurus 16 Summer Guy\nKas kes suurenes\nSel aastal on toetatavate erialade valikus üle õppekava enam kui 40 koolis, õppida saab üle Eesti ja nii eesti kui vene keeles. Kui õpingud mingil põhjusel katkevad, siis ei pea toetust tagasi maksma. Kolmandast riigist Eestisse siseneja peab püsima isolatsioonis kümme päeva, kuid iga nädal ületab kümmekond sellise kohustusega inimest riigipiiri korduvalt. Andmed tõestavad, et e-residendid on rajanud edukaid ettevõtteid.\nKumb lause on õige? Trimmer on põõsaste ja rohu lõikamise riist. Toetatavate õppekavade nimekirja leiab töötukassa lehelt Tööta ja Õpi rubriigist.\nSobiva eriala valikul toetavad töötukassa karjäärinõustajad, kes ühtlasi annavad ka teada, kas inimesel on võimalus saada toetust," julgustab Andre. Need õppurid, kes õpivad töötukassa toel või kes asuvad sellest sügisest töötukassa toel õppima ning kellel on sissetulekud saavad senise euro asemel eurot kuus ja sissetulekuta õppijatele makstakse eurot. Töötukassa maksab tasemeõppetoetust nendel erialadel õppimise eest, kuhu on tulevikus vaja rohkem töötajaid ning kus juba praegu sobiva ettevalmistusega töötajaid napib.\nKoroonaviiruse-alase informatsiooni peamisteks allikateks on Eesti meediakanalid, seejuures on rahvusrühmade vahel väike erinevus. Need taotlejad on tabelis sinisega märgitud.\nTaotluste kõrge heakskiitmisprotsendi üheks põhjuseks on asjaolu, et taotlusprotsessi eelduseks on tagastamatu riigilõivu tasumine, politsei taustakontrolli läbimist kartvad isikud ei pruugi taotlusi esitada.\nVäga väike protsent taotlustest lükatakse tagasi, seda näete tabelis roosa värviga tähistatult. Pisut suuremat protsenti poolelijäänud taotlustest tähistatakse punase värviga. See tähendab, et politsei küsis taotlejalt lisateavet, kuid ei saanud vastust. Sellisel juhul märgitakse taotlus poolikuks.\nE-residentsuse programm on nüüdseks piisavalt kaua kestnud, et esimesed digi-ID kaardid hakkaksid aeguma. Uuendatud kaardid on näidatud rohelise värviga, see näitab olemasolevate e-residentide jätkuvat huvi programmi kasutamise vastu.\nLisatud Need õppurid, kes õpivad töötukassa toel või kes asuvad sellest sügisest töötukassa toel õppima ning kellel on sissetulekud saavad senise euro asemel eurot kuus ja sissetulekuta õppijatele makstakse eurot. Töötukassa maksab tasemeõppetoetust nendel erialadel õppimise eest, kuhu on tulevikus vaja rohkem töötajaid ning kus juba praegu sobiva ettevalmistusega töötajaid napib. Tasemeõppetoetust saavad taotleda toetuse saamise tingimustele vastavad töötavad inimesed kui ka tööotsijad.\nKaardiuuenduste arv hakkas tõusma Valitsus otsustas seejärel pikendada e-residentide digi-ID kaartide kehtivusaega kolmelt aastalt viiele, nii et need uuendused on seotud isikutega, kes jätsid sertifikaatide pikendamise võimaluse tähelepanuta. Uuenduste arv hakkab edaspidi suurenema vastavalt sertifikaatide aegumisele. Ei saa märkimata jätta asjaolu, et pandeemia tõttu on Eesti välisesindustest praegu keeruline uut kaarti kätte saada.\nNeed õppurid, kes õpivad töötukassa toel või kes asuvad sellest sügisest töötukassa toel õppima ning kellel on sissetulekud saavad senise euro asemel eurot kuus ja sissetulekuta õppijatele makstakse eurot.\nLiikme suurus teismelises 15 aasta jooksul\nTänasest maksab töötukassa õppimise eest suuremat toetust | Töötukassa\nLaiendamise ulevaated liikme suurendamiseks\nKas e-residentsuse programm toimib? | Unicount\nEnda jaoks Smart-ID avastanud e-residendid säilitavad muuseas juurdepääsu e-teenustele veel kolmeks aastaks pärast kaardi aegumist. E-residentidelt küsitakse taotluse vormil taotlemise põhjuseid. Ligi kolmandikul on juba selge, et nad soovivad e-residentsuse kaudu asutada kaugteel juhitava ettevõtte, mis on ka programmi peamine eesmärk. Peaaegu veerand soovib enda sõnul Eestisse oma äri tuua, mis on natuke ebamäärane, kuid hõlmab tavaliselt siiski Eesti ettevõtte loomist.\nAlusta juba täna\nVaatame nüüd e-residentide demograafilist jaotust. Halb uudis on e-residentide vähene sooline mitmekesisus. Naisi on peaaegu 10 ja mehi umbes 65 Raske on täpselt öelda miks, kuid see peegeldab ilmselgelt laiemaid väljakutseid kogu maailmas seoses naiste osalemisega ettevõtluses.\nVäärib märkimist, et naised mängivad e-residentide kogukonnas palju suuremat rolli, kui nende numbrite põhjal arvata võiks. Mõnel e-residentide kogukonnas kõige muljetavaldavamal ettevõttel on naissoost asutajad, näiteks Arzu Altinay ettevõte Walks in Europe ja tehnoloogiaettevõtja Vicky Brocki VistalWorks. Hoolimata diginomaadidest ettevõtjate ja startup-ettevõtete asutajate kui noorte inimeste stereotüübist, on e-residendi keskmine vanus siiski 42 aastat.\nTegelikult kipubki ettevõtlusega alustajate keskmine vanus olema 40ndates.\nSuurem osa neist, nagu ka Johannes Bosschaerti vaikeludmaaliti Triipudega tulbid olid väga populaarsed ja eriti hinnas. Tulbimaania kõrghetkel ndatel võis üks sibul organ maksta sama palju kui maja. Ainult üksikutest sibulatest kasvasid kaunid lilled. Iiri kartulisaaki mõjutas see samal ajal suhteliselt vähe.\nUuring: Inimeste ohutunnetus suurenes veebruari lõpus järsult ning sellega ka soov vaktsineerida Uuring: Inimeste ohutunnetus suurenes veebruari lõpus järsult ning sellega ka soov vaktsineerida 5. Jaga Veebruari lõpus kasvas järsult inimeste hulk, kes soovivad koroonavastaste meetmete karmistamist ning suurenes arusaam olukorra kriitilisusest. Samal ajal kasvas COVID vastu vaktsineeritute ja vaktsineerimist soovivate inimeste osakaal, selgub Riigikantselei tellimusel veebruari lõpus Turu-uuringute AS-i tehtud Eesti elanike küsitlusest. Kartus enese teadmata kusagilt koroonaviirust saada on suurem vanemate inimeste seas ning väiksem noorematel vanusegruppidel.\nMary järgnes oma abikaasale ja avastas kaks nädalat pärast saabumist kohaliku rõugete vastu kaitsmise tava, milleks oli variolatsioon ehk rõugehaigete mäda naha alla süstimine.\nTa soovis oma viieaastast poega Edwardit säärasest saatusest säästa ja käskis seetõttu saatkonna kirurgil Charles Maitlandil poeg varioleerida.\nKehtestatud piirangud ja nende kontrollimine\nLondonisse naastes palus ta Maitlandil õukonnaarsti juuresolekul varioleerida ka oma nelja-aastase tütre. Kuuele surma mõistetud ja hukkamist ootavale vangile lubati anda armu, kui nad on nõus demonstratsioonis osalema.\nKumb lause on õige?\nTänasest maksab töötukassa õppimise eest suuremat toetust - Delfi\nKus saab suurendada peenise\nVangid olid nõus ja Kõik taastusid protseduurist. Naine ei nakatunud haigusse. Varioleerimisest sai tulus äri, kuid suuremale osale rahvastikust jäi see kuni ndate lõpuni kättesaamatuks. Ta otsustas teooriat katsetada kuigi ta ei olnud ilmselt esimene, kes seda tegi.\nLiikme suurused kujutavad endast\nSuurendage peenise video pikkust\nKuidas suurendada meeste liikme pikkust\nLuhikese aja jooksul, et suurendada liige\nLiikme suurused 16\nKuidas suurendada seksuaalset liiget Vidio\nMis koor on koige suurendamiseks parim


Aja jälg 3. osa | Page 2 | Eesti Rahva Muuseum\nLäänemaakonna Rahwawäelaste Registreerimise Büroo / Kirjadele\nLääne maakonna rahvaväelaste registreerimise büroo ülem oli Aleksander Brükke.\nEESTI RAHWAWÄE DESSANDI ROOD / vapp\nDessantide tegemiseks formeeriti Tallinnas dessantpataljon, mis tegutses merejõudude juhataja käsutuses. Dessantpataljoni koosseisus olid 1., 2. ja 3. rood.\nM. Germašev. Pere rõõm.\n13.11.1918 asuti Aegna saare komandantuuri formeerima. Saare ülevõtmine sakslastelt algas 17.11.1918.\n14.11.–16.11.1918 oli Aegna saare komandant leitnant Moritz Mahlstein, 16.11.1918–30.07.1919 leitnant Johannes Paulson.\nAegna komandantuur oli Eesti sõjaväe merekindluste territoriaalne rannakaitseüksus aastail 1918–1940. Komandantuuri koosseisu kuulusid Aegnal asunud patareid ja kitsarööpmeline raudteeliin.\n12.11.1918 asuti Naissaare komandantuuri formeerima. Komandandiks määratud lipnik Joosep Sild jõudis saarele 16.11.1918. J. Sild oli Naissaare komandant 12.11.1918–1.05.1929.\nNAISSAARE KOMANDANT / Kirjade jaoks\nNaissaare komandantuur oli Eesti sõjaväe merekindluste territoriaalne rannakaitseüksus aastail 1918–1940. Selle koosseisu kuulusid Naissaarel asunud 4. ja 5. patarei, kitsarööpmeline raudteeliin, laod ja veduridepoo.\nSAARTE KOMANDO / komandandi\n13.05.1919 allutati Tallinn ja saarte kindlused merejõudude juhatajale.\nMEREWÄE EKIPASH / Kirjade jaoks\n1.02.1919 nimetati Mereväe Tagavararood ümber Mereväe Ekipaažiks. Asus kaubasadamas Peatolliameti hoones. 1919. aasta lõpus kolis Kopli tänavale.\nMerejõud asutas sõjaminister Andres Larka 21.11.1918. Merejõudude organiseerijaks ja juhatajaks määrati kaugsõidukapten Johan Pitka.\n14.03.1919 viidi Tallinna koolipoiste pataljonist mereväkke üle 49 õppurit. Nendest ja varem mereväes olnud õppuritest moodustati Mereväe Dessantpataljoni 2. rood, mille asukohaks määrati suurtükilaev Lembit. Suuremast osast roodu õppuritest said hiljem mereväeohvitserid.\nSuurtükipaat „TAARA“ / vapp\nEndine Vene laev Narodnik nimetati 1919. aasta kevadel ümber Taaraks.\nLaeva komandör oli mitšman Jaan Riis.\nToomkiriku varemed, Tartu.\nSõja laewastiku spetsialistide kool / vapp\nTerav kaadripuudus sundis mereväe juhtkonda juba Vabadussõja algul pöörama suurt tähelepanu ohvitseride koolitamisele. 1919. aasta algul, kui jääolud muutsid meresõidu võimatuks, saatis Johan Pitka mõned noormehed Käsmu merekooli poolelijäänud õpinguid lõpetama. Samal ajal tehti esimene katse asuda ette valmistama Eesti oma mereväeohvitsere. 1919. aasta talvel tegutses paari kuu jooksul Sõjalaevastiku Eriteadlaste Kool vanemleitnant Georg Veigelini ja mitšman Evstafi (pärast eestistamist Eustaatsius) Miido juhtimisel.\nRannawalwe, Side ja Peastejaamade Walitsus / Kunda Rajoni Ülem\nMerejõudude juhatajale allusid Läänemere ja Peipsi sõjalaevad, üldise juhtimise alla kuulusid ka kaubalaevastik, veeteed ja sadamad koos rannavalve ja sidega.\nPirita varemed, Tallinn.\nRannawalwe, Side ja Peastejaamade Walitsus / Pärnu Rajooni Ülem\nRannavalve, Side ja Päästejaamade Valitsus jagunes kaheksaks piiriküti pataljoniks.\nPärnus oli pataljoni ülem kapten Karl Tallo.\nRannawalwe, Side ja Peastejaam. Side Osak. Ülema Abi / Peipsi rajon\nRannavalve, Side ja Päästejaamade Valitsust juhatas vanemleitnant Johannes Herm. Valitsus allutati ilma sideosakonnata 1919. aasta detsembris vastasutatud Piirivalve Valitsusele.\nRannawalwe, Side ja Peastejaamade Walitsus / Kirjade jaoks\nPiirivalve Peavalitsus allus kuni 1.01.1919 Kaitseliidu vanematekogule, siis anti Rahaministeeriumi võimkonda, kuid viimasel tekkis raskusi organisatsiooni varustamisega. Seetõttu korraldati piirivalve ümber ja 1.02.1919 asutas Merejõudude juhataja admiral Johan Pitka uue Rannavalve, Side ja Päästejaamade Valitsuse. Ülemaks määrati mereväeleitnant Johannes Herm, rannavalveosakonna ülemaks staabikapten Ferdinand Tõnso, sideosakonna ülemaks kaugesõidukapten Johannes Loosberg, päästejaamade osakonna ülemaks asekapten Rudolf Schiller ja vahilaevade ning paatide korraldajaks insener Horstman. Selle asutuse alla kuulusid mererand ja Peipsi rand.\nRannawalwe, Side ja Peastejaamade Walitsus / Hungerburgi Rajoni Ülem\n23.12.1919 kinnitati Piirivalve Valitsuse koosseis. Rannavalve, Side ja Päästejaamade Valitsus likvideeriti, sideosakond viidi üle Merejõudude Staabi ülema alluvusse.\n(Hungerburg on praegune Narva-Jõesuu.)\nPeipsi laevastiku diwisioni Ülem / vapp\n31.01.1919 moodustati merejõudude juhataja korraldusega Peipsi laevastiku divisjon, mille ülemaks määrati endine Vanemuise komandör mitšman Aleksander Vunk.


HÄÄLETA! Lääne-Viru maavanem kutsub üles toetama kõige keskkonnasõbralikumat ettevõtet Euroopa konkursil – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Keskkond HÄÄLETA! Lääne-Viru maavanem kutsub üles toetama kõige keskkonnasõbralikumat ettevõtet Euroopa konkursil\n9. veebr. 2015 1\nJaanuari lõpus Eesti kõige keskkonnasõbralikuma ettevõtte tiitliga pärjatud Estonian Cell on jõudnud üle-Euroopalise ettevõtluskonkursi European Business Awards finaali, kus üks osa on avalik hääletus. Maavanem kutsub üles toetama Lääne-Virumaa kõige keskkonnasõbralikumat ettevõtet oma häälega Euroopa konkursil.\n„Meil on taaskord põhjust olla uhked oma maakonna tegijate üle. Kuulumine Euroopa paremikku ei kaunista mitte ainult ettevõtet ennast, vaid saadab selge julgustuse ka kõikidele teistele meie tegijatele. Mõtelda tuleb suurelt ja kõik on sihikindla tööga – koostöös võimalik,“ sõnas maavanem Marko Torm.\nKonkursil tunnustatakse erinevates ettevõtlusvaldkondades tegutsevaid Euroopa silmapaistvaid firmasid nende saavutuste ja innovatsiooni eest.\nEstonian Cell kandideerib ainukese Eesti firmana keskkonnamõju ja vastutustundliku ettevõtluse kategoorias, kus tunnustatakse organisatsioone, kes mõistavad ja arvestavad oma strateegias keskkonnamõju tähtsust ettevõtte arengus.\nÜks osa European Business Awards konkursist on avalik hääletus, kus igaühel on võimalik ettevõtteid hinnata ja enda soosikule hääl anda. Kutsume teid üles toetama Estonian Celli ja andma oma hääl nende poolt. Hääletada saab konkursi veebikeskkonnas alljärgneva lingi alt: http://www.businessawardseurope.com/vote/detail/estonia/11468\nHääle andmiseks tuleb sisestada Estonian Celli video kõrval asuvasse kastikesse “vote” oma e-posti aadress ja sealt hääl teele saata. Seejärel jõuab teie e-postile European Business Awardsi email, kuhu on lisatud link, millele klikkides kinnitate lõplikult oma hääle andmist Estonian Cellile.\nHääletamine on avatud kuni teisipäeva, 24. veebruari kl 17.00-ni. Võitjad kuulutatakse välja 2015. aasta juunis.\nKaheksandat aastat korraldatava Euroopa olulisima ettevõtlusauhinna raames valiti välja 709 ettevõtet 33-st Euroopa riigist. Eestist pääses erinevates kategooriates lõppvooru 9 ettevõtet, nende hulgas Estonian Cell.\neelmine Tallinna Ülikoolis räägitakse vanade prügilate nutikast kasutuselevõtust\nLea Jõesaar ütleb:\n10. veebr. 2015, 12:03\nhääl antud 🙂


Vooremaa Tee sidusama ühiskonna poole\nTee sidusama ühiskonna poole\nTöövõimereformi käsitlemisel on peatähelepanu sellel, kuidas Eestis 100 000 erivajadusega või püsiva terviserikkega inimest tööturule ja ühiskonda tagasi tuua. Samuti tuleb rääkida omastehooldajatest ja erivajadustega laste vanematest, kes ootavad võimalust tööturule naasta.\nRiigi ülesanne on luua kodanikele tingimused inimväärseks eluks. Milline on inimväärne elu? Vastus sellele küsimusele on ajas muutuv ning sõltub ühiskonna üldisest arengutasemest. See, mida pidasime normaalseks 30 aastat tagasi, ei pruugi tänapäeval seda enam olla ja paljudel juhtudel polegi. Me ei pea enam normaalseks viia erivajadustega inimesed “silma alt ära”, nagu see oli normiks alles üks inimpõlv tagasi. Eesti ühiskond on jõudnud äratundmisele, et töövõime osaline kaotus ei pea tingimata tähendama inimese aktiivse elu lõppemist, et puue ei pea tähendama aheldatust.\nKui inimene on kaotanud võimaluse teha üht tööd, võib tal olla pärast ümberõpet võimalik töötada mõnes teises valdkonnas. On päevselge, et see kõik ei juhtu iseenesest ja kohe, vaid nõuab riigilt, omavalitsustelt, erivajadusega inimestelt ja ettevõtetelt tahet teemasse järjepidevalt panustada.\nOluline on mõista, et töövõimereform pole eesmärk omaette, vaid vahend liikumaks sidusama ühiskonna poole, mis kasutab ära praegu jõude seisvad ressursid. Ühelt poolt tahame aidata tööturule erivajadustega inimesed, kuid kindlasti tuleb ka jätkata investeeringuid tugiteenustesse, et võimaldada aktiivsesse ellu tagasi pöörduda ka omastehooldajatel ning erivajadusega laste vanematel, kellel see on praegu samahästi kui võimatu.\nOmastehooldajad, erivajadusega laste perekonnad vajavad avalikke teenuseid, mis annaksid neile võimaluse õppida ja töötada ning looksid kindlustunde, et erivajadustega pereliige on sel ajal hästi hoitud, temaga tegeldakse ning arendatakse võimaluste piires tema oskusi.\nProbleemi lahendamiseks vajame päevakeskuste või nädalakeskuste arendamist maakondades ning seal vajalike teenuste tagamist. Mõistagi on rahalised ressursid piiratud ning investeeringuid ei ole võimalik teha kohe ja kõikjale. Tuleb läbi mõelda, kuidas kaasata nendesse investeeringutesse ka erakapitali, ja arutleda sellegi üle, kas ikka peab suurendama töötukassa administratiivaparaati ning juurutama kalleid kontrolli- ja hindamismehhanisme.\nJärgneval kuuel aastal tuleks investeerida just erivajadustega inimestele mõeldud teenuste mitmekesistamisse. Mida mitmekesisem on see teenustepakett, seda kindlamalt liigume ihaldatud põhjamaise ühiskonna poole, kus inimese puudes ei nähta mitte ainult probleemi, vaid ka võimalust. Sest iga kodanik peab tundma, et ta on oma riigile vajalik.


Eesti Pank peab VEBi vaidlust lõppenuks - Äriuudised - Majandus\nEesti Pank peab VEBi vaidlust lõppenuks\n17. jaanuar 2013, 8:35\nEesti Panga president Ardo Hansson (laua taga vasakult) ja audiitor Henn Oit eile keskpanga muuseumis peetud pressikonverentsil.\nHansson ise oli 1995. aastal Eesti Panga nõukogu liige, samal aastal saatis keskpank ekslikud andmed Venemaale TSL Internationali nõude suuruse kohta Vnešekonombankis. Vabandamine oli Hanssoni isiklik otsus, seda ei lepitud eelnevalt kokku üleeile toimunud keskpanga koosolekul. Pressikonverentsil ei jäänud ka kahtlust, et tema sõnad olid siirad.\nEesti Panga jaoks tähendavad Hanssoni sõnad aga seda, et VEB fondi lugu on lõppenud. Fondi koondati 1990. aastate alguses nõuded rahale, mille Vnešekonombank (VEB, tõlkes Välismajanduspank) oli Eesti pankade arvetel külmutanud. «Rohkem ei ole meil võimalik midagi teha,» lausus panga asepresident Ülo Kaasik.\nKa valitsuse ja riigikogu jaoks on asi lõppenud, sest parlament otsustas, et VEB fondi sertifikaadid hüvitatakse fondi likvideerimise tuludest. Fond ongi praegu likvideerimisel. Prokuratuur ütles juba eelmisel aastal, et ei hakka aegumise pärast võltsingukahtlust Eesti Pangas uurima. Võib-olla algatab riigikontroll veel ühe auditi.\nOmeti ei ole see lugu lõppenud, sest VEB fondi sertifikaatide omanikke esindav advokaat Indrek Leppik kinnitas, et valmistab ette kaebust Euroopa Inimõiguste Kohtule. Kui Eesti kohtutes lüüa saanud ärimeeste seisukoht ühte lausesse kokku võtta, siis soovivad nad oma sertifikaatide eest õiglast hüvitist. Valitsus on seda seni keeldunud maksmast, viidates, et raha on Venemaal külmutatud ja midagi ei saa teha.\n«VEB fondi sertifikaatide omanikel ei ole kunagi olnud alust eeldada, et nende nõudeõiguse täidab NSV Liidu Välismajanduspanga asemel Eesti Vabariik. Samale seisukohale on asunud ka riigikohus,» ütles Ansip mullu oktoobris riigikogus.\nTeadlik või juhuslik\nEesti Panga audit näitab, et keskpanga ja siinsete ärimeeste kaasabil õnnestus ettevõtja Aleksandr Matil kätte saada Vnešekonombankist juba nimetatud 32 miljoni dollari väärtuses Vene riigi võlakirju ja ka sularaha.\nSeda põhjusel, et Vnešekonombank andis külmutatud raha tagasi Vene ettevõtjaile, kes aga vajasid nõudele kinnitust Eestist. Kuigi Eesti Panga audit ei osuta otseselt kellelegi, on selge, et pikaajaline ja laiaulatuslik skeem raha väljapumpamiseks Vnešekonombankist külmutatud nõuete abil ei saanud toimuda äri- ja poliiteliidi liikmete teadmata.\n«Kui olla paranoiline, siis võiks öelda, et see oli teadlik tegevus. Teisalt võis see olla ka juhuste kokkulangemine,» kommenteeris riigikogu ja Eesti Panga nõukogu liige Tõnis Palts.\nÕhku jääb küsimus, kes kellega kokku mängis ja kes peale ärimeeste sellest veel kasu sai. Või kas ikka mängis? See küsimus võib vastamata jäädagi. Asjaosaliste suud on lukus.\nSaatuslikule dokumendile allkirja andnud Kraft oli tollal just saamas keskpanga juhiks, asendades riigikokku siirdunud Siim Kallast. Peaminister oli Tiit Vähi.\nPraegu Nordea panga Eesti haru tüüriv Kraft teatas eile kirjalikus avalduses, et ei ole teadlikult allkirjastanud valeandmeid sisaldavaid või ebasobivatel asjaoludel koostatud dokumente.\n«Kõik olulised otsused VEB fondi küsimustes on langetatud institutsionaalselt,» kirjutas Kraft. «VEB fondi tegevuse tulemusel keegi kahju kannatanud ei ole.»\nEuroopa Komisjoni asepresident Siim Kallas ütles eile, et lahkus Eesti Pangast juba märtsis 1995. «Kogu kirjaga seonduvale, mis juba Eesti Panga auditis välja on toodud, ei oska ma midagi lisada. Tegu on siiski 20 aastat tagasi toimunud sündmustega,» teatas Kallas oma esindaja vahendusel.\nVenemaal külmutatud raha tagasinõudmise kronoloogia\n• 13.01.1992 – Vene Föderatsioon külmutab kahe Eesti panga kontod Vnešekonombankis (VEB).\n• 20.01.1993 – riigikogu loob Eesti Panga juurde VEB fondi, kuhu koonduvad kahe panga klientide nõuded. Hiljem hakkab fondi valitsema Põhja-Eesti pank, Ühispank ja siis SEB.\n• 05.04.1995 – Vahur Kraft saadab VEB-le kirja, milles teatab, et TLS Internationali nõue on 32,3 miljonit dollarit. Firma tegelik nõue oli 0 dollarit.\n• August 1997 – TLS International saab VEBst esimese hüvitise – 1,8 miljonit dollarit Venemaa riigisiseseid võlakirju.\n• Detsember 1997 – Ühispank liigutab 10 miljoni dollari väärtuses valitsuselt saadud nõudeid TSL Internationalile.\n• Märts 1998 – TLS International saab VEBst teise hüvitise – 10 miljonit dollarit Venemaa riigisiseseid võlakirju.\n• Mai 1998 – Ühispank vahendab TSLile Eesti Pangalt ja Eesti Merelaevanduselt saadud nõuded, lisaks osa valitsuselt saadud nõuetest: 20,4 miljonit dollarit.\n• August 1998 – TSL International saab VEBst kolmanda hüvitise – 20,4 miljonit dollarit Venemaa riigisiseseid võlakirju või raha.