Adventistide Kogudus - Iga uurimus eluslooduses juhatab meid mõtlema Jumalale kui kõige Loojale\nIga uurimus eluslooduses juhatab meid mõtlema Jumalale kui kõige Loojale\nAvaldatud 4.12.2015, autor Janne Kütimaa, allikas Meie Aeg\n13.–18. märtsini kestis Tallinnas seminar teaduse ja Piibli suhetest. Seminari raames külastas Eestit kaks teadlast, Raúl Esperante ja Timothy Standish.\nPhD Timothy Standish õpetab Loma Linda ülikoolis (USA). Ta töötab üleilmse adventkoguduse peakonverentsi Geoteaduste Uurimise Instituudis Loma Lindas.\nSinu uurimisvaldkond on DNA. Oled läinud imede sisse, mis on nähtavad looduses, inimeses, kogu looduses. Sa mainisid, et oled täheldanud DNAs muutusi. Räägi meile, mis on sinu uurimuse tulemused öelnud sulle piibelliku loomise kohta.\nÜks olulisemaid asju, mida olen teada saanud enda uurimusest ja teiste uurimustest, on see, et viis, kuidas meid alguses loodi, on väga-väga-väga hea. On tõsi, et DNAs on aset leidnud muutused, mis omakorda võivad mõjutada selle organismi heaolu, kus muutused toimuvad. Muutused, mida me DNAs näeme, ei ole sedalaadi, mis teevad uue hämmastava molekulmasina või toodavad organismile uskumatuid uusi funktsioone. Need muutused põhjustavad seda, et asjad ei tööta nii, nagu nad töötasid enne või neid ei saa enam organismi poolt nii hästi kontrollida. Mõnikord on see eesõigus. Ma toon näite. See ei ole midagi, mida mina avastasin.\nEurooplastel ja paljudel aafriklastel on võime juua piima terve elu jooksul, me suudame seedida suhkrut, mis seal on, seda nimetatakse laktoosiks. Kui paljude teiste maailmajagude inimesed proovivad seda laktoosiga piima tarbida, tekivad neil probleemid seedimisega. Sest nad on kaotanud võime täiskasvanueas seda suhkrut ainevahetuses töödelda.\nMis on juhtunud? Ensüüm, mis peaks olema pärast imikuiga välja lülitatud, ei ole Põhja-Euroopas välja lülitatud. Imikueas me selgelt vajame seda ensüümi, sest me oleme imetajad ja me vajame lastena piima. Täiskasvanutena ei vaja me tavaliselt piima. Meie kehal on loomulik võime lülitada selle ensüümi tootmine välja, mida vajatakse ainevahetuseks. Välja arvatud siis, kui me murrame selle väljalülitamise võime, siis me võime juua piima terve elu.\nSee on näide sellest, kuidas me võime muuta DNAd, aga see ei tekita uut funktsiooni, vaid kasutab vana funktsiooni, millel oli oma mõte. Vähemalt vanasti, kui inimesed ei joonud piima terve elu.\nKui sa mõtled enda uurimusele ja asjadele, mida oled looduses ja loomises avastanud, mis on kõige hämmastavam sinu jaoks? Mis tõuseb teiste seast esile? Või ei ole sellist erinevust esile tuua võimalik?\nNeed asjad, mida mina oma laboris uurin, on väga tehnilised. Need on seotud sellega, missugused erinevused on organismides, mis võimaldavad neid eristada DNAs. See aitab meil näha teatud asju, näiteks kui uskumatult robustne on elu ja missuguseid variatsioone on organismides ja nii edasi. See on minu jaoks hämmastav. See ei ole kergesti selgitatav paari sõnaga, see on väga tehniline.\nÜldisemalt rääkides, vaatluste tulemusena näen hämmastavaid viise, kuidas elu on integreeritud. Kui me vaatame geneetilist süsteemi, geeni. Me arvasime, et geen on üks infokild ja seda infot kasutades tehakse proteiini. Aga see ei ole üldse nii. Hiljuti muutus seisukoht geeni kohta. Selle asemel, et käsitleda seda infokilluna, mõistame, et see on tegelikult osa info protsessimise süsteemist. See on nagu väike programm, mis on kirjutatud arvutikoodi, arusaamine, et on olemas midagi veel põhjapanevamat kui see, mida me arvasime seal olevat – inimese DNAs ja teiste elusorganismides. Kui vaatame organismidevahelist suhet, siis ka need on väga seotud. Inimesed ei saa ei jääda ellu ilma paljude teiste organismideta, mõned neist elavad meie enda sisikonnas. Taimed, mida sööme, teised taimed, mis toodavad hapnikku, mida me hingame ja mis töötlevad süsihappegaasi, mida me välja hingame. Elu iseenesest sõltub teistest eludest. Me teame, et organismid ei saa eksisteerida üksi. Me oleme kõik osa hiiglaslikust integreeritud süsteemist.\nMa leian, et see on ilus ja hämmastav. Mind hämmastab inseneritöö selles, hiilgav süsteem selles. Emotsionaalsel tasandil olen lihtsalt hämmastunud kõige selle ilust. Kui vaadata loodust, võib leida ka koledust, kisklemist, parasiite, surma ja kannatust ja kõike seda. Aga elu olemasolu nõuab koostööd ja ilusaid süsteeme, mida võime nautida ja mille eest Jumalat kiita.\nKas on võimalik, et kõik, mida me näeme, on lihtsalt tekkinud, ilma planeerimata kujundatud? Mida see räägib loodusest, Loojast ja meist kui loodutest.\nKui me vaatame elusaid asju – ma olen bioloog –, ei ole head alternatiivset selgitust kujundatusele. Kui vaatame näiteks infot, mis on kodeeritud DNAsse, siis me ei näe, et infot toodetaks kui mõistuseta eesmärgiga produkti. Mõistusega inimesed saavad infot toota kogu aeg. Ma räägin, see tähendab info tootmist. Inimesed kirjutavad – see on info tootmine. On palju teisi viise, mille kaudu me suhtleme, kasutades infot. Ma liigutan rääkides oma kätt, see on viis toota infot, annan sellega teatud infot edasi. Info tuleb mõistuslikul pinnal. Kui me leiame seda elusorganismide DNAsse kodeeritult, siis miks peaksime seda tõlgendama mingil muul moel kui ükskõik missugust muud informatsiooni. Me teame, kust info tuleb – mõistusega olendilt. Me ei peaks reegleid muutma lihtsalt sellepärast, et sama asja on leitud elusorganismist.\nMe teame, et tänapäeval on ka teisi selgitusi. Evolutsioon on üks neist. Kuidas sa näed, kas see on võimalik, et toimus evolutsioon?\nMa usun, et evolutsioon on toimunud erinevatel viisidel. Ma ei usu seda, et mehhanismid, mida esitas Darwin ja need, kes enda teooriaid tema ideedele rajasid, mis esitavad DNA juhuslikke muutusi, olid paaris loodusliku valikuga. See ei selgita selliseid asju nagu elu algus. Sest enne kui sul on geneetiline süsteem ja mingi võimekus taastoota, ei saa see mehhanism toota asju. Sa pead tuginema teistele loodusseadustele ja juhendamata protsessidele, mida me nimetame juhuseks.\nSee mehhanism saab selgitada teatud küsimusi, aga see ei ole hea selgitus sellele infole, mida me DNAs näeme.\nSee on ka väga kesine selgitus molekulide toimimisele, mida me näeme rakkudes ja mis on vajalikud elutegevuseks. Need koosnevad mitmetest osadest ja kui kõik need osad ei ole kohal samal ajal, ei hakka see masin tööle. Looduslik valik ei saa valida mittetoimivat masinat. Ma usun, et see selgitab teatud asju üsna hästi, siis suuri asju: elu algus, tõeliselt erinevate organismide algus, uute geenide tootmine uute organismide sees – neid asju ei selgita see mutatsioonivaliku mehhanism ära.\nKuidas on loomislugu ateismi- ja evolutsioonimaailmas toime tulnud? Kas loomise uskujad saavad sellest paksust seinast läbi?\nInimesed saavad sellega hakkama, nii et see on võimalik! On erinevaid aspekte neile väljakutsetele, millega me ilmalikus materialistlikus maailmas silmitsi seisame. Üks neist on meie enda usu küsimus: kuidas meid mõjutavad teiste inimeste eelarvamused? Kas me laseme faktil, et meil ei ole kõiki vastuseid, mõjutada end loobuma väga headest vastustest, mis meil on juba olemas?\nMida rohkem ma olen otsinud võimalusi mõista materialistlikku ateistlikku ilmalikku lähenemist, eriti evolutsiooni, seda vähem rahuldunud ma olen ka selle selgitusega. Elus on palju saladusi. Aga on ka kindlaid tõsiasju, mida me teame. Üks neist on fakt, et Jeesus Kristus tuli siia maailma ja suri ja tõusis surnuist üles. See on väga hästi tunnistatud. Selle eitamine on ajaloo eitamine. Seda saab muidugi teha, aga ma ei usu, et see on hea viis reaalsuse mõistmiseks.\nLisaks, kui me vaatame elus asju, siis näeme seda, mis näib olevat selge tõend loomisest. Näeme asju väljaspool teadust, nagu armastus, altruistlik käitumine. Jah, on ka teisi selgitusi, miks me paneme teised oma elus esikohale, ka loomad ohverdavad end liigikaaslase eest jne. Need selgitused ei ole ka väga rahuldust pakkuvad, ent kristlus ja loomise doktriin selle keskmes annab imelised loogilised selgitused, et uskuda füüsika- ja loodusseadusi, et neil on mõte ja need säilivad. Need annavad meile põhjuse armastada üksteist, eetilise raamistiku olukordadega tegelemiseks, need julgustavad meid hoolitsema nende eest, kes on vähemas olukorras: vaeseid, abivajajaid, puuetega, välismaalasi – mis on huvitav. Kui me näeme kristluses neid imelisi aspekte, mis ilmnevad ühiskonnas, on see imeline ja ilus. Ja minu vaatenurgast on raske neid mitte uskuda.\nSa oled kristlane ja teadlane. Kas tunned end selles raskes maailmas mugavalt?\nMe elame kõik uskumatute eelarvamuste maailmas. Küsimus on, kas me lubame eelarvamustel juhendada oma mõtlemist, ja eriti oma usku sellesse, mis on tõsi. Enamuse ajast ma ei leia, et teised teadlased oleksid minu suhtes õelad, sest ma olen kristlane. Mind on usu pärast küll rünnatud, aga see tuleb alati väljastpoolt. Ma ei püüa ise tüli norida.\nOn põhjus, miks ma tahtsin teadlaseks saada. Ma olen uudishimulik inimene, ma tahan teada, kuidas asjad töötavad. Kui ma saan aru, kuidas miski töötab, olen ma põnevil, kuidas neid asju selgitada, see on huvitav. Kui ma avastan elegantse reegli, mille kohaselt loodus töötab, siis olen rõõmus ja põnevil. Ilusad asjad ajavad mind põnevile.\nMulle meeldib olla teadlane. Teadus panustab minu kristlusesse. Ma väidan, et teatud ideed, mis on omased kristlusele, on vajalikud, kui soovime olla teadlased. Näiteks loodusseaduste uurimine. Miks me usume, et nad säilivad? Kui nad muutuvad kogu aeg, siis täna nende uurimine oleks ajaraisk, sest homme võivad nad muutuda. Ma usun, et on looja Jumal, kes hoiab looduse jätkusuutlikuna. Jumal, kes on eile, täna ja homme sama, ei muutu, seega ei muutu ka Tema seadused. Ka moraaliseadused, mis on kümnes käsus, ei muutu. Kui vaatad 2. Moosese raamatu 31. peatüki lõppu, viitab see neljandale käsule kui igavesele seadusele, mille Jumal on paika pannud. Loodusseadused ei muutu samuti. Mul on seega julgus uskuda, et kui ma uurin loodust, leian midagi kasulikku, siis see jääb kasulikuks pikka aega.\nJa muidugi annab Piibel ilusaid näiteid kangelastest, kes olid tegelikult teadlased. Parim näide on kuningas Saalomon, ta õppis bioloogiat, ta uuris taimi, loomi, tal oli selles palju tarkust, teiste maade inimesed tulid tema käest õppima.\nPühakiri innustab meid loodust uurima, nägema selles Jumala au, annab meile metafüüsilise aluse teaduse tegemiseks. Kõik see minu kristluses panustab minu teaduseese ja entusiasmi teaduse suhtes.\nKas sul on eesmärk oma uurimuse suhtes või sa ei saa planeerida oma avastusi? Kui kaugele saab inimene oma teadustöös minna?\nMa ei ole prohvet. On teatud asjad, mis on seotud aja küsimusega. Küsimus sellest, millal Jumal lõi maailma, on muutunud suureks küsimuseks, millega inimesed maadlevad. Piibel viitab selgesti, et loomine oli suhteliselt hiljutine sündmus, tuhandete, mitte miljonite või miljardite aastate tagune. On fossiilide andmete tõlgendusi, mis hindavad fossiile sadade miljonite aastate vanuseks, nii et mind huvitab see küsimus. Ma mõtlen praegu oma uurimuse suuna muutmisele.\nOlen hakanud huvituma molekulidest, mis on seotud fossiilidega. Elusad asjad toodavad molekule, mis annavad hiljem mõista, et see oli kindlasti elusolend. Nagu proteiini, polüsahhariide, triglütseriini näiteks. Uskumatu on, et vähemalt mõnes fossiilis on need alles, mis tekitab palju küsimusi. Bioloogilised molekulid on küll keemiliselt stabiilsed, aga mitte nii stabiilsed, et nad kestaksid miljoneid aastaid. Võib-olla paar tuhat aastat, aga mitte miljoneid. Me leiame dinosauruste ja teiste organismide luudest ning fossiilidest proteiine ja teisi bioloogilisi molekule – mida me sellega teeme, mida see tähendab? Soovin uurida neid molekule. Selles töös osalen praegu.\nMa kahtlustan, et me saame teada veel ja veel sellistest asjadest seoses fossiilidega. Kõige mõistlikum selgitus on, et nende vanus ei ole miljoneid, vaid tuhandeid aastaid. See on põnev valdkond.\nMillest mõtlevad teadlased ja loomisloo uskujad, kui nad viibivad ilusas looduses?\nMul ei ole kõiki neid mõtteid korraga peas. Mõnikord vaatan, kui ilus kõik on, ilma detailidele mõtlemata. Miks on loodus nii ilus? See ei sõltu piirkonnast. Ma elan kõrbe lähedal. Kui ma jalutan kõrbes, siis seal on ilus. Aga ka metsas on ilus. Mõnikord näen metsas kitsi, koiotte, olen näinud mägilõvi, see oli väga põnev. Loodus on väga ilus. Siin, Eestis on nii ilus. Miks on loodus nii ilus? See võiks olla kole. Mõned hooned on koledad, aga loodus on ilus. Jah, võib-olla jahti pidades näed koledaid loomi, aga meid ümbritseb nii palju ilu. Võta võimalus nautida, see on Jumala and meile.\nMõnikord mõtlen, kuidas asjad töötavad. Kui näen seent, vaatan alati ringi ja mõtlen, kust see seen tuleb. See seen on ainult väike osa organismist, maa all on hiiglaslik võrgustik sellest seenest. Küsin, kust ta tuleb. Sageli on nad seotud puudega, kuid neid võib näha ka lagedal. Seen on sageli seotud puudega. Ta võtab vett ja viib selle koos mineraalidega puuni ja puu annab seenele suhkrut, nii et see saab kasvada. Seal on peidus ilus suhe. Ja siis ma mõtlen, kui palju on siin suhteid, millest ma ei tea. Nii mõelda on lõbus ja põnev.\nJeesus avas pimeda silmad maa peal elades. Kas meie ülesanne on püüda avada inimeste silmi siin maa peal looduse ja Jumala suhtes?\nSee on osa kristluse misjonist. Me peame vabastama inimesi filosoofiast, mis seob ja pimestab neid, tooma neid ilu juurde, mis elus on. Kujuta ette, et sa oled sunnitud nägema kogu loodust kui võitlust elu ja surma peale. Darwin selgitab seda nii. See laieneb selle peale, kuidas me näeme loomi ja taimi, aga ka seda, kuidas me näeme üksteist. See ei muuda meid sõpradeks. Meist väljaspool olevad inimesed on konkurendid ja me oleme nende vastu. Ent kristlus julgustab meid nägema üksteist kui Jumala näo järgi looduid, teeme koostööd üksteise heaoluks. Peaksime nägema loodut sellisena, nagu see on: Jumala meistriteos. Jah, patust praegu purustatud, aga lootusega sellele, et tuleb uus loodu, kus Jumal paneb kõik uuesti korda. Minu jaoks on see ilus viis kogeda reaalsust ja on hirmus teada, et on inimesi, kes eitavad seda. Meil on eesõigus mitte ainult ilmutada Loojat inimestele, vaid ka loodut uuel ja ilusamal viisil.\nIga uurimus eluslooduses juhatab meid mõtlema Jumalale kui kõige loodu Loojale. Teisiti pole võimalik. Aga on palju neid, kes seda eitavad. Kui inimene hakkab uurima loodust, nagu sina, kas siis on ainuke tee, ja eesmärk?\nMa usun, et see on tõsi nende jaoks, kes uurivad loodust vabastavast kristlikust vaatenurgast. Kui keegi on haaratud materialistlikust või muust maailmavaatest, siis nad võivad olla pimestatud ilu ja harmoonia suhtes enda ümber. Kristlase ja teadlasena on meil ikka küsimusi, aga mul on usk, et on lõplikud vastused. Võib-olla me leiame need vastused oma elu jooksul, võib-olla mitte, Piibel julgustab meid harmooniat otsima Piibli ja teaduse vahel Kus on pinge, seal on midagi huvitavat ja uut, mida uurida.\nIntervjueeris Janne Kütimaa\nAiki Pärna: lapsed on meie olevik, mitte ainult tulevik\nAiki Pärna asus mõne kuu eest juhtima Eesti liidu lastetööd. Samuti tegutseb ta aktiivselt Viljandi adventkoguduses ja on selle käigus avastanud, et paljud kaaslinlased ei t...\nAllan Randlepp on matkahuviline, kes edendab koguduse tervise-ja peretööd. Et tema tööks on ka elustiilikoolituste läbiviimine, praktiseerib ta seda, mida teistelegi õp...\nRein Kalmus: Oluline on olla valmis Kristusega kohtumiseks täna\nRein Kalmus on adventkoguduse pastor ja muusik, ilma kelleta ei möödu ükski suurem kontsert ega aastapäev. On ta siis klaverisaatja, oreli- või metsasarvemängija v&otil...\nMervi Kalmus: Õppimine nõuab alandlikkust\nÜks inimestest, keda Jumal on talentidega rohkearvuliselt õnnistanud ja kes neid kogudusetöös rakendab, on samaagselt õpilase- ja õpetajarollist rõõmu...\nHele Kulp: Palvetan, et Jumal avaks silmad, aknad ja südamed\nEnne kui Hele Kulp pastoriametisse nimetati, juhtis ta Põltsamaa adventkoguduses misjoniosakonda ja korraldas erinevaid sündmusi. Nüüd, töötades erinevates Eestimaa lin...\nGabriel Perea: Asi pole selles, nagu noored ei kuuleks Jumala häält, vaid selles, et nad kuulavad kõike muud\nEesti liidu tänavune noortelaager, mis kandis pealkirja „Julgemalt!“, kutsus noori üles langetama otsus Jeesuse kasuks, olema oma kristlikus elus julge ja kuulama Jumala hä&...\nClifford Goldstein: Jeesus suri sinu pattude pärast, ära seda unusta\nVaata intervjuud videona. 14.–16. juunil Tallinnas peetud Eesti liidu peakoosoleku ja selle raames toimunud piiblikonverentsi külaliskõneleja oli üleilmse adventkoguduse peak...\nAndres Ploompuu: Meil tuleb õppida Kristuse moodi üks olemist\nPeakoosolekul võeti vastu kaks otsust, mis otseselt Sind puudutasid. Esiteks, toimus Sinu ja Olavi Lauri ordineerimine. Mida ordinatsioon Sinu jaoks tähendab? Minu jaoks tähendab o...\nTaani pealinna Kopenhaageni toomkirikus seisab üks kuulus ja kõnekas Kristuse skulptuur. Kunstnik Bertel Thorvaldsen olevat esialgselt valmistanud kujule ülistuseks taeva poole t&otil...\nKolme ingli kuulutus. Need kolm sõna on pikka aega käinud koos kui kokku liimitult ja pigem saanud terminiks „kolmeinglikuulutus“. Selle sõna, mis koosneb tegelikult kol...\nSelle kohta, et kõigel on mõistuslik kujundaja, on rikkalikult tõendeid\n13.–18. märtsini kestis Tallinnas seminar teaduse ja Piibli suhetest. Seminari raames külastas Eestit kaks teadlast, Raúl Esperante ja Timothy Standish. PhD Raú...\nJumal ja üksteise tugi\nPaari nädala eest lugesin ühe oma lemmikautori, Frederick Buechneri raamatut. Ta on oma imelisse biograafiasse „Rääkides saladusi“ kirja pannud read, milles tundsin &au...\nKogemuste kotike: „Aita meil olla ustav sellele, mida me usume.“\nVõib-olla pole kõige parem mõte alustada aastat nii tõsise looga nagu alljärgnev, aga just nüüd sattus see mulle silma ja enam ma sellest mõttes lahti...\nMeenutades Stig Sjölanderit: intervjuu aastast 2013\nStig Sjölander: Tahan öelda, et olen õnnelik inimene! Kas sa mäletad esimest Eestis käimist? Kuidas sa siia sattusid? Kõik sai alguse ühe minu Norrköp...\nJumalateenistused jäävad koroonaviiruse leviku tõttu ära\nEesti Vabariigi valitsus on seoses koroonaviiruse haiguse Covid-19 kiire levikuga riigis välja kuulutanud eriolukorra, mille juurde on käinud ka ametnike soovitus jumalateenistusi mitte korr...\nLiidu esimehe pöördumine koguduseliikmete poole\nKallid õed ja vennad Kristuses, head usukaaslased kõigis Eestimaa kogudustes. 12. märtsi hilisõhtul juhtus taasiseseisvunud Eesti Vabariigis midagi, mida selle vabariigi ajal...\nÜleskutse: saada veebijumalateenistusele videotervitus\nMe oleme lootuse ja kooskäimise rahvas. Järgmistel hingamispäevadel saame kokku arvuti- või telefoniekraani vahendusel ja kuigi me näeme ülekande ajal piiblitunni arute...\nInfo 28. märtsi veebijumalateenistuse kohta\nNii nagu möödunud hingamispäeval, 21. märtsil, saame ka tuleval laupäeval kokku veebijumalateenistusel. Seekord algab otseülekanne kell 11.00 piiblitunniga, mis on Taanie...


EPL: Peaminister Kallas otsustab Seppiku jätkamise täna\nÜlo Toomsalu • 31. jaanuar 2003 kell 5:57\nPeaminister Siim Kallas teeb täna avalduse siseminister Ain Seppiku ametis jätkamise kohta.\nEile õhtuks polnud Kallas veel lõplikult otsustanud, kas ta jätab Seppiku ametisse või laseb ta lahti. Kallase avaldus peaks valmima lõuna paiku pärast seda, kui ta on kohtunud Seppiku ja koordinatsioonibüroo juhi Rainer Saksaga.\nEesti Päevalehe andmetel on peaministri büroo esialgu seisukohal, et praegu pole veel kindlat tõendit, mille alusel väita, et Seppik teadlikult osales nõukogudevastaste represseerimises.\nEile ei soovinud Kallas otseselt vastata Eesti Päevalehe küsimusele, kas Seppik on olnud aus ja õiglane. ?See on väga keeruline ja tundlik küsimus,? ütles peaminister, kuid lisas: ?Neile aegadele (nõukogude ajale ? toim.) ja otsustavatele inimestele tagasi vaadates on põhjust olla üsna kriitiline.?\nSeppik osales Eesti NSV Ülemkohtu liikmena 1985. aastal kolme alaealise vangipanekus, keda süüdistati Tallinnas Balti jaamas asunud punamonumendi süütamises ning nõukogudevastaste loosungite kirjutamises. Praeguseks on selgunud, et KGB lavastas noorukid süütamises süüdi, ning 1995. aastal riigikohus rehabiliteeris nad.


NIB president: vajame rohkem PPP projekte - Ehitusuudised\nNIB president: vajame rohkem PPP projekte\nPõhjamaade Investeerimispanga (NIB) presidendi Henrik Normanni sõnul ei saa taristuprojektide elluviimist edasi lükata, sest avalikul sektoril on vähe raha. Tuleb tõsiselt kaaluda era- ja avaliku sektori koostööprojektide (PPP) osakaalu tõstmist.\nSamal ajal kui pank annab laenu, piiravad rangemad kapitali nõudmised ja suured maksumused panga poolset finantseerimist. Pangad püüavad pigem vähendada võlgu, mille tähtajad on üha lühemad.\nOlukorras, kus nii avaliku kui ka erasektori pikaajalist raha on vähe, on vaja leida rohkem võimalusi, et kaasata kapitali infrastruktuuriprojektidele.\n"Avaliku ja erasektori PPP koostööprojektidel võiks olla oluliselt suurem roll, et see lünk täita. Siiani on PPP projektide areng olnud siiski pettumus. Aastatel 1994 kuni 2012 on ligi 60 PPP projekti rahastatud NIB poolt kogu Põhjamaade ja Balti regioonis koguväärtusega 5,9 miljardit eurot. See on madal näitaja, mis pigem näitab, et suur potentsiaal on leidmata," märkis Normann\nNormann näeb laiemat rolli ametiasutuste ja finantsasutuste kaasamisest infrastruktuuride projektide elluviimisel.\nNormann rõhutas, et PPP pole küll mingi imerohi, kuid pakub siiski paremaid võimalusi projektide teostamiseks.\nPPP projektide puhul rõhutas Normann, et esiteks peaks olema selge, mis on projekti lisaväärtus võrreldes projekti rahastamisel ainult avaliku sektori poolt. Teiseks peavad projektid olema väga hästi struktureeritud, mis põhineb võrdsetele riskide jagamisele. Kolmandaks peab dokumentatsioon olema lihtne ja tehingukulud mõistlikud, et võimaldada ka väiksemate projektide puhul PPP-d.\nEesti rahandusminister Jürgen Ligi PPP projektidesse siiski ei usu. "PPP skeem on enese ja statistika petmine, kalli laenu varjamine erasektori taha. Erasektor ei paku ju abikätt, vaid küsib lisateenistust," on öelnud Ligi varasemalt.


Vooremaa Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu liikmemaks väheneb\nJõgevamaa Omavalitsuste Liidu liikmemaks väheneb\nReedel Kuremaal peetud Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu nõupidamisel oli kõneaineks ka organisatsiooni kuulumisega kaasneva liikmemaksu temaatika, sest Jõgeva linna ja Jõgeva valla hinnangul oleks mõttekas teha liikmemaksu arvestamise põhimõtetesse muudatusi.\nJõgevamaa Omavalitsuste Liidu liikmemaks koosneb kahest osast – baasosast, mis on kõigile võrdne, ja omavalitsuste elanike arvust sõltuvast osast. “Kuremaal toimunud arutelude ajendiks olid Jõgeva linna ja valla ettepanekud üle vaadata liikmemaksu kujunemise struktuur. Põhjuseks on asjaolu, et kõige suurema liikmemaksu maksja maksab umbes kolm korda rohkem kui kõige väiksem maksja,” ütles omavalitsusliidu juhatuse esimees Enn Kurg, kes on ühtlasi ka Jõgeva vallavanem.\nJõuti omavahel kokkuleppele\nKurg märkis, et Kuremaal peetud mõttevahetusel olid arutlusel organisatsiooni poolt toetatavad tegevused, organisatsioonid ja liidu eelarve. “Ühistele seisukohtadele jõudsime selles osas, milliseid sündmusi ja organisatsioone omavalitsuste liit toetab ning milliste teemadega tegeleb. Liikmemaksu osas saavutasime kokkuleppe, et toimub väike vähenemine, mis tähendab, et suureneb baasosa ja väheneb elanike arvust sõltuv osa. Vähenes kõigi omavalitsuste liikmemaksu osa, suurematel rohkem, väiksematel vähem,” rääkis ta.\nEnn Kurg kommenteeris omavalitsuste liidu liikmemaksust laekuvate tulude mõju liidu tegevuse efektiivsusele ja võimalusele panustada Jõgevamaa arengusse.\n“Suurema rahaga saab ikka rohkem ette võtta. Paraku on omavalitsustel piisavalt kohustusi, millele oma valla või linna eelarveraha kulub, ja tavaliselt jääb puudugi. Liikmemaksu suurus lubab praegu tegelda sellega, milles oleme kokku leppinud ning see aitab kaasa Jõgevamaa arengule. Samas otsime võimalusi saada raha juurde läbi projektitaotluste, kui tekib uusi ja huvitavaid ideid,” lausus ta.\nTarvis aeg-ajalt üle vaadata\n“Jõgeva linn maakonnakeskusena tunnetab oma rolli kogu maakonna arengus. Samas on paljud probleemid ja tegevused, millele omavalitsusliidus vaja lahendusi leida, pigem valdadekesksed ja Jõgeva linnas juba lahendatud või puudutavad linna vähesel määral. Sellises olukorras tundub ebaloogiline, et Jõgeva linn maksab kolm korda suuremat liikmemaksu kui väiksemad vallad. Ühistegevuses on oluline arvestada kõikide partneride soovidega ja vajadusel teha kompromisse, et asjad paremini toimiksid. Tänan kõiki omavalitsusjuhte, kes selle peale mõtlesid ja arvestasid Jõgeva linna soovidega,” ütles Kuremaal toimunud nõupidamisel osalenud linnapea Aare Olgo.\nÜks, kes rohkem liikmemaksu maksab, on ka Põltsama linn. “Kuremaal tulid kokkulepped läbi diskussiooni. Aeg näitab, mis omavalitsusliidu liikmemaksu vähendamine kaasa toob. Minu hinnangul oleks tarvis liikmemaksu küsimus teatud aja tagant, näiteks kord paari aasta tagant uuesti üle vaadata. Liikmemaks peab aga omavalitsusliidus jääma, sest seda kogudes saab liit iga omavalitsuse ja kogu Jõgevamaa huvides töötada paremini ja tulemuslikult,” ütles Põltsamaa linnapea Jaan Aiaots.\nTorma vallavanem Triin Pärsim peab Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu tegevuses esmatähtsaks keskendumist liidu tegevuse eesmärkide kindlaksmääramisele, lähtudes organisatsiooni põhikirjast ja maakonna arengustrateegiast.\nTorma vallavanem Triin Pärsim: “Pean Jõgevamaa Omavalitsusliidu tegevuses esmatähtsaks keskendumist liidu tegevuse eesmärkide kindlaksmääramisele, lähtudes organisatsiooni põhikirjast ja maakonna arengustrateegiast.”


Avaleht Eesmärgid, tegevused Soolise võrdõiguslikkuse ning töö- ja pereelu tasakaalu programm Mida me mõtleme soolise võrdõiguslikkuse all?\nSooline võrdõiguslikkus on soolise võrdõiguslikkuse seaduse kohaselt naiste ja meeste võrdsed õigused, kohustused, võimalused ja vastutus tööelus, hariduse omandamisel ning teistes ühiskonnaelu valdkondades osalemisel.\nSooline võrdõiguslikkus laiemas mõttes tähendab sellist olukorda ühiskonnas, kus kõik inimesed on vabad arendama oma võimeid ja tegema valikuid, mida ei piira traditsioonilised soorollid ning -stereotüübid ja naiste ning meeste vaheline hierarhiline võimusuhe.\nSooline võrdõiguslikkus kitsamas mõttes tähistab poliitika-valdkonda, mis tegeleb ühiskonna kahe kõige suurema sotsiaalse grupi – naiste ja meeste – sotsiaalsete suhete, sh võimu-suhete tasakaalustamisega.\ntagada naiste ja meeste võrdne kohtlemine e. mittediskrimineerimine;\nluua võrdsed võimalused osalemiseks kõigis valdkondades;\nPoliitikakujundamine ja -rakendamine\nKuigi Eestis saavad alushariduse ning asuvad õppima üldhariduskooli võrdselt nii poisid kui tüdrukud, ilmneb suur ebavõrdsus haridustulemustes. Põhikoolist langeb välja rohkem poisse kui tüdrukuid, põhikooli- ja gümnaasiumijärgsed kutse- ja erialavalikud on sooliselt erinevad, suur sooline lõhe meeste kahjuks on kolmanda taseme hariduses. Alaharitute hulgas on ülekaalus mehed, samas ei taga naiste kõrgem haridustase neile paremat staatust tööturul, jõudmist juhtivatele ametikohtadele, vajalikku majanduslikku sõltumatust.\nEesti jäik soosüsteem ning madal teadlikkus võrdse kohtlemise põhimõttest ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise eesmärkidest on toonud kaasa olukorra, kus eelarvamused, konservatiivsed ja soostereotüüpsed ootused nn. sookohasele käitumisele, mõjutavad tüdrukute ja poiste, naiste ja meeste valikuid mitte ainult hariduses, vaid tingivad erinevusi ka nende edasises sotsiaal-majanduslikus olukorras ja heaolus laiemalt.\nÜhiskonnas väljakujunenud soolist kihistumist ei osata märgata ning sotsiaalteaduslikult analüüsida, vaid peetakse sageli „loomulikuks“ ja inimeste vabade valikute tulemuseks. Ka paljusid pedagooge ja haridusjuhte iseloomustab sügav usk looduse poolt ettemääratud soolistesse erinevustesse, sotsiaalsetesse suhetesse, rollidesse ja käitumismustritesse. Enamik pedagoogidest ja haridusjuhtidest ei ole oma ettevalmistuse ega hilisema pedagoogilise staaži jooksul saanud soolise võrdõiguslikkuse alast koolitust. Eesti keelde pole vahendatud ka vastavat erialakirjandust. Õpetajahariduse õppekavades on ette nähtud küll lapse ja nooruki organismi ealiste ja sooliste iseärasuste tundmine, aga mitte sooliste identiteetide kujunemist mõjutavate tegurite teadmine ja arvestamine ning nende kriitiline hindamine.\nHariduse ja kasvatuse käigus kujunevad nii inimese identiteet, väärtused, tõekspidamised ja hoiakud kui ka arusaamad ühiskonna sotsiaalsest toimimisest, sh. soorollidest, mis suuresti määravad ka hilisemad ameti- ja karjäärivalikud. Need omakorda säilitavad tööturu segregatsiooni, mis omakorda mõjutab soolist palgalõhet.\nLisaks teoreetilistele käsitlusviisidele soolise ebavõrdsusega seotud probleemide analüüsimisel ja lahendamisel vajavad õpetajad ja haridusjuhid täiendavaid oskusi ja teadmisi, et märgata nii kooli argielus kui ka ühiskonnas tütarlaste ja poiste soolise identiteedi kujunemist mõjutavaid tegureid, sh. soolist ebavõrdsust tingivaid struktuure ning neid korrigeerida.\nNäilisest sooneutraalsusest vabanemine, soouurimuslike paradigmade tundmine ja/või sooaspektide integreerimine kõrghariduse muudelgi erialadel, nt. sotsiaal- ja õigusteaduses, majanduserialadel ja avalikus halduses toetaks senisest teadmisepõhisemaid otsuseid järgmise põlvkonna erialaspetsialistide, juhtide, poliitikakujundajate- ja rakendajate seas ning tõstaks üldist teadlikkust soolise võrdsuse olulisusest ühiskonnas laiemalt.\nTööturu horisontaalne segregatsioon\nPraegune olukord tööturul peegeldab kehtivat sooideoloogiat ning soopõhiste stereotüüpide alusel tehtavaid otsuseid. Kuna mehed ja naised on hõivatud erinevatel tegevusaladel, siis võime öelda, et ühiskonnas on selgelt kujunenud n.ö meeste ja naiste tööd (horisontaalne segregatsioon). Naised on endiselt ülekaalus tegevusaladel, mida peetakse küll oluliseks, kuid mis ei ole väga kõrgelt hinnatud (sotsiaal- ja tervishoiu ning hariduse valdkond). Mehed domineerivad omakorda ehituse, energeetika ning veonduse valdkondades. Taolise segregatsiooni negatiivne külg ilmnes selgelt 2008. aastal, mil ülemaailmse majanduslanguse tagajärjel hakkas inimeste tööhõive määr ühiskonnas langema – töökaotajate hulgas oli rohkem mehi kui naisi, sest kriis mõjutas esmajärjekorras sektoreid, kus töötavad peamiselt mehed.\nHorisontaalselt segregeeritud tööturuga kaasneb soolise võrdõiguslikkuse seisukohast ka hulk teisi probleeme. Näiteks piiravad ühiskonnas levinud arusaamad nn naiste ja meeste töödest inimeste eneseteostusvõimalusi. See omakorda tähendab, et ühiskond kaotab erinevates valdkondades suurel hulgal andekaid tegutsejaid, sest inimeste tõeline potentsiaal jääb kasutamata. Selgelt naiste ja meeste töödeks jaotunud tööturg kitsendab ka järgmiste põlvkondade valikuvõimalusi ning traditsioonilised ootused ja eeskujud ei piira mitte ainult kutse- ja erialade valikuid, vaid ka tööandjate võimalusi leida kõrgelt kvalifitseeritud ja haritud tööjõudu.\nTööturu vertikaalne segregatsioon\nNaised ja mehed ei ole leidnud tööalast rakendust mitte ainult erinevatel tegevusaladel, vaid ka erinevatel ametialadel ja -tasemetel (vertikaalne segregatsioon). 2012. aastal olid 32,7% juhtidest naised. Naiste osakaal suurte börsiettevõtete juhatuse liikmete hulgas oli samas vaid 20% ja samade ettevõtete nõukogude liikmete seas vaid 8%. Suurte börsiettevõtete juhatuse ega nõukogu esimeeste seas naisi 2012. aastal ei olnud.\nTaolise olukorra põhjuseid tuleb muuhulgas otsida ühiskonnas valitsevatest stereotüüpsetest hoiakutest. 2009. aasta soolise võrdõiguslikkuse monitooringu kohaselt nõustus ainult 50% eestlastest väitega, et naiste kaasamine kõrgematel ametikohtadel oleks organisatsioonidele kasulik. Enam kui kolmandik vastanutest (38%) ei olnud selle väitega aga üldse nõus . Samal ajal näitas monitooring, et personaalse kokkupuute omamisel naisjuhtidega olid vastajad selles küsimuses palju positiivsemalt meelestatud. Sellest võib järeldada, et naiste osakaalu suurendamine tipp-ametikohtadel on äärmiselt vajalik kõigi naiste karjäärivõimaluste järk-järguliseks parandamiseks.\nNaiste karjääriredelil tõusmise ja otsuste langetamise parema soolise tasakaalu saavutamise takistustena võib välja tuua ka töö-, pere- ja eraelu ühitamise probleemid, mille tõttu naised näivad tööandjatele ebakindlamate ja vähem pühendunud töötajatena kui mehed, samuti sobivate (nais)eeskujude, mentorlusvõimaluste ning teatud valdkondades ka asjakohaste kogemuste vähesust, mis moodustab soovimatu nõiaringi.\nTööturu horisontaalne ja vertikaalne segregatsioon on üheks paljudest põhjustest, miks ka palgalõhe Eestis nii kõrge on (27,7% 2010. aastal ja 27,3% 2011. aastal).\nAastatel 2009-2010 viidi Sotsiaalministeeriumi tellimusel Euroopa Sotsiaalfondist kaasrahastatud programmi „Soolise võrdõiguslikkuse edendamine 2008-2010“ raames läbi põhjalik uuring palgalõhe loomuse, ulatuse ja põhjuste selgitamiseks. Uuringu viisid läbi Poliitikauuringute Keskus Praxis ja Eesti Rakendusuuringute Keskus CENTAR, kes andsid ka soovitusi selle kohta, kuidas palgalõhe vähenemisele kaasa aidata. Uurimustöö näitas, et võttes aluseks reaalpalga, oli aastatel 2000-2008 meeste ja naiste vaheline keskmine palgalõhe Eestis 28,6%. Selgitamata palgalõhe (näitaja, mida ei ole võimalik põhjendada meeste ja naise erinevate oskuste, hariduse, kogemuse jms-ga) moodustas sellest ligikaudu 85%. Samal perioodil täheldati ka nii selgitatud kui ka selgitamata palgalõhe kasvu.\nUuringu tulemused näitasid, et kõrge palgalõhe olemasolu mõjutavad erinevad omavahel seotud tegurid, s.h ühiskonnaliikmete üldised hoiakud ja ühiskonnas levivad stereotüübid, poliitikakujundajate teadlikkus soolisest võrdõiguslikkusest ja selle süvalaiendamisest (süstemaatilisest integreerimisest kõikide ühiskonnaelu valdkondade poliitikate kõigisse etappidesse), naiste karjäärkatkestused, töö-, pere- ja eraelu ühitamine ja tööturu sooline segregatsioon.\nSooline erinevus ilmutab ennast ka tööhõives – Eurostati andmetel oli 2011. aastal Eestis 20-64-aastaste meeste hõivemäär 73,5%, naiste hõivemäär 67,6%.\nAlla 3-aastaste laste emade ja isade tööturul osalemise määras on aga tähelepanuväärseid erinevusi. Vahemikus 2000-2009 oli Statistikaameti andmetel väikelaste emade hõive määr 45-55%. Kõigest 27% naistest, kelle leibkonnas oli alla 3-aastane laps, käisid 2010. aastal tööl (meeste seas oli see protsent 84%). Leibkondades, kus noorim laps oli 3-6-aastane, oli töölkäivate naiste protsent märkimisväärselt kõrgem – 75%.\nÜks paindliku tööajakorralduse vorme on osaline tööaeg. Meestega võrreldes töötavad naised oluliselt rohkem osalise koormusega ning kõige suurem on erinevus kuni 2-aastaste lastega leibkondades. 54% naistest, kes töötavad osalise koormusega on selle põhjusena toonud välja kellegi eest hoolitsemise vajaduse . Lisaks on naised võrreldes meestega ka oluliselt sagedamini oma tööaega lühendanud või võtnud töölt vabu päevi seoses hoolitsuskohustusega.\nKirjeldatud erinevused on peamiselt tingitud nii ebavõrdsest hoolduskoormuse jagamisest naiste ja meeste vahel, taskukohase ja kvaliteetse lastehoiuteenuse ebapiisavas kättesaadavusest kui ka töökohal töö-, pere- ja eraelu ühitamise võimaluste piiratud võimaldamisest tööandjate poolt.\nEelnimetatud probleemid mõjutavad lisaks hõivenäitajatele ka laiemalt naiste ja meeste võimalusi osaleda ühiskonnaelus, ennast teostada. Kuna laste eest hoolitsemist peetakse Eestis endiselt peamiselt naiste kohustuseks, siis on neil meestega võrreldes pikemad karjäärikatkestused, mis hakkavad negatiivselt mõjutama nende tulevasi karjäärivõimalusi.\nSoolise võrdõiguslikkuse seaduse kohaselt on kõigil riigi- ja kohalike omavalitusüksuste asutustel kohustus süstemaatiliselt ja eesmärgistatult soolist võrdõiguslikkust edendada. Nende ülesanne on muuta tingimusi ja asjaolusid, mis takistavad soolise võrdõiguslikkuse saavutamist. Riiklikke, piirkondlikke ning institutsionaalseid strateegiaid, poliitikaid ja tegevuskavasid planeerides, ellu viies ja hinnates peavad nad lähtuma naiste ja meeste erinevatest vajadustest ja ühiskondlikust staatusest ning arvestama, kuidas rakendatud ja rakendatavad meetmed mõjutavad naiste ja meeste olukorda ühiskonnas.\n2012. aasta detsembris kinnitas Vabariigi Valitsus mõjude hindamise metoodika  , mis on mõeldud juhindumiseks valitsusasutuste ametnikele, kes tegelevad poliitikakujundamisega ning puutuvad seejuures kokku õigusaktide ettevalmistamise, valdkonna arengukavade väljatöötamise või Euroopa Liidu asjades valitsuse seisukohtade kujundamise või õigusaktide ülevõtmisega. Metoodika eesmärk on parandada ja ühtlustada valitsusasutuste võimekust valitsuse poliitika kavandamisel ja elluviimisel. Metoodika näeb ette muu hulgas ka sotsiaalsete ja demograafiliste mõjude hindamist, mis hõlmavad ka soolist võrdõiguslikkust (potentsiaalseid mõjusid naiste ja meeste olukorrale ühiskonnas ning sugudevahelistele suhetele).\nRiigiametnike madal teadlikkus soolise ebavõrdsuse ilmingutest ja tagajärgedest, soolise võrdõiguslikkuse edendamise põhimõtetest ja strateegiatest ning sellealaste kompetentside puudumine takistavad aga seaduse ja metoodika tõhusat rakendamist ning soolise võrdõiguslikkuse edendamist.\nOlukorra muutmiseks oleks oluline anda avaliku sektori töötajatele kui poliitikakujundajatele ja -rakendajatele soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks vajalikke lisateadmisi ja -oskuseid ning nõu, st. pakkuda ametnikele tuge poliitikate kujundamisel ja täideviimisel.\n Soolise võrdõiguslikkuse seadus: https://www.riigiteataja.ee/akt/13223681?leiaKehtiv\n Soolise võrdõiguslikkuse edendamisel hariduselus on seni Eestis eriti aktiivne olnud kodanikuühiskond. Vt näiteks: Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskuse ENUT tegevused: http://www.enut.ee/enut.php?id=278; Eesti Naisteühenduste Ümarlaua tegevused: http://www.enu.ee/haridus-ja-sugu/\n Kas õpilased või poisid ja tüdrukud? Uurimus Eesti õpetajate ja haridustöötajate valmisolekust sootundlikuks õpetamiseks ja kasvatamiseks. Artiklikogumik. Toim. Ü.-M. Papp. Eesti Naisteühenduste Ümarlaua Sihtasutus. Tallinn 2012. 111 lk. Allalaaditud: http://www.enu.ee/lisa/468_Kas_opilased_voi_poisid_ja_tydrukud_Artikliko... (PDF)\n Kas õpilased või poisid ja tüdrukud? Uurimus Eesti õpetajate ja haridustöötajate valmisolekust sootundlikuks õpetamiseks ja kasvatamiseks. Artiklikogumik. Toim. Ü.-M. Papp. Eesti Naisteühenduste Ümarlaua Sihtasutus. Tallinn 2012. 111 lk. Allalaaditav: http://www.enu.ee/lisa/468_Kas_opilased_voi_poisid_ja_tydrukud_Artikliko... (PDF)\n Soorollid õppekirjanduses. Tartu Ülikool (2002) Allalaaditud: http://www.enut.ee/lisa/soorollid.pdf (PDF) (14.01.2010)\n Soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks tööelus on Eestis varem ellu viidud mitmeid tegevusi. Vt näiteks: projekt „Karjääriredelil ülespoole“: http://w2t.se/ee/index.htm; Euroopa Liidu Transition Facility 2006 programmi mestiprojekt „Meeste ja naiste võrdõiguslikkus – tõhusate ja jätkusuutlike ettevõtete põhimõte ja eesmärk”: http://www.sm.ee/tegevus/sooline-vordoiguslikkus/tooelu.html (vt lehe alumises osas); ESF programm „Soolise võrdõiguslikkuse edendamine 2008-2010“: http://www.sm.ee/tegevus/sooline-vordoiguslikkus/soolise-vordoiguslikkus... ja ESF programm „Soolise võrdõiguslikkuse edendamine 2011-2013“.\n Järviste, L, „Sooline võrdõiguslikkus ja ebavõrdsus: hoiakud ja olukord Eestis 2009. aastal“, Poliitikaanalüüs, Sotsiaalministeeriumi toimetised 3/2010: 5 saadaval: http://www.sm.ee/fileadmin/meedia/Dokumendid/V2ljaanded/Toimetised/2010/... (PDF)\n Statistikaamet, Eesti tööjõu-uuring\n Euroopa Komisjoni andmetel. Vt http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/gender-decision-making/datab...\n Esimene naissoost börsiettevõtte juhatuse esimees asub ametisse 15. mail 2013. a. Vt https://newsclient.omxgroup.com/cdsPublic/viewDisclosure.action?disclosu...\n Järviste, L, „Sooline võrdõiguslikkus ja ebavõrdsus: hoiakud ja olukord Eestis 2009. aastal“, Poliitikaanalüüs, Sotsiaalministeeriumi toimetised 3/2010: 8 saadaval: http://www.sm.ee/fileadmin/meedia/Dokumendid/V2ljaanded/Toimetised/2010/... (PDF)\n Euroopa Liidu keskmine aastal 2011 oli 16,2%. Info saadaval Eurostati andmebaasist: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=...\n Poliitikauuringute Keskus PRAXIS, Eesti Rakendusuuringute Keskus CentAR, Sotsiaalministeerium: http://www.sm.ee/fileadmin/meedia/Dokumendid/V2ljaanded/Toimetised/2011/... (PDF)\n Soovitame tutvuda ka Laste ja perede arengukavaga 2012–2020: http://www.valitsus.ee/et/valitsus/arengukavad\n Krusell, S. Töö- ja pereelu ühitamine kui naiste ülesanne?, Statistikaameti väljaandest „Mehe kodu on maailma, naise maailm on kodu?, Tallinn 2011, lk 74, saadaval: http://www.stat.ee/publication-download-pdf?publication_id=25640\n Krusell, S. Töö- ja pereelu ühitamine kui naiste ülesanne?, Statistikaameti väljaandest „Mehe kodu on maailma, naise maailm on kodu?, Tallinn 2011, lk 68, saadaval: http://www.stat.ee/publication-download-pdf?publication_id=25640\n Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise toetamiseks on varem Eestis ellu viidud mitmeid tegevusi. Vt näiteks: Phare partnerlusprojekt „Eesti avaliku sektori haldussuutlikkuse tõstmine soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamiseks“: http://gender.sm.ee/index.php?097923740; „Mõjude hindamine sugupoolte aspektist. Juhendmaterjal“: http://www.ut.ee/gender/pdf/GM%20impact%20analysis%20Est.pdf; (PDF) „Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise strateegia. Käsiraamat“: http://www.sm.ee/fileadmin/meedia/Dokumendid/V2ljaanded/Publikatsioonid/... (PDF) „Soolise võrdõiguslikkuse seadus. Kommenteeritud väljaanne“: http://www.sm.ee/fileadmin/meedia/Dokumendid/Sotsiaalvaldkond/sooline_v6... (PDF) „Soolise võrdõiguslikkuse käsiraamat kohalikele omavalitsustele“: http://digar.nlib.ee/digar/show/?id=35976; projekt „Sootundlik eelarvestamine“: http://www.sm.ee/tegevus/sooline-vordoiguslikkus/programm-progress.html ja selle raames valminud „Riigieelarve naistele ja meestele. Vajaduspõhine eelarvestamine avalikus sektoris“: http://www.svv.ee/failid/RNJM%20VEAS_2012_final_bookmargid25012012.pdf (PDF)\n Mõjude hindamise metoodika on leitav justiitsministeeriumi kodulehelt aadressil http://www.just.ee/orb.aw/class=file/action=preview/id=57830/m%F5jude+hi... (PDF)\nViimati uuendatud: 12. Veebruar 2015


Lugu ühest partnerite vahetusest või perede sõpruse lõppemisest - Elu - 2020\nLugu ühest partnerite vahetusest või perede sõpruse lõppemisest\nLena ja Roman on olnud abielus 12 aastat. Nende perekonda on alati peetud praktiliseks eeskujuks - kaks võluvat last, üksteisega üksteisemõistmine, täiskauss ja siiras armastus. Abikaasad töötavad pidevalt suhete kallal, teavad, kuidas üksteist kuulda ja kuulata ning vigu ja vigu andestada.\nPikka aega olid poisid sõpradega treppides naabritega. Nende perekonnad olid sarnased. Nastya ja Valera on olnud ka pikka aega koos, tõstatanud kaks tütart ja armastasid üksteist hullult. Nagu selgus, on mõlemal paaril sarnased vaated elule, lastele, maailmavaadele ja huvidele.\nNii et nad hakkasid olema sõprade pered. Me suhtlesime tihedalt, kiiresti jõudsime usaldustesse, aitasime välja, aitasime, jätsime lapsed, kui see oli ettevõtluses hädavajalik, läks sisseoste, läks üldreisidele ja olin üha enam õnnelikud, kui lähedal nad olid vaimus.\nLena ilma südametunnistusteta võis rääkida kogu õhtul Nastja abikaasaga Valerast kalapüügi kohta, sest mõlemad olid temast huvitatud ja romad sõitsid Nastja tööle ja koju, sest nende kontorid olid üksteisest kaks meetrit. Keegi ei olnud kuskile armukade, ei korraldanud võitlusi ja uskus partneri selget südametunnistust. Lõppude lõpuks on nad ainult sõbrad, lisaks perele ja lastele.\nOtsustati uut aastat tähistada. Lapsed jagasid üksteisega kingituste soove, Lena ja Nastya koordineerisid piduliku menüü ning mehed ründasid toidupoed. Lena ja Rooma tabel oli mõlemad avaramad ja mugavamad.\nKvartalis kuni kaksteist korda otsustas nutikas paar vana aastat veeta. Igaüks tõusis püsti, hoides käes šampanja klaase, Nastya ja romid vahetasid vandenõu pilguga. Seda märkades märkis Valera naeratusega ja ütles: "Noh, sõbrad, jaga saladus, mida sa seal oled?". Nastya läks romadesse ja võttis oma käe. Lena kortsutas veidi veidi ja valutas kuidagi naeruväärselt.\nRooma väljahingas ja alustas: „Kallis Lena ja Valera. See aasta oli meile kõigile väga oluline. Oleme leidnud üksteise, leidnud oma sõpruse. Aga Nastya ja ma tahan teile öelda midagi väga olulist ja oleme kindlad, et te mõistate meid. " Siis jätkas Nastya kiirustades: „Fakt on see, et romid ja mina saime aru, et me oleme üksteise jaoks tehtud. Kogu aeg, millest me koos rääkisime ja kulutasime, muutusid sellest üha veenvamaks. Me armastame üksteist ja tahame olla koos. Lugupeetud Lena ja Valera, ära arva, et sellepärast meie sõprus puruneb, mitte üldse! Samuti jätkame tihedat suhtlemist, abistame üksteist ja aitame. Nii et jooge armastusele ja uuele elule! ”.\nLena, avades oma suu, laskus maha tema kõrval asuvale toolile ja Valera neelas õhku vaikselt, nagu rannaäärsed kalad. Teleris hakkas chiming kella võita, tuli uus, täis muutusi ja üllatusi aastas.\n5 viga, mida peaaegu kõik naised teevad\nCopyright 2020 \_ none \_ Lugu ühest partnerite vahetusest või perede sõpruse lõppemisest


Suurte ja keskmise suurusega äärelinna piirkondade kaunistamisel on kesksel kohal dekoratiivsed põõsad. Jah, ja väikestes majades veenduge vähemalt mõnes roosipõõsas. Mitmeaastased dekoratiivsed leht- ja dekoratiivsed õitsevad põõsad on maastiku kujundamise hädavajalik atribuut, nad mitte ainult ei kasvatanud talu territooriumit, vaid puhastavad õhku, kaitsevad tuule eest, loovad hea tuju. Mõnikord on nende mitmekesisust raske mõista. Me vaatame mõningaid populaarseid mitmeaastaseid põõsaid aiale ja anname fotode nimedega. Loomulikult ei saa ühest artiklist rääkida kõigist neist, kuid loodame, et nüüd on lihtsam liikuda liikide ja sortide merel.\nAia põõsad on peamiselt dekoratiivsed funktsioonid, need on mõeldud silma ja ilu kandmiseks. Sageli on nad istutatud:\nSuurte ja väikeste maastikurühmade koosseisus;\nSolitaarse (üksikfookus) tehasena;\nVooditel ja rabatkah;\nKuid nende nende rakenduste ala ei lõpe seal, nad võivad maanduda puhtalt praktilistel eesmärkidel, ilma sellest vähem ilusaks muutudes. Põõsad võivad olla:\nKaitstud tuulepiirkondade eest.\nAia mitmeaastased põõsad on jagatud:\nDekoratiivsed ja marjad.\nSee jagunemine on väga tingimuslik - mitmeaastased aiapõõsad õitsevad tavaliselt üks või kaks kuud, marjad ei ole aastaringselt ja nad peaksid kogu hooaja vältel atraktiivseks. Nii et kõigil mitmeaastastel aiapõõsastel on väga dekoratiivsed lehed.\nLühikese päevavalgusega põõsad (tuleb hoida päikeses mitu tundi päevas);\nVäike - kuni 0, 5 m;\nKeskmine - kuni 0, 75 m;\nSuur - 1, 0-1, 5 m;\nVäga suur - kuni 3-4 m.\nVaatame mõned populaarsed sordid, fotod mitmeaastastest aiapõõsastest, nende nimed, lühikesed omadused. Kuigi nende nimekiri pole kaugeltki täielik, on mõned neist sobivad teie saidile.\nAbsoluutselt mitte kapriisne mitmeaastane põõsas aias, talub põud hästi ja kasvab mullal. Kõrged liigid ja sordid on hekkide jaoks suured, miniatuursed põõsad on head segamispiirides ja slaidides. On palju aia vorme, millel on erinevad kroonid ja lehevärvid, mis sobivad suurte ja väikeste maastikurühmade jaoks.\nBarberry Thunberg - on suur hulk sorte, mis erinevad võra suurusest, kujust ja värvist;\nKui soovite saidile liblikad meelitada, istuta budleya. Kõige sagedamini on Budley David kasutanud mitmeaastast aiapõõsast.\nAasta lõpust kaheks kuuks õitsev aiaga põõsas, valge õitega, roosa ja punane, kalduvus parandada (uuesti õitsemine). Seal on sordid, millel on kaksikpunased lilled ja kirev valge-roheline või sinakas leht. Talvel lõunapiirkondades põõsas ei pea varjupaika, kuid edendamine põhja ilma kaitse külmub. Sõltuvalt liigist võib see ulatuda 0, 7 kuni 3, 0 m kõrguseni.\nWeigela Florida - pidev remont;\nKorea Weigela - õitsemise protsessis muudab lillede värvi valgest roosaks;\nWeigela jaapani keel.\nHortensia - lühikese päevavalgusega taim. Ta vajab happelist mulda, sagedast niisutamist külma veega ja viljakat pinnast.\nHortensia Bredshneider - kõige vastupidavam, valge;\nHortensia Krupnolistnaya - kui veetate seda spetsiaalse väetisega, siis roosad lilled muutuvad siniseks või siniseks;\nHortensia karvane - valge lilledega;\nHortensia Pilchataya - roosa, võib varjus kasvada.\nAasta-mai lõpus õitsev mitmeaastane aiapõõsas valge või roosa lilledega. Eelistab hästi kuivendatud, viljakat pinnast ja päikesepaistelist, kaitstud kohta. See nõuab talve varju - külmub isegi siis, kui temperatuur langeb üks kord miinuseni 25.\nValged lilledega põõsad:\nRoosa õitega põõsad:\nPaljud lindude liigid õitsevad mitmeaastaseid aiapõõsaid dekoratiivsete marjade ja puuviljadega. See on üsna tagasihoidlik niiskust armastav taim, mis vajab tuule ja päikese eest kaitstud kohta, hästi valgustatud võra, kuid mitte juurtele. Seda on lihtne saavutada paksu istutamise või pagasiruumi multšimise abil.\nDekoratiivne viburnum ei tundu tavaline viburnum. Need dekoratiivsed mitmeaastased põõsad kasvavad kuni 3 meetri kõrgusel, neil on erineva kuju ja värvi lehed, värvilised lehed on sordid. Õisikud on enamasti valgeks värvitud. Enamik liike on varju armastavad, niiskust armastavad, külmakindlad taimed. Kõige populaarsemad on:\nRhododendron on üks ilusamaid õitsvaid mitmeaastaseid põõsaid aias. Aga ta on ilmselt kõige kohutavam. Kesktsooni talvedes kasvavad mõned liigid Siberis ja Kaug-Idas. See põõsas võib olla lehtpuu, poolpuude ja igihaljas. Aga kui teie piirkonna muld ei sobi talle ja ta eelistab erakordselt happelisi, hästi struktureeritud muldasid, on seda raske kasvatada, kuid see on võimalik.\nMai lõpus - juuni alguses õitsevad nad:\nRhododendron Katevbinsky ja selle arvukad hübriidid;\nMilline artikkel on tehtud, ilma et mainiks seda aedniku väga dekoratiivset mitmeaastast põõsa? Kogu koguseid saab pühendada roosile. Siin näitame ainult selle sorte:\nRoosid Hübriid tee;\nRoses ronimine ja pooleldi lühike;\nÜks arvukamaid ja mitmekülgsemaid õitsemise mitmeaastaseid põõsaid aias. Suuruses võivad nad olla väga väikesed ja neid saab kasutada lillepeenardes ja lillepeenardes. Ja võib olla üsna suur, nad teevad hekke. Kõiki neid iseloomustab lehtede ja lillede kõrge dekoratiivne efekt, kalduvus remontida.\nÕitsemine aprilli esimesel poolel:\nSpirea Thunberg - kitsamate lehtedega;\nMai algusest õitsev:\nSpirea Wangutta (pruut);\nMai lõpus õitsev:\nSpirea Fontanesi - suudab taas õitseda;\nRemondi Spirea õitsemine maikuu teisel poolel:\nJaapani spireas - kõige dekoratiivsem ja kergemini hooldatav.\nPüramiidi pungadega spiraalid õitsevad mai keskpaigast juuni keskpaigani:\nKuni 30 cm kasvavad spiraalid:\nSee tagasihoidlik mitmeaastane aiapõõsas on kõigile teada, kuid sellel on nii palju liike, et neid on isegi raske lugeda. Oleme tuttavad peamiselt ühise lilla, selle sortide ja eri liiki hübriididega, kuid on ka:\nPreston Lilac on kõige õitsevam;\nSee põõsas vajab mõõdukalt viljakat pinnast, päikesevalgust ja kaitset tuule eest.\nSageli varakevadel, isegi enne lehtede õitsemist näeme linnades kõrgeid põõsaid, mis on täielikult kaetud kollaste lilledega. Seda mitmeaastast põõsast nimetatakse forsüütiateks.\nForsythia muna-värv veebruaris;\nEuroopa forsüütika õitsemine toimub veebruaris;\nForsythia Intermedia - õitsemise aeg - veebruar;\nForsythia rippuvad - õitsevad märtsis.\nÕitsemisaeg on antud lõunapoolsetele piirkondadele ja keskele.\nChubushnik - aia mitmeaastane põõsas, mida me sageli nimetame aia jasmiiniks valge froteeri või lihtsa lillega, millel on iseloomulik lõhn. Kuigi tegelikult see suur põõsas, mille mõned liigid võivad ulatuda 3-4 meetri kõrgusele, pole midagi pistmist jasmiiniga. Tähelepanuväärne on see, et erinevalt teistest põõsastest ei vaja Pincer Pine sanitaartõstmist.\nSee on oluline! Sõltuvalt liigist õitseb see mai-juunis peamiselt ajal, mil teised põõsad on juba õitsenud või ei ole veel õitsenud.\nSee aedniku põõsas ei ole ainult väga tagasihoidlik ja kaunistab teie saiti suurepäraselt, vaid pakub ka terveid marju.\nSee on oluline! Tähelepanuväärne on see, et suurim C-vitamiini kogus on Cinnamon grupi puusad ja meie kõige tavalisem koerarühm seda vitamiini ei sisalda, kuid kõhuga ravib kõht väga hästi.\nRose Hugo - kollaste lilledega, väga ilus;\nRosehip Wrinkled - dekoratiivsete puuviljade ja väga tugeva aroomiga, kalduvus remontida;\nSeda saab kasutada fookusena, osana puude maastikurühmadest ja hekkidena.\nVaadake videot, see näitab nii mõned meie kirjeldatud põõsad kui ka taimed, mida meie valik ei hõlma.\nÜldised soovitused mitmeaastaste aiapõõsaste kasvatamiseks\nKõige sagedamini ei esine hoolduses olevad dekoratiivsed põõsad erilisi raskusi, kuid igal neist on oma omadused. Siin on mõned reeglid, mida saate rakendada kõigi taimede puhul:\nValige hoolduspaik hoolikalt;\nOsta põõsad aianduskeskustes või puukoolides;\nRenoveeritavatel taimedel lõigatakse ajas pimestatud pungad ära - see stimuleerib õitsemist;\nÄrge istuge aiale mitmeaastaseid põõsaid kaootiliselt: maastikukujundus on teadus, tal on oma üsna selged seadused. Kutsu spetsialist;\nÄrge saage seda ainult õitsevate taimede poolt - nad on loomulikult ilusad, kuid värvide pidevast mässumisest sa varsti väsid, lahjendage istutamine hvoynikamiga.\nKõige tähtsam on iga aia pika põõsa jaoks sinu armastus.\nPüsivad põõsad aias © 2017 - Detsember 2021


Elering - Põhjamaade elektribörs Nord Pool Spot laieneb järgmisel aastal Eestisse\nPõhjamaade elektribörs Nord Pool Spot AS teatas täna, 30. septembril uue hinnapiirkonna avamisest 2010. aasta kevadel Eestis. Otsus on oluline verstapost Soome ja Eesti vahelise merekaabli Estlink 2 ehitamise ettevalmistamisel. Täna tehtud otsusega Nord Pool Spot ASi (NPS) poolt loodi esimene eeldus Soome ja Eesti vahelise merekaabli Estlink 2 valmimiseks 2013. aasta lõpuks. Estlink 2 merekaabel on ka üks Baltic Electricity Market Integration Plan (BEMIP) projekti käigus Euroopa Komisjoni poolt väljavalitud olulisi infrastruktuuri projekte, mida rahastatakse 100 mln euro ulatuses. Eleringi elektriturgude arendusjuhi Ingrid Aruse sõnul annab Nord Pooli otsus rohelise tule Soome põhivõrguettevõtjale Fingridile Estlink 2 merekaabli ehitamiseks vajalike otsuste tegemiseks. „Veel eelmise aasta lõpus oli olukord üsna ebakindel, kui NPS teatas Baltikumi laienemise plaani külmutamisest, „ nentis Arus. NPS tõi tollal turupiirkonna avamist takistavate teguritena välja Eesti seadusandluses vajalikud muudatused ja merekaabli Estlink 1 omanike otsuse mitte lubada omanike kasutuses olevat kaablivõimsust elektriturule jagamiseks ja turuosalistele kasutamiseks. Aruse sõnul NPS Eesti hinnapiirkonna avamise otsus elektrituru tekke jaoks oluline verstapost, millele on eelnenud ligi kaheaastane töö. „NPS on nüüdseks kindel, et 2010. aasta kevadeks on saavutatud kõigi hinnapiirkonna avamiseks nõutavate eeltingimuste täitmine, „ selgitas Arus. Praeguseks on koostöös majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumiga leitud lahendused Eesti seadusandlusesse vajalike muudatuste sisseviimiseks, samuti on allkirjastatud Estlink 1 omanike kokkulepe, mis annab õiguse omanikule võimsuse rentimiseks Eesti ja Soome põhivõrguettevõtjatele, kes omakorda annavad võimsuse jaotamiseks NPSile.\nJärgmiste tegevustena jätkuvad NPS ja kaabliomanike läbirääkimised kaablivõimsuse rentimiseks Eleringile ja Fingridile, mis antakse turuosaliste kasutusse. Vastav leping võimsuse rentimiseks on põhivõrguettevõtjate poolt ettevalmistatud, hetkel on leping saadetud kooskõlastamiseks Eesti ja Soome regulaatoritele.\nNPS jätkab selle aasta lõpus ka NPS Balti projekti teise etapiga, lõppeesmärgiks on NPS hinnapiirkonna laienemine kogu Balti regiooni ja samuti päevasisese kauplemise käivitamine Balti hinnapiirkonnas.


Uus teema: teise ringi mood – Tikri Päevaraamat\nUus teema: teise ringi mood\nteise ringi mood Add comments\nMul oli senini üks üldine teema “edevuse laat”, kuhu alla läksid kõik riiete ostmist, välimust ja stiili puudutavad ning lihtsalt “olin ilus” postitused. Teise ringi riidepoodidest leitu puhul lisasin sildi “taaskasutus”, mis on “öko” alateema.\nAjaga on aga just teise ringi poodide külastamisest saanud mu suur hobi, oluline osa mu riidekapist pärineb sealt ning aeg-ajalt olen tundnud puudust võimalusest vaadata korraga ainult selleteemalisi postitusi (sest nii edevuse laat kui taaskasutus katavad laiemat osa). Nii otsustasin teha “edevuse laat” teemale alateema “teise ringi mood” – sest noh, taaskasutus see küll ju on, aga minu jaoks mitte otseselt “öko” teema alla kuuluv. St kui ma tahaks kellegi blogis lugeda ökoteemadel ja leiaks sealt ainult ridamisi postitusi stiilis “käisin täna Humanas”, siis see pole nagu päriselt see…\nÜhesõnaga – minu teise ringi riiete postitused leiab nüüdsest sildi alt “teise ringi mood“, mis on “edevuse laat” alateema. Sildi alla “taaskasutus” jäid muud teise ringi asjad (kodukraam, laste riided, kilekottidest heegeldamine jm), see jäi “öko” alateemaks. Niipidi tundub kohasem :)\nMa küll kahtlen, kas keegi üldse viitsis mu mõttekäigule kaasa mõelda, aga info operatiivne pool jõudis vast kohale :D\nPosted by Tikker at 22:50\nOne Response to “Uus teema: teise ringi mood”\n7. August 2015 at 23:32\nMõtlesin kaasa küll ja sain aru ka. :D\nPuhkus on alanud! Viimased teise ringi leiud\nTatrasalat Minna blogi, 4. April 2021


KUIDAS VALMISTADA OMATEHTUD JääTIST ILMA JääTISETOOTJATA\nTeisel päeval selgitas meie partner Pamela meile jäätisetootjate tüüpe, mida turul leidsime, et kodus oma jäätiseid valmistada. Tõsi on see, et nende seadmete hinnad on juba praegu väga konkurentsivõimelised, kuna neid saab osta üsna odavalt, kuid sellest hoolimata on asjaolu, et inimesed ei otsusta seda hankida, peaaegu alati köögis, sest meil oleks see olemas piisavalt suur kasutus ostu kompenseerimiseks, hõivates väga vajalikku saiti.\nJäätiseid on tehtud enne elektri leiutamist, seega pole põhjust neid kodus ilma masina abita valmistada. Jäätisetootja kasutamise eeliseks on see, et peale töö, mida väldime peksmisel ja segamisel, on jäätise lõpptulemus kreemisem ja siledam. Seega peame läbi viima leidlikud meetodid, mis muudavad meie käsitsi valmistatud jäätise kõige lähedasemaks jäätisetootjaga saadavale.\nAlustame esimese meetodiga, mis on võib-olla kõige tüütum, kuna jäätisega peate olema kursis mõni tund. Valitud retsepti abil valmistatakse jäätise põhikoor ja lastakse sellel hästi jahtuda. Seejärel pannakse see plastikust või roostevabast terasest kaanega anumasse ja me paneksime selle külmuma.\nLigikaudu neljakümne viie minuti pärast segage spaatliga või vardadega, et hakata moodustama jääkristalle. Naaske sügavkülma. Seda toimingut korratakse iga 30 minuti järel, kuni jäätis on külmunud. Valmistumiseks võib kuluda kaks kuni kolm tundi.\nKuid on veel üks lihtne meetod, mille puhul me ei pea jäätisest nii teadlikud olema ja millega saadakse väga häid tulemusi. Selle elluviimiseks vajame suurt kausitäit jääkuubikuid, millele lisame rikkaliku peotäie soola.\nPärast valame jäätise põhisegu esimesse kaussi mahtuvasse väiksemasse anumasse ja matame selle hästi maha, nii et jää ümbritseks seda võimalikult palju. Peksake saumikseriga kümme minutit ja pange need kaks anumat veel neljaks neljaks minutiks sügavkülma.\nKui aeg möödub, võitsime veel viis minutit, siin oleksime pidanud juba saavutama kreemja ja sileda tekstuuri. Segu kaetakse pinnale hästi liimitud köögikilega ja tagastatakse ning ainult anum koos jäätisega mõneks tunniks või paremaks terveks ööks sügavkülma, kuni on aeg seda serveerida.\nKolmas meetod oleks kuubikute meetod, see seisneb põhjaseguga jääämbrite või -kottide ettevalmistamises. Selle koore valmistamiseks kasutataks kaheksa kollast, pudel aurutatud piima ja maitse järgi suhkrut, lisades meile soovitud maitset, olgu see siis šokolaad, puuviljad või valitud koostisosa. Sega kõik omavahel ja siis külmuta jääämbrid neli tundi või kuni segu on tahke.\nPange kuubikud köögikombaini ja segage, lisades pool liitrit vahukoort ja segades pool minutit. Vala anumasse või vormi ja tõsta sügavkülma veel vähemalt neljaks tunniks.\nKuid pidage meeles, et ka omatehtud jäätist tuleb aidata muuta see kreemjaks ja siledaks ning mitte ainult peksma enam-vähem aega. Eelmisel päeval rääkisin juba invertsuhkru kasutamisest selle valmistamisel. Kui aga suurendada rasvasisaldust põhisegus, lisada alkoholi lahuse või isegi želatiini kujul, on segu serveerimine palju lihtsam, ehkki meil pole jäätisemasinat, kreemisemat ja vähem kristalle sees. .\nNeed oleksid tuntuimad meetodid meie jäätise valmistamiseks kodus ilma jäätisetootjata, kuid kindlasti on neid palju rohkem ja et igal ühel on oma nipid, mida me tahaksime meile öelda.\nPilt | Gordomramsayesitlused | Rõõmsus\nOtse Paladarisse Jäätised muutuvad tervislikumaks\nOtse Paladarisse Valmistage jäätis kodus silikoonvormidega\nJaga Kuidas valmistada omatehtud jäätist ilma jäätisetootjata\n© Johnny team 2021 Kuidas valmistada omatehtud jäätist ilma jäätisetootjata - https://foodrecipesite.com


Rimadesio on üks parimatest ustetootjatest maailmas. Nende tooted on minimalistlikud, valmistatud klaasist ja alumiiniumist, kõrge kvaliteediga, funktsionaalsed, helikindlad ja vastupidavad.\nRimadesio toodab kõikvõimalikke uksi - tänavaustest liugusteni. Tegutsemist alustati aastast 1958 ning pidev tootearendus, erinevate nüanssideni välja, võimaldab neil täna toota ilmselt parimate mehaaniliste ja tehniliste osadega ning üha suuremõõtmelisemaid uksi. Rimadesio liuguksed on multifunktsionaalsed, sobivad garderoobi ette ja ruumijagajaks. Need pole lihtsalt uksed, vaid süsteemid, mille abil saab suurepäraselt eraldada näiteks kööki elutoast, garderoobi või mõnda nishi ülejäänud ruumist. Rimadesio süsteemid mitte ainult ei jaga ja ei sulge vaid pakuvad ka dekoratiivset- ja disainfuntsiooni. Võrdselt hästi visuaalse poolega on lahendatud ka toodete tehniline pool: uksed sulguvad eriliselt tänu spetsiaalsele pidurdussüsteemile, mis võimaldab lõpuni avamist ja sulgemist. 5-6 cm enne raami alustab uks pidurdamist ja sulgub täpselt lõpus. Kuigi see pole Rimadesio idee, ollakse antud mehanismi kvaliteediga üks parimaid maailmas.\nLisaks valmistab Rimadesio alumiiniumist ja klaasist sisustust - riiuleid, kuhu saab tõhusalt integreerida ledvalgustust. Ning mis sobivad ruumi suurepäraselt koos Rimadesio uksesüsteemidega, täiendades niimoodi visuaalset üldpilti.\nVaata salongi Inside tooteid siit:


Rahapuudus ähvardab Soome vabatahtlike merepäästjate paadid kaldale jätta - Merendus - Majandus\nRahapuudus ähvardab Soome vabatahtlike merepäästjate paadid kaldale jätta\nSoome vabatahtlikud merepäästjad päästsid eelmisel aastal 46 inimest ja 40 alust\nSoome merepäästeseltsi päästevõime võib alarahastuse tõttu langema hakata\nSoome vabatahtliku merepääste lipulaev Jenny Wihuri.\nSoome vabatahtlik merepäästeselts palub riigilt iga-aastase toetuse kolmekordistamist, et päästealuseid merekõlblikuna hoida.\nSoome vabatahtlik merepäästeselts (Suomen Meripelastusseura) pöördus Soome valitsuse poole palvega suurendada riigi otsetoetust kolm korda, et seltsi päästelaevastik töökorras hoida. Praegune riiklik toetus on vaid 200 tuhat eurot aastas ning sellest ei piisa, et päästepaate hooldada ja remontida. Soome merepäästeseltsi eelarve on 3,7 miljonit eurot aastas ning põhiosa sellest tuleb seltsi liikmete ja toetajaliikmete liikmemaksudest, liikmeid on seltsil 16 000.\nSoome vabatahtliku merepäästeseltsi laevastikus on kokku 135 päästelaeva ja paati, suur osa neist on juba üsna eakad alused. Mitme Soome kohaliku merepäästeühingu paadid on nii halvas olukorras, et nendega ei ole võimalik merele minna, teatas Rauma merepäästeüksuse pealik Mikko Väisänen Yle uudiste vahendusel. Ka üks kahest Rauma vabatahtlike merepäästjate paadist seisab mootoririkke tõttu sadamas.\nSoome vabatahtlike merepäästjate töökoormus on viimase kümne aastaga kahekordistunud, kuid rahastamine ei ole vastavalt suurenenud. Merepäästega tegelevate Soome riiklike ametite personali on samal ajal vähendatud, veesõidukite hulk on aga kasvanud ja veeliiklus tihedamaks muutunud.\nEelmisel aastal päästsid Soome vabatahtlikud merepäästjad uppumisest 46 inimest ning tõid kaldale 40 alust, mis muidu oleksid tõenäoliselt hävinud. Põhiosa Soome vabatahtlike merepäästjate tööst ei ole aga kiireloomulised merepäästeoperatsioonid, vaid pukseerimised, tehniline mereabi ja muud varapäästega seotud tegevused. Põhjamaades kehtiva Trossi-süsteemi kohaselt on mereabi ja pukseerimine merepäästeseltsi liikmetele tasuta, kuid päästelaevastiku ülalpidamise kulud on suuremad kui liikmemaksudega suudetakse katta.


Kavatsetavatest planeeringutest teatamine | Jõhvi Vallavalitsus\nKavatsetavatest planeeringutest teatamine\nN, 2014-03-06 15:29 — Anonüümne (verifitseerimata)\nJõhvi Vallavalitsus teatab vastavalt planeerimisseaduse § 11 lõikele 1 Jõhvi valla territooriumil kavatsetavatest planeeringutest. Jõhvi Vallavalitsus kavatseb 2014. aastal algatada järgmised detailplaneeringud:\n1) Jõhvi linna, Hariduse tänava, Kaare tänava ja Puru tee vahelise maa-ala detailplaneering. Planeeringu koostamise eesmärgiks on planeeringu maa-alal paiknevatele kruntidele ehitusõiguse määramine uute ehitiste ehitamiseks ning planeeringuala liiklus- ja parkimiskorralduse lahendamine. Detailplaneering on kooskõlas Jõhvi valla üldplaneeringuga, kus maa-ala juhtfunktsioonideks on ühiskondlike ehitiste maa, kaubandus-, teenindus- ja büroohoone maa, puhke-, virgestus- ja haljasalamaa ning korterelamumaa. Üldplaneeringu kohaselt on planeeringualal lubatud hoonestuse kõrguseks kuni 18 m.\nPlaneeritava ala suurus on ca 16,2 ha.\n2) Jõhvi valla, Jõhvi linna, Narva mnt ja Viru vangla vaheline kergliiklustee maa-ala detailplaneering. Planeeringu koostamise eesmärk on määrata kergliiklustee jaoks transpordimaa krundid ja kergliiklustee kulgemise asukoht alates Jõhvi linnas kulgevast Narva maanteest piki Jõhvi-Vasknarva maantee äärt kuni Viru vangla territooriumini. Detailplaneering on kooskõlas Jõhvi valla üldplaneeringuga, kus antud kohas on ette nähtud kergliiklustee kulgemise koridor.\nPlaneeritava ala suurus on ca 1,3 ha.\nJõhvi jalgpallistaadioni tribüünide aluse ehitustöö\nIda päästekeksu kutsub ohutusalasele teabepäevale „Kodu tuleohutus“.\nAsbesti sisaldavate ehitusjäätmete kogumine\nJõhvi linna Sompa tn 21 ja Sompa tn 23 kruntide ning lähiala detailplaneeringu kehtestamine\nJõhvi valla Kotinuka küla Jõhvi äri- ja logistikapargi II etapi maa-ala detailplaneeringu ja keskkonnamõju strateegilise hindamise koostamine\nJõhvi haridus-ja spordilinnaku avaliku ruumi ning promenaadi pikenduse arhitektuurivõistlus\nAuguremont ja teede ning tänavate pindamine\nKahula küla Salu kinnistu detailplaneeringu eskiislahenduse avalik väljapanek ja avalik arutelu\nJõhvi linna Veski tn 36 ja lähiala detailplaneeringu koostamine


Vastuvõetud tekstid - Ühtekuuluvuspoliitika ja valdkondlik eesmärk „säästva transpordi ja tähtsate võrgutaristute kitsaskohtade kõrvaldamise edendamine“ - Neljapäev, 3. mai 2018\nNeljapäev, 3. mai 2018 - Brüssel Lõplik väljaanne\nÜhtekuuluvuspoliitika ja valdkondlik eesmärk „säästva transpordi ja tähtsate võrgutaristute kitsaskohtade kõrvaldamise edendamine“\nEuroopa Parlamendi 3. mai 2018. aasta resolutsioon ühtekuuluvuspoliitika ja valdkondliku eesmärgi „säästva transpordi ja tähtsate võrgutaristute kitsaskohtade kõrvaldamise edendamine“ elluviimise kohta – ühissätete määruse artikli 9 punkt 7 (2017/2285(INI))\n– võttes arvesse ühtekuuluvuspoliitikat ja valdkondlikku eesmärki „säästva transpordi ja tähtsate võrgutaristute kitsaskohtade kõrvaldamise edendamine“ – ühissätete määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 9 punkt 7(1),\n– võttes arvesse ühissätete määruse artiklit 37 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetatavate rahastamisvahendite kohta,\n– võttes arvesse Euroopa Regionaalarengu Fondi määruse (EL) nr 1301/2013 artikli 5 punkti 7 säästva transpordi edendamise ning oluliste võrgutaristute kitsaskohtade kõrvaldamise kohta(2),\n– võttes arvesse Ühtekuuluvusfondi määruse (EL) nr 1300/2013 artikli 4 punkti d säästva transpordi edendamise ja oluliste võrgutaristute nn pudelikaelade kõrvaldamise kohta(3),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL(4),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010(5),\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2013. aasta otsust nr 1386/2013/EL, milles käsitletakse liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“(6),\n– võttes arvesse oma 13. märtsi 2018. aasta resolutsiooni ELi mahajäänud piirkondade kohta(7),\n– võttes arvesse oma 6. juuli 2017. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuse ja arengu edendamise kohta Euroopa Liidu äärepoolseimates piirkondades ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 349 kohaldamise kohta(8),\n– võttes arvesse oma 18. mai 2017. aasta resolutsiooni õige rahastamisvahendite kombinatsiooni kohta Euroopa piirkondadele: rahastamisvahendite ja toetuste tasakaalustamine ELi ühtekuuluvuspoliitikas(9),\n– võttes arvesse oma 9. septembri 2015. aasta resolutsiooni 2011. aasta transpordipoliitika valge raamatu rakendamise kohta: vahekokkuvõte ja edasised sammud säästva liikuvuse suunas(10),\n– võttes arvesse oma 22. aprilli 2009. aasta resolutsiooni üleeuroopalise transpordivõrgu tulevast poliitikat käsitleva rohelise raamatu kohta(11);\n– võttes arvesse komisjoni 9. oktoobri 2017. aasta majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevat seitsmendat aruannet „Minu piirkond, minu Euroopa, meie tulevik“ (COM(2017)0583),\n– võttes arvesse komisjoni 20. septembri 2017. aasta teatist „Majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamine ELi piirialadel“ (COM(2017)0534),\n– võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 2013. aasta teatist „Ühiselt konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa linnalise liikumiskeskkonna suunas“ (COM(2013)0913),\n– võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2011. aasta teatist „Konkurentsivõimeline vähese CO2‑heitega majandus aastaks 2050 – edenemiskava“ (COM(2011)0112),\n– võttes arvesse komisjoni 4. veebruari 2009. aasta rohelist raamatut „Üleeuroopaline transpordivõrk: poliitika läbivaatamine – Paremini integreeritud üleeuroopaline transpordivõrk ühise transpordipoliitika teenistuses“ (COM(2009)0044),\n– võttes arvesse komisjoni 2016. aasta augusti kokkuvõtvat aruannet „Tööpakett 1: perioodi 2007–2013 hõlmavate ühtekuuluvuspoliitika programmide järelhindamine, milles keskenduti Euroopa Regionaalarengu Fondile ja Ühtekuuluvusfondile“,\n– võttes arvesse komisjoni 2016. aasta juuni kokkuvõtvat aruannet „ELi piirkondliku arengu suunad – Tööpakett 1: perioodi 2007–2013 hõlmavate ühtekuuluvuspoliitika programmide järelhindamine, milles keskenduti Euroopa Regionaalarengu Fondile ja Ühtekuuluvusfondile“,\n– võttes arvesse komisjoni 2016. aasta mai lõpparuannet „Tööpakett 5: perioodi 2007–2013 hõlmavate ühtekuuluvuspoliitika programmide järelhindamine, milles keskenduti Euroopa Regionaalarengu Fondile ja Ühtekuuluvusfondile“,\n– võttes arvesse komisjoni talituste 10. aprilli 2017. aasta töödokumenti „Konkurentsivõime väikse sissetuleku ja aeglase majanduskasvuga piirkondades: mahajäänud piirkondi käsitlev aruanne“ (SWD(2017)0132),\n– võttes arvesse komisjoni 4. mai 2010. aasta töödokumenti „Arutelu üleeuroopalise transpordivõrgu tulevikupoliitika üle“ (COM(2010)0212),\n– võttes arvesse Euroopa Keskkonnaameti kasvuhoonegaaside ligikaudsete inventuuriandmete aruannet „Approximated European Union greenhouse gas inventory: Proxy GHG emission estimates for 2016“,\n– võttes arvesse parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi poliitikaosakonna B (struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika) tellitud uuringut „The world is changing, transport, too“ (maailm muutub, transport samuti), märts 2016,\n– võttes arvesse parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi poliitikaosakonna B (struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika) tellitud uuringut „The future of the EU’s transport infrastructure“ (ELi transporditaristu tulevik), jaanuar 2010,\n– võttes arvesse Eurostati 2016. aasta statistikaraamatut „Energeetika-, transpordi- ja keskkonnanäitajad – 2016. aasta väljaanne“,\n– võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning transpordi- ja turismikomisjoni arvamust (A8‑0136/2018),\nA. arvestades, et valdkondliku kontsentreerumise raames, mille eesmärk on suurendada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tulemuslikkust ning toetada piirkondade jõupingutusi strateegia „Euroopa 2020“ rakendamisel, suunati seitsmenda valdkondliku eesmärgi alla kuuluvad investeeringud sihilikult transporditaristu kvaliteedi parandamisse, mis hõlmab ka olemasoleva taristu tõhusat kasutamist;\nB. arvestades, et Ühtekuuluvusfondist ja ERFist antakse toetust nii TEN‑T võrgu arendamiseks kui ka TEN‑T välise piirkondliku ja kohaliku transporditaristu arendamiseks, eelkõige vähem arenenud liikmesriikides ja piirkondades, kus tuleb veel teha märkimisväärseid jõupingutusi puuduvate ühenduslülide loomiseks, kitsaskohtade kaotamiseks ning veeremi ajakohastamiseks;\nC. arvestades, et transpordisektor ja selle sektori taristu on iga riigi arengu keskmes ning arenguks ja liikmesriigi elanikkonna heaoluks hädavajalikud ning et just seetõttu jääb transpordisektor investeeringute põhivaldkonnaks, mis edendab majanduskasvu, konkurentsivõimet ja arengut iga ELi piirkonna majanduspotentsiaali suurendamise abil, soodustades seejuures majanduslikku ja sotsiaalset sidusust, toetades siseturgu ja hõlbustades sellega sidusust, integratsiooni ning sotsiaalset ja majanduslikku kaasamist, võideldes piirkondade vahelise ebavõrdsuse vastu, soodustades teenuste ja koolituse kättesaadavust kõige äärepoolsemates piirkondades, mida praegu ähvardab elanikkonna väljavoolu oht, ning tugevdades ettevõtlusega alustamise ja selle arendamise võrgustikke;\nD. arvestades, et aastatel 2007–2013 investeeriti transporditaristusse 81 miljardit eurot ehk peaaegu kolmandik (31 %) Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest; arvestades, et ELi transporditaristu investeeringute väga suur positiivne mõju on eriti ja konkreetsemalt nähtav Kesk- ja Ida-Euroopas, kuhu eraldati 69 % kogu transpordi rahastamisvahenditest;\nE. arvestades, et aastate 2014–2020 mitmeaastases finantsraamistikus suurenes Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja Euroopa ühendamise rahastu eelarve; arvestades, et hiljutise majandus- ja finantskriisi kahjulikust mõjust ning programmiperioodi rakendamise edasilükkumisest hoolimata ei ole ilmnenud olulist mõju transpordiinvesteeringutele; arvestades, et ELi transporditaristu investeeringud kuuluvad selliste meetmete hulka, mis annavad kõrgeima Euroopa lisaväärtuse ülekanduva mõju tõttu, muu hulgas ühisturul, mis muudab tegelikult kõik liikmesriigid investeeringu netosaajateks;\nF. arvestades, et ELi eelarvest toetust saavaid maantee-, raudtee- ja sadamaprojekte hõlmavad edulood aitavad kaasa majandusele, majanduskasvule, tööstusele, ekspordile, turismile, kaubandusele, töökohtade loomisele, piirkondade elavnemisele ja rahvastikukao suundumuse vastupidiseks pööramisele; arvestades, et on näiteid ELi lisaväärtuse kohta, nagu raudteeliini E30/C‑E30 moderniseerimine Krakówi ja Rzeszówi vahel Poolas, Sofia ja Plovdivi vahelise raudtee moderniseerimine Bulgaarias, Leipzigi raudteetunnel (moodulid 5 ja 6) Saksamaal, Votice ja Benešov u Prahy vahelise lõigu moderniseerimine Tšehhi Vabariigis, Tallinna Ülemiste liiklussõlme rekonstrueerimine Eestis, riigimaantee DN6 taastamine Alexandria ja Craiova vahel Rumeenias, Madridi ning Valencia ja Murcia vaheline kiirraudtee Hispaanias, Trakia kiirtee väljaehitamine Sofiast Musta mere Burgase sadamani, Budapesti 4. metrooliin Ungaris, Sofia metrooliinid Bulgaarias ja paljud teised;\nG. arvestades, et investeeringud TEN‑T ja transporditaristusse, nagu maantee-, (kiir)raudtee-, sisevee- ja õhutransport, on ELi prioriteedid ning Euroopa investeeringute mahajäämuse korral võib välismaiste otseinvesteeringute suurenemine täita puudujäägi, suunates kasumi, maksud ja töövõimalused väljapoole ELi ning suurendades võib-olla piirkondade sõltuvust ja makromajanduslikku ebastabiilsust; arvestades, et selline protsess kahjustaks liidu piirkondlikku esindatust ja poliitikat pikas perspektiivis ning tooks kaasa killustatuse ja lahknevused;\nH. arvestades, et põhivõrgu koridoride arendamine hõlmab tervet rida lahutamatuid komponente, nagu alternatiivkütuste taristu (laadimisseadmed) ning intelligentsed ja uuenduslikud transpordisüsteemid, ning see etendab olulist rolli, võimaldades vähendada süsinikdioksiidi heidet transpordisüsteemis tervikuna;\nI. arvestades, et arukad, tulevikukindlad, jätkusuutlikud ja omavahel täielikult ühendatud transpordi-, energia- ja digitaalvõrgud on Euroopa ühtse turu väljakujundamise ja tõrgeteta toimimise ning Euroopa maailmaturuga ühendamise vajalik tingimus; arvestades, et need on Euroopa majandusliku tootlikkuse kasvu, territoriaalse ühtekuuluvuse ja kodanike heaolu tõelised tuiksooned;\nJ. arvestades, et transporditaristusse tehtavate investeeringute lõimitum käsitusviis kaotab kitsaskohad, parandab eri transpordiliikide ühenduvust ja suurendab investeeringuid vedude maanteedelt raudteele ümbersuunamisse ning keskkonnasäästlikesse sõidukitesse, näiteks elektrisõidukitesse, samuti raudteetransporti ja veeteedesse; arvestades, et see toob kaasa transpordi energiaallikate mitmekesistamise ja keskkonnasäästlikumad transpordivõrgud, vähendades nii kasvuhoonegaaside heitkoguseid, parandades õhukvaliteeti ning pakkudes stiimuleid täiendavateks kliimamuutustega võitlemise meetmeteks;\nK. arvestades, et transport on ELi energia- ja kliimapoliitika tähtis osa, ja arvestades, et ELi taastuvenergia minimaalse osakaalu ning kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärke ei ole võimalik saavutada ilma transpordi märkimisväärse osaluseta;\n1. rõhutab, et Euroopa ühendamise rahastu, Ühtekuuluvusfond ja ERF peaksid jääma valdkondliku eesmärgi „säästva transpordi ja tähtsate võrgutaristute kitsaskohtade kõrvaldamise edendamine“ raames järgmisel programmitöö perioodil ELi peamisteks transporditaristu investeeringute rahastamisallikateks; teeb ettepaneku, et suure Euroopa lisaväärtuse ja ulatusliku ülekanduva mõju tõttu peaksid need rahastamisallikad olema jätkuvalt kättesaadavad ning pakkuma rahastamist tasakaalustatult kõigile ELi liikmesriikidele ja piirkondadele, et aidata kaasa ELi ühtekuuluvuspoliitika elluviimisele;\n2. märgib, et ELi transporditaristu investeeringute sekkumisloogika peaks olema jätkuvalt keskselt juhitud ja koostöös liikmesriikidega eelarve täitmise tasakaalustatud süsteem, et rahuldada poliitika ja rahastamise vajadusi; tuletab meelde, et Euroopa ühendamise rahastu eesmärk on käsitleda keskselt kogu ELi hõlmavat TEN‑T põhikoridoride prioriteeti, sealhulgas ohutuse ja tehnoloogilise uuendamise alaseid ning keskkonnaaspekte; tuletab samuti meelde, et ERFil ja Ühtekuuluvusfondil on tugev piirkondlik mõõde, mis vastab kohalikule nõudlusele (linna- ja linnalähipiirkondades) ja piirkondlikele erijoontele; juhib tähelepanu, et nad toetavad ühenduvust TEN‑T võrku ja liikuvust teise ja kolmanda astme liiklussõlmede ning mitmeliigiliste terminalide kaudu (TEN‑T üldvõrk); rõhutab sellega seoses, et kolme rahastamisallika asjakohaseid eelarvelisi vahendeid tuleb suurendada tasakaalustatult, et vältida investeeringute ebaühtlast jaotumist tasemete vahel; kutsub komisjoni üles aitama töötada välja lihtsustatud, õigeaegseid ja paindlikke menetlusi ressursside ülekandmiseks piirkondade, Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakenduskavade ja programmi tegevussuundade vahel, et reageerida asjakohaselt muutuvale majanduslikule olukorrale ja piirkondlikule nõudlusele;\n3. on seisukohal, et täiendavate allikate, nagu Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) ja rahastamisvahendite roll tuleb kindlaks määrata, pidades silmas nende vastastikust täiendavust ERFi ja Ühtekuuluvusfondiga ning nende täiendavust EIP laenutehingutele; märgib, et Euroopa ühendamise rahastu 2017. aasta transpordi segarahastamise projektikonkursi eesmärk on ka sellise koostoime tugevdamine, kuid samuti on vaja, et liikmesriigid vahetaksid parimaid tavasid, ja rohkem on vaja toetada suutlikkust; rõhutab sellega seoses, et EFSI peaks olema avaliku ja erasektori partnerluste platvorm finantsinstrumentide sobitamisel erainvesteeringutega ning riikliku või piirkondliku rahastamisega projekti tasandil; märgib, et lisaks ERFi, Ühtekuuluvusfondi või Euroopa ühendamise rahastu rahastamisele tuleks laenukõlblikke taristuprojekte toetada peamiselt laenude, ELi tagatiste või segarahastamisega; on siiski veendunud, et toetused peaksid olema jätkuvalt säästva ühistranspordi rahastamiseks tehtavate investeeringute peamine rahastamisallikas;\n4. märgib, et taristu puhul tuleb enne eelarve ja eraldamise meetodite kehtestamist objektiivselt hinnata nõudluse ja tulevaste vajaduste suurust; rõhutab, et nende tähtsa võrgutaristuga seotud eesmärkide raames peaks ERFi ja Ühtekuuluvusfondi toetuskõlblikkuse kriteeriumide puhul olema võimalik võtta arvesse praegust nõudlust asjakohasel territoriaalsel tasandil; märgib samuti, et üleeuroopalise, piirkondliku ja kohaliku transpordivõrgu modelleerimine võib mõjusalt näidata, kus looks investeering kõige paremini Euroopa lisaväärtust;\n5. kutsub komisjoni üles koostama säästva transpordi edendamise ja tähtsate võrgutaristute kitsaskohtade kõrvaldamise eesmärgil toetuskõlblikkuse kriteeriumide kontrollnimekirja, mis väljendab paremini kohalikke ja piirkondlikke transporditaristuga seotud vajadusi, et aidata määrata kindlaks transpordile ettenähtud vahendite kogusumma, vajalikud investeeringud ja seatavad prioriteedid; märgib, et oluline on võtta aluseks ELi transpordi tulemustabeli andmed, mis on kvaliteetsed, usaldusväärsed, ajakohased, struktureeritud ja kättesaadavad; märgib lisaks, et see kontrollnimekiri võib sisaldada selliseid elemente nagu eri transpordiliikide ühenduvus, kohalikud ja piirkondlikud eripärad, alternatiivsete transpordiliikide kättesaadavus, liiklus- ja raudteeohutus ning keskkonnamõju;\n6. märgib, et vaja on rohkem integreeritud investeeringuid transpordi põhitaristutesse vähem arenenud piirkondades, et mägistesse, kaugetesse, hõreda asustusega või raskesti ligipääsetavatesse äärepoolseimatesse piirkondadesse tuleks intensiivsemalt suunata ERFi, Euroopa ühendamise rahastu ja Ühtekuuluvusfondi transporditaristu investeeringuid, kui piisava kulude-tulude analüüsiga on kindlaks tehtud ELi lisaväärtus, ning et eri transpordiliikide ühenduvuse alast tööd on vaja tõhustada; rõhutab, et juurdepääsetavuse parandamine nendes piirkondades on majandusliku arengu eeltingimus; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ergutama projekti elluviimisele eelneva avaliku konsultatsiooni kaudu avaliku sektori aktiivsemat osalemist transpordilahendustes riigi, piirkonna, aga ka kohalikul või linna- ja maapiirkonna tasandil, eesmärgiga töötada välja optimaalsed transpordiinvesteeringud;\n7. märgib, et transpordi puhul eeldavad jätkusuutlikud uuendused kolme peamise vahendi – Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, Euroopa ühendamise rahastu ja programmi „Horisont 2020“ ning selle jätkuprogrammi – koostoimet ja vastastikust täiendavust;\n8. nõuab, et ERFi toetust Euroopa territoriaalsele koostööle suurendataks lisaressursside kaudu, keskendudes investeeringutele esmatähtsasse säästvasse transporditaristusse (näiteks piiriülesed veeteed, sadamad, sillad, raudteed, transpordiliikide ja terminalide omavaheline ühendamine jne); mõistab, et keskenduda tuleks ühenduvusele piiriülestes piirkondades, sealhulgas ELi välispiiridel, ning projekti tasandil nõustamisele ja suutlikkuse suurendamisele; nõuab takistuste kaotamist, et hõlbustada investeeringuid, eelkõige piiriüleseid investeeringuid (sisevee-, raudtee- ja maanteetransporti), ning juurdepääsu välisturgudele;\n9. nõuab seoses integreeritud transpordiprojektidega lünkade kaotamist transporditaristus Lääne-Balkani riikidega, keskendudes ühenduvusse täiendavate investeeringute tegemisele ja transpordi kitsaskohtadega tegelemisele, pidades eelkõige silmas komisjoni teatist Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaadete kohta; tuletab sellega seoses meelde Euroopa territoriaalse koostöö ja makropiirkondlike strateegiate olulisust integreeritud transpordiprojektide jaoks, võttes samal ajal teadmiseks vajaduse transpordikavu ja -projekte paremini koordineerida, eesmärgiga kaotada transpordialased lüngad, näiteks Lääne-Balkani riikidega; tuletab sellega seoses lisaks meelde, et meresadamad ja veeteed on väga sageli piiriülesed üksused ning nende suhtes tuleks kohaldada sama kaasrahastamise määra nagu piiriüleste raudtee- ja maanteeprojektide puhul;\n10. rõhutab vajadust integreerida ühtekuuluvuspoliitikasse seoses säästva transpordi eesmärgiga kliimakaitse, et täita nii ELi eesmärki vähendada CO2 heitkoguseid; kutsub komisjoni üles nõudma liikmesriikidelt, et nad integreeriksid rahastamiskõlblike projektide heakskiitmise ja kavandamise protsessi ELi keskkonnaalased õigusaktid, eelkõige Natura 2000, keskkonnamõju strateegilise hindamise, keskkonnamõju hindamise, õhukvaliteedi direktiivi, veepoliitika raamdirektiivi, elupaikade direktiivi ja linnudirektiivi ning Euroopa Keskkonnaameti transporti ja keskkonda käsitleva aruandluse mehhanismi;\n11. rõhutab, et aruka liikluskorralduse edendamist tuleks rohkem toetada, muu hulgas digiteerimise kaudu, kasutades olemasolevat taristut tõhusamalt ja suunates liikluse ümber tipptunnivälisele ajale;\n12. nõuab piisavat ja ambitsioonikat ühist Euroopa transpordipoliitikat, mis põhineb integreeritud ja ELi transpordialaste vahenditega koordineeritud rahastamisraamistikul; peab vajalikuks säilitada temaatiline keskendumine, et võimaldada lihtsustamist ja koostoimet erinevate rahastamisallikate vahel projekti tasandil; teeb ettepaneku kehtestada ühtsed eeskirjad kõigi rahastamisallikate jaoks, mis on seotud kõigi valdkondlike eesmärkidega; peab vajalikuks ühtlustada, standardida ja kiirendada avalike hangete ja riigiabi vastavuskontrolli;\n13. palub komisjonil ja liikmesriikidel jätkata järgmisel programmitöö perioodil projektide kaasrahastamist kohustusliku kasutamise põhimõtte alusel;\n14. väljendab heameelt algatuse „Ühisabi Euroopa piirkondade projektide toetamiseks“ (JASPERS), Euroopa avaliku ja erasektori partnerluse eksperdikeskuse (EPEC) ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse töö üle; loodab siiski, et EIP grupi transporditaristu alaste toimingutega ELis eraldatakse oluliselt rohkem vahendeid kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele ning riikide ametiasutustele põhjaliku nõustamise pakkumiseks ELi lisaväärtusega projektide kindlakstegemise ja eelhindamise varajases etapis;\n15. palub, et komisjon esitaks 2020. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika uu(t)e määrus(t)e raamistikus ettepaneku linnadele olemasolevatest rahastamisvahenditest suuremate summade eraldamiseks, et korraldada ühiseid pakkumisi niisuguse taristu või tehnoloogia valdkonnas, mis aitaks kaasa linnatranspordi CO2‑heite ning maanteesõidukitest tuleneva õhusaaste vähendamisele;\n16. toetab piisavate vahendite eraldamist teadusuuringutele, programmidele ja projektidele, millega edendatakse Euroopas liiklusohutust vastavalt Valletta deklaratsioonile liiklusohutuse kohta;\n17. rõhutab vajadust tagada vahendite kättesaadavaks tegemine selleks, et toetada säästvat linnalist liikumiskeskkonda, intelligentsete transpordisüsteemide arendamist, projekte jalgratturite ja jalakäijate jaoks ning transpordi juurdepääsetavuse parandamist puudega inimeste jaoks;\n18. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Regioonide Komiteele, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning liikmesriikide valitsustele ja riiklikele ja piirkondlikele parlamentidele.\n(4) ELT L 348, 20.12.2013, lk 1.\n(5) ELT L 348, 20.12.2013, lk 129.\n(6) ELT L 354, 28.12.2013, lk 171.\n(7) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0067.\n(8) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0316.\n(9) Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0222.\n(10) ELT C 316, 22.9.2017, lk 155.\n(11) ELT C 184 E, 8.7.2010, lk 35.\nViimane päevakajastamine: 7. november 2018 Õigusalane teave


Struktūrvienības - Teva Estonia\nTeva Estonia Üksused\nTeva Baltics / Sicor Biotech UAB tootmistegevust puudutav info:\nEttevõttele kuulub biotehnoloogia tehas Leedu pealinnas Vilniuses\nRavimid jõuavad enam kui 40 turule\nTootmisüksuste laiendamine tagab tootmise pideva kasvu (tootmisvõimsus on enam kui kahekordistunud)\nÜle 90% ettevõttes valmistatavatest ravimitest eksporditakse\nTootmisse on kaasatud üle 150 töötaja.\nBiotehnoloogia on vana ja hästiarenenud teadusharu, mis mõjutab meie igapäevaelu. Aegade algusest peale on taimi ja loomi selektiivselt ristatud ning mikroorganisme kasutatud toidu – leiva, juustu, veini ja õlle – valmistamisel. Arheoloogid on avastanud neist jälgi, mis võivad olla dateeritavad ajajärku 5000 aastat eKr. Nüüdisaegne biotehnoloogia hõlmab erinevaid tehnoloogiavaldkondi, mis on seotud elusorganismide või nende saaduste kasutamisega toiduainetetööstuses või meditsiinis. Biotehnoloogia tegeleb taimede ja loomade omaduste parandamisega, spetsiifiliseks kasutamiseks mõeldud organismide aretamisega ning inimeste tervise ja elukeskkonna parandamisega.\nTeadus - ja arendusosakond on Sicor Biotech UAB’s olemas juba ettevõtte algusajast saadik. Tegevusaastate jooksul on meie kogemuste pagas oluliselt täienenud nii rekombinantsete valkude tootmise tehnoloogia kui ka nende rakendamise võimaluste osas farmaatsiatööstuses.\nTeva Baltics / Sicor Biotech UAB alustas aktiivset müügi- ja turundustööd Balti riikides 2004. aastal, kui Teva avas filiaali Leedus. Lätis ja Eestis avati müügi- ja turundusosakond 2007. aastal. Praegu on ettevõttel Balti riikides üle 100 müügi- ja turundusvaldkonna töötaja, kes turustavad enam kui 300 Tevas toodetud retsepti- ja käsimüügiravimit.


Musical Kinnisvara | Müüa Saaremaal elamumaa kinnistu\nMõisaküla, Saaremaa vald, Saare maakond, 93317, Estonia\nMüügis on potensiaalne kinnistu elamuks või suvila asukohaks.\nVIDEO – kinnistust on tehtud 2 ülevaatlikku video, mis annab hea ülevaate asukohast ja olukorrast.\nYoutube – https://youtu.be/Sx5BVDndZlQ\nYoutube – https://youtu.be/_Gj7Z5LJUQk\nMõisaküla on rahulik piirkond, mis asub väga lähedal Lümandale, kus on olemas toidupood ja ühistransport.\nKinnistul asub 3 vanemat hoonet, kus on materjali, mida ära kasutada või miks mitte aretada nendest midagi lahedat suvilana.\nKinnistu sissepääs on võsastunud, kuid selle eemaldamine on vaid väike töö. Peamiselt saab välja tuua, et peamaja on palkmaja, millel on kivivooder. Palk on heas seisus. Majad on seest tühjad, liigset vana prügi kinnistul ei ole.\nKinnistu plussiks on kindlasti see, et kinnistu on ümbritsetud metsaga 8510 m2 ja õueala on 2124 m2. Kõrval on vaid 2 naabrit.\nLigipääs on väga kerge, kuna krundi kõrvalt läheb mööda valla tee.\nKinnistul elektriliitumine on katkestatud hetkel, kuid elektriliin jookseb krundilt üle ja taasühendamine on lihtne.\nKinnistul on vana paekivikaev, mida peaks suurendama või uue tegema.\nKinnistu on kuiv.\nKui näed enda jaoks võimalust sellel kinnistul, siis kohtume juba notaris.\nMusical Kinnisvara aitab edukalt realiseerida ka Teie kinnisvara üle Eesti!\nTutvu lähemalt www.musical.ee\nVõta ühendust info@musical.ee, +372 588 65 868\nYOUTUBE Musical Kinnisvara\nFacebook/Instagram – @MusicalKinnisvara\nTeed heas korras\nMüügis on renoveeritud 1-toaline korter Mustamäel. Uued pildid tulevad peatselt…\nMüüa korralik 1-toaline korter Mustamäe keskuses Müüa hubane pereelamu Valga linnas


Keelesõbrad. Viieteistkümnes kohtumine. – Klubiuudised\njuuni 5, 2019 ~ kaikiiver\n‹ PreviousLootus. Seitsmeteistkümnes kohtumine.\nNext ›Keelesõbrad. Kuueteistkümnes kohtumine.


Hortes | You searched for chihuahua - Hortes\nHortes / Otsingutulemused sõnale 'chihuahua'\nSõnale "chihuahua" leiti 16 otsingutulemust\nSülekoerad on oma iseloomult aktiivsed ja nutikad, ainult toas istumine või kotikeses kaasas loksumine ei tee meie väikeseid sõpru õnnelikuks. Rõõmsat tuju loovad mängimine ja põnevad väljakutsed, eriti koos peremehe/perenaisega ja teiste koertega.\nKõigepealt tuleks leida spetsiaalne kott. Transpordikott peab arvestama koera suurusega ja olema turvaline ning mugav. Kutsikaea kott ei pruugi sobida täiskasvanud chihuahua mõõtudega, kuna tõustandardi järgi võib täiskasvanud chihuahua kaal olla kuni kolm kilo.\nHeategevuslik perepäev – teeme heateo Eesti Loomakaitse Seltsile\nEesti Loomakaitse Selts kutsub heategevuslikule kogupereüritusele Täna, 4. oktoobril tähistatava ülemaailmse loomade päeva. Eesti Loomakaitse Selts kutsub 8. oktoobril Hortese aianduskeskuses toimuvale loomade päevale pühendatud kogupere heategevusüritusele. Ülemaailmse loomade päeva tähistamiseks korraldab ELS koostöös aianduskeskusega Hortes heategevusliku koguperepäeva. Kella 11-16 toimuva ürituse eesmärgiks on propageerida lemmikutega tegelemist, loomapidamiskultuuri arengut ja loomasõbralikku toitumist Eestis, keskendudes eelkõige loomade […]\nKuidas koerale tablette sööta?\nKuidas puhastada koera hambaid?\nPrintsess herneteral ja tema võluv prints\nVIDEO: Ka sülekoerad armastavad ujuda\nKoeratoit PrimaDog väike tõug kana-kartul 1,5kg\nKoeratoit PrimaDog väike tõug kana-kartul 4kg\nKoeratoit PrimaDog väikest tõugu kutsikale kana/kartul 2kg\nKoeratoit Royal Canin BHN Chihuahua Adult 0,5 kg\nKoeratoit Royal Canin BHN Chihuahua Adult 1,5 kg\nKoeratoit Royal Canin BHN Chihuahua Wet 0,085 kg