24/7 Veebiseminar - Isikuandmete töötlemine töösuhtes ja töötaja privaatsuse tagamine. Koolitaja: Urmas Kukk - Addenda\n24/7 Veebiseminar - Euroopa Liidu andmekaitse reform. Mis muutub vastutavate ja volitatud töötlejate vaatenurgast vaadatuna? Koolitaja: Urmas Kukk 24/7 Veebiseminar - Isikuandmete töötlemine avaliku teabe seaduse alusel. Koolitaja: Urmas Kukk 24/7 Veebiseminar - Mida pidada silmas isikuandmete töötlemise lahenduste loomisel ja arendamisel tulenevalt 2018 jõustuvast isikuandmete kaitse määrusest. Koolitaja: Urmas Kukk 24/7 Veebiseminar - Mida on vaja teada laste ja lapsevanemate isikuandmete kaitsest haridusasutuses? Koolitaja: Urmas Kukk 24/7 Veebiseminar - Mida peab teadma patsientide isikuandmete kaitsest tervishoiusüsteemis? Koolitaja: Urmas Kukk Avaliku teabe seadus ja isikuandmete kaitse seadus asutuste dokumendihalduses Veebiseminar - Euroopa Liidu andmekaitse reform. Mis muutub vastutavate ja volitatud töötlejate vaatenurgast vaadatuna? Veebiseminar - Mida pidada silmas isikuandmete töötlemise lahenduste loomisel ja arendamisel tulenevalt 2018 jõustuvast isikuandmete kaitse määrusest Euroopa Liidu andmekaitse reform – kuidas vältida hiigeltrahve? Veebiseminar - Isikuandmete töötlemine töösuhtes ja töötaja privaatsuse tagamine\nJärjest rohkem tõuseb töötajate teadlikkus piirangutest nendega seotud andmete küsimisel ja kasutamisel. Antud 24/7 seminari eesmärk on anda tööandjale teavet tema õigustest ja kohustustest töötajaga seotud isikuandmete küsimisel, kasutamisel ja säilitamisel.\nEttevõtete ning asutuste juhid, personalijuhid, personalispetsialistid, juristid.\nAndmekaitsest üldiselt, sh isikuandmete töötlemise ja kogumise põhimõtted, delikaatsed isikuandmed.\nTööle kandideerija isikuandmete töötlemine, sh töölesoovijalt andmete küsimine, lepingueelsed läbirääkimised jne.\nTöötaja isikuandmete töötlemine, sh informatsiooni küsimine töösuhte kehtivuse ajal, töötajalt saadud andmete kasutamine töösuhtes - milliseid andmeid peamiselt töödeldakse? E-kirjade, telefoniväljavõtete ja arvuti kasutamise jälgimine – kas ja kuidas tohib?\nTöötaja isikuandmete töötlemine pärast töösuhte lõppemist, sh töötaja kohta kogutud andmete säilitamine, endise töötaja kohta informatsiooni edastamine teistele tööandjatele jne.\nTööandja vastutus andmekaitse nõuete rikkumise eest.\nSeminari kestvus on 1h 15min.\nSeminari hind on 39 € + km (46,80 €).


Teadlased Hispaania juhtimise all Pedro Carmona avastanud uue meetodi diagnoosi Alzheimeri - Vormis seniilne dementsus . See meetod põhineb reaktsiooni leukotsüüdid infrapuna valgust. Sellised andmed avaldas hiljuti ajakirjas analitical & Bioanalitical keemia.\nEsimeses katses leiti, et klastrid valk sisse aju Isevärki Alzheimeri tõvele, neelata märkimisväärse koguse infrapunakiirtega.\nMeetod, mis on kirjeldatud juhtivteadlane, on mitteinvasiivne, kiire ja odav. Lisaks on suure tundlikkusega võimaldab jäädvustada isegi väikesed erinevused kerge ja mõõduka kliinilise haiguse staadiumist. See on tingitud kontsentratsiooni tõusu spetsiifilist valku kehas arengus Alzheimeri tõbi.\nTeises etapis uuringus osales 20 tervetel inimestel ja 50 patsienti Alzheimeri tõvega. Kasutades spektroskoopia Teadlased Madrid võrreldes kiirguse patsientidel erinevate haiguse samuti uuringutulemustest tervetel indiviididel.\nTulemuseks näitas märgatav erinevus leukotsüütide tervete inimestega emissiooni infrapuna valguse sarnased rakud dementsusega patsientidel. Ja mida rohkem haigus on arenenud, seda suurem oli erinevusi testi tulemused.\nKuidas hinnata uue meetodi katsetamine autorid, et peagi suutma asendada biokeemiliste verd suur hulk biomarkereid Mida kasutatakse hetkel diagnoosimiseks Alzheimeri tõbi.


Konkurentsiamet otsib järgnevaks viieks aastaks Eestile postiteenuse osutajat - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKonkurentsiamet otsib järgnevaks viieks aastaks Eestile postiteenuse osutajat\n3. aprill 2019, 17:40\nPost. postkast, kirjakast.\nKonkurentsiamet kuulutas välja konkursi, kus otsib universaalse postiteenuse osutajat viieks järgnevaks aastaks terves Eestis. Praegu on teenuse osutaja AS Omniva Post ning konkurentsiamet ennustab, et konkursi võidab taas Omniva.\nKonkurentsiameti kuulutuses seisab, et tulevane postiteenuse osutaja peab tagama postiteenuse kättesaadavuse kogu Eesti Vabariigi territooriumil, kes peab tagama universaalse postiteenuse järjepideva, kvaliteetse ja taskukohase tasu eest.\nUniversaalse postiteenuse moodustavad järgmised riigisisesed ja rahvusvahelised postiteenused: kirisaadetise edastamine liht-, täht- ja väärtsaadetisena kaaluga kuni kaks kilogrammi; postipaki edastamine täht- ja väärtsaadetisena kaaluga kuni kakskümmend kilogrammi.\nKonkurentsiameti vanemanalüütik Indrek Ahermaa ütles, et postiseaduse alusel on riigis määratud üks postiteenuse osutaja ning tegevusluba antakse konkursi võitjale. Universaalse postiteenuse luba antakse välja iga viie aasta tagant. «Süsteem algas 2009. aastal ja see on juba kolmas konkurss,» ütles Ahermaa. Pakkumise saavad teha kõik, kes vastavad tingimustele. Peamine on, et postiteenuse osutajal oleks olemas üle-eestiline võrk, mis eeldab umbes sadakond postkontorit ja teatud arv kirjakaste.\n«Viimasel kahel konkursil on Eesti Post olnud ainukene pakkuja ja on vastanud tingimustele, on kuulutatud võitjaks. Tõenäoliselt on kolmas konkurss sarnase tulemusega,» rääkis Indrek Ahermaa.\nOmniva juhatuse esimees Ansi Arumeel kinnitas, et Omniva soovib jätkata universaalse postiteenuse (UPT) osutajana. «Arvestades inimeste kommunikatsiooniviiside muutumist viimasel kümnendil, peab teenuse osutamise tingimused põhjalikult läbi vaatama,» sõnas Arumeel ja lisas, et koos digiühiskonna arenguga on nõudlus traditsiooniliste postiteenuste järgi drastiliselt langenud. Universaalse postiteenuse pakkumisel on kulud suuremad kui tulud. «Oleme seda teiste teenustega kompenseerinud, kuid see pole jätkusuutlik. Seaduses ettenähtud UPT kulude kompensatsioonimehhanism ei toimi ning endisel moel jätkates pole võimalik enam tagada postiteenuse kvaliteeti,» rääkis Arumeel.\n2017. aastal tõi UPT osutamine kahjumit 2,7 miljonit eurot, millele lisandus perioodika kojukande kahjum 1,1 miljonit eurot. Ansi Arumeel ütles, et tulevikus muutub kvaliteetse postiteenuse tagamine veelgi keerulisemaks, kuna postiteenuste nõudlus on languses ning olulised sisendkulud (palk ja kütus) kasvavad.\n«Suurimaks pudelikaelaks teenuse pakkumisel on konkurentsitihedal tööjõuturul teenuse osutamiseks vajalike töötajate leidmine, kuna universaalne postiteenus on kahjumis, on keeruline maksta kirjakandjatele tööle väärilist palka,» sõnas Arumeel ja lisas, et ettevõte soovib palku suurendada. «Tööturu olukorda arvestades on see möödapääsmatu, kuid see on praeguses olukorras tõesti äärmiselt keeruline,» rääkis Arumeel.\nOmniva kontsernis töötab ligi 2400 inimest, kellest 1700 on seotud universaalse postiteenuse osutamisega.


Soolahunnik ukse ees, sisikonnad ümber maja: naine tegi, mida nõid käskis - Nelli Teataja Soolahunnik ukse ees, sisikonnad ümber maja: naine tegi, mida nõid käskis - Nelli Teataja\nSõber Mart elab kaugel külas, kus naabriks on tal oma endine abikaasa. See on õpetlik lugu, kuidas eksid tuleb jätta sinna, kus on nende koht.\nKui 20 aastat abielu läbi sai, kolis mees suurest majast välja. Õnneks oli neil krunt väga suur ja metsaserva oli ehitatud külalistemaja, kus sees saun ja magamisruumid ning mis oli eraldatud pisikese aia ning hekiga. Kas see just kõige parem lahendus on, mõtles Mart, kuid see oli ainuvõimalik otsus kohe lahku kolida ja nii ta mõtles, et ajutiselt võib ta ju ekskaasa naabrina elada. Paraku aastad möödusid ja uude majja kolimine lükkus, sest küll ei olnud raha või tekkisid tööl muud mured ja oli vaja investeerida mujale kui uue maja ehitusse ja krundi ostmisse. Samas oli ka mugav ning tuttav paik, oma kätega ju sai see maamaja ehitatud.\nSuhted eksiga suhted aga ei olnud kuigi meeldivad. Too oli mehe peale pahane ja proovis iga hinnaga nii lapsed kui kõik sõbrad Mardi vastu üles keerata. Alguses tundus Mardile see isegi pisut naljakas, kui ta kuulis oma töömehe käest kuulujutte, mida naine levitab, kuid peagi selgus, et asi on naljast kaugel.\nKarm nali voodoo-nukuga\nMart on puutöömees ja temalt telliti igasuguseid vigureid. Kord pani ta oma treitud kujukese õuepäikese kätte kuivama ja läks ise linna uusi materjale ostma. Kui ta õhtul tuli, oli sellest puukujust vaid tuhk järel.\nTa ei mõistnud, kuidas sai selline asi juhtuda, sest päikese käes see iseenesest igal juhul ei süttiks.\nNii päris ta aru naabrinaise ehk oma eksi käest, et ehk tema on näinud seda paharetti, kes tema kätetööle tule otsa pani. Naine muigas ja ütles, et muidugi hävitas ta selle Mardi tehtud voodoonuku ära. Selle peale ei osanud mees enam midagi kosta, sest ta isegi ei teadnud, mis see voodoo tähendab. Pealegi oli see ometi kliendi tellimus ja nüüd oli mehel tuli takus, et õigeks ajaks kliendile uus kujuke meisterdada.\nSool ja sisikond\nMart võttis seda kui ühekordset kummalist käitumist ja elas rahulikult oma aiamajas edasi. Siis aga hakkasid kummalised sündmused korduma. Kord oli Mardi äraoleku ajal tema maja ette suur hunnik soola puistatud, siis tilpnesid ta auto küljes mingid linnusuled, mingil hetkel avastas ta peenramaalt looma sisikonna ja verd, siis oli mingi kaltsunukk trepile tekkinud jne. Mart ei teinud asjast välja, kuid pisut häiris selline kummaline käitumine teda küll. Ega ta ei osanud kedagi muud selles kahtlustada kui oma eksi, kuna kuri kaukaasia lambakoer ei oleks kedagi võõrast ju hoovi lubanud.\nÜhel päeval tekkis Mardile töö kaudu üks tore tutvus – Regina. Mart hakkas naisega suhtlema ja mõnigi kord ööbis naine tema majakeses. Eksile ta oma uut kaasat ei tutvustanud, kuid ega see ta eksnaisel tähelepanuta jäänud, et mehel on tekkinud silmarõõm. Ta ise oli ikka veel vallaline ja üksik ning tundus ka, et eksmehe peale pahane, sest uue silmarõõmu tulekust saati ei rääkinud ta mehega enam sõnakestki. Ta saatis sõna lastega või siis naabrimehe või töömehe kaudu, aga ise ei olnud ta nõus enam Mardiga vestlema.\nÜkskord ei pidanud Mart enam vastu ja läks vähe vindisena eksnaise juurde aru pärima, et miks nad ei võiks sõbralikult suhelda ja nagu normaalsed inimesed kasvõi laste kasvatamise teemal omavahel inimese moodi rääkida.\nŠamaan või bänditüdruk\nNaine aga tuli välja, vehkis luuaga ja karjus: "Tagane, saatan!" Mart pööritas silmi ega saanud aru, mida moor sellega mõtleb. Siis aga tuli naiselt nagu mingi paisu tagant selline info, mis lõi Mardi pahviks.\nEksnaine nuttis ja karjus ja palus, et teda rahule jäetaks ja ei nõiutaks enam. Ta väitis, et mingi selgeltnägija oli talle öelnud, et mees kasutab eksnaise peal musta maagiat, et ta elus kunagi uut armastust ei saaks olema ja et tal ikka elu allamäge veereks. Naist oli selgeltnägija õpetanud, kuidas ennast kaitsta ja mismoodi võluvigureid sulgede, soola ja soolikatega vasturünnakuna kasutada.\nJa eksnaise meelest oli kõige suurem kurjategija seesama uus naine, kes põristab šamaanitrummi ja kutsub kurje jõude appi, et Marti enda külge siduda.\nMardil vajus lõug põlvini, sest ta ei oleks sellist asja iialgi oodanud. Tõepoolest, uus naine oli aeg-ajalt trummimängu harjutanud, aga šamanismist oli asi kauge – nimelt naine oli bändi liige ja mängis ning harjutas erinevaid pille.\nSelle jutu peale võttis Mart end kokku ja kolis koos trumminaisega sealt ussipesast minema. Võib-olla oligi pisut maagiat vaja, et see samm ette võtta.\nEkside puhul kehtib Mardi kogemuse põhjal vaid üks reegel – nood kuuluvad minevikku. Endine naine on andnud talle elukogemuse, mille eest tuleb tänada ja elus edasi minna.\nhttps://tervis.postimees.ee/6502089/lahed-oosel-nelja-tee-risti-ja-votad-end-alasti-ehk-avandi-parodeerib-imeravitsejaid?_ga=2.3389942.733701441.1547885804-306378047.1409497078 http://kroonika.delfi.ee/news/mitmesugust/videod-hirnu-herneks-mart-avandi-on-tagasi-uute-humoorikate-sketsidega?id=85065071 https://www.ohtuleht.ee/915865/selgeltnagijad-algab-suur-infosoda-ja-loodus-masleb-enneolematu-jouga


Uudised - KK Viimsi infokiri 19. Veebruar 2016\nKK Viimsi infokiri 19. Veebruar 2016 (0)\nKorvpalliklubi Viimsi veebruari infokirjast saad lugeda: liikmeprofiili uuendamine Sportlyzeris; on aeg registreeruda välisturniirile ja suvelaagritesse; klubiga liitus uus treener; parema ja sportlikuma Eesti nimel korraldame turniire-, koolitusi- ja korvpallitunde; sõlmisime uusi ja jätkasime seniseid toetuslepinguid; kutsume ka Sind panustama klubi arengusse; tule trenni ja võistlusele klubi spordikotiga.\nAndmete uuendamine Sportlyzeris.\nLähipäevadel jõuab iga õpilase, ühe lapsevanema e-postkasti läbi Sportlyzeri kiri, palvega oma lapse liikme ankeeti Sportlyzeris uuendada.\nKiri on klubi poolt saadetud, ehk ei ole rämpspost.\nPalun nii lapse, kui ka lapsevanemate andmed üle vaadata ning vajadusel uuendada. Täpsem info, sh otselink ankeedile jms e-kirjas.\nAndmete uuendamine on vajalik, et tulevikus oleks Teil samas keskkonnas võimalus jälgida oma lapse osavõttu treeningutest, saada ülevaade õppemaksu arvetest ja tasumistest jms.\nJBT Turu ja suvelaagrid 2016!\nKätte on jõudnud „viimane minut“ registreeruda maikuus toimuvale, kogu klubi kaasavale, välisturniirile Turus. Samuti on alanud registreerumine suvelaagritesse.\nJBT Turu 2016. Info ja registreerimine SIIN .\nSuvelaagrid 2016. Info ja registreerimine SIIN .\nNB! Kohti on piiratud koguses.\nTere tulemast Kristjan!\nParema ja sportlikuma Eesti nimel!\nMuutmaks Eestit ning Viimsi kogukonda paremaks ja sportlikumaks, korraldame ka käesoleval kevadel mitmeid üritusi, sh turniire, koolitusi ning korvpallipäevi.\n24.-26.aprillini võõrustab Viimsi Kevadturniiri, kus sel aastal võetakse mõõtu kolmes vanuseklassis, 2004, 2005, 2006 aastal sündinud poistele.\n22.mail on Viimsi taas korvpallurite päralt, kui toimub traditsiooniline 3X3 korvpalliturniir. Turniiri eripäraks on mängida 3X3 , ehk tänavakorvpalli, saalis.\nMaikuus toimub Viimsis rahvusvaheline korvpallitreenerite seminar. Möödunud aastal tõi koolitus Viimsisse ligi 50 treenerit.\nKlubi poolt ellu kutsutud ja läbi viidav üritustesari „Korvpall tuleb külla“ projekti raames oleme juba käesoleva aasta sees külastanud Viimsi Kooli tervisenädalat ning viinud korvpallitunde läbi nii Tallinna Reaalkoolis kui Ühisgümnaasiumis.\nIkka parema ja sportlikuma Eesti nimel!\nHYDROSCAND, VIIMSI KEEVITUS ja KK Viimsi pikendasid koostöölepinguid.\nKorvpalliklubi Viimsi pikendas toetuslepinguid aktsiaseltside Hydroscand ning Viimsi Keevitus, kes ka 2016.aastal aastal toetavad klubi tegevust rahaliselt.\n"Koostöö pikendamine kahe pikaajalise partneritega, näitab partnerite jätkuvat usku meisse senisesse ja tulevasse tegevusse," ütles klubi tegevjuht Tanel Einaste.\nLINUS MEDICAL, KRISTOBAL ja KK Viimsi sõlmisid koostöölepingud.\nKorvpalliklubi Viimsi sõlmis toetuslepinguid osaühingutega Linus Medical ja Kristobal, kes 2016.aastal aastal toetavad klubi tegevust rahaliselt.\n"Kahe uue partneri lisandumine toetajate ringi toob täiendavat ressurssi kuid veelgi enam positiivset lisaenergiat klubi tegevusse. Suur tänud! Kindlasti, õigustame oma partnerite usaldust, ja ühekoos loome parema kogukonna," ütles klubi tegevjuht Tanel Einaste.\nEt kevadele tugevamana vastu minna, pöördume kõigi Teie poole.\nOtsime missioonitundega inimesi, kes arvavad, et saavad Klubile ja seega kogukonnale kasulikud olla.\nVõimalusi on palju: reklaammaterjalide tootmine; loosiauhinnad; sponsorlus auhindade või raha vormis; transpordi arvete tasumine; kütusekaart klubi väikebussile või selle brändimine; ühiskondlik töö fotograafi, turundajana või abilisena üritustee korraldajana.\nHetkel otsime toetajaid klubi väikebussi kütusekulude katmisel.\nAnna endast või huvitavast kontaktist märku: kkviimsi@kkviimsi.ee või 50 48 422.\nTrenni ja võistlustele klubi spordikotiga.\nKorvpalliklubi Viimsi spordikotid on saadaval Klubi e-poes.\nKK Viimsi laste spordikott, Nike, 29 Eur;\nKK Viimsi spordikott, Nike, 49 Eur.\nNB! Piiratud arv kotte on saadaval laotootena, kohe kätte!


juulist sõlmitud kodulaenu lepingutele tasuta laenukindlustuse.\n. Tutvu hoolikalt panga poolt saadetud teadetega ning mine kindlasti järele tähitud kirjadele. Aktsepteerime varade kindlustamisel kõiki Eestis registreeritud ja Finantsinspektsiooni poolt litsentseeritud varakindlustusseltse, mille nimi on avaldatud Finantsinspektsiooni kodulehel. Kodukindlustus Kodulaenu võtmisel tuleb arvestada, et laenu tagatiseks olev vara peab olema kindlustatud kogu laenuperioodi vältel. Enne kui annad hüpoteegi seadmiseks nõusoleku Kaalu hoolega, kas oled valmis riskima ja loobuma endale kuuluvast korterist või majast, kui laenu tagastamisega tekivad probleemid. Otsusta, kelle ja milliste kohustuste täitmist oled valmis tagama. Kindlustus aitab, kui õnnetuse või haiguse tagajärjel on jäädud töövõimetuks, või kui pikema perioodi jooksul on tööst eemal oldud enda või lapse haigestumise tõttu.. Kui laenusaaja ei täida oma kohustusi, pöördub pank Sinu poole ja annab Sulle võimaluse kohustus täita. Samuti võib kindlustuse küsimustes pöörduda sõltumatu nõustaja kindlustusmaakleri poole, kes aitab leida erinevate seltside pakkumiste hulgast kindlustusvõtja huvidele kõige paremini sobiva kindlustuse. Kodulaenu põhitagatiseks jääb tavaliselt ostetav või renoveeritav kinnisasi, millele seatakse panga kasuks hüpoteek. Ära karda küsida, kui midagi jääb arusaamatuks. Kindlustusjuhtumi korral täida kahjuteate vorm, allkirjasta ja saada [email protected] Edastame selle ise If Kindlustusele, kes võtab Sinuga ühendust ning jagab edasiste tegevuste osas juhiseid. Määras ei ole arvestatud tagatise seadmise ja kindlustamisega seotud kulusid. Mida rohkem on tähekesi, seda kiiremini ja suurema tõenäosusega laen väljastatakse. Pank peab need kinni kliendi kontolt lepingus ja maksegraafikus kokkulepitud kuupäevadel. Tartu krediidipank laenu kalkulaator laenud eraisikutelt. Näiteks kui laenulepingu on sõlminud kaks laenusaajat, siis ühe laenusaaja haigestumise korral maksab kindlustus Coop Pangale pool laenumaksetest. Info pantijale Hüpoteek tähendab Sinu jaoks seda, et kui laenu tagasi ei maksta, siis on pangal õigus Sulle kuuluv korter või maja koos maaga maha müüa. Nende saamisel tutvu hoolikalt lepingute sisuga.\nBaasintressimäärade ajalugu. Eestis uudset lahendust pakub Coop Pank koostöös If Kindlustusega. Laenukindlustus loob kodulaenu võtjale täiendava turvatunde, et ootamatute sündmuste tagajärjel tekkinud majanduslikult keerulistel perioodidel ei jää pere ilma laenuga soetatud kodust. KPB-d noteerib Coop Pank ning avaldab selle oma kodulehel igal pangapäeval, arvestades rahaturuintresside ning üldise majanduskeskkonna hetketaset Eestis ning ülemaailmselt. Motec loan.\n. Vajadusel kasuta õigusabi. Kui hakkad allkirjastama notariaalset lepingut Kuula väga tähelepanelikult notari selgitusi. Sul on õigus nõuda laenusaajalt Sinu poolt tasutud summade hüvitamist. Laenukindlustuse tingimuste lühikokkuvõtet vaata siit. Mitme laenusaajaga kodulaenu lepingu korral hüvitab kindlustus laenusaajate arvule vastava proportsionaalse osa kuisest laenumaksest või laenujäägist. Kui laenusaaja Sinu küsimustele ei vasta, pöördu kindlasti panka. Enne lepingu sõlmimist soovitame tutvuda finantsteenuse tingimustega ning vajaduse korral pidada nõu spetsialistiga. Võta julgesti ühendust nii panga kui ka notaribürooga, et leida vastuseid tekkinud küsimustele. Teeme koostööd sihtasutusega KredEx, kelle käendusega on võimalik kodulaenu esimese sissemakse summat vähendada. Kliendi jaoks on Coop Panga baasintress kolme kuu kaupa fikseeritud, muutudes juhul, kui KPB on muutunud kolme kuu jooksul pärast selle viimast lepingujärgset fikseerimist. Kui lepingud on alla kirjutatud Ole ise aktiivne ja tunne huvi, kuidas toimub laenulepingu täitmine. Kodukindlustuse sõlmimiseks helista telefonil ja Sinuga võetakse ühendust. This Account has been suspended. Ainult nii saad olla kindel, et vajalik info jõuab Sinuni. Baasintress on võrreldes üksikute turuintressimääradega stabiilsem, kuna võtab arvesse majanduskeskkonda ja intressimäärade kujunemist terviklikumalt, järgib turusituatsiooni rahulikus tempos ega lähe kaasa üksikute turuintressimäärade ajutiste kõikumistega.\nKrediidipank – Laenud Eestis\n. Samuti võib tekkida võimalus laen osaliselt või täielikult ennetähtaegselt tagasi maksta. Näiteks kui perre sünnib laps või kaotatakse töö, vähenevad sissetulekud. Laenu tagastamine Üldjuhul tuleb kodulaenu intressi ja põhiosa makseid tasuda igakuiselt. Kontrolli, et lepingusse saaks kirja just see, milles oled nii laenusaaja kui ka pangaga kokku leppinud. Teeme koostööd Eesti juhtiva kindlustusseltsi If Kindlustusega, kellega koostöös Sulle kindlustust pakume. Sel juhul on võimalus võtta laenu tagastamisel maksepuhkust ja tasuda sellel perioodil pangale vaid intressimakseid. Kiirlaenufirmad ja protsendid, odava intressiga laenud. Laenusaaja kohustuse täitmisega on Sul võimalik ära hoida panditud korteri või maja müük, samuti vältida täiendavate kulude tekkimist ning kohtuvaidlusi. Määr on arvestatud eeldusel, et krediidisumma võetakse kasutusele kohe täies mahus, põhiosa ja intress makstakse tagasi igakuiste annuiteetmaksetena. Nii on kindlustatud ka Sinu meelerahu – kui midagi juhtub, siis kahjud korvatakse ja saad tagajärgedest lihtsamalt üle. Kindlustusjuhtumi korral tuleb laenusaajal teavitada panka aadressil [email protected] Sul on õigus nõuda nii notarilt kui ka pangalt sõlmitavate lepingute projekte.


Kabatšokk Soraya: seemned: osta online\nKabatšokk ''Soraya'' - Cucurbita pepo L. var. giraumonas.\n* Konserveeritud kabatšokid seentega – kas salat või raguu, mida saab valmistada suvel või sügisel, kui aias valmivad köögiviljad, aga metsavälud on täis metsaande ...\nPärast termilist töötlemist väheneb nii kabatšoki kui seente maht, seepärast saabki üsna suurest kogusest vaid paar 500 grammist purki. Niisugune kabatšoki-seenesalat on väga maitsev iseseisva roana, ka meeldib see taimetoitlastele, sest ei sisalda loomseid aineid, kui on valgurikas. Valmistamiseks on vaja eelnevalt pesta ja kupatada seened.\nKoorime kabatšokid, eemaldame seemned, lõikame umbes 1,5x1,5 cm kuubikuteks (noori vilju pole vaja koorida). Paneme pannile, lisame varem keedetud seened (hoolikalt pestud seeni keedetakse 30 minutit soolases vees).\nSuuremad seened lõigatakse tükkideks, väiksemad võivad terveks jääda. Konserveerimiseks sobivad mitmesugused puravikud (haava-, kase-). Esimene keeduvesi valada ära.\nPetersell peenestada, lisada sool ja peenestatud musta pipart. Katame nõu kaanega ja keedame 35 minutit. Kabatšokid on veerikkad, seepärast on poole tunni pärast maht vähenenud, võtame nõult kaane ära ja keedame veel 7 minutit, et vesi saaks välja auruda. Konserveerimiseks sobivad purgid on 0,5-0,7 l mahtuvusega. Purgid pesta soodaveega, loputada keeva veega, steriliseerida purke 5 minutit aurus või praeahjus (+120°C, 10-15 minutit).\nPaneme valmis raguu purkidesse ja steriliseerime. Selleks sobib kastrul, mille põhja panna puuvillane rätik, lisada vesi ja kuumutada +40°С. Siis panna nõusse purgid, mis on täidetud „kumeruseni“ ja kaaned on kergelt peale asetatud.\nKastrul panna pliidile, lasta veel keema minna. Steriliseerida 20 minutit. Seejärel purgid kaanetada, keerata tagurpidi ja jätta jahtuma. Hiljem hoida +2..+6°C juures kuivas ruumis.


Uudised – Eesti Pandipakend\n31.01.2022 2021. aastal tagastasid Eesti inimesed 293 miljonit ühekordse kasutusega pandipakendit. See on suurim kogus, mille on tarbijad Eesti pandisüsteemi 16-aastase ajaloo jooksul ühe aasta jooksul tagastanud. Ka 2020. aastal tagastati rekordkogus pandimärgiga varustatud pakendeid, kuid see jääb seekordsele rekordile pea 30 miljoniga alla. 2019. aastal, kui pandeemia polnud veel alanud ja Eesti majandus kasvas […]\n04.10.2021 Käesoleva aasta esimese kaheksa kuuga kogus Eesti Pandipakend kokku ja suunas ringlusesse 204 miljonit ühekordse kasutusega pandipakendit. Sellest 39 miljonit tagastati juulis, mis on suurim ühes kuus ringlusse võetud kogus alates Eesti Pandipakendi asutamisest 2005. aastal. Võrreldes eelmise aasta 8 kuuga tagastasid keskkonnateadlikud tarbijad 12% rohkem pandipakendeid. Eesti Pandipakend suunab tarbijate abil taaskasutusse pandimärgistatud […]\n14.09.2021 Eesti suurim korduvkasutatavate nõude teenus Panditops hoidis selle aasta suveüritustel ära nelja tonni prügi tekkimise. Kahe ja poole kuu jooksul kasutati Panditopsi tooteid pea 205 000 korda 62 üritusel kõikjal Eestis. Alates 2019. aastast, kui Panditops esimestel sündmustel kasutusele võeti, on ühekordsete nõude kasutamine Eestis pidevalt vähenenud – tänaseks on Eesti Pandipakendi Panditops ära hoidnud […]\n21.07.2021 Juunis avatud Panditopsi teenusega liitus esimese kuu ajaga 45 üritusekorraldaja ja toitlustajat, kes asendasid ainuüksi esimese kuuga üle 60 000 ühekordse nõu korduskasutatavate topside-taldrikutega. Nii hoiti mõne nädalaga ära pea tonni prügi tekkimine. Eesti Pandipakend tutvustas üritusekorraldajatele ja toitlustajatele oma uut korduskasutatavate nõude teenust 16. juunil. Esimese kahe nädala jooksul väljastati 7070 panditopsi ja nõu, […]\n16.06.2021 FOTOD: Panditopsi avaüritus Fotode autor: Rene Lutterus Eesti Pandipakend avas täna Baltikumi suurima korduskasutatavate panditopside ja -nõude pesemise ning rendikeskuse. Lahenduse eesmärk on lõpetada üritustel loodusvaenulike ühekordsete nõude kasutamine ja vähendada prügi tekkimist kümnete tonnide võrra. Keskkonda reostavaid ühekordseid nõusid asendavad nüüd Eesti Pandipakendi korduskasutatavad Panditopsi tooted, mille hulgas on pokaalid, erineva mahutavusega topsid, […]\n24.05.2021 Heategevusfond Aitan Lapsi, Eesti Pandipakend ja Kultuuriministeerium kuulutasid täna välja lastelavastuste konkursi „Teater lasteaeda“. Teist korda toimuva konkursi eesmärk on leida lavastused, mida mängitakse kõikides lasteaedades üle Eesti. Konkursile on osalema oodatud kõik noorele teatrivaatajatele lavastusi loovad etendusasutused ja väiketeatrid, seda lõbusate ja harivate lavastustega, mis räägivad lasteaialastele keskkonnahoiust ja jätkusuutlikust eluviisist. Konkursile laekunud […]\n30.03.2021 Keskkonnaminister Tõnis Mölder ja Eesti Pandipakendi tegevjuht Kaupo Karba sõlmisid koostöölepingu, et ühiste jõupingutustega pandipakendite ringlussevõttu veelgi suurendada. Tänaste allkirjadega pikendati algselt juba 2005. aastal sõlmitud vaba tahte lepingut. „Eestis toimib tagatisrahaga pakendite tagastussüsteem väga hästi juba 15 aastat. Tolles oleme suureks eeskujuks ka paljudele teistele riikidele, kes täna alles nuputava selle üle, kuidas […]\n08.03.2021 Heategevusfondi Aitan Lapsi, Eesti Pandipakendi ja Kultuuriministeeriumi ühine projekt „Teater lasteaeda“ plaanib jätkata lõbusate ja harivate lasteetendustega üle Eesti kõikides lasteaedades. Selle jaoks kuulutatakse kevadel välja uus lavastuste konkurss. Tänaseks viis aastat kestnud projekti raames on etendusi mängitud kokku 500 korda ning neid on näinud rohkem kui 32 100 last. Projektiga seotud osapooled on […]\n25.02.2021 Eesti inimesed vajutasid eelmisel aastal rekordarv kordi taaraautomaatide kultuurinuppu, millega jõudis Heategevusfondi Aitan Lapsi kaudu lasteni rekordiline pagas kultuurielamusi. 2020. aastal tegid inimesed üle Eesti kokku annetusi 143 742 korral, kogudes seeläbi lastele üle 185 000 euro. Kogu annetatud summa läks Heategevusfondi Aitan Lapsi kaudu lastele kodumaiste kultuurielamuste pakkumiseks, mille hulgas on nii teatrietendusi, kontserte, muuseumikülastusi kui ka muusikasündmusi. “Kuigi viiruse tõttu oleme pidanud oma sündmuste […]\n08.02.2021 Eesti Pandipakend kogus kokku ja suunas taaskasutusse eelmisel aastal üle 266 miljoni ühekordse kasutusega pandimärgiga joogipakendit. Hoolimata pandeemiast tingitud piirangutest ja ära jäänud suurüritustest ületab eelmise aasta rekordiline tagastus kõiki varasemaid aastaid. Kui 2019. aastal suunas EPP taaskasutusse 250 miljonit pandipakendit, siis eelmisel aastal kasvas see number 6,3% ehk 266,6 miljoni pakendini. Kõige aktiivsemalt […]


Ettevõtluskogemuse algus: 28.09.2018\nTartu maakond, Tartu linn, Ilmatsalu alevik, Järve tee 11-3\nLisa Andrei T. andmed oma infosüsteemi\nSuuna ühe klikiga Andrei T. andmed oma infosüsteemi või laadi alla CSV fail. Andmed on rikastatud Storybooki raportite otselinkidega. Vaata ka masinloetavate andmete nimekirja.\nHOONEÜHISTU ILMATSALU TÜH: Tegevuslugu\nHOONEÜHISTU ILMATSALU TÜH alustas peaaegu 24 aastat tagasi, mil juhatuse liige Rein R. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. HOONEÜHISTU ILMATSALU TÜH valdkond on hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms). Samas valdkonnas (EMTAK 68321) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 7150 tü ...


Toidupangad korraldavad taas toidukogumispäevad - news\nToidupangad korraldavad reedel ja laupäeval taas toidukogumispäevad.\nToidupangad korraldavad taas toidukogumispäevad\n"Jõulukuine toidukogumine on kõigi toidupankade ning meie sõprade-toetajate jaoks aastat lõpetav ühine pingutus – vaid üheskoos on võimalik see ära teha. Erinevate kaubanduskettide kauplused on avanud meile oma uksed, head inimesed ostavad kauba, mille me saame puuduses elavatele peredele edasi jagada, vabatahtlikud kingivad meile oma aega ning annetajatele rohkelt tänusõnu," ütles Toidupanga kommunikatsioonijuht Nele Hendrikson.\nTa lisas, et toidukogumispäevadest on saanud populaarne heategevusaktsioon, kus osaletakse meelsasti ning mille järgi isegi valitakse juba kauplusi, kuhu neil päevil sisseoste tegema minna.\nSel korral on umbes 750 vabatahtlikku osalemas 38 poes 18 erinevas linnas. Kaupluste hulgas on 12 Selverit, 8 Rimi, 7 Prismat, 5 Maksimarketit, 3 Konsumit, üks Säästumarket, Kevade pood Tõrvas ja Haapsalu Kastani keskuse kauplus, mis koos Järve Selveri ja Viimsi Selveriga osaleb aktsioonis esmakordselt.


Anett Kontaveit teenis suurepärase võidu Petra Kvitova üle – TENNISNET.EE\nAnett Kontaveit teenis suurepärase võidu Petra Kvitova üle\nAnett Kontaveit pärast Petra Kvitova võitmist. / Foto: AFP/Scanpix\nAnett Kontaveit jätkas Brisbane’i turniiri edukalt, kui alistas teises ringis neljandana asetatud Petra Kvitova 7:5, 7:6 ja jõudis veerandfinaali. See oli Kontaveidi karjääri üheksas võit maailma esikümne mängija üle.\nKontaveit on Kvitova vastu veel kaotusseisus 2:3, aga on märkimisväärne, et eestlanna on võitnud omavahelistes mängudes nüüd neli tie-break’i järjest. Tõsi, esimesel korral see edu ei toonud, sest Madridis Kontaveit kaotas pärast avaseti 7:6 võitmist. Enne mängu kirjelduse juurde minekut võiks veel mainida kaht numbrit: Kontaveit tuli teises setis välja kaotusseisust 2:5, 0:30 ja tema esimese servi õnnestumisprotsent oli 88!\nIgatahes kohtumine algas servimängu demonstratsiooniga. Kui Kvitova lõi ka ässasid ja pallis üldjoontes võimsamalt, siis Kontaveit vastas stabiilse serviga. Sellest piisas, et hoida tasakaalu ning seti lõpus hakkasid Kvitova poolelt tulema ka topeltvead, samuti suurenes tema eksimuste arv. Nii sai Anett seisul 5:5 olulise murde ja kuigi Kvitova veel kõvasti võitles, hoidis ta ka oma pallingut.\nTeine sett oli kõikuvam. Kiiresti sai Kvitova murdega ette, aga Kontaveit tasakaalustas seisu 2:2. Siis tuli halvem periood, mille tagajärjel jäi Anett taha 2:5, nagu juba eelpool mainitud. Ta kutsus nõupidamiseks väljakule treener Nigel Searsi ja tundus, et inglane suutis rääkida õigeid sõnu eelkõige sellest, et tuleb rahuneda ja mängida kindlalt, sest Kvitova peab riskima, kuna on eelmisest mängust väsinum.\nLõpuks läks kohtumine tie-break’i, millest suurt midagi kirjeldada polegi, sest Kontaveidi ülekaal 7:1 oli vaieldamatu.\nStatistika oli huvitav veel sellepoolest, et Kontaveit ei löönud ühtki ässa ega teinud ka ühtki topeltviga, Kvitova lõi aga 5 ässa ja tegi 7 topeltviga. Nagu juba mainitud, oli Kontaveidi esimese servi õnnestumisprotsent 88 ja Kvitoval 59. Nii ei lugenud fakt, et Kvitova võitis oma pallingult protsentuaalselt rohkem punkte (vastavalt 75 ja 67%), sest tšehhitar pidi lööma rohkem teisi serve, millega ta polnud edukas (39%).\nKui Anett tegi 8 äralööki Kvitova 20 vastu, siis lihtvigade arv oli selles mängus otsustav – Kontaveit 12 ja Kvitova koguni 41. Tõsi, Anetti vähene äralöökide arv ei näita passiivsust, paljudel juhtudel ta sundis Kvitova eksima ja muidugi luges ka asjaolu, et Kvitova jõudis oma riskantse mänguplaani tõttu juba enne vea tea, kui Anett üldse ründama pääses. Murdepalle realiseeris Kontaveit 5st 3 ja Kvitova 5st 2.\nMängujärgses intervjuus ütles Kontaveit, et tänu mullustele sagedastele omavahelistele kohtumistele ta juba teadis, mida vastaselt oodata. Kuna Brisbane’i turniiri võitis 2012. aastal Kaia Kanepi, pidi Anett intervjuus ka mainima, kuidas kogenuma kaasmaalanna edu on teda innustanud ja ka Tallinna vanalinna ilu tuli korraks jutuks.\nVeerandfinaalis kohtub Anett Kontaveit ukrainlanna Lesja Tsurenkoga (WTA 27.). Nende omavaheline seis on 1:1, kuid viimati võitis 2017. aasta s’-Hertogenboschi turniiril Kontaveit ja tookord jõudis ka oma karjääri seni ainsa WTA turniirvõiduni. Tõenäoliselt peetakse see kohtumine homme, kuid ajakava veel avaldatud pole.\nPrevious Post Kolme Eesti neiu teekond katkes Stockholmi turniiri kvalifikatsioonis\nNext PostHarri Neppi: Anett on hakanud paremini liikuma


Kuidas sina oma elu mõõdad? – Hingele | GoodNews\nAvaleht Inspireeriv Kuidas sina oma elu mõõdad?\nKuidas sina oma elu mõõdad?\nOled sa mõelnud, kuidas teeks su karjäär sind õnnelikuks? Kuidas suhted abikaasa, laste, sugulaste ja lähimate sõpradega oleksid õnne allikaks? Kuidas hoolitseda selle eest, et sa elaksid ausat elu ega satuks vangi?\nRaamat „Kuidas mõõta oma elu?“ ei anna kergeid vastuseid, vaid paneb lugeja silmitsi seisma oluliste küsimustega. Raamatu autorid Clayton M. Chritensen, James Allworth ja Karen Dillon ei ütle, mida mõelda vaid õpetavad, kuidas mõelda. Raamat ei näita teed õnnele, vaid annab võimalused selleks, et leida oma õnne.\nAvaldame raamatust viis mõtlemapanevat ja inspireerivat mõttekäiku. Kas sina oled mõelnud, kuidas oma elu mõõta?\nTee seda, mis on sinu jaoks parim töö\n„Ainus viis olla tõeliselt rahul, on teha seda, mis on sinu jaoks parim töö. Ja ainus viis teha parimat tööd, on armastada seda, mida sa teed. Kui sa pole seda veel leidnud, jätka otsimist, ära jää paigale. Sellega on nagu kõigi südameasjadega – sa tunned ära, kui oled ta leidnud.“ – Steve Jobs\nKüsi endalt, mis sind motiveerib\nVõimatu on arendada tähendusrikast vestlust õnne teemal teadmata, mis kedagi käivitab või liikuma paneb. See, et leiame end lõksu jäänuna rahuldust mitte toovas ametis ja isegi rahuldust mitte toovas elus, on sageli põhilise mittemõistmise tulemus – mis meid tegelikult motiveerib? Oled sa mõelnud, mis sind motiveerib?\nKõik algab sellest, kuidas oma ressursse jaotada\nVõite ju rääkida, et teie elus on strateegia, motivatsioonid arusaadavad ja püüdlused ootamatute võimalustega tasakaalus. Lõppkokkuvõttes ei tähenda see midagi, kui ei lange kokku nendega, mille peale tegelikult oma aega, raha ja energiat kulutate. Teisisõnu, kõik algabki sellest, kuidas te oma ressursse jaotate.\nJälgi, kas suund on õige!\nTegelik strateegia – ettevõttes ja ka eraelus – luuakse sadade igapäevaste otsuste põhjal, kuhu me oma ressursse kulutame. Kuidas olla igapäevaelus kindel, et suund on õige? Jälgige, kuhu ressursid kanduvad. Kui need ei toeta teie vastuvõetud strateegiat, siis ei vii te seda strateegiat kunagi ellu.\nNeed suhted, mis teil on oma pereliikmete ja lähimate sõpradega, on kõige suurema õnne lähteallikad teie elus. Kuid peate olema ettevaatlik. Kui tundub, et kodus sujub kõik kõige paremini, uinutatakse teid veendumusse, et nende suhete hoidmise võib tagaplaanile lükata. See on tohutu viga. Selleks ajaks, kui neis suhetes probleemid kerkima hakkavad, on sageli hilja neid parandama asuda, mis tähendab peaaegu paradoksaalselt seda, et õige hetk, mil on kõige olulisem asuda investeerima tugevate peresuhete ja lähedaste sõprussuhete loomisesse, on siis, kui välisel vaatlusel tundub, nagu see polekski vajalik.\nPaljud tooted pole elujõulised, sest firmad arendavad toote välja valest vaatenurgast lähtudes. Ettevõtted keskenduvad liialt sellele, mida nad tahaks tarbijale müüa, selle asemel et uurida, mida tarbija tegelikult vajab. Puudub empaatia: sügavam arusaam probleemi kohta, mida tarbija üritab lahendada. Sama kehtib ka meie suhetes: me siseneme suhtesse, mõeldes, mida meie sellest tahame, mõtlemata aga, mis on oluline teise inimese jaoks. Vaatenurga muutmine on võimas viis suhete tugevdamiseks.\njärgmine Inspireerivad vaimuliku mõtted


Küberturvalisusest lihtsalt ja selgelt — CHK\nRiigi Infosüsteemi Amet ja Politsei- ja Piirivalveamet alustasid paar aastat tagasi kommunikatsiooni ja hoiatavad jätkuvalt tegevjuhi petuskeemi eest. Sel juhul saadetakse ettevõtte finantstöötajatele näiliselt asutuse juhi nimel petukirju, kus palutakse kohe teha kiire makse. Eestis on ettevõtted reaalselt selle tõttu kahju kannatatud ja kuna see on sedavõrd aktuaalne, siis räägime internetist ja kübermaailmast lähtuvatest ohtudest lähemalt.\nKüberkuritegevus ja raamatupidajad. Nende vahel on seos – finantsressursid. Raamatupidaja aitab ettevõttel finantsressursse hallata: ta kasutab neid ja annab omanikule nende kasutamise kohta tagasisidet või siis maksab riigile makse jne.\nKüberkuritegevuse peamine eesmärk on saada ligi ettevõtete rahale ja raamatupidaja on siinkohal üks oluline sihtmärk. Küberkuritegevus möödus hiljuti oma “kasumlikusse” poolest narkokuritegevusest ja tõusis sellega esikohale. Siin on mõned põhjused, miks on küberkuritegevus nii suure hooga kasvanud.\n• Raha. Kõige edukam lunavara (Cryptowall) teenis ametlikel andmetel mõned aastad tagasi 300 miljonit dollarit. Motivatsioon sellist kasumlikku pahavara luua on kurjategijatel seega 300 miljoni dollari jagu.\n• Andmete ja intellektuaalomandi vargus. Kellelgi on huvitavat informatsiooni ja keegi teine tahab seda. Nt eelinfo börsiettevõtte suurepäraste majandustulemuste kohta annab hea võimaluse neid aktsiaid osta.\n• Riikidevaheline jõudemonstratsioon. Paraku toimub see igal tasandil. Luuretegevus, teisele poolele “koha kätte näitamine”, presidendivalimiste mõjutamine Ameerika Ühendriikides jne. Võib juhtuda, et kurjategijatele avame ukse meie ise oma käitumisega.\n• E-kirjades manuste avamine ja linkidele klikkimine on viimase aja üks peamisi pahavaraga nakatumise viise. Organisatsiooni või kodukasutaja võrku ei tungita enam kaitsevahendite üle kavaldamise või lahti murdmisega. Kasutaja ise annab oma teadmatuse tõttu ligipääsu. Nakatatud e-kiri on küberkurjategijale suurepärane ukseavaja.\n• Halb küberhügieen tähendab oskamatust olla alalhoidlik ja tegutseda küberkeskkonnas turvalisust silmas pidades. Sellise käitumisega võib inimene ohustada nii ennast kui ka oma tööandjat ja tema varasid\nLunavara ehk ransomware\nSee on pahavara ehk viirus, mis muudab andmed arvutis ja ettevõtte võrgus krüpteerimisega loetamatuks. Andmete tagastamise eest küsitakse lunaraha. Kui maksad, toetad kuritegevust. Kui ei maksa, siis kannatad kahju andmete kaotuse tõttu.\nVäga suure kahju tekitas eelmisel aastal lunavara nimega NotPetya. Näiteks ainuüksi ühele ettevõttele võis kahju olla 300 miljonit dollarit (FedEx). Puutumata ei jäänud sellest ka Eesti, kui Ehituse ABC poed olid päevi suletud.\nHeikko Kallaste Teliast lisab: “Lunavararünnete esimesed juhtumid registreeriti Eestis 2017. aasta mais, kui WannaCry nimelise viiruse märke avastati poole tosina Telia kliendi arvutites. Maailmas oli selleks hetkeks viirusega nakatunud arvuteid üle 230 000 ning edukaid rahalisi nõudeid välja makstud 40 000 dollari ulatuses.”\nKuidas aga viirus ettevõtte võrku või isiklikku arvutisse jõuab? Suures enamuses algab see e-kirja manuse avamisega või internetist dokumendi avamisega, millele võis juhatada link jälle mõnest e-kirjast. Manuses olev dokument sisaldab mingisugust koodi, mis laadib internetist alla vastava pahavara ja käivitab selle. Rohkem polegi vaja.\nAga mida peaksid raamatupidajad siinkohal teadma?\nExceli tabelid on raamatupidaja üks enamlevinud töövahend ja paljud arved, pakkumused, saatekirjad jne tulevad Exceli failina. Peaaegu sama tihti ka Wordi või PDF-dokumendina. Need kõik aga on ühed enamlevinud pahavara kandjad. Seega, kui kirja saatja on isegi tuttav, aga saadetav fail kuidagimoodi kahtlane ja kaaskiri üldsõnaline või puudub, siis tasub saatjaga või oma IT-inimesega konsulteerida enne faili avamist. Kui dokument soovib makrot käivitada ja sellekohase hoiatuse kuvab, siis tasub seda faili mitte avada, kui just ei ole kindlat veendumust, et tegemist on õige asjaga.\nNäide elust enesest. Ülemus helistab alluvale: „Kuule, kas sa vaatasid selle pakkumuse üle, mis ma saatsin Sulle hetk tagasi?“. Alluv vaatab, et parasjagu tuleb e-kiri sisse koos Exceli failiga ja avab selle kirja lugemata. Pahavara oli sellega arvutisse laetud. Kui ülemus poleks samal hetkel helistanud ja pakkumuse kohta küsinud, siis alluv ei oleks seda manust kunagi avanud (kirjal olid selged viited, et tegemist ei ole õige asjaga). Piisas juhuste kokkulangevusest.\nKui me teeme oma tööd, siis me oleme sellele keskendunud. Me mõtleme arvudele, me mõtleme tabelitele ja sellele, et kas lapsed saavad koolis ilusti hakkama, ja kui nad helistavad ja kurdavad oma muret, siis mõtleme sellele. Kui ema helistab, et küsida kuidas läheb või räägib oma mõtteid, siis mõtleme nendele. Oleme enamuse ajast hõivatud töiste või maiste asjadega. Meie teadvus on nendel asjadel, aga osa meie tegevusi on automaatpiloodil – näiteks autosõit, jalutamine koju mööda tuttavat teed või ka e-kirja avamine või lingi avamine. Eriti kui e-kirjal on mingi tööga seonduv kontekst. Kui kõik on visuaalselt või olemuselt justkui õige, siis me lihtsalt tegutseme. Aga sellele loodab ka pahavara looja, et ikka leidub keegi oma mõtteis olev inimene, kes kogemata valele lingile vajutab või vale faili avab.\nKui palju lunavara liigub?\nSeda ikka leidub. Sõltub kuhu kasutaja vaatab. Igapäevane uudisteportaal ei ole enamasti probleem, aga näiteks uudise kommentaarides toodud link võib küll pahavarale osutada. Need portaalid näevad ka vaeva, et keskkonda puhtana hoida, nad vähemalt üritavad seda. Kavalamad kurikaelad peidavad pahavara kuhugi korralikule või näiliselt korralikule veebilehele, kus viimase omanik võibolla ei teagi, et kurikael on suutnud veebilehe halduskeskkonna oma kontrolli alla võtta ning sinna mõne halva lingi poetada. Ja heausklikud külastajad satuvad jama otsa.\nPahavaraga nakatanud või sellele viitavaid e-kirju tuleb samuti massiliselt, õnneks suudetakse enamus neist kinni püüda e-posti filtrite poolt. Need kirjad suunatakse rämpsposti kausta või kustutakse üldse eelnevalt ära. Kasutaja neid kirju ei näe. Nüüd sõltub jällegi IT pädevusest, kasutusele võetud e-posti filtreerimise lahendusest, et kui palju jama lõpuks kinni püütakse. Liiga tundlik e-posti filter võib samas püüda kinni midagi sellist, mis oli aga vajalik kiri.\nSee tähendab, et kasutajat meelitatakse loovutama mingeid isikuandmeid, krediitkaardi andmeid, kontode andmeid, paroole jne. Meelitamine käib mitmel tasandil.\n• Tihti teeseldakse tuntud organisatsioone – Google, Amazon, Apple, Paypal, Maksu- ja Tolliamet, SEB või Swedbank. Saadetakse ettevõtte nimel kiri, kus palutakse üle kontrollida oma andmed või sisestada kehtivad paroolid. Nii kui inimene oma andmed sisestab, saab kurjategija need oma valdusse.\n• Mõnel juhul üritatakse saada ligi konkreetse ettevõtte andmetele. Sel puhul on tegu juba sihitud küberründega (spear phishing).\nSellised kirjad võivad välja näha just nagu päris. Tihti on nende koostamisega palju vaeva nähtud. Samuti tunduvad õiged ka saatja aadressid ja lingid. Näiteks swedbank.ee asemel on Swedpank.biz või midagi muud. Kui tähelepanelik ei ole, siis erinevust ei märka.\nÜks keerulisemat sorti rünnak on sotsiaalne manipuleerimine ehk social engineering. Sel puhul on rünnaku objektiks enamasti konkreetne isik või ettevõte oma töötajatega. Siin kasutab kurjategija ära inimeste nõrkusi, et oma tegu toime panna. Ettevõtte ja töötajate kohta kogutakse eelinfot ning valitakse välja kõige sobivamad ohvrid, kelle kaudu oma eesmärke saavutada. Näiteks juhid, kellel on rohkem otsustusõigusi ja ligipääse, või raamatupidajad, kes saavad ligi ettevõtte rahale. Konkreetsed tegevused sõltuvad eesmärgist ja võimalikust motivatsioonist. Nii saadetakse spordihuvilisele võltsitud e-kiri spordivõistluse teemal, kus on sees pahavarale viitavad lingid. Või helistatakse töötajale identiteedivarguse eesmärgil, teeseldakse teenusepakkujat ja palutakse registreerida oma isikuandmed tasuta teenuse saamiseks.\nKüberpettuste tõttu on ettevõtted Eestis reaalselt kahju kannatanud. Ka meie riigiasutused hoiatavad nn “tegevjuhi petuskeemi” eest, kus ettevõtte finantstöötajale saadetakse näiliselt asutuse juhi nimel kiri, kus palutakse kohe teha kiire makse.\nJaanus Karlson CHK-st lisab: „Ka meil saavad raamatupidajad just selliseid kirju, isegi igal kuul. Kord on püütud jäljendada Christerit, kord mõne kliendi juhatajat ning enamasti sisaldab kiri palvet sooritada rahaülekanne. CHK raamatupidajad saadavad kahtlustäratavad kirjad alati IT-spetsialistile edasi.“\nNäide sotsiaalsest manipuleerimisest: Naisterahvas helistab telekommunikatsiooni ettevõttele, taustal kostab lapse nuttu (mis tegelikult tuleb arvuti kõlaritest). Kurjategija: „Tere, mina olen Kristy Molly, Peter Molly abikaasa ja ma vajan kiiresti ligipääsu oma mehe kontole, et saaksin telefoniteenusega teha üht ja teist.“ Ettevõte: „Vabandust, aga muudatusi seoses teenusega saab teha ainult Peter Molly ise“. Kurjategija (pooleldi nuttes): „Aga ma väga vajan seda ligipääsu, kohe, kohe. Mu mees on välismaal ja sattus autoga õnnetusse. Ta tõesti ei saa ise teile helistada. Palun aidake! Muudmoodi tõesti ei ole võimalik. Ma pean siin haige lapsega kodus olema ja ma tuleks ise teie juurde kohale ja saaksin näidata oma dokumenti, aga ma tõesti ei saa. Lapsehoidja on ka täna linnast ära.“. Ettevõte: „Hea küll, teie mehe konto parool on: ….“. See on näide, kuidas kellegi empaatiavõimest lähtuvalt langetakse sotsiaalse manipuleerimise ohvriks.\nSotsiaalmeedia kasutamine ja internetis oma isikliku info avaldamine on siinkohal kurjategijatele kullaauk. Info Faceboookis sõprade, hobide kohta; kellegi alkoholisõltuvuse ilmingud peopiltidel; kellegi meelestatus sotsiaalpoliitilistel teemadel (näiteks arvamused koosleluseaduse osas); spordivõistluste tulemused ja pildid – see kõik võib olla tore sotsiaalne elu internetis, aga kurjategija jaoks on see inimese tundmaõppimise ja mõjutamise vahend. Kurjategijal oleks oluliselt keerulisem seda infot tükkhaaval kuskilt mujalt koguda.\nKui keeruline võib olla sotsiaalne manipuleerimine – kuna see on üles ehitatud inimese nõrkustele, siis siinkohal ei ole kaitstud ka IT-inimesed, kes peaksid olema oma teadmiste tõttu rohkem ettevalmistunud. Ründetehnikate keerukus ja kvaliteet võib olla äärmiselt kõrge. Ei piisa enam teadmistest, tihti on vaja kontrollida oma või teiste tegevusi ja pädevusi. Aga nüüd nendest kaitsemeetmetest lähemalt.\nETTEVÕTTE VAADE JA IT\nKui nüüd rääkida ettevõtte ja IT vaatenurgast, siis leidub alati keegi, kes ühele või teisele valele lingile vajutab. Alati. Kahju ulatus sõltub sellest, mis selle lingi taga varitseb, kuidas on IT-keskkond ettevõttes üles ehitatud, ning kas vastav pahavara on küberkaitsevahendite jaoks tuttav ja selle vastu on olemas ka mingisugune kaitse.\nKüberkaitsevahendite üle otsustab enamasti IT või seda rolli täitev teenusepakkuja või tugiisik. Paljuski sõltub kaitse selle vastutava isiku pädevusest otsuste tegemisel, aga ka häälestamisel. Kui ettevõttes ollakse arvuti kasutamisel liberaalsed – see tähendab, et kasutaja tegevustele ei seata arvutis kuigipalju piiranguid – siis on ka tagajärjed enamasti hullemad, kui mingi pahavara pääseb tegutsema. Seega, ei tasu olla IT peale kuri, et miks ei lubata ühte või teist tarkvara kasutada või ise paigaldada – see on kasutaja kaitseks. Mida piiratum on kasutuskeskkond, seda piiratum on see tegutsemiseks ka pahavarale – see ei ole üks ühele reegel aga 99% juhtudel peab see paika.\nLisaks mängib rolli ka see, et kuidas inimene arvutit kasutab: mis on tema kasutajaharjumused ja huvid, kas arvuti on kasutamiseks ka lastele, kui vanad need lapsed on ja mille vastu huvi tunnevad, kas arvutit kasutab veel kellegi abikaasa või elukaaslane ja milleks. Kui arvuti on ettevõte vara, siis seda ohustab nii kasutaja ise oma harjumustega kui ka kõik teised, kes sellele ligipääsu omavad.\nPiraattarkvara ja filmid, täiskasvanute meelelahutus, internetimängud on mõned näited huvidest, mis tõstavad koheselt ohtu komistada mingisuguse pahavara otsa. Selleks ei pea üldse palju vaeva nägema, et see pahavara leida. Sellest vabanemiseks tuleb tihtilugu palju rohkem vaeva näha.\nSiinkohal kasutaja muidugi häbeneb oma huvisid ja kui IT küsib, et mis juhtus, siis vastus on, et ei tea. IT enamasti siiski saab järele vaadata, et mis juhtus ja kuidas arvuti nakatumine toimus. Seega tasub siinkohal olla aus ja ära rääkida – see lihtsustab tööd ja võimaldab kasutaja probleemile kiirema lahenduse leida. Seda võiks nimetada võimaluseks oma vigadest õppida, aga varjamine ja sarjamine lubab meil takerduda vaidlusse ja kahtlustamisesse. Ja kui IT või ettevõte leiab, et kasutaja ei peaks oma huvisid tööandja arvuti kaudu realiseerima ega siis muud üle ka ei jää. Kes see ikka tahab igapäevast leiba pakkuvale ettevõttele 300 miljoni dollari suurust kahju tekitada nagu NotPetya FedExile tekitas?\nTehnoloogiliste vahenditega tegeleb IT, organisatoorsete meetmetega tegeleb ka asutus tervikuna. Aga mis need kaitsevahendid on?\nTehnoloogilised vahendid – kõik on kuulnud viirustõrjest. Sellele järgnevad mehhanismid, mis kontrollivad täiendavalt andmete liikumist kasutaja ja interneti vahel. Nt kontrollitakse, mis andmed liikuda tohivad, kas need andmed sisaldavad midagi paha, kas need andmed tohivad internetti liikuda, kas andmete liikumine on liiga intensiivne, kes neid andmeid näha tohivad jne, jne, jne. Turvalisust tagavate tehnoloogiate valik ja tööle rakendamise viis sarnaneb maja arhitekti tööga: milline on keskkond kuhu ma maja ehitan – kas on maavärinaid, miinuskraade või piisab savionnist, kas seal elab 1 või 2000 inimest. Samas peab küberturvalisuse eest vastutav arhitekt mõtlema, et millega ettevõte tegeleb, kus tegeleb ja kuidas tegeleb. Vaid siis saab ta planeerida vajalikud ehitusklotsid ehituseks. Kui ettevõte tegeleb puitmajade ehitamisega, siis on turvalisust tagavad vahendid erinevad sellest, kui ettevõte tegeleb internetis finantsteenuste pakkumisega.\nOrganisatoorsed vahendid – reeglid, mis ühelt poolt piiravad meie tegutsemist ja võivad tunduda aega raiskavat, aga need on paigas selleks, et meid kaitsta. See on oluline asi, millele mõelda. Kas tööandja kiusab meid või siiski kaitseb ennast ja kasutajaid? Kui käitume nagu nõutud, siis me saame juba mingil määral eeldada, et organisatsioon on võtnud vastutuse, et kui nii käitutakse, siis on OK. Kui midagi juhtub, siis ei ole ainult kasutaja süüdi. Kui reegleid üldse ei ole, siis on teistpidi küsimus – kas organisatsioon ootab kasutaja täielikku iseseisvust ja võimet oma tegevuste eest vastutada või ei ole kumbki osapool võimeline vastutama, kui ettevõte peaks näiteks sattuma küberrünnaku ohvriks?\nOrganisatoorseteks vahenditeks võib lugeda ka personalivalikut – millised on inimese teadmised küberhügieenist ja küberohtudest. Siiski võib üheks olulisemaks ja tähtsamaks vahendiks pidada organisatsiooni juhtkonna ja juhtide eeskuju. Küberturvalisusele pööratakse tähelepanu, inimesi koolitatakse, tutvustatakse olulisi organisatsioonikohaseid ohte ja tegevusi, omatakse tegevusplaani ja ressursse olukorra pidevaks jälgimiseks ja uute küberohtudega arvestamiseks – sellest võib sõltuda ettevõtte jätkusuutlikkus tänases keskkonnas.\nRünnete ja pahavara hulk on oluliselt suurem kui siin artiklis toodud. Küberturvalisusega tegelemine organisatsioonis on terve protsess, mis on kestev tegevus. See on segu tehnoloogiast ja inimestest, reeglitest paberil ja piirangutest arvutis. Töötaja saab olla eelkõige hoolas, küsida nõu, kui midagi on kahtlane, ja jälgida kokkulepitud reegleid, ennast täiendada, näidata eeskuju.\nKui langetakse küberrünnaku ohvriks, siis käitumine selles olukorras on tihti tavakasutaja võimetest väljas. Aitab IT-spetsialist või IT-d tundev isik, aitab Politsei- ja Piirivalveamet süüteo menetlemisega. Siinkohal veel oluline märkus. Küberkuritegevus on rahvusvaheline kuritegevus, mis ei tunne riigipiire. Seega võib nende asjade lahendamine olla oluliselt keerulisem, kui tavapärane vargus või kuhugi hoonesse sissemurdmine.\nKui praegusel töötaval põlvkonnal on vaja õppida küberhügieeni ja kohanduda muutustega, siis järgmistele põlvkondadele me saame juba oma käitumise ja suhtlemisega seda oskust edasi anda. Proovime vähemalt tulevaste põlvkondade jaoks seda alalhoidliku käitumismustrit juurutada just nagu isiklikku hügieenigi.\nEt end kaitsta, tuleb alustada küberhügieenist. Mõistet võib tõlgendada kui teadlikku ja turvalist käitumist seoses internetti ühendatud tehnoloogiliste vahenditega (arvuti, rakendused). Samas tähendab see ka interneti kasutamist üldisemalt (sotsiaalmeedia, informatsiooni tarbimine, informatsiooni levitamine, isiklike huvidega tegelemine jpm). Miks see nii eriskummaline tegevus on? Me õpime ennast pesema ajast, kui olime väiksed lapsed ja meil on teatav vilumus selles. Me õpime olema liikluses teataval määral alalhoidlikud – ei käi keset teed näiteks, kuna võib auto alla jääda. Aga kübermaailm on nii uus, et me tegelikult ei oska seal olla – me tihti ei tea, mida me tohime või ei tohi teha. Levib palju erinevaid arvamusi, hoiakuid ja ega see ei tundu ju ka reaalne elu olevat – see on internet, see ei ole pärismaailm, see on ju vaid ühtede ja nullide jada.\nKahjuks või õnneks, vaata kust nurgast soovid – kübermaailm seguneb päris maailmaga. Küberrünnak võib teoreetiliselt hävitada tuumaelektrijaama ja tappa selle plahvatusega inimesi. Küberrünnak võib muuta valgusfooris punase tule roheliseks ja tähelepanematu jalakäija jääb auto alla. Küberrünnak võib muuta isesõitva auto anduri kasutuks ja selle reisijad autos sõidavad abitult kaljult alla. Positiivsema poole pealt saab rääkida kõigist neist mugavustest, mis meil on. Me saame suhelda reaalsete inimestega tuhandete kilomeetrite kaugusel. Saame kuulda kellegi häält ja näha tema pilti. Me suudame internetist leida vastuseid keerulistele küsimustele sekundite jooksul ja leida viisi, kuidas paberist voltida keerulisi origamisid.\nMeil on aeg hakata kiirelt kohanema kiirelt toimuvate muudatustega. Et olla konkurentsivõimelised, peame suutma kasutada tänapäevaseid, efektiivseid töövahendeid, aga me peame õppima ka uusi kombeid, et jääda ellu tehislikust maailmast pärinevate ohtudega. Üks asi on isiklik küberhügieen – kuidas ma ise käitun, teine asi on tehnoloogilised ja organisatoorsed kaitsevahendid, mis peaks meid aitama. Küberhügieeni meil on vaja õppida ja harjutada.\nMIL VIISIL ON KAITSTUD CHK SÜSTEEMID JA KLIENTIDE ANDMED\n“CHK sisevõrguna kasutatakse Telia kohtvõrkude lahendust. Nii seotakse erinevad kontorid ühte võrku, mis on (avalikust) internetist tulemüüriga eraldatud. Samas võrgus on ka CHK Soome kontor. Kasutusel on ESET Endpoint Protection Standard tarkvara, mis kontrollib kahtlaseid linke ja manuseid ning suudab enamiku ohtlikke ründeid ära tunda ning tõkestada. Kuna CHK tööjaamad on Telia Eesti halduses, siis saame võimaliku lunavararünde peatada enne, kui see jõuab infosüsteemides levima hakata. Praeguseks on meil kahe suurettevõtte näol näide, kus ESET tarkvara meie monitooringusüsteemi abil lunavararünde tuvastas. Tänu sellele saadi 30 sekundi jooksul viirusele jälile, selle levik tõkestati, nakatunud arvutid puhastati ning kogu selle aja jooksul ei katkenud ettevõtte töö hetkekski. Et kaitsta end andmete õngitsemise vastu, võttis CHK hiljuti kasutusele Office 365 pakutava Exchange’i lahenduse. Tegemist on Microsofti e-kirjade süsteemiga, mis sisaldab pidevalt uuendatavaid spam-filtreid. Microsoft kasutab ka Exchange Online Protection anti-spam ja anti-phishing filtreerimise tehnoloogiat, kogudes pidevalt kasutajate endi näiteid, et tõkestada andmete õngitsemise ja sotsiaalse mani-puleerimise eesmärgil levivaid spam-kirju.”\n"CHK-s kasutatakse peamiselt Excellenti poolt pakutavat Standard Booksi äritarkvara. Nii asub just meie haldusalas suurem osa CHK raamatupidamisklientide andmeid. Kõik andmebaasid asuvad meil “pilves” ning on kaitstud mitme turvakihiga. Füüsiliselt paiknevad andmed meie juures, kuid me ise neile ligi ei pääse – kõik andmed on krüpteeritud. Selleks, et andmeid näha, on vaja kasutaja poolt eraldi õigusi. Ka see osa on mitmekordselt turvatud – kasutame sertifikaate, VPN tunneleid ja mitmeid isiklikke “võtmeid” ehk salasõnasid. Meie ettevõte on turvalisusesse palju investeerinud ning seda suunda ka jätkame. Kasutame lahendust, kus meil on riskide hajutamiseks mitu andmekeskust. Kui ühega peaks midagi juhtuma, läheb automaatselt tööle teine. Klientide andmed on krüpteeritud kujul varundatud viide erinevasse kohta. "\nOleme CHK-le valinud sellised partnerid, kes on professionaalid ka turvalisuse alal. Teisiti ei saaks kuidagi, kuna meie kliendid usaldavad oma andmed just meie kätte. Oleme ennast heade partnerite abil selle teemaga kurssi viinud ning võtnud kasutusele lahendused, mis lubavad andmete turvalisuse osas rahulik olla. Nii meil endil kui ka meie klientidel.\nKÜBERHÜGIEENI 7 REEGLIT:\nEttevõttest Security Software\nKüberriskid on tänapäeva äri lahutamatu osa. Security Software OÜ poolt pakutavad teenused kaitsevad erinevate turvariskide eest alates ennetavatest tegevustest kuni tegevuskavadeni ja kriisiolukordades koordineerimiseni. Security Software OÜ on 2010. aastal Eesti kapitalil loodud ettevõte, mis pakub infoturbelahendusi nii avaliku kui ka erasektori asutustele. Meie klientideks on Eesti suurettevõtted ja riiklikud organisatsioonid, muuhulgas EAS, Coop Eesti, KredEx. Teeme maailma turvalisemaks.\nUDxgkViIyKsF (kTZiEJDPW, 26. juuli 2020)\nfzcruDdQ (USqPKjwe, 26. juuli 2020)\nfajcdKPmOFDV (SuovYaNJKZO, 10. mai 2020)\nOpodwGxmJerlhj (WMbcsAyHvSNDhwr, 10. mai 2020)\nXKucRbZzDHC (ZofsFEKLnuIejY, 3. november 2019)\njgKPIdGq (XuwGQqOY, 3. november 2019)


Kala kaob eestlaste laualt, lõheusk on õnneks alles - Maaleht\nMaamajandus 10. aprill 2014\nKala kaob eestlaste laualt, lõheusk on õnneks alles\nMida põlvkond edasi, seda rohkem vaatavad Eesti elanikud kala peale võõristavalt. Ainus erand on punane kala, millele jagub suid sõltumata sööja vanusest ja rikkusest.\nPerekond Heinmann Jõgevalt on suutnud lastes kala järele isu äratada. Esikohal on siin tütar Liia, veidi maha jääb poeg Kaspar. Isa Heido toodud kala valmistas lauale ema Liina. Foto. Raivo Tasso\nABC Motorsi turundusjuhi Indrek Lubergi pere, kus üheksa- ja kümneaastased pojad, sobib väga hästi eestlaste kalatarbimist iseloomustama.\n“Kala sööme mitte just üleliia tihti, nii umbes korra nädalas,” räägib Luberg. “Võiks tihedamini.”


Venileeritavate fassaadide plaadid\nRockwool Venti Max plaate kasutatakse ühekihiliseks soojusisolatsiooniks ja tuuletõkkekihina ventileeritavate (õhuvahega) fassaadide konstruktsioonides erineva otstarbega ehitustel. Venti Max F plaadid võivad olla valmistatud ka mustast klaaskiudvildist kattega.\nTihedus kōvem ūlemine kiht ~ 90 kg/m3 EN 1602\npehmem alumine kiht ~ 50 kg/m3 EN 1602\n30 mm Venti Max kivivillaplaate toodetakse tihedusega 80 kg/m³\nVenti Max kivivillplaadid koosnevad kahest erineva tihedusega kivivilla kihist. Plaatide tihedam pool on kirjaga mārgistatud ning paigaldamisel peab see olema pōōratud ōhuvahe/tuulutusvahe poolsele kūljele. Kui valite isolatsioonimaterjaliks Venti Max plaadid, ei ole lisatuuletōkkematerjali (tuuletōkkekile, tuuletōkkeplaat vms) vajā kasutada.\nKivivillaplaadid Venti Max F on ühelt poolt musta klaaskiudkangaga kaetud.\nTuulutatavad välisseinadKarkass-seinadKolmekihilised kiviseinad\nVälisseinte soojustamine Lühidalt CE-märgistusest


ZA/UM: Sürrealism ja omavoli kolin\nRene Magritte "Filosoofia magamistoas" 1947\nLuule on keele piinakamber. Kui ei piinata keelt, siis piinatakse inimesi. – Ž\nLuule vabastavast võimest kõneldes on Aare Pilv kasutanud kujundit „luuletaja lindpriiusest“ selleks, et vastandada looja tegude eetilisi implikatsioone sellega, mida ta on väljendanud oma loomingus. Luuletaja lindpriiuse kontekstis küsib ta näiteks, kuidas me võiksime hinnata Mao Zedungi luuleloomingut. Jäägu see küsimus siinkohal vastuseta, kuid luuletaja lindpriiuse, selle saksalaenulise kujundi kõrvale tahaksin paigutada omapoolse nägemuse luulest kui keele omavolist. Iroonilisel kombel on eestikeelne „vabadus“ vene laen, mis pärineb sõnast "cвобода". See „vabadus“ on vene keeles formaalset laadi, selline vabadus, milles inimene on osaline poliitilises reaalsuses ning selle normatiivides. Kuid on ka teine vabadus, see, mida tähistatakse sõnaga "воля", mis voolab ametlikust "vabadusest" nö "üle ääre", selline, milles rahvus läheb üle rahvaks – Vladimir Nabokovi sõnul on voli "steppide metsik vabadus", piiriületuslikku laadi vabadus. Eesti keeles teame me voli all muidugi paljusid formaalseid juriidilisi tegevusi, eelkõige mingi isiku volitamist kellegi teise esindamiseks. Ühtlasi teame me märksa agressiivsemat, tungilisemat "omavoli", mis tähendab õigluse isekehtestamist isegi seaduse ületamise hinnaga. Seda transgressiooni pean ma silmas, kui kasutan määratlust "luule on keele omavoli" ja mulle tundub, et mitte kusagil pole selline määratlus kohasem kui 20. sajandi avangardkunsti poolt teostatud esteetilistest nihetest kõneldes. Sest avangardkunsti üheks kõige nähtavamaks ja esmasemaks tunnuseks oli asjaolu, et see surus inimese tekstist välja – või vähemalt tükeldas inimese organiteks, sulatas ta ühte maastike või igapäevaste objektidega, umbes samalaadselt, nagu vendade Strugatskite ulmeloos "Eine roheluses" muutusid imeliku tulnukalöga sisse astunud ihnsa stalkeri jalad venivateks ja ebamäärastelt kummisteks koibadeks.\nKeelelise omavolitsemise taotluseks või lausa nõudeks kujunes avangardistlikus paatoses maailma pelga kujutamise asemel hoopis maailma ümberkujundamine. Modernistliku ajastu väärtuse- ja keelekriisi hävitavat toimet, mille apokalüptilisi nägemusi olid hoogsalt visandanud juba sajandilõpu dekadendid, tuli avangardistide arvates hoogustada – purustamine tuli viia lõpuni, et rajada varemete keskele "hea uus ilm". Sõnast sai avangardistide jaoks relv, mille performatiivset tõhusust usuti väga suure kirega. Ilmselt oleme me kõik kokku puutunud nö dadaistlike, futuristlike või sürrealistlike motiivide, suhtumiste ja tehnikatega tänases päevas – me oleme kõik üritanud panna mingit oma "sürri" –, aga 20. sajandi sõnausu asemel võib näha, et me elame ajal, mil sõna enda performatiivne teostavus on märgatavalt kahanenud, lausa niisuguse määrani, et kõneldakse lausa kõnetegude illokutiivsete jõudude, see tähendab sõna enda "tegususe" kadumisest. Avangardistide usk kunsti võimesse muuta maailma on tänaseks asendunud ristviiteliste esteetiliste strateegiatega, millest sageli puudub see, mis need tehnikad omas ajas skandaalseks tegi – nimelt tuumakas sõna ja usk sõna tegelikkust kujundavasse jõusse. Sellepärast ei pruugi me sürrealistliku liikumise juhtfiguuri Andre Bretoni revolutsioonilistest kirepuhangutest praegu enam väga hästi aru saada, võib lausa tunduda, et Breton oli viimaks lihtsalt märatsev hullumeelne või naiivne poliitiline utopist. Hasso Krull on tabavalt kirjutanud, et kunsti piire ületav sürrealism, selline, mis tungib reaalsusesse või hägustab lõplikult tegelikkuse ja fantaasia vahelised piirid, on võrdväärne terrorismiga. See sürrealism, mis oma lubadused täidab ja millest Krull kõneleb, on kokku võetav Bretoni teises manifestis kirjeldatud lihtsaima sürrealistliku aktina – tuleb nimelt minna tänavale ja hakata revolvrist mööduvaid inimesi tulistama. Selline lausung on kõike muud kui lubaduslik, see on ähvardus, irratsionaalne ähvardav keelemoodustis, mis saab justkui pärineda ainuüksi psühhopaadi huultelt. Aga ühtlasi puutume me siin kokku selle ohtliku serva või ääre või piiripealsega, milles me ei kuula enam mitte niivõrd lausungisse ladestatud esteetilist pinget, vaid pöördume otse loojanatuuri enda psühholoogiasse. See, kuidas sajandi eest Thomas de Quincey satiiriliselt kirjutas mõrvast kui kaunist kunstist, on Bretoni kasutuses äraspidise paatosega programmiline nõue, mille puhul on juba sootuks raskem tajuda musta huumorit ja palju kergem näha sõna otseses mõttes surmtõsidust. Kuid sellise inimvaenuliku üleskutse tekstuaalne ambivalents ongi sürrealistidel omaette taotluseks. Hävinguluule või mõrvarliku luule ühe näitena võiks siinkohal lihtsalt kõrvutuse mõttes tsiteerida Kivisildniku luulekogust "Enne sõda ja kõike seda" pärinevat esmapilgul üsna misantroopset luuletust, mis kannab pealkirja "Vaesus enne sõda":\nkui oleks arbuus siis / lõikaks sellest viilu // telekas lämiseb mingi / ahv jälk kleepuv ahv // vaatan seda sitta ja / mõtlen kuidas küll // meie loomaaiad veel / pankrotti ei ole läinud // oh tuleks see sõda ometi / rutem ei jõua ära oodata // kui tuleb sõda siis lõikan / sellest ahvist viilu või kaks\nRene Magritte "Valikuline poolehoid" 1933\nTänase majandussurutise ja globaalse kapitalismi kriisisarnases kontekstis võime näha, et Kivisildniku vaenulikud ähvardused kirjeldavad pigem kõrvaleheidetute sotsiaalse ängistuse sisekliimat kui kutsuvad üles tapma – analoogselt võime tõlgendada ka Bretoni manifestide absurdumeid, ehkki nende lapsustel on erinevad intensiivsused ja taotlustel erinevad suunad. 20. sajandi alguse sürrealistide lapsiku naivismi ja üliküpse intellektualismi triksterlik segu seostub Freudi käsitlusega mitteteadvuse sellest psüühilisest aparaadist, mida ta tähistas sõnaga id ja mis on iseeneses pelgalt koordineerimata instinktide kogum, omamoodi tungimootor. Slavoj Žižek on sarnase seose loonud kunagiste filmikoomikutest vendade Marxide tegelaskuju Harpoga, kes oli kõikides filmides tumm, aga külvas lapsiku spontaansusega enda ümber hävingut ja segadust. Bretoni moodi sürrealism on alateadvuse fotografeerimise kunst, milles psühhoanalüüsil küll kaalukas roll, kuid mitte niivõrd mitteteadvuses peituvate patoloogiate ravitsemise, vaid pigem unenägudes ja kujutluses asuvate nägemuste vallandamise mõttes. Freudi kõrval avaldas sürrealistidele tugevat mõju noore Jacques Lacani doktoritöö isiksuse paranoilistest psühhoosidest, mis omakorda oli mõjutatud sürrealistlikust kunstist. Unenägude ja mitteteadvusest esile kerkivate irratsionaalsete kujutluste tegelikkusega ühitamine, püüd sünteesida fantaasiaid reaalsusega, et nende lausa maailmadevaheliste kokkupõrgete taustal suruda sõna hüperreaalsesse või nagu Krull ütleb, "suurreaalsesse" omavoli sfääri - see polnud mitte ainult jahmatamapaneva meelelahutuse teenistuses, vaid kandis endas olulise tõukejõuna just nimelt poliitilise revolutsiooni vaimu.\nJuba loomu poolest ei saa sürrealism olla kitš, sest kitš tähendab kõige laiemas mõttes kunsti integreerimist igapäevaellu, sürrealism aga ei integreeru, vaid hakkab lahutamatuna osalema, elama, vohama, metastaasidena hargnema – sürrealismi osalus reaalses maailmas on midagi Rilke romaani "Malte Laurids" reaalmaailma objektide viirastuslikkuse taolist. See oleks fantoomobjektide, kajamaastike, funktsioonita asjade, hirmuunenägude, kummituste, ektoplasmaga täidetud maailm.\nBretoni osalus kommunistlikus parteis läks tema sürrealistlike ambitsioonide tõttu lörri – kuigi kunsti jõud mõjutada kollektiivset teadvust viis teda kokku koguni Trotskiga, ometi Bretoni rahulolematu intellekt ja liigne individualism pani teda viimaks tunnistama, et proletariaadil ei ole sürrealistlikest printsiipidest õiget arusaama. Meie omamaise pahupidi proletariaadi diktatuuri kogemus annab tunnistust sellest, et sürrealistlik maailm oli siin vägagi tuntud, lausa omal nahal kogetud reaalsus. Žižek on osutanud, et Nõukogude Liidu totalitaarsetes tingimustes, kus inimestelt rööviti isiklik tegevusruum, hakkas ühiskond toimima absurdses, multifilmilikus või koguni kentsakas muusikalilaadses atmosfääris – Stalin ise olevat muusikale lausa jumaldanud ning laskis neid ohtralt ka filmidena vändata.\nNõukogude Eesti sürreaalilmade eredaks loojanatuuriks on Andres Ehin, ehkki Ehin ise distantseerus Bretoni ortodokssest sürrealismist ja raadas omaenese luulerajad pigem Artur Alliksaare keeletaidurluse mõjuväljas. Hea näitena sobiks lugeda 1971. aasta kogumikus "Uks lagendikul" ilmunud teksti, mis kõlab nii:\nTõusis tuul / ja viis põllult ära traktori / kõige tavalisema traktori / metalse ning tüseda / mullatolm jäi aga sinna / kus ta oli / traktor lendab üle kolhoosikeskuse / traktorist näeb esimeest käega vehkimas / ometi ei tea ta mis teha / võtab nahkjopi taskust priima / ja läidab sigareti / püüdes mõtteid koguda\nHasso Krull kirjutab, et ohjeldamatu kujutlusvool, milles traktor õhku tõuseb, empantsipeerib luules asuva kujundi, realiseerib selle tõelise ja unenäolise sulamina üheks tervikreaalsuseks. Minu põlvkonnale pole enam nõukogude aja mitmekihilised tekstisõnumid nii arusaadavad, sest ei tajuta tarvet tuumaka sõna järele, kuid Ehini näide annab meile kätte selle võtmemeeleolu, mis pani tuhandeid eestlasi suure mõnuga dekodeerima Ruja laule või nägema Hando Runneli "Punaste õhtute purpuris" prohvetlikku, lausa valedelooridest läbitungivat, lihaksmoonduvat väge. Sürrealistlike avangardluuletajate keeleline omavoli kehtestus siinpool raudset eesriiet kirjutanud autorite loomingus võimsa vastupanuväljana, millest annavad tunnistust hiiglaslikud tiraažid ja väikerahvuse seisukohast uskumatu, lausa sürreaalne kogus tõlkekirjandust.\nTagasi minnes algsürride loomeprintsiipide juurde, tuleks rõhutada oksüümoroni ehk troopi, mis seisneb vastandväljenduses ja on Jaan Unduski järgi seotud nn müstilise tekstiloomeprintsiibiga – Unduski enda sõnavaras vastandub müstiline keelekasutus maagilisele ja maagilise keelekasutusena näeb ta muu hulgas ka leninistlik-stalinistlikku mantrasarnast repetitsiooni, heaks näiteks Juhan Smuuli "Poeem Stalinile". Sürrealistide oksüümoronlik dominant avaldus lausemallides, kus ühele objektile omistatakse vastandlikke tunnuseid, hoides nõnda pinget jaatuse ja eituse vahel, nõudes opositsioonide pidevat uuendamist ja tähistades sedamööda nii ütlemist kui lahtiütlemist. Sürrealismi poliitiliste aspektide taustale sobib ühtlasi järgmine Unduski mõte: "Alati, kui teksti siseneb oksüümoron, on see vabaduse, riigi kukutamise, leeride lagunemise signaal." Sürrealistide sagedaseks lausekujundiks on oksüümoroni alaliik antitees ehk vastuseade ehk vastandlike mõtete kõrvutus, lisaks sellele sõnamänguline ehk kalambuurne, homonüümide ja sünonüümide ootamatu kõrvutamine (Ilmar Laaban: „Arvus 11 ühed ei salli 11“), paradoksid ehk vastuoksused, ristlaused ehk kiasmid (Laaban: „Tuleb jäämeri, jääb tulemeri“; Alliksaar: „Malehobused valetavad ja valehobused maletavad“) jne. Ühtlasi rakendasid sürrealistid ohtralt piltkujundeid, luues piltluulet või kirjamärkidest tehtud pilte ehk kalligramme, teisalt aga valgusid tekstidesse hääled ja nende mitmekesisus, kõlakujundite abil loodi helimaalinguid, oluline rõhk oli onomatopoeetilisel kujutusviisil (meie oma autoritest näiteks Laabani häälutused), aga ka pahakõlalisusel ehk kakofoonial, samuti anagrammidel ja paragrammidel ehk nimede väär- või teisitikirjutusel või üksikute silpide asendamisel või ümbertõstmisel ootamatute tähendusseoste loomiseks.\nRene Magritte "Naudingu printsiip" 1937\nSürrealistliku kunstikontseptsiooni üleüldiseks iseloomustavaks lauseks loeb Raivo Kelomees Lautreamonti peateoses "Maldorori laulud" esinevat võrdlust „ilus nagu vihmavarju ja õmblusmasina juhuslik kohtumine operatsioonilaual“. Sellele loomeprintsiibile on omane plastiline mitteimiteeriv laad, mille saavutusvahendiks on graafiline automatism, automaatkirjutus, unenägude registreerimine, juhuslike ja üksteisest eemalasuvate objektide ümbergrupeerimine ning nende asetamine võõrasse keskkonda. Väga palju leidub visuaalseid paradokse, tegelikkuse ja selle põhjal kujutletud maailmade kujutamist ühesainsas pildis või luuletuses. Taolist stiili on kõige tunnuslikumalt harrastanud René Magritte oma maalidel, tema kõige kuulsam, semantilist sõna ja kujutise vastandumise paradoksi kujutav maal "See ei ole piip" on eriti nähtav tänase Tartu graffititena. Magritte’i piibule on ühel variatsioonil alla kirjutatud "see ei ole diip" ja teine variatsioon kujutab endast püstolit, mille alla on afroameerika slängis kirjutatud "this ain’t no pipe, yo".\nViimaks tuleb veel kord rõhutada, et sürrealismile peab lähenema mitte niivõrd kirjutamistehnilise või kindlakujulise esteetilise programmi, vaid pigem eluviisi aspektist. Maurice Blanchot on kirjutanud, et sürrealismi puhul ei tule meil rääkida mitte ainult koolkonnast, süsteemist, stiilist või kunstilisest liikumisest, vaid nö puhta eksistentsi või olemise praktiseerimisest, maailmavaatest, ellusuhtumisest ja vaimsest hoiakust, mille puhul on ülioluline kollektiivne olemus, kuid samas vastuokslikult tugevalt individuaalne rõhk – õieti küll dünaamiline ainulis-paljususlik paleus. Seega pole see mitte filosoofiline diskursus ega poliitiline tegevus (kuigi Bretonil oli väga suur vajadus sellise tegevuse järele) ega pahupidi pööratud moraal (mille tõlgenduslikku võimalikkust võis näha Kivisildniku näite juures) ega kirjanduslik uuendus, vaid pigem tuleb äärmuslikul juhul rääkida kõikidest neist asjadest korraga ja üheaegselt. Olles tunnistajateks tänase päeva sürrealistlikele hargnevustele ja teadlikele poosidele, mis ringlevad internetis, võib küll tõdeda eluviisi jätkuvat mõjukuset popkultuurile, kuid ühtlasi avaldada imestust umbes samamoodi, nagu seda tegi Aleksander Aspel 1959. aastal ajakirjas "Mana":\n"Ihad ja tahtesööstud, mis sürrealismis pulbitsevad, on üldinimlikud ajed, kogu inimkonna allasurutud alateadvuse vallandused, mispärast võivadki sürrealistid tunda end nii lähedal primitiivinimese kunstimeelsusele ühelt poolt ja universaalsust taotlevale klassitsismile teiselt poolt, samal ajal kui nad ainult irvitavad klassitsismi piiratud terve mõistuse arvel. [---] Küsimuseks jääb aga, kas, kui kaua, millise piirini isegi sürrealism on võimeline säärast pinget ülal hoidma, ilma et see omakorda lõtvuks ja lamestuks ja kas selles pinges teostub tõesti vastandeid ühendav süntees või jääb see ainult vajaduseks ületada tehnoloogilise ajastu inimese masendavat lömiklust."\nVõib kahelda, kas taoline pingestatus on lugematutes sürrealistlikes eksperimentides edukalt säilitatud, kuid enne isikliku hinnangu langetamist võiks pöörduda tagasi kujundikeele omavolilise olemuse poole ja meenutada sürrealismi jahmatavat, pealetungivat, šokeerivat loomust – me ei saa sürrealismi tegelikkust näha ajaloolises perspektiivis või retro-õõva nostalgias, vaid seal, kus me tunneme ületamatut vastuolu ja meelevaldust, võimalik, et lausa solvatust, alandatust, rõhutust, allasurutust, hullumeelsust, mis äratab kujutluses kas imetlusest või pahameelest kantud fantaasiaid. Ja kui me pilgu tagasi normaalseks krutime, näeme, et see, mis meiega juhtus, oli ainult sõna, mis volitas ennast igapäevasest vabadusevoost üle astuma ja sai kaikaks ühiskonna hästitoimivates kodarates.\nLabels: keele piinakamber, mariann tihane, sürrealismus


Tahte ja mõistuse duell | Läbikäigu K\n8 kommentaari to “Tahte ja mõistuse duell”\njaanuar 26, 2018 at 6:45 e.l.\n🙂 Ma olen ka mõelnud, et lapsed pole mulle pooltki nii palju õpetanud kui kass, sest kass on tõepoolest puhas tahe, mida ei murra. Lapsele saad ajapikku asjad selgeks teha nii, nagu sulle sobib, aga kassiga pole mõtet. Ei ole võimalik kassi õpetada, et enne tuleb vana toit ära süüa ja siis saad uue, mõeldes et eks ta natuke kräunub, küll lõpuks ära sööb. Ta kräunub siis kogu öö (just öösiti ma ju ei viitsi toitu vahetada) ja toitu ikkagi ei söö. Mu kassil on veel sellised kiiksud, et öösiti ta ise kööki söögikausi juurde ei lähe (no ma ei tea – kass, kes kardab pimedat?!), vaid ma pean üles tõusma ja ta selle juurde lükkama, muidu kisab koridoris, et millal sa mu sööma viid. Nüüd eile tegin uue vea, kass kräunus voodi kõrval ja ma tõstsin ta tema pessa aknalaual, et ta magama jääks. Täna ta juba ootas, et ma seda teeksin, ei viitsinud enam ise aknalauale hüpata – tore, jälle uus kiiks kassile selgeks õpetatud…\njaanuar 26, 2018 at 3:04 p.l.\nmeil on hall kass selline, kelle üks põhivajadus on, et inimesed vaataks, kuidas ta sööb. kellaajast olenemata.\nA. oletas vahepeal, et äkki mingi (endise) emase kassi kiiks: pojad tuleb kaasa sööma võtta.\nmis sugu kass sul on?\njaanuar 26, 2018 at 5:26 p.l.\nMul on isane, kastreeritud, aga ega ta päeva ajal eelistab ka tõesti meiega samal ajal süüa.\njaanuar 26, 2018 at 6:50 e.l.\nMa lihtsalt armastan su kassipostitusi 🙂\njaanuar 26, 2018 at 9:37 e.l.\nMeil õnneks väga ei solberdata. Kuigi ammustest aegadest meenub, kuidas köögist kostis kõva pladinat – kass peksis ämbris vett käpaga vahule enne joomist. Siis ma ostsin vee tõstmiseks plekist nõu, mille sang on konks – saab ämbrisse sissepoole ette riputada ja kass ei pääse pladistama. Veeämbri kõrval on üks tass, kuhu panen tavalist kaevuvett ja see sobib mõnikord. Enamasti minnakse juua tahtma ikka akvaariumist võetud “kalavee” ämbri juurde. Kasutan seda kalade poolt eelväetatud vett lillekastmiseks. Kalavesi on parim ka kassile, ikkagi elus vesi. Ja kuna ämber ei püsi igavesti täis ning pooltühja ämbri kallal kõõlumisega ei saa mitte kass juua vaid põrand märjaks, on mul kalavee ämbri kõrval alati laia suuga lillekastmiskann, kalavett täis. Kuna mul veevärki pole, siis kraaninalju siin majas pole juurutatud.\nOmaette teema on õues joomine. Teinekord suvel on tore vaadata, kuidas kass degusteerib kõiki saadaolevaid vesi. Kõigepealt maja nurga juures olevat vihmaveenõud, siis kaevu juures olevaid kaevuvee-ämbreid (peenrakastmiseks soojenema vinnatud vesi), siis painutab pea kastekannu sanga alt kannu ja proovib sealt (oi, see on naljakas pilt), siis kuuri nurga juures olevat vihmaveenõud… Minu arusammise järgi on parimad veel kuidagi elusamad, kui tavaline kaevuvesi (või kraanivesi). Kas kalade poolt rikastatud või vihmavesi, lombivesi vms.\nTarkades raamatutes ikka kirjutatakse, et kass tahab alati puhast vett ja kassi jooginõud tuleb iga päev pesta, muidu ta keeldub joomast. Mu meelest on täpselt vastupidi. Steriilsust nad jälestavad.\njaanuar 26, 2018 at 3:03 p.l.\nno just – kunagi vanasti ma kah elu eest vahetasin kausis vett, et appi, loom ei joo, ju pole küllalt värske. kuni ma märkasin, kuidas ta lillekastmise purgi kallal käib. kus oli muide täitsa tavaline kraanivesi, aga kauem seisnud.\nkohati mõtlen, et järsku meeldib neile, kui katlakivi on veest juba natuke välja sadestunud. aga kraanist vee joomise kombega see hüpotees jälle ei sobi.\njaanuar 26, 2018 at 9:40 p.l.\nAhaa, tuleb siis välja, et teistegi kassid ei armasta o m a kausist juua! Minu kass ronib kraanikaussi vaatama,ega seal musti nõusid ole,kuhu vesi peale lastud…Viimane koht on oma kauss,kust kõlbab limpsida, olgu see vesi värske või seisnud.\njaanuar 27, 2018 at 8:45 p.l.\nNoh, ega koerad paremad pole, vähemalt toakoerad mitte. Eelmine koer pidas parimaks rüüpeks õues vihmaveelompide vett, mis siis, et mõnikord läbisõitnud autode tõttu vesi vikerkaareliselt säras. Uus koer ootab andunult vannitoas, kuni ma dušši alt ära tulen ja siis lakub kabiini servadest sinna valgunud vee ära.


ÕNNETU NAINE PALUB ABI: MEES SURUB ennast vägisi peale | Buduaar\nÕNNETU NAINE PALUB ABI: MEES SURUB ennast vägisi peale\n2016. aasta 7. jaanuar 00:12\nKas armastust saab olla liiga palju? Lausa nii palju, et see hakkab häirima? Täpselt sellises olukorras tunneb end olevat üks noor naine, kes on ühtlasi ka Buduaari foorumi kasutaja. Ta on oma mehega koos olnud aasta aega ja ta tunneb, et mees pressib ennast vahel lausa vägisi peale.\nKasutaja nimega Kiiisuke1990 postitus: (pisivead parandatud)\nMure selline, et olen mehega koos olnud aasta aega, aga hakkab selline tunne tulema, et oleks nagu 100 aastat koos olnud. Mees armastab mind nii väga, teeb mulle kõik ette-taha, iga hetk ütleb, kui väga ta mind armastab (mina mõtlen samal ajal, et miks ta JÄLLE seda ütleb). Seksiga sama lugu – siis, kui tema tahab, ei taha mina üldse.\nSamas maha teda ka jätta ei taha, kuna hoolin temast väga.\nMa ei tea, mida küll teha, kui olen näiteks temast eemal mõne päeva, siis igatsen teda meeletult, aga nii kui kokku saame, mõtlen jälle endamisi, kuna ma ometi maale saan minna või midagi sellist.\nHelp, kellel sama teema olnud või oskab niisama nõu anda.\nNaine tunnistab, et ta on oma mehele korduvalt öelnud, et ta peaks oma armastust vähem välja näitama ja naist vähem musitama. Siiamaani pole mees sellest aga aru saanud.\nLugejate kommentaarid on nagu alati, seinast seina.\nLoe kasutaja Kiiisuke1990 postitust foorumis siin ja anna teada, mida sina sellest kummalisest olukorrast arvad!


Murdmaajooksu EM-il esindab Eestit neli U20 vanuseklassi sportlast - Sport\nMurdmaajooksu EM-il esindab Eestit neli U20 vanuseklassi sportlast\nMark Abner ja Leonid Latsepov. Foto: Marko Mumm/EKJL, EKJL\n10. detsembril peetakse Slovakkias Šamorinis Euroopa murdmaajooksu meistrivõistlused. Eestit esindab neli U20 vanuseklassi sportlast: Mark Abner (Treeningpartner), Deniss Šalkauskas (KJK Atleetika), Leonid Latsepov (Nõmme KJK) ja Karel-Sander Kljuzin (TÜ/ASK).\nU20 vanuseklass on võistluste kõige osalejaterohkem klass, kuhu on registreerunud 111 sportlast. Distantsi pikkuseks on 6 km.\nKoondise juht on Šamorinis Eesti Kergejõustikuliidu kestvusalade alarühma juht Toomas Tarm.\n„Kõik meie sportlased on terved ja võistluseks hästi valmis. Oma tasemelt on nad kõik üsna võrdsel tasemel, aga mingeid kohti ennustada on üsna keeruline. Šalkauskas ja Abner on eelmisel aastal samal tiitlivõistlusel osalenud ja eks nemad tahavad oma varasemaid kohti üle joosta, teised kaks on esmakordselt tiitlivõistlusel,“ sõnas Tarm.\nFOTOD | Aasta kergejõustiklasteks valiti Ksenija Balta ja Janek Õiglane\nPALJU ÕNNE! Eesti parim naissportlane Ksenija Balta tähistab sünnipäeva\nMurdmaajooksu EM-il sai Eesti koondislastest parima koha Leonid Latsepov


57000 PRE* et USD ᐈ Hind 57000 Presearch sisse USA dollar\n57000 PRE* et USD\nTe olete konverteerinud 57000 Presearch et 🇺🇸 USA dollar. Summa sõnades: viiskümmend seitse tuhat (Presearch). Kõige täpsema tulemuse näitamiseks kasutame rahvusvahelist vahetuskurssi. Valuuta konverteerimine 57000 PRE* et USD. Kui palju 57,000 Presearch et USA dollar? — $3161.398 USD.Vaata tagasikäik USD et PRE*.Julgelt proovida teisendada rohkem...\nHind 57000 Presearch et USA dollar\n57050 Presearch et USA dollar57100 Presearch et USA dollar57150 Presearch et USA dollar57200 Presearch et USA dollar57250 Presearch et USA dollar114500 Presearch et USA dollar229000 Presearch et USA dollar458000 Presearch et USA dollar916000 Presearch et USA dollar1832000 Presearch et USA dollar1500 Indoneesia ruupia et India ruupia189 Singapuri dollar et Rootsi kroon1 Singapuri dollar et Rootsi kroon150 Sierra Leone leoone et USA dollar1 FireCoin et Bitcoin Diamond11157 Blockchain Capital et USA dollar100 euro et Iraani riaal5000 TurtleCoin et India ruupia500 TurtleCoin et India ruupia9 Hongkongi dollar et Venemaa rubla1375 Tierion et Autumncoin1 Ripple et Nigeeria naira1 Austraalia dollar et USA dollar1 USA dollar et PinkCoin


'Tume' 3. hooaeg: Trontel võis olla suhe Claudiaga, kuid kas ta on tõesti Regina Tiedemanni isa? - Meelelahutus\n'Tume' 3. hooaeg: Trontel võis olla suhe Claudiaga, kuid kas ta on tõesti Regina Tiedemanni isa?\nnüüd tundub, et Tronte pole Regina isa, nagu publik oli juba ammu uskunud. Isegi Tronte uskus, et ta on tema tütar. See oleks teinud temast Ulrichi poolõe\nUuendatud: 27. juuni 2020, kell 20.52 PST Kopeerida lõikelauale Sildid: Netflix\nSpoilerid Netflixi 3. tumeda hooaja jaoks\nmis kell obama täna õhtul räägib\nPärast kõige säravamalt tehtud kahte hooaega oleme jõudnud Netflixi esimese Saksa sarja 'Dark' lõpuni. Ja mis järeldus see on. Aeg jääb paigale ja žanrid on sulandunud, et anda teile see televisiooni meistriteos. Kuigi viimane episood 'Paradies' vastab peaaegu kõigile küsimustele, mis publikul saate kohta kunagi on olnud, on siiski meeles üks kahtlus: kes on Regina Tiedemanni isa?\nSarja hooaja finaalis on söömas käimas vaid käputäis inimesi. Peter Dopplerit (Stephan Kampwirth) saadavad tema transpartner Benni (Anton Rubtsov), Katharina (Jördis Triebel), Regina Tiedemann (Deborah Kaufmann) ja Wöller (Leopold Hornung), kes on koos väga rase Hannahiga (Maja Schöne). Vana Claudia Tiedemann (Lisa Kreuzer) oli öelnud, et kui nende kaks maailma on hävitatud - kuna alguspunkt ei olnud kunagi nende maailmas, siis see oli väljaspool nende kahte maailma - kõik, kes on sündinud vähist, hukkub haavand, aga Regina jääb elama. Ta ütleb korduvalt, et teises maailmas elab Regina.\nSarja viimases osas ütleb Claudia (kes näeb nüüd Vanemale Claudiale lähemale kui keskealine Claudia) Tronte Nielsonile (Walter Kreye) sama. Claudia vastab sellele kõigele, lootes, et ta on tema isa. Ja siis ütleb: 'Nii on parem; ta pole sõlme külge seotud ”. Seejärel mõistame, et just Claudia saadab ta varsti pärast apokalüpsist Reginat tapma, et ta saaks vabaneda vähihaigete elamise valust.\nPärast seda vestlust näib nüüd, et Tronte pole Regina isa, nagu publik oli juba ammu uskunud. Isegi Tronte uskus, et ta on tema tütar. See oleks teinud tema Ulrichi (Oliver Masucci) poolõe. Kes on siis Regina Tiedemanni tegelik isa?\nClaudia on alati elanud Windenis, ta ei julgenud kunagi õppima ega tööle minna. Seega võime välistada võimaluse, et see oleks keegi väljastpoolt seda väikelinna. Trontel, kellel arvati olevat temaga suhet, võis see tõesti olla, kuid laps ei sündinud sellest ebaseaduslikust kooselust. Kui kogu Nielsoni perekond sündis veritsevast sugupuust, on mõistlik, et nad jäetakse finaalistseenist välja, sest nad on kõik sõlme seotud - välja arvatud need, kes on selle söögilaua ümber.\nLõppvaates näidatakse seinal rippuvat fotot, kus Claudia, Regina ja Bernd Doppler koos perega koos. Kui Regina isa on päritolumaailmas Bernd, on ta sündinud talle kahest sellest maailmast võrsunud maailmast. Ja oleme nõus, et see on tõsine pedofiilide stseen, arvestades nende 33-aastaste erinevusi. Ja see võib olla põhjus, miks identiteeti kunagi ei avaldatud. See võib olla ka põhjus, miks kogu Winden arvas, et see on Tronte.\nKõik Darki aastaajad voogesitatakse praegu Netflixis.\nsee on meie 14. osa promo\norkaan Matthew'i elusvoog