My Fitness AS omandas Läti suurima spordiklubide keti City Fitness. - Sport\nMy Fitness AS omandas Läti suurima spordiklubide keti City Fitness.\nMyFitness, Eesti suurim spordiklubide kett, omandas 100% Lau Stig Nilsen´ile kuulunud City Fitnessi aktsiatest.\n“Meil on heameel laiendada oma tegevusi Eestist väljapoole - Lätti. City Fitness on Läti turuliider oma seitsme klubiga Riia kesklinnas. Meie eesmärgiks on jätkata City Fitnessi kasvu. Täna on City Fitnessi seitsmes klubis kokku 100 pühendunud töötajat ning ligikaudu 8000 klubiliiget. Kavatseme täiustada olemasolevaid klubisid ning kindlasti avada ka uusi. Juba 2014. aastal on plaanis avada uus suure formaadiga spordiklubi Riias,” rääkis My Fitness AS-i juhatuse esimees Erkki Torn.\n“Meie missiooniks on parandada Eesti ja Läti inimeste elukvaliteeti, avades väga hea hinna ja kvaliteedi suhtega spordiklubisid mõlemas riigis,” kinnitas Erkki Torn.\nLau Stig Nielsen kommenteeris: “Olen juhtinud City Fitnessi 15 aastat ja mul on hea meel müüa ettevõte edasi sellisele tugevale operaatorile nagu MyFitness. Möödunud aastad on olnud väga põnevad ja täna tunnen suurt uhkust selle üle, mida City Fitness on saavutanud. MyFitness on innovaatiline fitness-operaator ja tugev turuliider Eestis. Kahe ettevõtte vahel on tugev süneriga ja usun, et vastastikused tugevused viivad positiivsete arenguteni mõlemas riigis.”\nCity Fitnessi juhataja Ēriks Nadziņš lisas: “Ootan põnevusega tulevast koostööd MyFitnessi meeskonnaga. Olen kursis nende kontseptsiooniga ja nähes praegust kasvu Eestis, olen tuleviku osas kindel. Koostöös on võimalik jätkata klubide arendamist veelgi kiiremini ja avada uusi spordiklubisid. Omavaheline integratsioon ja kogemuste vahetamine aitavad tuua Lätti uusi treening-kontseptsioone ning tõsta meie liikmete rahulolu.”\nTehingut finantseeris SEB Pank Eesti. “MyFitness on oma valdkonna liider tänu tugevale juhtkonnale ning omanikele. Riia suurima spordiklubi ja tuntud brändi omandamine on väga ambitsioonikas samm. Usume MyFitnessi äriplaani ning toetame seda tehingu finantseerimisega,” lisas Martti Talgre, SEB Panga korporatiivklientide osakonna juhataja.\nMyFitness on 2008. aastal asutatud Eesti suurim spordiklubide kett. Klubiketti kuulub 10 spordiklubi viies Eesti linnas (Tallinn, Tartu, Narva, Pärnu ja Viljandi). MyFitnessil on üle 18 000 aktiivse liikme ning üle 200 töötaja. 2013. aastal kasvas MyFitnessi käive 39% jõudes 4,6 mln euroni.\nOstjaid nõustasid advokaadibüroo Tark Grunte Sutkiene (Riia) ja Kromann Reumert (Kopenhagen) ning auditeerimis ja ärinõustamise ettevõte Grant Thornton Rimess (Riia ja Tallinn).\nTehingu detailid on konfidentsiaalsed.


Tiit Kivisild ja Cinnamon s'Hertogenboschis MK finaalis 2012. aastal. Foto: Külli Tedre-Gavrilov\nRolex Grand Slam jõuab sel nädalal esmakordselt Madalmaadesse s`Hertogenboschi\nhobumaailm.ee, 08. märts 2018\nTänavusest aastast on Rolex Grand Slam takistussõidu sarja etappide arv tõusnud kolmelt neljale, kui esmakordselt viiakse see läbi 50 aastast traditsiooni omavas s`Hertogenboschis, mille võistlus muutis oma legendaarse nime Indoor Brabant tänavusest The Dutch Masters'iks.\nRolex Grand Slam on sari, mis seni toimus läbi kolme legendaarse võistluse - Aachen, Spruce Meadow ning Genf. Tänavusest lisandus hollandlaste s`Hertogenbosch, kus 2012.a. viidi läbi takistus- ja koolisõidu MK finaal. Tänavugi on kavas Lääne-Euroopa koolisõiduliiga viimane etapp. Suurvõistluse eel ütles võistluse direktrissiks olev omaaegne koolisõidulegend Anky van Grunsven, et korraldajad on vaimustuses, et nad saavad olla koos selliste võistlustega nagu Aachen, Spruce Meadow ja Genf. Sama seisukohta jagas ka Madalmaade hetke kõrgeima maailma reitinguga takistussõitja Harrie Smolders (nr. 2): "Suur rõõm on osaleda sellisel suurvõistlusel oma kodumaal. Ma püüan anda endast kõik ja võita!"\nÜle 50aastase ajalooga võistluse tänavune kulminatsioon saab olema pühapäeval peetav 160cm kõrgune 1 000 000 € auhinnafondiga Rolex Grand Prix.\nOsalevate sõitjate ning hobuste nimekirjad leiate


Raadio 2 teeb kummarduse ansambli The Clash loomingule - Publik\nRaadio 2 teeb sel reedel kummarduse otsingulise, eduka ja vaieldamatult legendaarse Briti bändi The Clash loomingule.\nKogu päeva vältel kõlab Raadio 2 eetris The Clashi muusika ja lõunatunni sisustab Raadio 2 toimetuse koostatud Clashi palade edetabel.\nThe Clash oli 1976. aastal aastal asutatud Inglise punkansambel, mis viljeles esialgu peamiselt primitiivset punk rocki. Ajapikku lisandus sellele aga rohkesti erinevate muusikastiilide mõjutusi. Nii võibki The Clashi loomingus kohata reggae, dubi ja ka rocksteady mõjutusi.\nSeikluslik muusikameel ning idealistlik laad aitasid The Clashil saada Briti punkroki lipulaevaks. Erinevalt paljudest kaasaegsetest pole ansambel pärast 1980. aastatel laiali minekut enam kokku tulnud, ehkki nende muusika ja sõnum leiavad üha enam kõlapinda. Muutuvas maailmas on The Clashi kokkupõrget või konflikti tähendava nime tagant võimalik leida muusikalist kütust pea kõikide ellu.\nEestlase muusikahuvi jõuab Läti piirini: Valga vaksalis vaadatakse musavideosid


Algus » Arhiiv: Mats Soomre » Page 3\nHea teenindus. Autoabi telefoni teel.\nHea teenindus. Humoorikas võtmes. Suurepärane ja kannatlik teenindaja, kes saab aasta kõige kannatlikuma teenindaja aunimetuse.\nMüük ja teenindus: Miks vastatakse “EI”, kui sa ilusti küsid?\nMüügioskused, Näited elust enesest, Teenindus\nMind jätkuvalt hämmastab teenindajate ja müüjate oskus reageerida igale standardist erinevale küsimusele, palvele või väitele algatuseks “EI”. See oleks nagu rahvuslik eripära. Olen üsna kindel, et pool sellest käitumisest on tingitud meie endi juhtimisstiilist ja suhtlemise eripäradest. Kui alluv läheb juhi juurde uue mõttega, siis mida ta enamasti vastuseks kuuleb? Üllatus, üllatus … !\nKuidas sul läheb uusaastalubadustega?\nUue aasta alguses on kombeks endale – ja vahel ka teistele ‒ lubadusi anda. Milline lubaja sina oled? Igavene optimist, küünik või natuke mõlemat?\nMa soovin teile meelekindlust leppida asjadega, mida te ei saa muuta, julgust muuta asju, mida te muuta saate, ja tarkust nende vahel alati vahet teha! Soovid on soovimiseks, tegutsemist ei asenda miski!\nPäkapikud on töökad ... igaüks isemoodi. Sellel aastal me jälgisime väga hoolikalt, kuidas päkapikud tööd tegid ja toimetasid. Kõiki päkapikke armastatakse ja kõik olid tublid. Igaüks oli seda muidugi isemoodi. Vaata ja loe, millised päkapikud sina ära tunned! Ma usun,…\nKoostöö, Meeskonnarollid, Parimad


Seksitööd tegev soome mees: naisedki ostavad seksi - mõned tahavad lihtsalt rääkida, teised ratsutavad mitu tundi seljas - eestinen\nSeksitööd tegev soome mees: naisedki ostavad seksi – mõned tahavad lihtsalt rääkida, teised ratsutavad mitu tundi seljas\nSeksi ostmine on jätkuvalt asi, millest eriti ei räägita. Seksitööd tegev soome mees Juhani räägib, mis ajab naised seksi ostma.\nJuhani võtab kliente vastu Tamperes oma kodus. Ta müüb teenust Juhani nime all, aga see pole tema päris nimi, vahendab MTV.\nMehe töötoa seinal ripuvad ketid, kepid ja piitsad. Enamus neist asjadest on ostetud rauapoest. Kõige uuem ost on sigade taltsutamiseks kasutatav elektriline piits.\nKlient ostab Juhani käest aega, tund maksab 250 eurot. Mõned arvavad, et summa on suur, aga sellest lähevad maha maksud ja müügikulud.\nKeskmine naisklient, kes seksi ostab on keskealine, tööl käiv, haritud ja eneseteadlik naine. Kokku teeb Soomes seksitööd ligi 8000 inimest ja enamus neist on naised. Mehed töötavad enamasti üksi ilma tugivõrgustikuta, seetõttu ei paista nad niipalju välja.\nEnamus seksi müüvatest meestest pakub teenuseid teistele meestele. Juhani kliendid on põhiliselt naised, aga on olnud ka mehi. Klientide soovid on erinevad: mõned tahavad lihtsalt rääkida, teised kaks tundi seljas ratsutada.\nJuhani eriline suundumus on sado-maso mängud, kus kasutatakse eri vahendeid. Reegel on see, et kliendile ei tohi tekitada püsivaid vigastusi.\nLisaks nahale ja elektrile soovitakse Juhani käest ka lähedust ja õrnust. Juhani kinnitab seksitöö puhul levinud linnalegendi: see sisaldab endas rohkem rääkimist kui panemist. Seetõttu on Juhani koolitanud ennast seksuaalnõustajaks. Klientidel on tulles vaid üks soov: et neile pöörataks tähelepanu. Juhani räägib, et tema juures avalduvad naistel hoopis teised küljed kui need, mis paistavad välja siis, kui last lasteaeda viiakse.\nJuhani on tegutsenud juba mõnda aega ja tal on tekkinud püsikliendid. Paljud kliendid tulevad teiste soovituse peale. Meestel on seksitöös kliente raskem leida kui naistel. Niisama naljategemist pole klientide poolt esinenud, kõigil on olnud tõsine huvi. Seksitöös on määrava tähtsusega usaldus. Kliendid saavad olla nemad ise.\nJuhani minevikus pole midagi sellist, millega võiks põhjendada seksitööd, tal pole olnud traumasid ega rahapuudust. Juhani on kõrgharidusega ja ta teeb oma erialast tööd. Seksitöö on selle kõrval lisatöö.\nJuhanit häirivad kirjutised stiilis, et seksitööga müüakse oma hinge. Juhani väidab, et tema mingit hinge oma töös ei müü. Ühte asja Juhani oma töös ei paku: penetratsiooni peenisega. Paljud on seda imestanud, aga Juhani väitel on maailm juba niigi peenise-keskne. Juhani on oma töös märganud, et naised polegi peenisest eriti huvitatud.\nÜhtlasi on Juhani avastanud, kui vähe teavad soomlased seksitööst. Asjast räägivad palju inimesed, kes ei tugine faktidele. Näiteks on väidetud, et seksi ostmine on ebaseaduslik ja selle põhjal järeldusi tehtud.\nSoomes on nii seksi ostmine kui müümine täiesti seaduslik. Karistatav on seksi ostmine vahendaja kaudu. Soomes on spekuleeritud ka Rootsi mudeliga, kus seksi ostmine on keelatud. Juhani peab seda aga võimatuks – see on sama nagu üritaks tuult peatada. Seksitöö jääb kõigele vaatamata alles.\nSeksitöö piiramist põhjendatakse enamasti inimkaubandusega. Samas aga peaks siis tegelema probleemiga laiemalt, kuna seksitöö on vaid üks väike osa inimkaubandusest.\nJuhani näeb ka seksitöö korralduse juures probleeme. Näiteks ei saa ta rentida oma tööruumi välja teisele seksitöötajale ega võtta abilist, isegi mitte sekretäri, kuna siis oleks sekretär tema kupeldaja. Juhani on mures, kuna tulevikus tahaks ta keskenduda rohkem seksitööle, aga seda piiravad seadused. Juhani väitel näeb tema ainult seksitöö positiivseid külgi – näiteks õpetab see inimesi paremini oma keha tundma ja naudinguid saama. Samuti on paarisuhe parem, kui inimene on rahuldatud.\nKui küsida Juhanilt, miks peaks saama seksitööd teha, vastab ta: „Sest see on vaba maa.”


Filmiretseptsiooni vastuoluline tee — Sirp\nFilmiretseptsiooni vastuoluline tee\nEttekanne 21. ja 22. novembril Tartus filmikonverentsil „Lugeda. Vaadata. Mõista”\n„Need, kes tahavad meeldida nii rahvale kui kunstile (tänapäeval raske topeltmäng) on filmi nimetanud illustreeritud piibliks.”\nRudolf Arnheim, „Filmi kurb tulevik” (1930).\nOktoobri alguses tõstatasin ma Sirbis filmide ümberjutustamise mõttekuse küsimuse. Leidsin, et filmi sisu täielik kinopoolne ümberjutustamine ei tule filmivaatamise kogemusele tingimata kasuks. Samal päeval ilmus Postimehes veel teinegi artikkel, kus kriitik võitleb ümberjutustuse vastu. Joonas Filmijutust kaitseb seal erilise ettevaatlikkusega vaataja õigust ise filmiga tutvuda. Ja kuigi meie artiklite eesmärk osalt erineb – Pisut Filmijuttu rõhutab ennekõike narratiivi puändi olulisust ja mina püüan tõmmata rohkem tähelepanu filmi visuaalse poole osatähtsusele –, siis paistame me olevat ümberjutustuse osas samal positsioonil. Nimelt kipub seda olema siinses filmitutvustuses ja filmikriitikas liiga palju või pigem on see tihti kõige lihtsam viis filmile läheneda. Eriti kahetsusväärne on see filmikriitikas, kus kriitiku roll piirdub kohati filmi teistest varem äravaatamises ja siis selle ümberjutustamises, millele on lõpetuseks lisatud mõni teravam sõna. Kriitilist ehk analüütilist lähenemist aetakse endiselt segi kriitika kui teatavat sorti pahatahtlikkusega. Ent just see viimane avaldab, et tegu ei ole tihti kriitikaga konkreetse filmi suhtes (kui väga üks film meid ikka häirida saab?), vaid kirjutaja seisab varjatult mõne muu ideaali eest.\nKüsimus ei ole seega ümberjutustuse taunimises – näiteks Sight & Soundis jutustatakse filmid enne analüütilist osa suhteliselt põhjalikult ringi, Screen Internationalis ei tehta seda üldse – ega isegi mitte viisis, kuidas seda tehakse, vaid küsimuses, mida tahetakse selliste ettekirjutustega saavutada. Seega sarnaneme me Joonasega ühes osas nendega, keda me kritiseerime, nimelt selles, et me kõik püüame teatud määral vaatajat mõjutada. Kuigi see võib tunduda iseenesestmõistetav, jäetakse see aspekt tihti kas teadlikult või ebateadlikult varju. Kuna teiste mõjutamine on ilmselgelt võimu küsimus, tasuks siinkohal pisut lähemalt vaadata, kuidas selline diskursus (parema sõna puudumisel) on ajas kujunenud. Käsitlen järgnevalt põgusalt mõningaid filmiteooria klassikalisi seisukohti ja uurin, kuidas on püütud filmi ontoloogilisust määratleda. Ontoloogia on siinkohal võtmetähtsusega, sest just sellele küsimusele vastates saab teoreetik, kriitik või filmilevitaja jätta mulje, et „tõde” filmi kohta leiti valmiskujul eest, mitte ei konstrueeritud seda „leidmise” käigus.\nOntoloogia osatähtsust kinnitab ka asjaolu, et küsimusele „mis on filmikunst?” on püüdnud vastust anda kõik olulisemad filmist mõtlejad. Sergei Eisenstein arvas, et filmi põhielement on montaaž, mis toetab uut poliitilist reaalsust ja mille puhul kaadrikud ei sula üheks kokku, vaid loovad lisatähendusi just tänu nende vahel valitsevatele pingetele. Bela Balazsi meelest on selleks lähivõte, millel on justkui spirituaalne kvaliteet ja mille abil vaataja näeb maailma uut moodi. Noor Christian Metz pidas filmi puhul tähenduslikuks eelkõige narratiivi – kõik edukad filmid on hästi jutustatud. Hiljem on Metz mõtestanud filmi keele loogikast ja inimese psühholoogilisest eripärast lähtudes, uurides filmi kui efektiivset mõjutusvahendit ja kui teatud ulatuses iseseisvat keelt (viimast aetakse küll siiani kahetsusväärselt sageli segi loomuliku keelega).\nFilmikunst kui muusika\nKui astume veel sammu tagasi, jõuame päris filmimõtte läteteni. Ühele varasemale filmiteoreetikule Hugo Münsterbergile on oluline eristada filmile ainuomane osa, et film saaks vabaks võrdlusest teatriga ja pääseks esile iseseisva kunstina. Nagu ilmneb juba filmi toonasest ingliskeelsest nimetusest photoplay, oli teater üks uue leiutise peamisi võrdluspunkte ja ka majanduslikke konkurente. Ennekõike psühholoogina tuntud Münsterbergi võlub filmi kunstlikkus ja ta peab selle ainulaadseks kunstiomaduseks võimet kuvada kõrvuti erinevaid aegu ning paiku. Nagu Metzi mitu kümnendit hiljem, huvitab ka Münsterbergi filmikunsti võime muuta vaataja omaks võõrad emotsioonid. Kuidas saab midagi nii kunstlikku mõjuda nii loomulikult? Viimast võimaldab distants, mille kino laenab teatrilt ja uuele tasemele arendab. Erinevalt teatri hämara saali ja valgustatud lava vahelisest distantsist on vaataja kinos peaaegu täielikus pimeduses ega viibi enam näitlejaga samas ajas ja ruumis. Münsterbergi arvates suudab ainult muusika, see „kõikidest kunstidest vabam”, samavõrd aja ja ruumi piire eirata. Filmikunst, nagu muusikagi, ei pea jäljendama maailma, vaid järgima omaenda sisemist seaduspära. Juri Lotman on mõtestanud filmis sugulaskeelte vahel esineva probleemi analoogi, kus sarnaste sõnade näiline selgus takistab nende tegelikku mõistmist. Münsterberg tabab intuitiivselt ligilähedase probleemi: film sarnaneb liialt teatrile ja reaalsusega, et end kunstina kehtestada.\nFilmikunst kui stiil\nRudolf Arnheim viib filmi kunstlikkuse pretensiooni veelgi kaugemale, seistes selgelt vastu filmi tehnilisele täiustamisele. Kui Münsterbergile oli oluline eristada lapseohtu filmi teatrist, siis Arnheim esitleb omaenda eelistusi filmi kunstiküsimusena. Ta leiab, et parimad tummfilmimeistrid püüdsid luua filmile ainuomast stiili, et ületada selle peepshow’ staatus. Kuid filmi tehnilise täiustumise tõttu asendatakse loovus peagi vahakujudemuuseumi palaganiga. Heli, värvi ja stereoskoopilisusega murtakse alles õide puhkev lill juurelt. On märkimisväärne, et Arnheim kirjutab nii 1933. aastal ja et sellised leinameeleolud ei ole siiani filmikunsti mõtestamisel kuhugi kadunud. Mis teeb siis heli ja värvi taunimisväärseks, 3Dst rääkimata? Kompositsioon on Arnheimi arvates täiuslikum mustvalgena, sest isegi kui värviline maal on võimalusterohkem kui graafika, paigutuvad mõlemad konkreetsesse stiili. Kuigi tegu on küsitava väitega, on mustvalge film siiani seotud „väärtfilmi” hinnanguga. Toonastest tehnilistest võimalustest lähtudes leiab Arnheim, et kui kunstnik on värvivalikus ja vormis vaba, siis fotograaf kõigest salvestab valgust ja varju. Lisaks hakkab film reaalsust matkides kannatama, kuna vaataja ei ole võimeline enam väiksemaid värvinüansse haarama. Montaaž ja rakurss ehk filmile ainuomased väljendusvahendid kannatavad, kuna tegevus meenutab üha enam seda, mida on võimalik saavutada laval. Kuigi nüüdisaegne pidevust rõhutav peavoolufilm meenutab vähe teatrit ja fantaasia mängib seal suuremat rolli kui reaalsustaotlus, on seisukoht, et vaataja ei suuda enam haarata ekraanil toimuvat, siiani levinud argument.\nMatkimine on Arnheimi järgi inimese iidne iha saada objekt oma valdusesse ja selles seisnebki kommertsfilmi odav lõbu jäljendada võimalikult täpselt reaalsust. Kuna enamik hindab sarnasust ja film sõltub, Arnheimi arvates, rahva tahtest rohkem kui teised kunstid, ei ole filmil lootust enamaks, kui et mõned üksikud lavastajad suudavad vähesed kunstilised elemendid kommertsfilmi ära peita. Arnheimi seisukohad võivad tunduda praegu liialt normatiivsed, kuid on selge, et paljude kriitikute silmis esindavad David Fincher, Christopher Nolan jpt just sellist suunda peavoolu ja kunsti vahel.\nFilmikunst kui palsameeritud aeg\nAndré Bazin leiab Arnheimile täiesti vastupidiselt, et realism on filmikunsti põhielement. Tema arvates on psühhoanalüütilisest aspektist vaadatuna skulptuuri või laiemalt plastiliste kunstide alus palsameerimine. Meie muumiakompleks väljendub uskumuses, et niikaua kui püsib kuvand, püsib ka vaim. Kuna isegi püramiidid ei pakkunud täielikku kaitset hauaröövide eest – digitaliseerimise ajastul on kultuuripärandi kaotuse hirm taas vägagi päevakorras –, siis paigutati muumia lähedusse ka valitseja terrakotakujukesed, kuhu hing saaks vajadusel pöörduda. Ja kuigi me ei arva enam, et näiteks pildi kaudu on võimalik ületada surma, kasutame me seda siiski mälu toetava vahendina. Seega võib plastilisi kunste vaadata mitte niivõrd esteetilisest, kuivõrd sarnasuse aspektist. Bazini arvates leiab renessansiajastul alguse saanud realismitaotlus filmis oma ülima vormi. Kunst on alati pidanud balansseerima sümboolsuse ja realismi vahel, kuid XV sajandist peale hakkab kunst üha rohkem täitma oma algset spirituaalset rolli ehk jäljendama võimalikult täpselt maailma.\nRenessansi suur leiutis lineaarperspektiiv lahendas siiski ainult ruumilisuse probleemi, jättes liikumise endiselt vajaka. Seda püüavad Bazini arvates kompenseerida näiteks barokiajastu dramaatilised kompositsioonid. Fotograafia ja film vabastavad kunstid realismi painest, sest inimkäega tehtu on alati subjektiivne. Maali ja foto võrdluses ei ole seega oluline jäljendamistäpsus, vaid inimfaktori puudumine. Foto ei luba kahelda pildistatu olemasolus, mis tuuakse automaatselt kohale, justnagu Torino surilina manab silme ette Kristuse. Foto ei taga seega surematust nii, nagu maal seda teha võib, vaid ta palsameerib aja enda. Seda olulisem on film, mis ei kujuta enam hetke, vaid aega vabalt kulgemas. Bazin leiab, et film on alati tahtnud olla täielik süsteem, mis esitab maailma kogu selle täiuses, mistõttu ei ole filmikunst tegelikult veel sündinud. Rist- ja transmeedia võidukäik paistab andvat Bazini paiguti problemaatilisele arutluskäigule uue hingamise.\nFilm ei ole tööriist\nNoël Carroll on illustreerinud selliste meediumispetsiifiliste lähenemiste kitsaskohti. Arusaam, et igal kunstil on oma kindel eripära, tõusis esile XVIII sajandil ning sai alguse vastandusest seisukohale, et kõik kunstid jäljendavad looduse ilu. Meediumispetsiifilisus eeldab, et iga kunst peab keskenduma sellele, milles ta erineb teistest kunstidest, ja et iga kunst on milleski kõige parem. Sellise lähenemise peamine viga tuleneb aga sellest, et erinevus ja paremus aetakse segamini. Eeldatakse, et tingimus, mis eristab üht kunsti teisest, muudab ta selles ka automaatset teisest paremaks. Kuna aga mitmed kunstid näiteks jutustavad, siis kas kirjandus või film peaksid loobuma narratiivist? Ja kuigi maailm on sellest rikkam, et mitmed kunstid arendavad samu väljendusvahendeid, oleks nende dubleerimine meediumispetsiifika teooria kohaselt mõttetu, kuna on teada, mida konkreetses kunstis saab teha teistest paremini.\nEnt kunste ei looda üht eesmärki silmas pidades ja isegi leiutatud kunstid nagu filmikunst pakuvad mitmeid võimalusi lisaks sellele, mida neid luues silmas peeti. Kunstid muutuvad ajas ning seda tihti just uute kunstide esilekerkimise tõttu, mis suunab oma omadusi muutma või täiendama. Filmistseenide erilisus tuleneb Carrolli arvates just sellest, et need on filmitud teatud ajas ja ruumis ning neid ei saa enam iial korrata. Kuigi Carrolli arutluskäik on loogiline ja vähesed vist püüaksid seda otseselt ümber lükata, kasutatakse meediumispetsiifilist argumentatsiooni tihti oma väidete õigustamiseks. Tuleb rõhutada, et ma ei kahtle filmi eriomaste väljendusvahendite olemasolus, vaid panen küsimuse alla õiguse summutada nendele viitamise abil kriitiline dialoog.\nFilm kui kunstirežiimide kohtumispunkt\n„Laiekraan vaid kiirendab seda heale filmikunstile kõige iseloomulikumat kaasaegset uuendust: eemaldada kõik liigne, et pääseks esile kaadri tähendus, koristada ära aja ja ruumi rõhutatud tähenduslikkus.”\nAndré Bazin, „Kas laiekraan päästab filmitööstuse?” (1953).\nJust selliseid varjatud võimuküsimusi silmas pidades leiab Jacques Rancière, et filmiteooria vaidlused ei tulene mitte niivõrd meediumispetsiifilisusest ja ontoloogiast, nagu seda on püütud näidata, vaid konkreetsetest mõtterežiimidest, mille abil kunste harjumuspäraselt mõistetakse. Ta väidab, et kuna analoog- või digitaalkaameraga saab filmida niihästi melodraamasid kui moderntantsu, siis on filmi võimalik tervikuna käsitleda nimelt kunsti mõtte kaudu. Erialainimestele võib tunduda selline taotluslikult antiontoloogiline lähenemine justkui imiku pesuveega tänavale heitmine, kuid Rancière’i mõte paistab toovat eelvisandatud olukorda siiski mõningat selgust. Rancière’i kohaselt on lääne ühiskonnas valdavalt valitsenud kolm peamist kunsti käsitlemise viisi, lihtsuse mõttes võib neid siinkohal nimetada platonistlikuks, aristotellikuks ja modernseks. Esimest suunda esindavad osalt nii Münsterberg kui ka Bazin, mõlema seisukohalt tabab filmikunsti mingit kõrgemat ideaali või olemise enda immanentsust. Arnheimi võitlus filmi kunstiautonoomia eest on seevastu selgelt aristotellik positsioon.\nParaku käib modernismiga kaasas see, et kunst on ühendanud väga erinevad registrid. Alfred Döblin on muutnud ajaleheartiklid ja reklaamlaused vahendamatult kirjanduseks ja Marcel Duchamp toonud pissuaari galeriisse, väites tagatipuks, et see on kellegi R. Mutti loodud purskkaev. Film on aga oma sünniõiguse järgi modernistlik leiutis, mis lahendab Schillerile või Hegelile kauge ideaalina tundunud vaimu ning mateeria liidu eos, kuna passiivne kaamera vajab tulemuseks liitu inimmõistusega. Samuti langeb sellega ühes ära platonlik imitatsiooni ja idee vastuolu, kuna teostus ja mõte ei ole enam konfliktis. Küsimus ei ole enam selles, et nüri pottsepp püüab järele aimata ideaali, mida ta ei adu, kuna kaamera salvestab looduse valgust ja kujutab maailma nii, nagu see on tegelikult.\nVaimunüridus on siiski osa filmi problemaatikast, sest kui Gustave Flaubert pidi nägema vaeva, et jõuda oma ainulaadse näiliselt passiivse stiilini, siis kaamera on passiivne algusest peale ja sellega võib filmida ühtviisi nii abstraktsioone kui armastuslugusid. Probleem tekib filmi puhul ka sellest, et Virginia Woolfi ja James Joyce’i ajastul kerkib esile leiutis, mis taastab kõik aristotellikud nõudmised, mida teised kunstid olid püüdnud ületada. Seega pole imestada, et juba uue leiutise hälli ääres leidsid mõned nostalgiaga, et film on ebaõnnestunud oma iseseisva stiili otsinguis. Kuid just filmi vastuolulisuses ja piiride segamises seisneb tema tegelik ajakohasus. Kui filmiteoreetikud on valdavalt kirjutanud endale meelepärase filmiloo filmikunsti terviku arvelt, siis film kui kõigilt teistelt elemente laenav seitsmes kunst teeb nende mõtte väga haavatavaks. Tegemist ei ole ju iial kogu tõega filmi kohta.\nFilm on erinevate kunstimõistmise viiside kohtumispunkt just tänu oma vormilisele rikkusele ja alati laetud vastuoludest. Kirjanduse lugu, skulptuuri plastiline vorm ja teatri hääl on siiani vahendid, mille abil film peab ületama oma passiivsuse. Ka kõige nürimas filmis võib leida huvitavaid kujundeid, mis on modernistlikult ainulaadsed ning teevad filmi vaatajale kui mitte nauditavaks, siis vähemalt talutavaks. See on aga taas mõistusliku ja jäljendusliku eraldamine platonlikus vaimus või siis aristotellikust lootervikust möödahiilimine. Selliseid valikuid kolme režiimi vahel teevad stuudio poolt ette antud projekte filmivad režissöörid, filmiga oma mälestuste ja kogemuse põhjal samastuvad vaatajad, aga ka kriitikud, kes lahutavad „tõelise filmikunsti kvaliteedi” kommertsfilmide omast. Seega oleme me kriitikud, teoreetikud, vaatajad ja levitajad Rancière’i kohaselt ühes osas kõik sarnased: me loome endale meelepäraseid kujutlusi valmis materjali pinnalt. Kuna nii kriitiku, teoreetiku kui ka levitaja puhul kaasneb selle tegevusega ka teatav võim, võiksime korra järele mõelda oma tegevuse eesmärkide üle, enne kui paigutame end kutsumata külalisena filmi ja vaataja vahele.


Avasta Mechelen ainulaadsest asukohast!Avastage Mechelen unikaalsest asukohast. Mecheleni südames, vaid minuti kaugusel Sint Romboutscathedrale ja vismarkt (Fishmarkt). Jaluta Dijle 'i lähedal oleval rajal, roni St Romboutstour' i, võta oma ratas. Või kui eelistate rohkem külastada õlletehas Het Anker, see kõik on võimalik. Mechelen asub ka keskselt külastada Antwerpen, Brüssel, Gent, Hasselt..\nVaikne ja hubane korter linna SÜDAMES!\nLuminous Longstay korter (kesklinn)\nSarabande - Genvali järv\nWaterview Brüssel (Vilvoorde)\nMaja tiigi ääres - Waasland\nHubane korter vähemalt 1 kuuks (tasuta parkimine)


- veebruar 27, 2009\nPole ammu kirjutanud siia. Võib-olla sellepärast, et kõik on olnud tiptop.\nPõhjamaa päike ei hellita meid . mmmm 10 päeva veel ja Hispaania, kas pole mõnus?\nPäike, mäed, rand, apelsinid, ootan ootan . :)


KUIDAS AKTSIATEGA KAUPLEMINE TööTAB? - ÄRI - Kuidas meie Indiast kaubelda\nAntud info kogumise eesmärk on trendide analüüsimine, lehekülje administreerimine ja demograafilise mündiga krüptoga kauplemine kogumine. Krüptovaluutad Vaata meie krüptovaluutasid. Kuid see piirang tühistati\nVälisvaluutas tehtud kulud, väärtpaberite müügi- ja turuhind ning makstud maksud ja kinnipeetud tulumaks tuleb arvutada eurodesse kui tehingu valuuta on muu kui euro Euroopa Keskpanga päevakursi alusel, mis kehtis kulu tegemise, tulu saamise või tulumaksu tasumise või kinnipidamise päeval. Süsteemi toimimine, mis mahutab ühe päeva jooksul ühe miljardi aktsiaga kauplemise, on enamiku inimeste jaoks mõistatus.\nPole kahtlust, et meie finantsturud on tehnoloogilise efektiivsuse imed. Kauplejad ja turud peavad Acme Kumquatsi aktsia tellimust käsitlema sama hoolikalt ja dokumenteeritult kui MegaCorpi aktsia tellimus.\nTe ei pea teadma kõiki aktsiate ostmise ja müümise tehnilisi üksikasju, kuid investori jaoks on oluline omada põhiteadmisi turgude toimimisest. Kaks põhimeetodit Börsil saab kauplemist teostada kahel viisil: vahetuskorrusel või elektrooniliselt.\nVahetage põrandatehinguid Kauplemine New Yorgi börsi NYSE põrandal on pilt, mida enamik inimesi on tänu televisiooni ja filmi kujutamisele turu toimimisele.\nInvesteerimisfondid ja ETF-id on vähem riskantsed viisid välisturgudele positsiooni saamiseks. Kuidas läheneda välisturgudele Välisturgudel investeerimiseks on vähe võimalusi.\nOtsene lähenemisviis on neis riikides aktsiate ostmine. Kuid väljaspool kodumaad või maakleri maaklerites kaubeldavate aktsiate ostmine võib olla raskem kui kodumaiste aktsiatega kauplemine. Kui soovite investeerida välisbörsil noteeritud välisettevõttesse, on kõigepealt vaja pöörduda oma maaklerfirma poole ja uurida, kas ta pakub sellist teenust.\nSel juhul peab ettevõte võtma ühendust turutegija või sidusettevõttega, mis asub riigis, kus soovite aktsiaid osta. Investeering bitcoini trezori kaudu. Võimaldab selle maha murda Tulud on investeeringute lõikes erinevad.\nBitcoin, Ethereum, Litecoin ja Ripple tunduvad kõik praegu ülehinnatud. Aga kui ma peaksin valima ühe neljast, siis ma valiksin: Ripple lühiajaline Bitcoin pikaajaline. Ripple, sest seda on vähem tõusnud.\nSee kutsus esile revolutsiooni rahanduse valdkonnas. India Bitcoin; Ethereum; Ripple.\nNii et ma pole kindel, kas Ripple on pikaajaline hea panus. Kuid Bitcoin võib olla pikaajaline suurepärane panus, kui Bitcoin asendab kulda. Kulla turuosa on umbes 7,7 triljonit dollarit. Nagu öeldakse, bitcoin mt4 maakler eesti kartlik, kui teised on ahne.\nJa vastupidi. Kõigi krüptovaluutade turu kogumaht oli 1. Nüüd on see umbes miljardit dollarit. Ma ei anna Quora kohta nõu. Mingil juhul pole praeguse ~ miljardi dollari suuruse ühisturu ülempiiri lähedal BERL väärt. Vältige üldiselt krüptovaluutasid, välja arvatud juhul, kui pääsete sisse eelmüügist. Isegi siis on see õnnemäng ja tingimused on olulised.\nTavarakenduseni, mis võib peavoolu minna, pole selget teed.\nMillist suurt, seaduslikku rahuldamata kuidas saab bitcoini investeerida? Või selgelt teel täitmisele? Potentsiaal on potentsiaal. Mitte rohkem.\nMitte vähem. Ühe eetri ühe Ethereumi märgi ostmine dollari eest annab teile palju potentsiaali suure väljamaksmiseks.\nKas teate, mis krüptoraakler kõige parem annab teile palju potentsiaali? See ei tähenda, et teie loteriipiletid on väärt miljonit dollarit. Või isegi dollarit.\nKeskmine loteriipilet, mille nägu on binaarsete optsioonide kauplemisse investeerimise põhjused dollar, on väärt süsteemi rakendus krüptokaubanduse jaoks kõrgete marginaalide ja kulude tõttu üsna vähem kui 1 dollar.\nKrüptovaluuta eest enammakstes ostate lotopileteid. Need aitavad teil aktsiaturust õppida ja on vähem kui viis dollarit aktsia kohta. Valdavalt ei ole spekulandi jaoks oluline, kas aktsia hind krüptoraha päev kauplemine mannekeenid positiivsete kvartalinumbrite avaldamise, ühtäkki mingil põhjusel kasvanud nõudluse või hoopis konkurendi positiivsete uudiste toel.\nKrüptovaluutade ümber olev infrastruktuur on uute kasutajate kaalu all kahanemas, isegi pärast seda, kui hind on Seega, mis teeb ta eriliseks. Aktsiatesse investeerimist on võimalik õppida ka alustades väikeste summadega.\nKui madalal ma saan bitcoini investeerida kuidas investeerida plokiahelasse ilma krüptovaluutasse investeerimata populaarseimad binaarsete optsioonide saidid hoe palju raha saate teha krüptoraha kaevandamine bitcoin on see hea investeering kuidas investeerite digitaalsesse valuutasse marginaaliga kauplemine bitcoini veebisaitidel bitcoinide nimi e-kaubanduse laos.\nMe nimetame seda tagatiseks. Need on enamast reklaamivõrgustike poolt meie loal paika pandud. Nad mäletavad, investeerimist bitcoini olete meie veebilehte juba kasutanud ja neid andmeid jagatakse teiste organisatsioonidega, näiteks nagu kirjastajad.\nKaubelge krüptovaluutadega koos võimendusega Kasutage meie CFD-de teenust, et kaubelda krüptovaluutadega kuni võimendusega. Krüptovaluutad Vaata meie krüptovaluutasid. Mis on krüptovaluuta?


Parim noorrattur Rein Taaramäe: olen elu parimas vormis - Eesti Päevaleht\nParim noorrattur Rein Taaramäe: olen elu parimas vormis\nEesti esirattur Taaramäe tõusis Pariisi-Nice’i velotuuril parimaks nooreks sõitjaks.\nRein Taaramäe (Cofidis) jätkas eile Prantsusmaal toimuvat Pariis-Nice’i velotuuri väga hästi, lõpetades 27 kilomeetri pikkuse eraldistardist sõidu kaheksandana. Üldkokkuvõttes tõusis eestlane neljandaks, noore ratturi arvestuses on Taaramäe aga liider.\n„Olen praegu elu parimas vormis,” kirjutas rattur eile Rattaprofid.ee blogisse. „Helistasin eile (üleeile – toim) õhtul oma spordidirektorile Didier Rousile, kes on endine Prantsusmaa meister eraldistardist sõidus, kutsusin ta oma tuppa ja küsisin nõu, kuidas eraldistarti ikkagi punnitada tuleks. Sain superinfot, palju enesekindlust ja magasin rahulikult nagu nott, sest olin kindel, et sõidan ilusti,” kirjutas Taaramäe.\nRada oli väga kiire, palju oli laskumisi. „Kui lõpetan Pariisi-Nice’i neljandana, on see minu jaoks läinud üle ootuste hästi! Kaks etappi on jäänud, eks näis, ei luba midagi,” lisas Eesti mullune parim jalgrattur. Ent üks eelis Nice’is elanud Taaramäel konkurentide ees on: ta sõidab sisuliselt kodurajal. „Tean peast igat kurvi, ka tähtsaimaid tõuse tean minuti pealt,” kirjutas ta.\nVähemalt sama palju, kui üldarvestuse neljas koht, rõõmustab eestlast ka parima noore ratturi valge särk. „Ikkagi minu esimene särk nii suurelt tuurilt, olen väga uhke ja kannan seda auga,” tõdes Taaramäe.\nEilse kuuenda etapi võitis sakslane Tony Martin (HTC-High Road), kellel kulus 27 km läbimiseks 33.24, Taaramäe kaotas talle 1.10. Kokkuvõttes tõusis Martin ka tuuri üldliidriks, Andreas Klöden (Radioshack) kaotab 36, Wiggins 39 sekundiga ja Taaramäe 1.10.


mai – 2020 – Rahvusooper Estonia\nRahvusvahelisel ooperipäeval maksavad kõigi novembrikuiste ooperietenduste internetipiletid 15 eurot!\n25.10.2020 / Marion Leppik\n25. oktoobril, helilooja Georges Bizet’ sünniaastapäeval tähistatakse üle maailma rahvusvahelist ooperipäeva, mille eesmärgiks on väärtustada ooperit kui kunstiliiki ning juhtida tähelepanu selle positiivsele mõjule ühiskonnas. Ooper – nagu kõik kunstivormid – aitab avardada meie meeli …\nHarjumaa teatripreemia 2020 laureaat on Eesti Rahvusballeti solist Ketlin Oja\n24.10.2020 / Marion Leppik\nTäna tähistatakse rahvusooperis traditsioonilist Harjumaa teatripäeva Pjotr Tšaikovski balletiga „Luikede järv“. Enne etenduse algust kuulutati välja Harjumaa teatripreemia, mille tänavune laureaat on Eesti Rahvusballeti solist Ketlin Oja. Preemia andis üle Harjumaa Omavalitsuste Liidu tegevdirektor Joel …\nHingedepäeva kontsert – Fauré reekviem\n23.10.2020 / Marion Leppik\nPühapäeval, 1. novembril kell 18.00 ootame kõiki Jaani kirikusse hingedepäeva kontserdile. Rahvusooper Estonia poistekoori ja rahvusooperi orkestri esituses tuleb ettekandele Gabriel Fauré reekviem, ühtlasi on kontsert kummarduseks poistekoori lähenevale 50 aasta juubelile. Dirigeerib Hirvo Surva ning solistideks …\nKammerkohvik Beethoveni muusikaga\n21.10.2020 / Marion Leppik\nNeljapäeval, 12. novembril kell 18.00 on rahvusooperi kammersaal kujundatud hubaseks kohvikuks, mis avab uksed tund enne kontserdi algust. Suupisteid ja jooke saab endale ette tellida. Kammerkohvikus kõlavad katkendid Beethoveni, Mozarti ja Schumanni loomingust. Esinevad Talvi …\nTäna, 27. mail möödub 90 aastat ühe eesti viljakama helilooja Eino Tambergi sünnist. Rahvusooper Estonia tähistab eesti muusika grand old man’i sünniaastapäeva virtuaalse lühikontserdi ja ooperietendusega.\nMaestro sünniaastapäeval, 27. mail kell 19 toob rahvusooper oma kodulehel ja Facebooki kanalis publikuni kontserdi „Jubilate – Eino Tamberg 90“. Kontserdil esitavad Tambergi loomingut sopran Kristel Pärtna, metsosopran Helen Lokuta, tenor Mehis Tiits, baritonid Rauno Elp ja Jassi Zahharov ning Olev Ainomäe oboel, Edmunds Altmanis klarnetil, Marius Järvi tšellol ja Tarmo Eespere klaveril.\nLaupäeval, 30. mail kell 19 näitab Estonia oma Facebooki lehel selle hooaja viimase ülekandena tõelist arhiivipärlit – Eino Tambergi ooperit „Cyrano de Bergerac“. Ooper valmis Eino Tambergi ja libretist Jaan Krossi koostöös 1974. aastal ning see on üks kaunimaid ja tuntumaid eesti oopereid. Teose esietendus toimus Estonia teatris 1976. aastal, selle lavastas Udo Väljaots, dirigendipuldis oli Eri Klas. Ooperietendus on salvestatud 1980. aastal, nimirollis laulab Teo Maiste, teistes osades Anu Kaal, Hendrik Krumm, Ervin Kärvet, Urve Tauts jpt.\nEino Tamberg (1930–2010) on rohkem kui poolesaja aasta jooksul kinkinud publikule ridamisi väärtteoseid. Erakordselt mitmekülgse inimesena on Eino Tamberg töötanud Tallinna Draamateatri muusikaala juhatajana, Eesti Raadio helirežissöörina, Eesti Heliloojate Liidu konsultandina ja aastast 1968 EMTA-s kompositsiooniõppejõuna. Tamberg on kirjutanud üle 130 heliteose, mida on esitatud paljudes Euroopa maades ja ka Põhja-Ameerikas. Esitajateks on peale Eesti orkestrite olnud ka New Yorgi Filharmoonia orkester, Stockholmi Kuninglikud Filharmoonikud, Göteborgi sümfooniaorkester, Helsingi Linnaorkester jpt. Tema käe all on õppinud mh Raimo Kangro, Peeter Vähi, Mari Vihmand, Toivo Tulev, Alo Mattiisen, Mart Siimer jt.\nRahvusooperi linnalaagrid tulevad taas\nRahvusooper Estonia kutsub kõiki tantsu- ja lauluhuvilisi lapsi osalema suvistes linnalaagrites, mida viivad läbi rahvusooperi artistid ja loomingulised töötajad. Viie päevaga pannakse kokku muusikal „Mary Poppins“ ja tantsuetendus „Alice Imedemaal“ ning viimasel päeval toimub ka selle ettekandmine lapsevanematele. Laagritesse oodatakse lapsi vanuses 7–14 aastat.\nLisaks tantsu- ja laulutundidele saavad osalejad teadmisi nii Rahvusooper Estonia ajaloo kui tänapäeva kohta, ja osaleda mitmetes lavastuse valmimisega seotud töötubades. Lastelt ootame laagripäevadel aktiivset osavõttu ning soovi etenduses kaasa teha!\n29.06 – 03.07 tantsulaager „Alice Imedemaal“ KÕIK KOHAD TÄIS\nLaager toimub esmaspäevast reedeni kell 9.30 – 16.30.\n6. – 10.07 laulu- ja tantsulaager „Mary Poppins“ KÕIK KOHAD TÄIS\n„Alice Imedemaal“ linnalaagrisse on oodatud tantsuhuvilised lapsed. Laagrit viivad läbi Eesti Rahvusballeti tantsija Daniel Kirspuu, repetiitor Hedi Pundonen ning kontsertmeister Anneli Tohver. Grupis on 20 kohta.\n„Mary Poppins“ laulu- ja tantsulaagrit juhendavad Lydia Roos, Dagmar Rang-Saal ja Ülla Millistfer. Grupis on 30 kohta.\nHind: 150 € osaleja kohta\nHind sisaldab programmi (sh muuseumi külastust), vahendeid tegevusteks ning sooja toitu üks kord päevas.\nRegistreerimine linnalaagrisse aadressil junior@opera.ee.\nSel nädalal virtuaalteatris: austusavaldus Verdile ja ballett tummfilmide ajastust\nEsimesel eriolukorra järgsel nädalal pakub rahvusooper publikule nautimiseks Giuseppe Verdi loomingule pühendatud lühikontserti ja humoorikat balletti „Rosalinde“.\nNeljapäeval, 21. mail kell 19 toome Estonia kodulehel ja Facebooki kanalis publikuni lühikontserdi „Evviva Verdi!“. Itaalia tuntuima ooperihelilooja looming on täis armastust: olgu selleks armastus kodumaa, isalikud tunded laste või mehe kirg naise vastu. Kõike seda on tema teostes ülevate meloodiatega kujutatud. Kontserdil pakume kuulamiseks katkendeid sel kevadel esietendumata jäänud ajaloolis-müütilisest ooperist „Jeanne d’Arc“ ja aegumatust armastusloost „La traviata“. Esinevad Aare Saal (bariton), Elena Bražnik (sopran) ja Ivo Sillamaa (klaver).\nLaupäeval, 23. mail kell 19 näitab Rahvusooper Estonia oma Facebooki lehel ülekandena Ronald Hyndi humoorikat balletti „Rosalinde“, mis on loodud Johann Straussi muusikale. Ballett viib vaatajad 1920. aastate muusikalide ja tummfilmide ajastusse ning pikantsete intriigide maailma. „Rosalinde“ on ühtaegu naljakas ja ülev, aga ka kaunilt romantiline teos. Balletis kõlavad kaks tuntud Johann Straussi muusikapala: valss „Ilusal sinisel Doonaul“ ning polka „Välk ja müristamine“. Lavastuse kunstnik on Peter Docherty Inglismaalt ja dirigent Jüri Alperten, osades Anatoli Arhangelski, Alena Shkatula, Eve Andre, Sergei Upkin jpt.\nPüsime terved ja kohtume teatris sügisel!\nEstonia näitab balletti „Coppélia“\nLavastuse kohta on võimalik lähemalt lugeda ja ka kavalehega tutvuda siin.\nKõigi nende rõõmuks, kes ihkavad balletti elavas esituses näha, saavad tulla vaatama balleti taasesietendust 5. märtsil, 2021.\nEstoonlased õnnitlevad teatrijuhti!\nTäna, 12. mail tähistab rahvusooperi juht Aivar Mäe 60. sünnipäeva. Estoonlased soovivad Aivarile õnne juubeli puhul ning jätkuvat rõõmu ja pealehakkamist meie armsa teatrimaja edasi viimisel!\nAivar Mäe on Rahvusooper Estonia peadirektor alates 2009. aastast. Lisaks Estoniale on ta tegev Arsise kollektiivide dirigendi ja kunstilise juhina.\nMäe on muuhulgas pälvinud nii Valgetähe V klassi teenetemärgi (2003), Välisministeeriumi kultuuripreemia (2012), Balti Tähe autasu (2013) kui ka Eesti Evangeelse Luterliku kiriku Teeneteristi III järgu (2014).\n„Aga mina tunnen nagu pehmeid pilvi\nenda ümber ema käsi, näen ta silmi.“\nEmadepäeva elevus on olnud laste ja emade jaoks õhus juba mõnda aega ja täna ongi see imeline päev käes! Rahvusooper Estonia poistekoori lauljad ei saanud emasid sel aastal kontserdile kutsuda, kuid seepärast veel laulud laulmata ei jää. Selle videoga soovivad poisid ja noormehed tervitada oma emasid ning tuua rõõmu ka teistele emadele, kes end küllap samuti õnneseentena tunnevad.\nLaulavad Rahvusooper Estonia poistekoori Jukud, Juhanid ja kontsertkoor\nDirigendid Mariliis Kreintaal, Jaanika Kuusik, Maret Alango, Andres Lemba ja Hirvo Surva\nEstonia tähistab Tšaikovski 180. sünniaastapäeva\nRahvusooper Estonia tähistab juubelinädalaga 180 aasta möödumist kuulsaima vene helilooja Pjotr Tšaikovski sünnist. 7. mail, helilooja sünniaastapäeval, tuuakse kell 19 teatri virtuaalkanalites publikuni lühikontsert Tšaikovski loomingust. Laupäeval kell 19 näitab rahvusooper oma Facebooki lehel ülekandena ooperit „Padaemand“, mille lavastaja on Arne Mikk ja kunstnik Eldor Renter.\nTšaikovski juubelinädala kava:\n7.05 kl 19 kontsert „Jubilate – Tšaikovski 180“ Estonia kodulehel ja Facebooki kanalil\n9.05 kl 19 Tšaikovski ooperi „Padaemand“ ülekanne Facebookis\n4.05, 6.05 ja 8.05 kl 9.30 Virgutavad balletihommikud Tšaikovski muusikaga Estonia Facebooki lehel\nRahvusooper Estonia alustab online-muusikatundidega\nMaikuu vältel annab Rahvusooper Estonia oma koduleheküljel online-muusikatunde, mille vahendusel tuuakse põnevad teadmised ja teatrimaagia kooliõpilastele koju kätte.\n5. mail alustab Estonia teater haridusprojektiga „Rahvusooperi muusikatunnid“. Igal maikuu teisipäeval tutvustatakse videoteel lähemalt üht muusikateatrile omast valdkonda ning avatakse põnevaid telgitaguseid, kuhu publik tavapäevaselt ei satu.\nRahvusooperi etendused jäävad ära kuni hooaja lõpuni\nValitsuse välja kuulutatud eriolukorra tõttu jäävad kuni hooaja lõpuni ära Rahvusooper Estonia etendused, haridusprojektid ning ekskursioonid. Et hoida teatrikülastajate ja -töötajate tervist, on kuni nakkusohtliku olukorra taandumiseni suletud Rahvusooper Estonia piletikassa ja restoran.\nKevadhooaja etendustele ostetud piletid on võimalik vahetada sügiseste etenduste piletite vastu (kehtivad kuni 2020. aasta lõpuni). Sügishooaja muudetud mängukava avalikustatakse rahvusooperi kodulehel 11. mail.\nSoovitame varuda aega, et oma teatrieelistused läbi mõelda ning seejärel soovidest teada anda aadressil estonia@opera.ee. Ootame teie valikuid alates 11. maist kuni 1. septembrini.


Kuidas sisuturundus mõjutab otsingutulemusi | Martech Zone\nKui otsingumootorite algoritmid saavad sobiva sisu paremini tuvastada ja järjestada, muutub sisuturundusega tegelevate ettevõtete võimalus järjest suuremaks. See infograafik aastast QuickSprout jagab uskumatut statistikat, mida ei saa eirata:\nEttevõtted, kellel on blogid, tavaliselt saada 97% rohkem müügivihjeid kui blogideta ettevõtted.\n61% tarbijatest tunne end ettevõttes paremini sellel on ajaveeb.\nPooled kõikidest tarbijatest ütlevad, et sisuturundusel on olnud positiivset mõju nende ostuotsusele.\nBlogidega veebisaitidel on Indekseeritud lehti 434% rohkem keskmiselt kui ilma.\nPika saba otsingud on alates 68. aastast kasvanud 2004%.\nSee on üsna lihtne ... sisu on toit, millest otsimine sõltub. Pakkuge sagedasi, hiljutisi ja asjakohaseid toite ning aja jooksul loob teie sait autoriteetseid otsingumootoreid, parem asetuse ja suunab teie saidile asjakohase liikluse.\nSildid: Sisu Marketingindekseeritud lehedpikk sabaotsingu paremusjärjestusseo\nParimad näpunäited edukate SMS-ide kirjutamiseks


Saanimees.ee - mootorkelgu foorum • Vaata teemat - ET 340\nPostitas andrus » Reede Apr 06, 2012 6:39 pm\nVaatasin ja mõtlesin aga ikka küsin igaks juhuks järele.\nKas ma võin selle õli paagi üldse minema lüüa(ei usalda neid vanu asju ja hea meelega segaks ise bensu) ja panna pimedad ette või on ikka veel seal miskeid muid vigureid kah mis vajavad õlitust??\nSamuti oskab ehk anda vihjet kust 38x273 uut või väga hästi säilinud kasutatud linti võiks saada?\nLiitunud: Laupäev Mär 31, 2012 4:56 pm\nRe: ET 340\nPostitas Habemega mees. » Pühapäev Dets 09, 2018 4:23 pm\nandrus kirjutas: Tervitus........\nTere,kui ikka veel otsid veolinti nii vanale masinale,siis ainukene koht on ebay. Mul omal samasugune ET340 LTR. a.85 ja saan sealt uue lindi 600usd+ saatmine 162usd+tollimaks. Siit eestist ja ka soomest,rootsist ja norrast sa ei saa,miks? Sest kui on sama masin mis minulgi,siis sinna alla ei lähe iga lint.Lindimõõdud on su saanil ka natukene imelikud, minu omal on tollides "= 15"x136"x 1,063"(LUG)või siis 1,22"tolli krihvi kõrgus(LUG) ja cm oleksid siis 38,1cm. x 3454cm. x 27mm-31mm. Sest veotähiku pead ka ära vahetama siis,kui uuema lindi alla paned,nendel DRIVE PITCH=2,52" muidugi kui tähiku läbimõõt sama 140mm ja DRIVE PTCH=2,52"siis istub ka uuem lint alla. Kõrgema veokrihviga lindil pole seal all ruumi,hakkab vastu põhja käima,minu omal küll,kuid sinu saani ei tea,sest neid on nii palju erinevaid mudeleid ja ka väjalaskeaasta loeb.Pead mõõtma lindi pikkuse uuesti(lõdvalt olles) ja loe siis ka mitu veoauku lindis on,või veonukki,see arv on sama,kas( 54tk.uuematel lintidel sama pikkusega 136")(või 41tk.on minu vanal lindil pikkus ikka 136") Võin anda minu saanile alla mineva lindi andmed;CAMSO ICE ATTAK 15"X136"X1,063" 9029H,see on lindi kood 9029H. JA DRIVE PITCH=2,52" Neid on ebay-s küllaga saada ja müüjaid ka mitmeid ja hinnad igal müüjal erinev.https://www.ebay.com/itm/CAMSO-136-X-1- ... :0&vxp=mtr\nLiitunud: Laupäev Dets 08, 2018 1:29 am\nPostitas Habemega mees. » Reede Dets 14, 2018 7:21 pm\nHabemega mees. kirjutas:\nLisan veel ühe lingi,vaata ka seda;\nhttps://www.ebay.com/itm/86-YAMAHA-ENTI ... 0281.m3567 Ehk on kasu.\nPostitas versatility » Esmaspäev Apr 29, 2019 9:03 pm\nPostitas versatility » Teisipäev Mai 28, 2019 9:06 pm


Kaidi Kivioja alustas võistlushooaega Austraalias | triatloniportaal\nAvalehtUudisedKaidi Kivioja alustas võistlushooaega Austraalias\n“Hooaja esimene start on tehtud. Tulemus ei ole kindlasti see, mille järgi ma siia tulin. 19. koht on halvem kui eelmine aasta, aga võistluse tase oli palju kõrgem,” lausus Kivioja ERR-ile antud intervjuus.\n“Kuigi ma ei ole selle tulemusega rahul, on mul siit ka positiivset kaasa võtta. Mu ujumine oli kindlasti parem kui tavaliselt, see annab kindlust juurde, et liigun õiges suunas. Rattas sain kiiresti teise gruppi ja teisel rattaringil saime kätte ka neljase jooksikute grupi. Sõitsin targalt ja hoidsin jalgu jooksuks.”\n“Aga täna neid jalgu ei olnud,” tunnistas Kivioja. “Ei oska põhjust tuua, miks mu jooks tavapärasest halvem oli. Treeningud on läinud hästi ja enne võistlust oli tunne ka hea. Järgmine võimalus on juba kahe nädala pärast Uus-Meremaal.”\nTags:kaidi kivioja moololaba


Söömaaeg, Endel Kõks E-kunstisalongis\nSöömaaeg, Endel Kõks E-kunstisalongis Pikkamööda on kujunemas ülevaade sõja-aastatel Eestist lahkunud kunstnike loomingust, mida on aidanud kujundada iga uus kohtumine nende töödega. 1950. aastal siirdus E. Kõks Saksamaa põgenike laagrist Rootsi ja asus elama Örebrosse. Ta on kunstnik, kelle looming on pidevas muutumises, ta on ka üks esimesi, kes juba 1950-ndate aastate I poolel pöördub nonfiguratiivse kunsti poole. Samas on Kõksi alati huvitanud inimene ning ta on maalinud ikka ja jälle figuraalseid kompositsioone. 1950-ndate aastate algul tuleb Kõksi töödesse tume kontuurjoon, figuurid on maalitud lapidaarselt, koloriit on killustunud kirgasteks erivärvi pindadeks meenutades vitraa?maale. Samas omandavad argised stseenid kunstniku töödes igavikulise, kohati suisa religioosse varjundi. Pallase meistrite looming Söömaaeg, Endel Kõks E-kunstisalongis Kõks Endel\nAvaleht > Oksjonid > 11. Valitud meistrid > Söömaaeg\n1954 Õli, lõuend. 51x32. Signatuuriga.\nAlghind: 25 000/ € 1 598, lõpphind: € 34 500/ 2 205\nPikkamööda on kujunemas ülevaade sõja-aastatel Eestist lahkunud kunstnike loomingust, mida on aidanud kujundada iga uus kohtumine nende töödega. 1950. aastal siirdus E. Kõks Saksamaa põgenike laagrist Rootsi ja asus elama Örebrosse. Ta on kunstnik, kelle looming on pidevas muutumises, ta on ka üks esimesi, kes juba 1950-ndate aastate I poolel pöördub nonfiguratiivse kunsti poole. Samas on Kõksi alati huvitanud inimene ning ta on maalinud ikka ja jälle figuraalseid kompositsioone. 1950-ndate aastate algul tuleb Kõksi töödesse tume kontuurjoon, figuurid on maalitud lapidaarselt, koloriit on killustunud kirgasteks erivärvi pindadeks meenutades vitraa?maale. Samas omandavad argised stseenid kunstniku töödes igavikulise, kohati suisa religioosse varjundi.\nEndel Kõks Söömaaeg 1954 Õli, lõuend 51x32 Pikkamööda on kujunemas ülevaade sõja-aastatel Eestist lahkunud kunstnike loomingust, mida on aidanud kujundada iga uus kohtumine nende töödega. 1950. aastal siirdus E. Kõks Saksamaa põgenike laagrist Rootsi ja asus elama Örebrosse. Ta on kunstnik, kelle looming on pidevas muutumises, ta on ka üks esimesi, kes juba 1950-ndate aastate I poolel pöördub nonfiguratiivse kunsti poole. Samas on Kõksi alati huvitanud inimene ning ta on maalinud ikka ja jälle figuraalseid kompositsioone. 1950-ndate aastate algul tuleb Kõksi töödesse tume kontuurjoon, figuurid on maalitud lapidaarselt, koloriit on killustunud kirgasteks erivärvi pindadeks meenutades vitraa?maale. Samas omandavad argised stseenid kunstniku töödes igavikulise, kohati suisa religioosse varjundi.


Aasta üllataja oli üllatunud tiitli üle - Eesti Kirik\n27.10.2021 | Kätlin Liimets | Rubriik: Persoon kaasajast\nEenok Haamer pälvis LNÜ aasta üllataja tiitli. Kätlin Liimets\nLõikustänupühal anti EELK kõige vanemale tegevvaimulikule, 86aastasele Mustvee ja Lohusuu koguduse õpetajale Eenok Haamerile Laste- ja Noorsootöö Ühenduse (LNÜ) aasta üllataja 2020 tiitel.\n„Seda tiitlit pole kunagi varem olnud, aga me pole ka kunagi nii üllatunud olnud,“ ütles Eesti Kirikule LNÜ juhatuse esimees Kristjan Luhamets.Seega enne tuli tegu ja siis tiitel.Üllatuse sisuks on see, et koroonakriisi ajal, mil väga paljudes kogudustes jäi lastetöö soiku, hakkas Eenok Haamer kriisi kiuste regulaarselt Lohusuu koguduse pühapäevakooli tunde tegema interneti vahendusel ja teeb seda siiani.\nKui seda oleks teinud mõni noor vaimulik, siis poleks Luhametsa sõnul üllatus nii suur olnud, ent kui tegu on 86aastase mehega, kes võiks juba pensionipõlve pidada, ent üheski raskuses alla ei anna ja teeb seda vapramalt kui noored, siis oli üllatus suur.\n„Kui saaksin kataloogist vaimulikke valida, siis just selliseid olekski vaja, kes olukorras, kus ei ole võimalusi, leiavad võimalused. See, et ei saa lastetööd teha, et ei ole lapsi, et kõik lähevad maalt ära linna – see on kõik õige – ja ikka on võimalik! Sellist üllatust tahaks kogeda sagedamini. See innustab, julgustab, rõõmustab! Ehk see tiitel inspireerib kedagi!“jagas Luhamets, lisades, et pole kindel, kas järgmisel aastal tiitlit jagatakse: „Me ei garanteeri, et järgmisel aastal jälle millegi peale üllatume. See tiitel antakse välja ainult siis, kui on midagi tõeliselt üllatavat.“\nInternet on uus võimalus\nKüsimusele, kas tiitel üllatas selle saajat, vastas Eenok Haamer siiralt: „Jah, üllatas! Tegin ja teen seda tööd laste pärast, mitte tiitli pärast. Mulle on nad nii kallid! See on huvitav, et klapin 86aastaselt ka 3-4-5aastastega. Lapsi, kes interneti vahendusel kahes rühmas lastetundides kaks korda kuus osalevad, on 14–16 ja nad on Lohusuu kandist, Tartust, Tudust ja Rakvere lähedalt. Peamiselt on koguduse liikmete lapsed ja kõige vanem on 14aastane.“\nEenok Haamer ei võta veebitundides laste pühapäevakooli programme eeskujuks, põhiline on vestlus. Tunnid on toimunud näiteks teemadel „Rõõmus süda teeb näo rõõmsaks“, „Jeesus on ligidal“, „Mis on õndsus“ (valik tunde on järelvaadatavad Facebookis Lohusuu koguse lehel) jne. „Räägin nendega kui inimestega. Nemad avaldavad oma arvamust. Lastele sobib see töövorm. Noorematega kestab tund 25–30 minutit, vanematega kauem. Alustame ja lõpetame palvega ja meieisapalvet loeme koos. Väga tore on see, et ka kõige nooremad on meieisapalve selgeks saanud ja loevad vaprasti kaasa. Lõpetuseks õnnistan neid. Võin rõõmuga öelda, et selle töö tagajärjel on nii mõnelgi lapsel tekkinud isiklik jumalasuhe,“ kirjeldab Eenok Haamer, milline on tundide sisu ja tulemus.\nKogudustele, kes ehk ei kipu oma tunde virtuaalreaalsusesse viima, ütleb Eenok Haamer, et tema on väga tänulik, et Jumal talle selle võimaluse on andnud. Tal on ka leerikursus interneti vahendusel toimunud, mille tulemused olid lausa suurepärased.\n„Internet on uus võimalus meile kõigile. Ei tohi pidada masinaid liiga keeruliseks. Pean tähtsaks võimalust, et ma ikkagi inimestega suhelda saan. Tänan Jumalat, et ta on niisuguse aja andnud. Korraga on haare avardunud ja oleme õppinud midagi niisugust, mida muidu ei oleks õppinudki,“ võtab tunnustuse pälvinu teema kokku.\nEelmine: Positiivne tagasiside innustas jätkama\nJärgmine: Peamine on inimestega suhelda


Virtsu sai kunagi ka rongiga sõita - Eesti Ekspress\nMargus Kruut, Tehnikamaailm\nLÕPP: Virtsu raudtee lammutamine Lihula lähedal 1960. aastate lõpul. Eesti Muuseumraudtee kogu\n“Aasta oli kuuskümmend viis, kui rong veel Virtsu viis...” laulis kord Ivo Linna. Neli aastakümmet tagasi võis tõesti Tallinn-Väikse jaamas rongile istuda ja Virtsu sõita. See omal ajal saarlaste ja Läänemaa elanike liikumisvõimalusi oluliselt parandanud ning Lääne-Eesti majanduselu tunduvalt elavdanud raudtee oli nii eestikeelne ja -meelne, kui tol ajal olud seda üldse võimaldasid. Samal ajal, kui suuremad laiarööpmelised vennad Leningrad-Tallinn ja Moskva-Tallinn töötasid täistuuridel migratsioonipumpadena ja transportisid idapiiri tagant siia hulgaliselt parema elu otsijaid, sõidutas Virtsu raudtee põhiliselt saarlasi ning läänlasi. Ehk ajas vaikselt omamoodi Eesti asja.\nLäänemaa lõunapoolsed vallad asusid tol ajal lähimast raudteest 40–60 km kaugusel. Näiteks Märjamaalt oli Riisipere raudteejaam 34 km kaugusel, sinna sõitev buss võttis 250 marka ühe otsa eest. See summa käis paljudele üle jõu ning seetõttu tuli Riisiperre sõiduks kasutada hobust. Ka Märjamaalt läbi sõitva Tallinn-Pärnu-Tallinna bussiliini pilet polnud enamikule taskukohane. Seetõttu oli vaja raudteed, mille ehitust alustati 1928. aastal võsa raiumisega.\nAprillis 1930 teatas Lääne Elu: “Wirtsu-Rapla raudtee rööbaste mahapanek Wirtsu sadamas algab lähemail päewil. Eile wiis Balti päästeseltsi praam “West” esimese weduri ühes tendri ja mõne waguniga ning hulga rööbastega üle lahe Wirtsu sadamasse. Rööpad pannakse maha Wirtsu sadamasillale.”\nOotus raudtee järele oli nii suur, et seda terasteed kasutati juba enne pidulikku avamist.\nNäiteks hüüdis Lääne Elu 8. oktoobril 1930 rõõmsalt “Rapla-Virtsu raudtee valmis”, samas täpsustades: “Rapla-Wirtsu raudteel on praegu kogu pikkuses rööpad maha pandud. Rongid liiguvad Wirtsust Lihulani ja Raplast Märjamaani. Suurem töö on veel teha Rumba silla juures, kus väga halb maapõhi. Pealegi tuleb seal ehitada sild korraga üle kahe jõeharu. Käesoleval aastal arvatavasti silda valmis ei jõuta, sest ehitust alati hilja.”\nKees Vanamölder kirjutab oma uurimuses “Märjamaa aleviku transpordi keerdkäigud 1931–19 38”, et pühapäev, 21. juuni 1931 kujun es tuhande elanikuga Märjamaale kahekordseks pidupäevaks, sest koos järjekordse laulupäevaga seostub see kuupäev esimeste reisirongidega Rapla-Virtsu raudteel. 21. juunil kell 8.30 väljus Tallinn-Sadama jaamast rong Raplasse, kuhu jõudis 11.35. Raplas ootas erirong, mis viis rahva Märjamaale, kuhu jõuti umbes kell kaks päeval.\nBussiliikluse konkureerimine raudteega ei ole sugugi mitte ainult tänapäeva probleem. Näiteks kirjutas ajaleht Waba Maa artiklis “Läbi metsiku lääne”, et “rong sõidab Tallinnast Virtsu 9 tundi. Omnibus suvel aga “hingab” sama maa ära 3,5 tunniga”.\nDetsembris 1930 tõstatas Lääne Elu küsimuse: “Kas maantee wõi raudtee?” Ajalehes pakkus tehnikumi üliõpilane hr Tanska välja, et Rapla-Virtsu raudtee asemel võiks tulla hoopis autobussiliin ning seoses sellega koostas projekti autobussiühendusest Tallinnast Kuressaareni.\nLääne Elu andis ideest üksikasjaliku pildi. “Plaanis oli ette nähtud 94 kilomeetrit kruusa- maanteed Rapla-Wirtsu raudtee asemel. Maantee ehitamine maksnuks 2,5 miljonit krooni, kuna raudtee-ehitus maksab seniste eelarwete järele 4 350 000 krooni. Maanteega ühenduses on projekteeritud ka raudsild Wigala jõele. Silla awaus on 24 meetrit ja silla hind 48 000 krooni. Ühendusepidamiseks oleks Tallinnast Wirtsuni liikwel 4 ja kuni Kuressaareni 6 autobust, mis ette nähtud 35 reisijale. Wirtsu ja Kuiwaste sadamad arendatakse auruparwe ühenduse kohaselt. Parv wiib autobused saarele 40 minutiga. Autobused sõidavad 50-kilomeetrise tunnikiirusega. Iga sõitja maksaks 5 senti kilomeetrilt, raudteel 2,11 senti kilomeetrilt. Sõit kestaks Tallinnast Kuressaareni 6 tundi ja 45 minutit.”\nMärjamaalt oli bussiühendus kord päevas ka otse Tallinnaga – buss väljus Märjamaalt tööpäeviti 5.30 ning jõudis pealinna 8.30. Tallinnast väljus buss 17.00 ja oli tagasi Märjamaal 20.00. Ühe otsa hind oli 3,25 krooni. Bussipilet oli väga kallis, ületades töölise päevatasu ligi kaks korda. Lisaks kulges see liin väga vaevaliselt ja korratult, alatasa juhtus äpardusi ning reisijaid koheldi ebaviisakalt.\nNimelt jäid kitsarööpmelise raudtee veomahud ja kiirused ebapiisavaks Nõukogude Liidu s&amp ; ;oti lde;javäe vajadustele. Kuna läände kulge v Rapla-Virtsu liin kujutas endast võimaliku sõja puhkemise korral strateegiliselt tähtsat teed sõjatehnika lääne suunas transportimiseks, siis hakkas kohalik raudtee juhtkond Nõukogude Liidu kaitseministeeriumi survel otsima võimalusi raudtee ümberehitamiseks või sulgemiseks.\nRapla-Virtsu raudtee sulgemist põhjendati reisijate vähesusega, kuid see saavutati kunstlikult – Kuivastu-Virtsu liini parvlaevade ja Virtsu-Tallinna rongide sõiduplaanide muutmisega teineteisele sobimatuks. Praam saabus Kuivastust Virtsu napilt 30 minutit hiljem, kui väljus rong. Vahel ronisid vedurijuhid veduri katusele ning jälgisid mere poolt tulevat praami, välja tuli aga sõita enne praami saabumist praktiliselt tühjade reisivagunitega.\n1968. aasta 25. mail ehk täpselt 40 aastat pärast seda, kui Riigikogu võttis vastu otsuse Virtsu suunduva raudtee ehitamise kohta, väljus Tallinnast viimane reisirong Virtsu. Veduriks oli diiselmootoriga TU2-262. Rongi ehtis leinarüü, vedurile olid maalitud suured hüvastijätutekstid.\nPikemad peatused tehti Raplas, Märjamaal ja Lihulas, kuhu oli kogunenud väga palju rahvast.\nKuid trassil leiab ka pikki, täiesti kinnikasvanud lõike, metsaveomasinate rikutud läbimatuid kohti ning tagatipuks lõike, kust raudteetamm on täitematerjali põuas sootuks minema veetud.\nKirbla ja Virtsu jaamahooned on käesolevaks ajaks hävinud, ülejäänud on kohandatud elamuteks või lagunevad nukras üksinduses.


Olympic Casinos võideti 5 kroonise panusega ligi 1,2 miljonit - Äripäev\nOlympic Casinos võideti 5 kroonise panusega ligi 1,2 miljonit\n06. veebruar 2009, 12:12\nPoolteist kuud avatud olnud Olympic Casino\nDzingel andis üleeile õhtul välja esimese hiigelvõidu, kui mänguautomaadil\n5-kroonise panusega mänginud Renatile kukkus sülle kasiinoketi mystery jackpot,\nmis oli tolleks hetkeks kasvanud 1 177 400 kroonini, teatas Olympic EG.\nVaid poolteist kuud avatud olnud Olympic Casino Dzingel sai üleeile õhtul välja anda oma esimese hiigelvõidu, kui mänguautomaadil vaid 5-kroonise panusega mänginud Renatile kukkus sülle kasiinoketi mystery jackpot, mis oli tolleks hetkeks kasvanud 1 177 400 kroonini, teatas Olympic EG.\n„Mul ei ole sõnu, see ei ole võimalik,“ hõiskas 34-aastane Renat väriseval häälel. „Olympic on super, siin võib tõesti igaüks võita,“ ütles Cleopatra Keno mänguautomaadil hiigelvõidu saanud mees õhinal, kelle sõnul ostab ta võidetud summa eest muuhulgas kindlasti ühe uue kvaliteetse auto.\nEhitajana töötava Renati lemmikuks ongi välja kujunenud seesama Cleopatra Keno mänguautomaat, mis mehe nüüd ühe õhtuga miljonäriks tegi. Teistes suurematest võitudest rääkides on ta enda sõnul varem Olympic Casinost võitnud kahel korral 40 000 krooni.\n06. February 2009, 12:12


Jaga voimalusi naljakas. Minu tütre naljakad ütlemised\nLobjakas: EKRE hümniseadus on pehmelt öeldes naljakas\nIvanov märkis, et endiselt tegelevad nad ka ühisrahatusega. Film annab vaatajale lootust, et kui üks uks sulgub, teine avaneb, ja tuletab meelde, et kõige parem puhkusereis on siis, kui senise pagasi seljataha jätad. Soovita seda paremini pilditöötlustarkvara kõigile oma sõpradele ja nad on hea meel. Kas olete valmis olla lõbus?\nSajand tagasi olid kellad selleks, et neid helistada, aga enam mitte.\nNii on Eesti skoor rahapesuindeksis viimased kaheksa aastat püsinud üsna muutlikuna. Üks täht võib muuta kõike Kert Kingo ütles, et on püüdnud end ministeeriumis asjadega krussi viia. Ajupuudus sai uue panga loomisel saatuslikuks, arvas ta.\nIvanov märkis, et endiselt tegelevad nad ka ühisrahatusega. Maksukaruselle ohjeldaks vaid euroala koostöö.\nNii ei pea ta tingimata püüdma iga häält ega arvestama parteikaslaste kõige äärmuslikumate vaadetega. Eelkõige oli nende mure, kas uued omanikud tagavad ikka läbipaistva kitumise tööjõu kasutamisel. Juhtivate autotööstusriikidega on raske konkureerida, samas saame vaadata, mida oleks tark teha kiimaeesmärkide täitmiseks siin kohapeal.\nÖkonomisti sõnul on armetus valimisvõitluses lubadustega kerge üle piiri minna. See ei ole Eesti pikaajalistes huvides, et Eesti ja kohalik ökosüsteem jääb kanatajaks.\nHea tuju peaks garanteerima fakt, et filmi käsikirja on loonud ja selle ka lavastanud kõnealuse žanri tõeline ekspert Nancy Meyers, kelle linateosed "Mida naised tahavad" ja "Parem hilja kui mitte kunagi" on pälvinud publiku sooja vastuvõtu. Iris on armunud mehesse, kes abiellub peatselt teise naisega. Teisel pool maakera avastab Amanda, et tema elukaaslane on truudusetu.\nHea tuju peaks garanteerima fakt, et filmi käsikirja on loonud ja selle ka lavastanud kõnealuse žanri tõeline ekspert Nancy Meyers, kelle linateosed "Mida naised tahavad" ja "Parem hilja kui mitte kunagi" on pälvinud publiku sooja vastuvõtu.\nIris on armunud mehesse, kes abiellub peatselt teise naisega.\nTeisel pool maakera avastab Amanda, et tema elukaaslane on truudusetu. Muuda pilte oma sõpradele lisades erinevaid soenguid!\nNäita oma huumorimeelt ja luua naljakas fotoalbumi! Beat oma sõpradele ja luua parimad fotod.\nTeil on vaja ainult alla laadida selles parim tasuta apps oma mobiiltelefoni ja see on kõik. Nautige seda ja sa ei saa lõpetada! Sa täiesti kavatse armastan seda!\nSaate lisada kleebised vana nägu oma tavalise fotosid ja teha "naljakad pildid"! Selles fotostuudio saab vaadata palju vanem parima foto mõju.\nÄra otsi täiendavat! Kõik, mida vajame, on see vaba pildi- ja võite alustada lisades, originaalseid disainilahendusi oma vanu pilte.


Prima Vista ehk kirjanduse kevadpidu Tartus - Eesti Ekspress\nTRIIN RUUMETI DEBÜÜT: „Päevad, mis ajasid segadusse“ linastub Prima Vistal 12. mail. Pildil (vasakult) Rita Kenderi, Joosep Jürgensoni ja Igor Maasiku ehk Onu Bella kehastatud tegelased saunapeol. kaader filmist\n￼ Kl 13 Raekoja platsil Prima Vista raamatulaadal Peeter Volkonski vokaalsümfoonilise teose „Kojujõudmine“ Homerose „Odüsseia“ ainetel salvestise vaatamine. Muusikateose siiani ainus ettekanne leidis aset 2009. aastal Tartu muusikapäevadel, ajakirjanduses nimetati seda oratoorium-kantaadiks. Teose esitasid Peeter Volkonski ja ansambel Rosta Aknad koos Vanemuise sümfooniaorkestri ja kahe kooriga. Kooriosad on vanakreeka keeles ning selles on väga erinevaid muusikastiile vanakreeka muusikast kuni progerokini. Autor on lubanud kohale tulla ning rääkida teose sünniloost.


VE: Volke, Igor - ufoloog - www.virumaa.ee\n« VE: Kerge, Rainer: pensioniiga – vandenõu vanainimeste vastu\nVE: Tulve, Helena – ER Aasta muusik ´04 »\nVE: Volke, Igor – ufoloog\nAutor Avo | Avaldatud: 3. jaan. 2005\nIgor Volke: Eesti võidaks ufoloogide kümnevõistluse\nÜle 30 aasta omal käel ja omatahtsi salapäraseid nähtusi uurinud Igor Volke on veendunud Maarjamaa ja selle asukate erilisuses – sedavõrd erilisuses, et maaväline intellektki meie vastu huvi tunneb.\nAasta 2004 – milline oli see teile kui ufoloogile? Ufovaene? Või vastupidi – tulnukad ja poltergeistid möllasid mis kole?\nSügis oli huvitav – nii vene kui eesti elanikkonnalt tuli terve rida huvitavaid teateid. Ei maksa ära unustada, et Eesti on iseenesest anomaalne. Meist ei saanud korralikke nõukogude inimesi ja ma usun, et meist ei saa ka korralikke eurooplasi. Me oleme liialt omanäolised ning ühtlustamisele resistentsed. See ongi minu meelest üks põhjus, miks me alates 1989. aastast olime anomaalsete nähtuste või ufode huviobjektiks. Anomaalseid nähtusi esines aastatel 1989-1991 Eestis väga intensiivselt, sellele järgnes lauge periood, viimastel aastatel on aga jälle tegu olnud väikeste lähenemistega. Küsimus – miks? Sest maailmas pole ükski sotsialistlik süsteem kapitalismile üle läinud niiviisi, nagu meie oleme seda teinud.\nHärra Volke, miks see peaks ufot huvitama?\nMiks see peaks huvitama? Me ei tea, kes on ufo! Kui nad on mõistusega olendid, siis see huvitab. Kõik, mis on maailmas huvitav ja põnev, peab intellektikandjat huvitama! Filmikunst on meile loonud lihtsalt kliðee, et ufod on tundmatud lendavad objektid. Maa pealt nad pärit ei ole, Soomest ei ole, Lätist ei ole – ju nad on siis maailmaruumist. Vajutavad kangi oma metallist lennuvahendis, kus on komandör ja alluvad, ning lendavad siia. See pole mõeldav! Kes natukenegi füüsikat tunneb, see teab, et juba lähimate tähtede pealt siia jõudmiseks peaksid kütusevarud olema nii suured, et see muutub võimatuks. Aga võimalikud on aegruumi deformatsioonid ning kuskil on nende jaoks eelistatumad piirkonnad, kuskil vähem eelistatud – nii nagu kõrbed ei ole kõikjal, vaid teatud kohtades, nii nagu sajurikkad piirkonnad pole igal pool. Väga huvitavad ja võimalikud aegruumi deformatsioonid on vaid mõnes kohas. Miks mitte Eestis? Erilisus on see, mis meid rikastab, samas muidugi ka kohustab.\nMiks ma küll arvan, et igas riigis on oma ufoloog, kes kinnitab, et just meie oleme nii erilised, et isegi Nemad tunnevad meie vastu huvi?\nAnna olla! Ma meenutaksin nendele ufoloogidele, et praktika on tõe kriteerium. Me oleme kümnevõistluses päris kõva maa – kui need ufoloogid tuua ja panna siin kümnevõistlust tegema, ma mõtlen energoinformatsiooni, keskkonna anomaaliaid, kontakte, informatsioone…\n… siis te võidaksite ufoloogide kümnevõistluse kindlapeale ära?\nMitte mina, vaid meie huvitav piirkond, kus on kõike.\nMillised on teadaolevalt kõige vanemad anomaalsed keskkonnanähtused Eestis?\nHuvitav ongi see, et esimesed värvikad juhtumid ja vaatlused olid Eestis juba päris varakult – 1943, 1947. Saaremaal nähti pärast Tehumardi lahingut mõistatuslikke hõbedasi objekte – skafandris mehi, kes käisid laipade vahel ja pöörasid neid ringi. Politrukid keelasid neist rääkida, kohalikud elanikud nimetasid neid aga surnute laevadeks, mida olevat seal kandis varemgi nähtud.\n1945. aastal oli Lümandus üks vahva juhtum. Paar olendit külastasid üht talu ning emal tuli oma 17aastast tütart tagasi hoida, kuna too tahtis nende juurde minna. Olendid vaatasid neidu ja ütlesid: “Ei, liiga haljas.” Väga paljud juhtumid tulevad alles nüüd, kus inimesed julgevad rääkida, päevavalgele. Näiteks aastat viis tagasi rääkis üks inimene mulle sõjajärgse juhtumi, varem ta pelgas seda avalikustada.\nPalju huvitavam oleks, kui inimene saaks ise kedagi jälgida, kui et enda kuklal tulnuka pilku kanda.\nJälgida on muidugi päris ahvatlev. Kui jälgida oma liigikaaslasi, rahvuskaaslasi, perekonnakaaslasi – kui veidralt me mõtleme, kui naljakalt me tülli pöörame ja kui ilusad me oleme, kui me lepime. See on fantastiline – elusa aine ja mõistuse uunikum!\nSiis järsku avastatigi, et kogu mõistuslik elu ei pruugi niiviisi funktsioneerida nagu meie ja et me võime lähimaailmaruumis huvi pakkuda. Aga ma kujutan ette, et see maailmaruum ei pruugi elada niisuguste seisukohtade järgi nagu Bush Iraagi suhtes – et kui me näeme kuskil midagi, mis meie arusaamadega kokku ei sobi, siis me tormame kohale.\nKas me saame kindlad olla, et pealtnäha tavalises ruumis – näiteks Eesti rahvusraamatukogu kohvikus, kus me istume –, et siin ja praegu on kõik mitteanomaalne?\nEi saa. Raadiolained olid olemas juba Vana-Egiptuses, kuid neid ei osatud vastu võtta. Samamoodi on anomaalsete struktuuridega. Me ei tea siiamaani sedagi, kas aju on inimese minakeskuse põhiplatsdarm või lihtsalt kasutatav vahend – superpentium.\nAga kogu areng toimub step by step ning me saame aru, et tulnukad ei tulegi sealt, kust me arvasime – nad tulevad hoopis teisest kohast. Kust? Mina ka ei tea! Ma töötan raamatukogus, kus ma oskan öelda? Aga mõnikord aegruumi vahede ja kanalite tõttu pudeneb midagi välja. Ning Eestis juhtub seda rohkem kui kuskil mujal ka sel põhjusel, et meil on väga originaalne ja huvitav aluspõhi – paas oma kurdude ja murrutusjoontega. Pae sees toimuvad igasugused huvitavad füüsikalised protsessid, sest paas on kunagi olnud elu, mis on mineraliseerunud. Nõukogude ajal töötas väga kõrges ja vastutusrikkas riigiametis üks härrasmees, kes oli täiesti veendunud selles, et kummituskohad on seotud paekivi omaduste ja resonantsiga. Inimese bioväli ja vaimude infoväli resoneerub pae väljaliste omadustega ning tekitab aeg-ajalt selliseid huvitavaid ilminguid, mida inimpsüühika võtab vastu siis kas poltergeistide või kummitustena. See on suur ja huvitav valdkond – see maailma avardumine.\nHiljuti jõudis riigitelevisooni üks poltergeistijuhtum, kus ühes korteris hakkasid asjad lendama – kõik, mis nähtamatule olevusele aga pihku hakkas. Oli see tänavu värvikaim juhtum?\nPoltergeistide poolelt kindlasti. Kaks juhtumit oli pärast seda veel, kokku kolm ühe aasta jooksul – see on kõva näitaja. Arvesta tuleb, et mõningad asjad ei tule välja, ja mis üldse ei tule välja, on mikropoltergeistid. Inimesed lihtsalt ei oska asjade kadumist nendega seostada. Võtate näiteks kuldketi kaelast, panete klaveri peale ja lähete pesema. Tulete tagasi – ketti pole. Maja on lukus, kedagi peale teie ja koera seal ei ole, koer seda ka ära ei söönud. Kahe kuu pärast ilmub kett välja. Telekapuldiga sama lugu – pult kadunud ning terve pere otsib paaniliselt taga. Nädala-poolteise pärast tuleb pult päevateki alt lagedale. Aga voodit on vahepeal kümneid kordi üles-alla tehtud ning päevatekki ära võetud ja tagasi pandud. Või siis selline juhtum, kus muusikakeskusest hakkab vett välja jooksma.\nOlete ise näinud?\nMa käisin kohapeal, kui vesi oli ära koristatud, aga tegemist oli väga usaldusväärse isikuga, kelle renomee eeldaks kõike muud kui sellist jama.\nMul endal on paberilehele mitu tilka vett kukkunud. Pidasin suvisel ajal loengut teise korruse ruumis, kus pole torustikkugi, ning hoidsin paberit käes.\nJa veepiisad kukkusid ei kusagilt?\nEi kusagilt. Kogu auditoorium koosnes seitsmest inimesest, kes kõik olid minust poolteise meetri kaugusel, nii et tati ja vee pritsimise võimalus oli välistatud.\nVõi siis juhtum müntidega – käib pauk ja kukub münt, ei käi pauku ja jälle kukub münt. Kui Baskin teab rohkem anekdoote kui teised, siis mina tean niisuguseid lugusid.\nKes on ufoloogi suurim vaenlane? Inimene, kes näeb kõiges anomaaliat? Inimene, kes ei näe milleski anomaaliat? Või kapten Nemo, nagu te nimetate neid avalikkusele mitte teada olevaid tegelasi, kellest sotti ei saa, on ta tont või inimene?\nHoopis Kot-Utðonõi – õpetatud kass, nagu üks vene värsiisa nimetas neid haridust saanud inimesi, kes arvavad, et nad teavad õudselt palju ja õudselt hästi. Üleolevad inimesed.\nKui tõsiselt te võtate igat juhtumit, millest teile teatatakse? Nelli Teataja näiteks kirjutas hiljuti Jeesusest, keda olevat Kohtla-Järve tänavatel nähtud, ning tunnistajaks oli mitu päeva tina pannud mees, kes arvas isegi, et ega tema juttu eriti tõsiselt võtta saa. Te õnneks ei tea seda juhtumit?\nÕnneks ei tea. Jamaga pole üldiselt mõtet tegeleda. Aga muidu on nii, et tuleb hakata kontrollima. Esimene reegel on see, et pead algallikani välja jõudma – kes on see nägija või nägijate rühm. Kui on tegemist rühmaga, siis missuguse rühmaga? Kas kollektiivse pettuse, kollektiivse hallutsinatsiooni või kollektiivse tunnistajate rühmaga. Tuleb ka kontrollida, kas tegu pole mitte eksliku vaatlusega. Näiteks tuli mulle ufoteade, et Stroomi rannas tulid tulnukad mere kohalt maale ning käisid seal ringi. Pärast paari allika küsitlemist oli aga selge, et tegemist oli õhupalliga – mehed olid sellega rannas maandunud. Mis ma oskan öelda – korrektne teade. See, et üks memm õhupalli ära ei tundnud… Õhupall Stroomi rannas ongi harvaesinev, suhteliselt anomaalne nähtus!\nKas ühe ufoloogi suurim unistus on see, et ufo temaga ühendust võtaks?\n(Volkel on korraga nalja nabani.) Ei!\nNüüd te küsite, kas minuga on juba midagi sellist juhtunud. Kui ma ütlen, et on, siis te arvate, et mul on võib-olla midagi peaga pahasti. Kui ma aga ütlen, et minuga pole olnud ega saagi olla ning olen liiga kategooriline, siis te mõtlete, et ma pole üldse pädev uurija, ja nii edasi. Ma ütlen siiski ei – mingit kinnisideed ega leegitsevat unistust mul ei ole. Ma olen selles mõttes pragmaatik.\nHoop sõjalisele riigikaitsele: praegu on puudu 444 miljonit eurot 27. jaan. 2021\nPresident sõidab 200-ga. Pariisist peatumata mööda, kuhu edasi? 27. jaan. 2021\nEuroopa tüli AstraZenecaga ähvardab veelgi paisuda 27. jaan. 2021\nItaalia valitsuskriis võib viia Salvini ja Berlusconi võimuliiduni 27. jaan. 2021\nMinistrite vastutusalades tehakse ümberkorraldusi, Suti amet saab uue nime 27. jaan. 2021\nJärjekordne eliitvaktsineeritu: sotsiaalministeeriumi kantsler 27. jaan. 2021\nKallas arutas Läti peaministriga koroonapandeemiaga võitlemist ja taristuprojekte 27. jaan. 2021\nTasuta maakonnaliine võib vähemaks jääda 27. jaan. 2021


Huawei 53010CEP hind | kaup24.ee\nKauba ID: 2227384\nToote kirjeldus: Huawei 53010CEP\nHuawei 53010CEP Kõrge tõhusus loogilise hinnaga. Intel Core i5 protsessorid - suurepärane lahendus äriklassi sülearvutitele ja multimeediumi seadmetele. Kahe- või neljatuumalistele versioonidele on integreeritud kujutise kiibistik GD Graphics ja protsessori taktsagedust tõstev Turbo boost režiim. Need protsessorid pakuvad sujuvat ja mugavat süsteemi jõudlust, mis on piisav fotode ja filmide töötlemiseks, 2D ja 3D mängude mängimiseks ning ka Full HD kvaliteedis filmide vaatamiseks.\nHuawei 53010CEP Sobiva diagonaaliga ekraan on seadme lihtsaks kasutamiseks oluline eeltingimus. Sellest parameetrist on sõltuv seadme mobiilsus ja kasutusmugavus. See väärtus on tollides (1 toll on 2,54 cm).\nHuawei 53010CEP Nautige kõrgresolutsiooniga multimeediat! Full HD ekraan pakub kõrgeima standardprogrammi. Filmid, mängud ja fotod sülearvuti ekraanil annab veelgi enam rõõmu. Full HD resolutsioon avab rikkalikke värve ja reaalseid detaile.\nHuawei 53010CEP Veelgi kiireimad ja kaasaegsemad DDR4-mälu kiibistikud liiguvad uue kiiruse dimensiooni. Veel enam mugavust mängides ja töötades. DDR4 mälu kiibistikud on kiiremad, kuid samal ajal väga kompaktsed, nii et nad sobivad isegi õhukeste seadmete korpustes.\nHuawei 53010CEP Windows 10 – mugavuse, jõudluse ja funktsionaalsus sünonüüm. Tuntud Start menüüs leiate kõik vajalikud programmid. Uus Microsoft Edge brauser tagab veelgi turvalisema ja mugavama sirvimise internetis. Windows 10 - mitmekülgne operatsioonisüsteem - ideaalne äriliseks ja isiklikuks kasutamiseks. Mitmed turvafunktsioonid ja installitud rakendused pakuvad kiiret, tõhusat ja turvalist arvuti toimimise. Windows 10 on installitud uusim DirectX 12 pakett, mis pakub veelgi paremaid uusimate arvutimängude efekte.\nHuawei 53010CEP Mängudel ja multimeedia jaoks eraldi videokaart! Kõrgekvaliteedilise videokaardiga NVIDIA GeForce näete rohkem sõna otseses mõttes. See on kiibistk, mis tagab ebatavaliselt sujuva ja realistliku graafikat. Vaadake filme, mängige mänge ja nautige kõrgeima kvaliteediga multimeediakogemust! Ideaalne lahendus proffidele ja nõudlikele mängijatele.\nHuawei 53010CEP WiFi-võrgukaart pakub traadita internetiühendust. Võite liituda oma traadita koduvõrguga või üldkasutatavate Wi-Fi pääsupunktiga.\nHuawei 53010CEP Kaasaegne, kiire ja usaldusväärne SSD ketas pakub Teie seadmele täiendavaid eeliseid. Kui hindate välkreaktsiooni, mängides uusimaid mänge või töötades paljude failide ja programmidega korraga, siis SSD ketas on Teie jaoks. SSD tüüpi ketastega sülearvutid eristuvad vaiksema tööga ja tagavad Teie andmetele kiirema kaitse; SSD ketas on vastupidav mehaanilistele kahjustustele ja on energiasäästlik, selle tulemusena võimaldab see pikendada aku kasutusiga.\nHuawei 53010CEP Kõvaketas - Teie kaasaskantava arvuti peamine mälu koht. Selles säilitakse kõik süsteemi tööd tagavad failid, programmid, filmid, fotod või muusikapalad. Mahukas ja usaldusväärne HDD ketas on suurepärane valik, kui valite tõestatud ja kulutõhusaid lahendusi. Hea hinna eest saate mahuka ketta, kus saate salvestada oma lemmikfilmide või muusikapalade kogu, fotogaleriid. HDD tüüpi ketas – standard, mis on kasulik enamikus olukordades. HDD tüüpi kettale salvestatakse teave 5400 või 7200 p/min. pöörlevatel magnetplaatidel. See tagab madalaima mälukoha gigabaidi hinna, kuid see on mürarikkam ja vähem vastupidav mehaanilistele kahjustustele kui SSD tüüpi kettad.& nbsp;\nHuawei 53010CEP Täiuslik funktsionaalsus ja disain. Chiclet tüüpi klaviatuur - elegantne lahendus, mis pakub mugavat kirjutamist ja arvuti kasutamist, lisaks sellele, klahvide vaheliste vahede puhastamine on lihtsam kui kunagi varem. Iga klahv on üksteisest eraldatud ja asetseb ergonoomilises raamis.\nHuawei 53010CEP Kiire ja turvaline USB 3.0 liides pakub tavapärase USB-liidesega võrreldes kuni kümme korda kiiremat andmekopeerimist. Suured failid, fotod, filmid või dokumendid liiguvad välkkiirelt. USB 3.0 tagab usaldusväärse ühenduvuse välisseadmetega.\nHuawei 53010CEP Ekraaniläige võib olla väga tüütu. Kui kasutate arvutit tööks, tasub mõelda ekraani mattkattest. See lahendus tagab, et ekraanil näete just seda, mida vaja, mitte silmi väsitavaid valguse peegeldused. Matt ekraanikate - äriklassi arvutistandard, kuid samuti soovitatav ka erakasutajatele.\nÜldine informatsioon tootest: Huawei 53010CEP\nVaade: Huawei, kodu, teadus sülearvutid\nSoovitame osta koos: Huawei 53010CEP\nTagasiside tootele: Huawei 53010CEP\nKüsimused ja vastused toote kohta: Huawei 53010CEP


FRISEEVAIP NARMA ALASKA 160X230CM HELEHALL - Kodu ja sisustus - Kõik tooted - bauhof.ee\nNarma Alaska friseevaip on tiheda ja paksu karusega kootud elutoavaip, mille meleeritud pealispind on kergesti hooldatav. Vaip on valmistatud 100% polüpropüleenist. Vaiba mõõtmed on 160 x 230 cm ja paksus 1,75 cm, värvus helehall. Vaibal on kootud tagakülg ja overlokõmblusega ääristus. Sobib ka vesipõrandaküttega ruumidesse. Lisaks soovitame kasutada libisemisvastast vaiba alusvõrku Metro.\nTootja tootekood ALA0006\nToote kaal, kg 10.64 kg\nKaal, kg 10.74 kg\nhttps://www.bauhof.ee/et/kodu-ja-sisustus/friseevaip-narma-alaska-160x230cm-helehall-674891 4391117 FRISEEVAIP NARMA ALASKA 160X230CM HELEHALL https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/7/674891_D1.jpg 126.75 152.10 EUR InStock /Kõik tooted/Kodu ja sisustus /Kõik tooted/Kodu ja sisustus/Vaipkatted /Kõik tooted/Kodu ja sisustus/Vaipkatted/Vaibad /Sisekujundus /Sisekujundus/Vaipkatted /Pakkumised /Pakkumised/Kõik vaibad -40% /Jõulumöll • Friseevaip mõõtmetega 160 x 230 cm, paksus 1,75 cm. • Meleeritud pealispind on kergesti hooldatav. • Valmistatud 100% polüpropüleenist. • Helehalli värvi. • 14-päevane tagastusõigus Narma Alaska friseevaip on tiheda ja paksu karusega kootud elutoavaip, mille meleeritud pealispind on kergesti hooldatav. Vaip on valmistatud 100% polüpropüleenist. Vaiba mõõtmed on 160 x 230 cm ja paksus 1,75 cm, värvus helehall. Vaibal on kootud tagakülg ja overlokõmblusega ääristus. Sobib ka vesipõrandaküttega ruumidesse. Lisaks soovitame kasutada libisemisvastast vaiba alusvõrku Metro. add-to-cart 1 tk 25% 127 https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/7/674891_Q1.jpg\nFRISEEVAIP NARMA ALASKA 160X230CM HELEHALL on lisatud ostukorvi


Calvin Harris | Allstarz.ee\n29.märtsil 2021 üllatasid Calvin Harris ja Emil Nava uue projektiga "TECHNOFISH". Esitlusele tuli 5 lugu koos visuaalidega.\nTõnu - tonu@allstarz.ee 05.07.2010 - 10:26\nTõnu - tonu@allstarz.ee 30.03.2021 - 06:54\nShotimaalt pärit Calvin Harris tõusis jõuliselt esile 2007. aastal oma esimese albumiga "I Created Disco", mille hittsingliteks said "Acceptable in the 80s" ja "The Girls". 1980test mõjutatud plaat ilmus 29.juunil ning Harris esines plaati promodes selliste suurnimedega koos nagu Faithless ja Groove Armada.\nCalvin Harris aka Adam Richard Wiles sündis 17.jaanuaril 1984 Dumfries. Juba lapsena oma magamistoas elektroonilist muusikat salvestanud Harris alustas koos esimese plaadi reliisiga kohe ka tõhusat koostööd superstaar Kylie Minogue albumi X kallal ning tegi üliedukaid remikse Shakira, Katy Perry, Mika, Kaiser Chiefs jpt kuulsuste hittlugudele.\nSuurt kõmu tekitas Calvin Harrise 2008 aastal antud intervjuu BBC Radio 1-le, kus artist ütles, et keeldus koostööst Lady Gaga albumi juures, sest Harrisele polevat meeldinud Gaga loo demo. Kurioosne on, et Calvin Harrise imago juurde kuulub samuti mõningaid liialdusi nagu Lady Gaga välimuse juurde. Nimelt on Harrise üldtuntud imago osa nn lendavate silmade prillid, mis on väidetavalt tehtud päikseprillide katmisel hõbedase mullikilega. Prille saab ise väga kerge vaevaga valmistada ning need näevad väga stiilsed välja.\n17.augustil 2009 üllitas Calvin Harris albumi "Ready For The Weekend", mis jõudis koheselt ka Ühendkuningriigi albumite edetabelis esikohale. Ka meie raadiokuulajate seas on suurt tuntust kogunud selle plaadi lood “You Used To Hold Me“, “Flashback“ ja “I’m Not Alone“. Et albumit ja ennast promoda ning ka lihtsalt pulli teha, pani Calvin kokku inimsüntesaatori ning esitas kaunite neidude abil oma uusimat singlit “Ready For The Weekend”. Calvini enda ja neidude peopesad ja jalatallad olid kaetud elektritjuhtiva värviga ning põrandal olid arvutisse ühendatud klemmid. Klemmidele astudes ja käsi kokku lüües, moodustatigi looks vajalikke helisid.\nHarris on teinud koostööd UK räppariga Dizzee Rascal ning 2008. aasta suvel oli #1 hitt "Dance wiv Me". 2009. aastasse jääb teinegi edukas koostöösingel "Holiday". Aastal 2010, lisaks oma tihedale esinemisgraafikule Euroopa suurfestivalide lavadel, töötab artist ka Briti popstaar Sophie Ellis-Bextori uue plaadi kallal ning on teinud remiksi Kelis singlile "4th of July (Fireworks)".\n14. juulil 2010 esines elektroonilise popi uus kuningas Calvin Harris Eestis Tallinna lauluväljakul tunniajase kontserdiga, pakkudes tõeliselt head elektropoppi.\n13.juunil 2011 avaldas Calvin järgmise singli "Bounce", milles osaleb Kelis. Columbia Recordsilt ilmunud maxi-singel sisaldab b-poolena instrumentaali "Awooga", mida Harris esitles juba märtsis Beatportis. Remixid teevad Michael Woods, DJ R3hab, Sandro Silva ning Calvin ise.\nHarris alustas 2011 aastal oma uue albumi materjali presenteerimist. Järgmiseks singliks oli 22.augustil "Feel So Close" ning septembris algas 56 kontsediga Euroopa tuur. Kaastööna produtseeris Harris LMFAO loo "Reminds Me of You", Tinchy Stryder singli"Off the Record" ning Mary J. Blige loo "One Life". Lisaks osales ta Leona Lewis järgmise albumi kaasprodutsendina.\n22.septembril 2011 ilmus USA lauljatari Rihanna singel “We Found Love”, mille autoriks Calvin Harris. Singel oli rahvusvaheliselt kõva hitt, olles Harrise esimesks suureks läbimurdeks ka USA-s.\n10.aprillil järgnes kolmas singel “Let’s Go”, lauljaks ameeriklasest R&B isake Ne-Yo. Singel tõusis esinädalal UK edetabeli #2eks.\nCalvin Harris produtseeris Cheryl Cole uue singli "Call My Name", mis ilmus 11.juunil 2012 ning oli kohe esimesel müüginädalal UK #1.\nCalvini juunis 2012 avaldatud singlil “We’ll Be Coming Back” esitab vokaale Example. Singel ilmub ametlikult 30.juulil. Singel on juba neljas Harrise 29.oktoobril ilmuvalt albumilt.\n15.juulil 2012 tõusis uue tulijana UK singliedetabeli esikohale Calvin Harris Mix indiebändi Florence + the Machine hitist "Spectrum (Say My Name)".\n6.septembril 2012 võitis Calvin Harris MTV videomuusikaauhinna kui "Feel So Close" kuulutati aasta parimaks tantsumuusika videoks. See kategooria oli üles seatud MTV ajaloos esmakordselt.\nCalvini järgmisel singlil "Sweet Nothing" laulis vokaale samuti Florence Welch ning see kõlas esmakordselt 28.augustil 2012. Allalaaditav singel tuli 14.oktoobril ning see lugu oli taas avanädalal UK #1.\nHarrise järgmine album "18 Months" tuli 29.oktoobril 2012. Külalistena osalevad Kelis, Rihanna, Example, Nicky Romero, Ellie Goulding, Tinie Tempah, Florence, Dizzee Rascal, Ne-Yo ja Ayer Marar. Harrise sõnul kirjeldab 15-looline plaat tema tegevust 18 viimase kuu jooksul.\n28.jaanuaril 2013 tuli seitsmes singel albumilt "18 Months", selleks on "Drinking from the Bottle" featuring Tinie Tempah.\nKaheksas singel “I Need Your Love”, mille kaasautoriks ja esitajaks Ellie Goulding, ilmus 2.aprillil 2013. Muusikavideot, milles paar mängib armunuid, linastus 15.aprillil. Singliga püstitas Calvin uue UK edetabeli rekordi kui ühe albumi kaheksa singlit on olnud top-10-s.\n8.juulil 2013 avaldas Harris singli "Thinking About You”, mis valmis koostöös Jordaania lauljatariga Ayah Marar. Muusikavideo esmaesitlus toimus 15.juulil VEVOs.\n4.oktoobril 2013 esitleti raadiotele singlit Alesso & Calvin Harris feat. Theo Hutchcraft "Under Control". Video linastus VEVOs 21.oktoobril ning singel jõudis müügile 17.novembril. Singel tõusis UK #1ks 1.detsembril 2013.\nCalvin Harris ja Tiėsto tähistasid sünnipäevi esinemistega Las Vegases Hakkasan ööklubis 17. ja 18.jaanuaril 2014.\nCalvin Harris ja tema girlfriend Rita Ora andsid 31.märtsil 2014 välja ühise singli "I Will Never Let You Down". Samal päeval tuli VEVOs ka Rita Ora muusikavideo.\n14.märtsil 2014 esitles Calvin Harris singlit "Summer", mis pärineb tema järgmiselt albumilt. VEVOs avaldati video 6.aprillil. UK #1 kohale jõudis singel 4.mail 2014.\n21.juulil 2014 tuleb Calvini enda Fly Eye imprint alt EDM singel "C.U.B.A”.\n7.septembril 2014 avaldas Harris järgmise singli “Blame”, kus solistiks on inglise laulja John Newman. Video tuli välja 12.septembril. Loost sai Harrise viies #1 singel UK-s. Calvin Harris avaldas 14.oktoobril järgmise singli "Slow Acid" muusikavideo.\n19.oktoobril 2014 kuulutati Harris maailma suurima ajakirja DJ Mag hääletuse tulemustel DJ Top 100 2014 üheteistkümnendale kohale.\n27.oktoobril tuli VEVOs muusikavideo Calvin Harris ft. Big Sean "Open Wide" ning 29.oktoobril Calvin Harris & R3hab "Burnin'". Lood pärinevad 31.oktoobril 2014 ilmunud neljandalt stuudioalbumilt “Motion”.\nAlbumi neljas singel on "Outside" koos lauljatariga Ellie Goulding. Muusikavideo tuli VEVOs 12.novembril.\n22.detsembril 2014 ilmus Harriselt klubihitt “Overdrive (Part 2)” koos türklasest DJ-ga Ummet Ozcan.\nViiendaks albumi “Motion“ singliks oli “Pray to God” koos indierokkaritega Haim. Muusikavideot esitleti 11.veebruaril 2015, lavastajaks Emil Nava ning singel ilmus 8.märtsil.\n17.juulil tuli Calvin välja täiesti uue looga “How Deep Is Your Love“, mis valmis koostöös Londoni produtsentide trioga Disciples. Laulab Ina Wroldsen. Muusikavideo tuli Vevos üles 6.augustil.\n29.aprillil 2016 ilmus Sony Music Entertainmentilt Calvin Harrise singel “This Is What You Came For”, kus laulab Rihanna. Loo kaasautor on Nils Sjöberg ning selle Emil Nava lavastatud muusikavideo avaldati Vevos 17.juunil.\n24.juunil tuli välja digisingel Dizzee Rascal & Calvin Harris “Hype”, mille videot esitleti 10.juulil Vevos. 8.juulil ilmus digisingel “Olé” koos John Newman'iga. Viimase Mexicos Emil Nava juhtimisel filmitud video avaldati Vevos 5.augustil.\n28.augustil jagatud MTV Video Music Awardsil võitis Calvin Harris ft. Rihanna “This Is What You Came For”Drake “Hotline Bling” parima meesartisti video ja Calvin Harris & Disciples “How Deep Is Your Love” parima elektroonika artisti video kategoorias.\n16.septembril 2016 tuli Calvin Harris välja singliga “My Way”, kus ta laulab ise. Emil Nava lavastatud muusikavideot esitleti Vevo's 28.oktoobril.\n24.02.2017 ilmunud Calvin Harrise singlil “Slide” osalesid Frank Ocean ja Migos. 31.märtsil tuli välja Calvin Harris singel "Heatstroke" featuring Ariana Grande, Young Thug & Pharrell. Järgmise singlina ilmus 12.mail Future ja Khalid osalusega “Rollin”.\n16.juunil avaldas Calvin Harris singli “Feels” (featuring Pharrell Williams, Katy Perry & Big Sean). Harris osaleb 23.juunil ilmunud DJ Khaled albumil "Grateful" loos "Don't Quit".\nCalvin Harrise järgmine album "Funk Wav Bounces Vol. 1" tuli välja 29.juunil. Plaadil kõlab 10 lugu.\n8.septembril avaldas Calvin Harris "Hard to Love" (featuring Jessie Reyez) muusikavideo. Järgmiseks singliks oli 20.oktoobril ilmunud "Faking It" ft. Kehlani & Lil Yachty.\n8.veebruaril 2018 esitles Calvin Harris loo "Nuh Ready Nuh Ready" (feat. PARTYNEXTDOOR) muusikavideot.\n6.aprillil ilmus Calvin Harris & Dua Lipa ühine singel "One Kiss". Lugu jõudis UK #1 positsioonile 20.aprillil. Muusikavideo avaldati 2.mail.\n17.augustil tuli välja Calvin Harris & Sam Smith ühissingel "Promises". Muusikavideot esitleti 4.septembril. UK singliedetabel vallutati 7.septembril.\n22.oktoobril tulid Normani Kordei ja Calvin Harris välja kahe ühislooga "Checklist" ja "Slow Down".\n2.novembril ilmutasid Benny Blanco ja Calvin Harris ühise singli "i Found You".\nCalvin Harris järgmisel singlil "Giant" osales Rag’n’Bone Man. Singel tuli välja 11.jaanuaril 2019. Muusikavideot esitleti 25.jaanuaril.\n20.veebruaril jagati Londonis popmuusikaauhindu Brit Awards 2019, kus parimaks Briti singliks kuulutati Calvin Harris ja Dua Lipa - One Kiss. Lisaks kuulus Harrisele Briti parima produtsendi tiitel.\n26.novembril laadis Calvin Harris soundcloudi üles loo "Peace Love Happiness v3".\nCalvin Harris alustas uue projektiga "Love Regenerator" ning avaldas 24.jaanuaril 2020 singlid "Hypnagogic (I Can’t Wait)" ja "CP-1". 14.veebruaril ilmusid järgmised "The Power Of Love II" ja "Regenerate Love". 13.märtsil tuli välja "Love Regenerator" 3. osa.\n3.aprillil ilmus Calvin Harris Love Regeneraton singel "Moving", kaaslaseks Eli Brown. B-pooleks oli lugu "Don't You Want Me".\n17.juulil tuli välja Love Regenerator & Calvin Harris ning Steve Lacy singel "Live Without Your Love".


rally.ee ... > Kehala rahvasprint > Kehala paarisrajal kiusas võistlejaid paks tolm\n... > Kehala rahvasprint > Kehala paarisrajal kiusas võistlejaid paks tolm\n10. juuli 2005 14:35 Loe kommentaare (43)\nKehala paarisrajal kiusas võistlejaid paks tolm\nAlgas osavõtjate registreerimine Kehala rahvasprindile\n9. juulil sõideti Lääne-Virumaal Kehalas FIFAA Igamehe rallisprindi karikavõistluste neljas etapp. 160 osavõtjaga rahvasprint oli tolmu tõttu tõsiseks katsumiseks nii sõitjaile, kui ka pealtvaatajale.\nVõistluse direktor Aimar Aavik tunnistas, et kuigi Eesti Moskvich Klubi ja spordiklubi Raudroos ühiselt organiseeritud sprindietapiga võib korralduse poolelt enam-vähem rahul olla, siis tõsise tõrvatilga meepotti lisas tolm.\n"Väikesi apsakaid oli. Pahad tegurid olid tolm ja see, et võistluspäev pikaks läks. Tehnikasport on selline nagu see on ja ilma valida ei saa. Kastsime rada enne esimest ja teist sõiduvooru, kuid sellest oli vähe tolku," rääkis Aavik. Ta lisas, et kokkuvõttes võib toimunuga rahul olla.\n"Eesti Moskvich Klubile oli see korraldada teine võistlus ning esimene sedavõrd suur üritus," lisas Aavik. "Tore, et sõitma tuldi ja näidati rahvale atraktiivset võistlust."\nKohaletulnud publik pettuma ei pidanud, põnevust jagus võistluse algusest kuni lõpuni. Lisaks vallidesse ja piiretesse sõitudele ilmestasid võidusõitu ka publiku maiuspalad - "katused". "Võistluse direktor kinnitas, muretsemiseks põhjust ei ole, sõitjad pääsesid eksimustest vaid ehmatusega. "Vahest kõige ebameeldivam seik oli ühe võistleja piirdesse sõit. Ta läks sinna päris valusalt - põhjuseks käigukasti rike," sõnas Aavik.\nPingeline võistlus peeti Kehalas maha kuues arvestusklassis. Kõige enam võistlejaid oli rajal Moskvich klassis - 69. Avavooru võitis Priit Liblik, teise Janno Sepp ning kolmanda Kaljo Sadam, kellele võistluse lõppedes ulatati võitjakarikas. Teise koha saavutas Sepp napi eduga Libliku ees.\nKlassis 2WD-V võidutses ühe vooru võitnud Marko Kasepõld (Lada Samara). Teise koha saavutas samuti ühes voorus parimat aega näidanud Andrus Vahi ning kolmanda tulemuse sai kirja Kristo Subi (Toyota Corolla GTI).\n2WD-S arvestuses võttis võidu Jan Õunaste (Nissan Sunny), teine oli Vahur Err (Nissan Sunny GTI) ja kolmas Martti Varik (Opel Astra GSI). Tihedas konkurentsis ligi 30 osavõtjaga masinaklassis jõudsid esimese kuue hulka veel Jaan Kollo (Honda Civic Type-R), Enn Kasari (Nissan Sunny) ja Jarno Talve (Nissan Sunny). Kahest voorust hea aja kirja saanud Lauri Reintam (Opel Astra) oli seitsmes, jäädes Talvele alla 0,01 sekundiga.\nKolme osavõtjaga kuni 16-aastaste arvestuses võitis kõik kolm sõiduvooru Tiit Rattasep (Lada Samara) ning võttis kokkuvõttes klassivõidu. Roland Murakas (Toyota Yaris) tuli teiseks ning Hans-Kristen Leet (Mazda 323) pidi leppima kolmanda positsiooniga.\nKuni 18-aastasi noori käis rajal üheksa. Nagu klassis J16, nii kulgesid sõidud ühe noormehe dikteerimisel ka J18 klassis. Hendrik Kers (Peugeot 205 GTI) saavutas võidu veenva eduga Kristen Kelemendi (Lada VFTS) ja Märt Heinliku (Lada Samara) ees. "Kõik sujus ja auto seisis hästi teel. Sõitsin kindlapeale ning ilma riskita," kommenteeris võitja.\nNaistest oli kiireim Alisa Kitsas (Toyota Celica). Teise koha saavutas Anneli Ahu (Nissan Sunny) ning kolmanda Sirje Potisepp (Nissan Micra).\nVabaklassis, kus rajal käis kokku 16 võistlejat, võitis ligi kahe sekundikümnendikuga teiseks tulnud Andres Kaske Georg Gross. Subaru Imprezadel kihutanud meeste järel sai kolmanda koha Mitsubishi Lanceril võistelnud Margus Remmak. Rajapiirdes auto lõhkunud Jaanus Murakas pidi sel korral leppima neljanda kohaga.\nVõistluse direktor Aimar Aavik märkis, et kui sõitjate vastukaja toimunud sprindile on positiivne, kaalutakse analoogsete ürituste läbiviimist ka edaspidi. "Selle aasta kalender on väga tihe, kuid järgmisel hooajal võiksime midagi korraldada. Oleme mõelnud ühe talvise ning suvise sprindi organiseerimisele," ütles Aavik.\n"Enne kui tulevikust kõnelda, tahan tänada Remediat, kes sel korral auhinnanapsud välja pani. Samuti kuuluvad tänusõnad paksu tolmu sees tublit kommentaatoritööd teinud Hardi Raiendile."