Valus liigesed luud kanna Enamlevinud luu- ja liigesehaigused\nKorralikult välja ravimata liigesekapsli ja kõõluste põletik võib põhjustada kroonilist liigesehaigust. RAVI Oluline on nahapsoriaasi õige ravi, sest koos nahalööbe paranemisega paranevad sageli ka liigesed.\nKui jala valus liigesed luud kanna on juba tekkinud, ei saa seda muuta olematuks, kuid ortopeediliste jalatsite abil saab takistada deformatsiooni edasist arengut ning vältida piinavaid jalavaevusi. Palju vedelikku ja oomega-3 rasvhappeid. Liigeste tervist mõjutab otseselt ka toit. Menüüsse tuleb rohkem lisada puu- ja köögivilju, et saada piisavalt vitamiine ning vähendada kiirete näkside ja magusa söömist. Peab haigus osteokondroos ola sailitab soola tarbimist.\nLiigestele tuleb kasuks Vahemere dieet: köögivili ja mereannid, mis sisaldavad rohkesti oomega-3 rasvhappeid. Päeva jooksul on soovitatav juua kuni kaheksa klaasi vett. Füüsiline aktiivsus tugevdab liigeste ümber lihaseid ja aitab leevendada jäikust. Kuna liigesekõhres ei ole veresooni, jõuavad toitained kõhreni liigesevedeliku abil. Liigeste liikumine tagab toitainete jõudmise kõhresse ning juhib sealt ära ka ainevahetuse lõppsaadused.\nIlma ravita võib podagra levida mitmesse liigesesse ja lõpuks põhjustada paljude liigeste raske kahjustuse ning invaliidsuse. Ravimata podagra kahjustab ka neerusid. Diagnoosi kinnitamiseks võetakse liigesevedelikust nõelaga proov, milles mikroskoobiga nähakse uraadikristalle. RAVI Äkilise podagrahoo raviks on liigese puhkus, jääkott ja valuvaigisti. Valus liigesed luud kanna tõhusam podagrahoo ravi on liigesesse süstitud steroidhormoon.\nAllopurinool on väga tõhus. Seda kasutatakse umbes aasta jooksul iga päev, seejärel võib proovida dieeti ilma ravimiteta. Paljudele on püsiraviks küllaldane vitamiin liigeste ravis tablett nädalas või lühiaegne ravikuur suurema söömingu puhul. Probenetsiid viib kusihappe verest ja kehast kusega välja. See on hea ravim, kuid ravi alguses tuleb iga päev kasutada söögisoodat 1 teelusikatäis 4 korda päevas umbes paari nädala jooksul, et liigne uraat ei sadeneks neerukivideks.\nKõige sagedamini haigestuvad 60—aastased naised ja valus liigesed luud kanna harvem noored mehed. See ei ole pärilik haigus, kuid kalduvus haigestuda on kergelt pärilik. Teised reumatoidartriiti soodustavad tegurid on eelnenud sünnitus, nakkused ja võimalik, et ka liigeste vigastused. Reumatoidartriidi põhjust ei teata, kuid seda loetakse autoimmuunseks põletikuks, mille puhul keha immunoloogiline kaitse on vääralt suunatud keha enda kudede vastu.\nNeed on väsimus, palavik, isutus, üldine pahaolu. Põletiku korral kiireneb sete ja tõuseb CRP. Põletikuline kude kasvab ja levib piki liigesekõhre ja valus liigesed luud kanna pinda, uuristades-söövitades oma teel kõhre, luud ja liigesesidemeid. Tagajärjeks on liigeseosiste hävimine, erosioonide e uurete teke ja liigese talitlushäire. Põletik kahjustab ka kõõluseid ning aastate jooksul kujunevad reumatoidartriidile iseloomulikud deformatsioonid moonded.\nAmüloidoosi sage tüsistus on neerupuudulikkus, mida reumatoidartriidi õige raviga on valus liigesed luud kanna ära hoida. Olulised tunnused on liigesetursed eriti sõrmedes ja randmetes, kiirenenud sete, reumatoidfaktor ja CCP tsüklilise tsitrulleeritud peptiidi vastased antikehad veres. Reumatoidartriidi äratundmise hõlbustamiseks kasutatakse klassifikatsioonikriteeriume liigitustunnuseid. Kui haigel esineb neli tunnust seitsmest, võib tema haigust pidada reumatoidartriidiks. Märgiks immuunvastuse häirest on reumatoidartriidihaigete veres sageli reumatoidfaktor, vahel ka teised autoantikehad, eriti anti-CCP.\nErinevalt kuluravimitest tarvitatakse neid ravimeid lühiajaliste kuuridena, sest valesti palju ja kaua kasutades on neil raskeid, isegi eluohtlikke kõrvaltoimeid maoverejooks jt. Paljusid nendest valus liigesed luud kanna saab kasutada nii süstina, suu kaudu, välispidiselt kui ka pärasooleküünaldena. Kasutusele on tulnud ka seedetraktile vähem ohtlikud põletiku- ja valuvaigistid — koksiibid rofekoksiib, tselekoksiib, etorikoksiib jt. Väga tugevate liigesevalude puhul saab arst määrata tugevatoimelisi, otse kesknärvisüsteemi toimivaid valuvaigisteid.\nLiigesesüstid steroidhormoonidega aitavad paremini siis, kui põletik liigeses on kestnud vaid vähe aega. Üks tähtsamaid ravisoovitusi on, et pöörduksid sellise arsti poole, valus liigesed luud kanna oskab ja soovib teha liigesesüste siis, kui selleks on vajadus.


Valuvaigistite seos infarktiga - Inimene.ee\nValuvaigistite seos infarktiga\nreede, 17 märts\nTuntud valuvaigistit seostatakse tõsise terviserikkega. Taanis läbi viidud uuringu järgi suurendab ibuprofeeni võtmine infarkti tekkimise riski südameprobleemidega patsientidel.\nTaani teadlased tegid uuringu, kus analüüsiti 30 000 inimese haigusjuhtumit, et selgitada välja, milline mõju on käsimüügiravimitel inimese südametervisele, kirjutab News.com.au.\nUuringus osalejad olid südameinfarkti üle elanud inimesed, kellest suurem osa oli 30 päeva jooksul enne haiglasse sattumist tarvitanud erinevaid valuvaigisteid. Valuvaigistite hulgas oli mitmeid erinevaid ravimeid, aga enamik oli enne haiglasse sattumist võtnud ibuprofeeni või diklofenaki.\nUuringust tuli välja, et mittesteroidsed põletikuvastased valuvaigistid, mille hulka kuulub ka ibuprofeen, suurendavad 31 protsendi võrra infarkti teket südamehaigustega inimestel. Diklofenaki toimeainega ravimite puhul oli risk veel kõrgem: 51 protsenti.\nUuringu autor Gunnar Gislason ütles tulemusi kommenteerides, et käsimüügis valuvaigistite müük saadab avalikkusele sõnumi, nagu oleks need ravimid ohutud. See ei vasta aga kindlasti kõigi inimeste puhul tõele.\nUuringu autorid rahustavad samas neid, kelle pulss selle uudise peale tõusis: tavatarbijate jaoks ei tähenda antud uuringu tulemus, et nad ühel heal päeval valuvaigisti võtmise järel kokku kukuks, pigem peaksid ettevaatlikud olema inimesed, kel on juba mõni südamehaigus, ja valuvaigistitega piiri pidama.


Galerii: EV100 raamatusarjas esitleti Tiit Rosenbergi teost «Eesti põllumajanduse 100 aastat» - Uudised - Apollo Raamatuportaal\nGalerii: EV100 raamatusarjas esitleti Tiit Rosenbergi teost «Eesti põllumajanduse 100 aastat»\n13. juuni 2019, 14:15\n13. juunil esitleti juubelisarjas teost «Eesti põllumajanduse 100 aastat». Raamat annab ülevaate Eesti põllumajanduse käekäigust ja maaelu mõjutanud pöördelistest muutustest läbi sajandi.\n«Viimase saja aasta jooksul on põllumajandus olnud meil suurimaid muudatusi üle elanud valdkond,» ütles raamatu autor Tiit Rosenberg. «Kui sajand tagasi elas maal ligi 70 protsenti rahvastikust ja põllumehed moodustasid rahvastikust ligi poole, siis tänaseks elab maal vaevalt kolmandik ja põllumajanduses on hõivatud alla 4 protsenti. Sellele vaatamata on Eesti põllumees jõudnud mõisatest ja taludest läbi kolhoosikorra kõrgtehnoloogiliste perefarmide ja põllumajandusettevõteteni ning toidavad ka nüüd meie rahva,» lisas Rosenberg.\nEesti Vabariik 100. aastapäeva juhtrühma esimehe Toomas Kiho sõnul võib hoogsa linnastumise aegu hakata meelest minema, et peaaegu kogu toidus tuleb meil ikka põllult. «Põllult on ta eestlastele tulnud juba aastatuhandeid. Kuidas meie põllumajandus ning eriti põllumajanduse ja poliitika vahekorrad on arenenud viimase saja aasta jooksul, sellest saame ülevaate Tiit Rosenbergi raamatust,» ütles Kiho.\nTeos «Eesti põllumajanduse 100 aastat» räägib maaharimise ümberkorraldustest Eesti Vabariigi algusaastatel, põllumajanduses valitsenud keerukatest oludest nõukogude okupatsiooniperioodil ning väljakutsetest ja õnnestumistest taasiseseisvumise järgsel ajal.\nÜlevaatesarja annab aastail 2018-2019 välja kirjastus Post Factum koostöös Riigikantselei EV100 korraldustoimkonnaga.\nTutvu EV100 raamatusarjaga siin.


Kaido Padar: otsuseid teevad poliitikud, meie viime neid ellu - Lääne Elu\nAvakülg Artikkel Kaido Padar: otsuseid teevad poliitikud, meie viime neid ellu\nKaido Padar: otsuseid teevad poliitikud, meie viime neid ellu\n5. jaanuar 2022 14:14\nTranspordiameti peadirektor Kaido Padar on jääteede ja maanteeäärsete käimlate rahastamise lõpetamise tõttu hammasrataste vahele sattunud, kuid teha pole tal midagi – kärpeplaan on vaja täita. Foto: Urmas Lauri\nTranspordiameti juht Kaido Padar ei saa ameti juhina poliitikute otsuste suhtes seisukohta võtta. Tasuta ühistranspordi jätkumine sõltub tema sõnul just nimelt poliitilisest otsusest, nagu ka parvlaeva piletihinna otsustab minister, mitte transpordiameti peadirektor.\nPadar andis Lääne Elule intervjuu Sviby sadamas päeval, kui ta läks kohtuma Vormsi volikogu liikmetega. 1. jaanuarist hakkas Põhja-Eesti ühistranspordikeskuse asemel parvlaevaliiklust korraldama transpordiamet.\nTubli mees et huvitub ja väikesaartele kaasa mõtleb\nmehe palga koos igasugu boonustega võiks kokku hoida ja peldikud käigus pidada\n20 päeva 23 tundi tagasi\nPrügi maha ja s.tu püksi – see on Reformierakondlik uus normaalsus_ ikka kiiresti edasi 5 rikkama sekka!\n22 päeva 4 tundi tagasi\n22 päeva 1 tund tagasi\n….kui ta läks kohtumas…\nvõi oleks õigem öelda, et ljähmas käimas kohtumas.🤣\n22 päeva 7 tundi tagasi\nEelmine artikkelLuminor: neli levinud eksiarvamust petiste kohta\nJärgmine artikkelLähikontaktsete pereliikmete isolatsiooniaeg võib lüheneda nädalale\nBussiliiklus võib koomale tõmbuda


Galerii | Kontakt | Kasulikku\nPärmseen ehk PS-sündroom ehk kandidoos. (Yeast; Candida Albicans)\nPärmseene sündroom avastati 60-ndatel aastatel USA-s ja sellest ajast seda aeg-ajalt ka diagnoositakse, aga tegelikkuses tegeldakse selle probleemiga siiani vähe, sest pärmseene diagnoosimine on laboratoorselt problemaatiline – väljaheide peaks laborisse jõudma õige tulemuse saamiseks tunni jooksul. Kuid pärmseene probleem on tänapäeval väga laiaulatuslik ning levinud.\nPeensoole harude ehk hattude küljes elab inimese eluks ja seedimiseks vajalik mikrofloora. Seal on nii piimhappebakterid, coli- ja cocktüübilised bakterid (liha mädandamiseks), soolekepikesed ja paljud teised bakterid. Lisaks neile kuulub meie peensoole normaalsesse mikrofloorasse ka pärmseen. Tervel inimesel on soolestiku mikrofloorast umbes 20% pärmseent. See on õrn tasakaal, sest kui pärmseen hakkab hõlmama suuremat või väiksemat osa , siis on see mõlematpidi halb.\nKui pärmseent on vähem, oleme me rohkem haavatavad viiruste poolt. Ka kõikvõimalikud kiirgused, elektromagnetväljad, teevad siis rohkem liiga. Pärmseen nimelt „sööb ära” organismi sattunud raskemetallid ning neutraliseerib kiirguse mõju. Pärmseene vähesus on enamasti tajutav kõhulahtisusena, mille puhul väljaheide on eriti happeline ja vahutav. Iseloomulik on ka see, et kõhulahtisus ei allu mitte mingisugusele ravile, kuid andes Enterol-i, mis on pärmseene preparaat, saab kõhu korda loetud tundidega.\nKui aga pärmseent on liiga palju, mida juhtub palju sagedamini, on kaebusi rohkem. Näiteks sagedaseks probleemiks, mida osatakse ka pärmseenega seostada, on soor suus, aga ka kõrvas või tupes. Pärmseen annab tegelikult palju laiema spektriga kaebusi. Oluline on teada, et kui pärmseent ei ravita, siis haigus süveneb - füüsiliselt kuni muutusteni maksas ja psüühiliselt kroonilise väsimuse, mäluprobleemide ja sügava depressioonini.\nPärmseene vohamise korral hakkab peensooles olev pärmseen toituma peremeesorganismist. Peensoole normaalne pinnalaotus on jalgpalliväljaku suurune, kui aga pärmseen vohab, sööb ta ära mingi osa peensoole soolehattudest (sellised narmakesed) ja järele jääb suur veritsev osa. Seega kaotame me osa soolestiku pindalast ja ka osa toitainete imendumise võimest. Heal juhul hatukesed taastuvad, kuid pikemaajalisel pärmseene vohamisel kahjustused armistuvad. Armkude pole aga elastne ja loob seega soodumuse sooleummistuseks ehk soolesulguseks.\nKa hakkab pärmseen vohamise korral endale süüa nõudma. Ja enda toitmiseks paneb ta meid talle sobivat toitu sööma - lausa õgima! Magusat kraami, saiakesi, igasugu valgest nisujahust tooteid, alkoholi - ühesõnaga kõike (pärmseene jaoks) head ja paremat. Peremehe osaks jääb pidev magusaisu. Ja mida rohkem seda süüa, seda uimasemaks muutub enesetunne. Hetkel kui kommikarbist viimase maiuspala suhu pistetakse on enesetunne jube hea, aga läheb mööda vaid natuke aega, kui pea muutub uimaseks ning väsimus võtab võimust. Miks? Sest pärmseen sai oma toidu (suhkur, valge jahu, tärklis, kääritatud asjad, lõpuni küpsetamata leivatooted) kätte. Aga pärmseen on ka elav organism. Oma ainevahetuse ja paljunemisvajadusega. Ning selle paljunemise ning ainevahetuse käigus eraldab ta organismi toksiine - üle 80 erineva toksiini, millest kõige mürgisemad on metüülalkohol ehk puupiiritus, mis omakorda põhjustab maksatsirroosi ning suuremas koguses ka pimedaks jäämist, ja kõhtu puhitav gaas, mis väljendub halvalõhnaliste fekaalide ja peeruna. Siinkohal ei tasu unustada, et need on vaid kaks 80-st toksiinist, mis on põhimõtteliselt kõik kesknärvisüsteemi mürgid.\nSiit saavadki alguse hädad, mille seostest paljude teiste haigustega te siiamaani isegi õudusunenägusid pole näha osanud.\n* Pikaajaline pärmseene infektsioon võib esile kutsuda näiteks maksatsirroosi. Igatpidi ontlikul ja kenal koduperenaisel, kes kunagi ei tarvita alkoholi, avastatakse ühel hetkel maksatsirroos. Kuidas ? Kust? Põhjuseks võib olla aga aastaid kestnud pärmseen, sest päevast päeva perekonnale ja sõbrannadele hõrke küpsetisi pakkudes on ju kerge pärmseene lemmiktoidusega märkamatult liialdada,\n* Silmade probleemid (lühinägelikkus, silmade väsimine jne) - puupiiritus mõjub kõige esimesena meie nägemiskeskusele. Puupiirituse mürgituse tagajärjel võib isegi pimedaks jääda.\n* Juhul kui emakas on spiraal, siis võib seen valida endale väljalöömise kohaks vabalt naise suguelundid. Põhjustades muuhulgas ka viljatust. Mil moel? Pärmseene mõjul muutub tupefloora seemnerakkude jaoks nii tapvaks, et nad lihtsalt ei suuda eesmärgini trügida ja hukkuvad. Seen ise teeb seemnerakkude hulgas tapatöö, lisaks tupesisese mikrofloora muutustest tulenevad haavandid, infektsioonid …\n* Ka imikud ei jää pärmseenest puutumatuks. Kusjuures vastsündinul areneb seeninfektsioon välja juba emaihus. Platsenta kaudu. Kui ema maks on raseduse ajal olnud võimetu kõiki organismi mürkaineid kahjutuks tegema, siis satuvad viimased platsenta kaudu ka loote vereringesse. Viimase maks ei ole aga veel nii arenenud, et rakumürkidega tegeleda. Näiteks viitab mõnede vastsündinute kollakas nahatoon, et ema on raseduse ajal põdenud raskekujulist pärmseenesündroomi. Ka soor lapse suus on sulaselge pärmseeneinfektsioon.\nTänu pärmseene vohamisele ja elutegevusest tekkivatele toksiinidele tekivad pärmseene sündroomi sümptomid: alguses tugev väsimus, tööjõu langus, keskendumisprobleemid, mälu nõrkus ning seedimise häired nagu gaasid, kõhukinnisus jne. Seda nimetatakse primaarseks pärmseene sündroomiks. Selline olukord tekib kõige sagedamini peale antibiootikumide kasutamist (!), mida tarvitatakse tänapäeval liiga kergekäeliselt. Kuna antibiootikumid tapavad peale haigustekitajatest bakterite (kuskil kehas) ka soolestiku head bakterid ja esimeses järjekorras just piimhappebakterid, siis tekib nii cockidel, colidel kui ka pärmseenel võimalus pidurdamatult paljuneda, sest neile tavalised antibiootikumid ei mõju. Pärmseenele mõjuvad ainult väga kanged ja spetsiifilised antibiootikumid ja üldjuhul arstid neid enne analüüside tegemist välja ei kirjuta, kuna nende kõrvaltoimed on organismile väga koormavad ning ohtlikud. Seega tekib olukord, kus peensoole mikrofloorast on piimhappebakterid kadunud ning kuna loodus tühja kohta ei salli, siis tuleb sinna asemel vastupidav pärmseen. Piimhappebakterite ülesandeks ongi hoida meie soolestikus mikrofloora tasakaalus, et halvad bakterid ei mahuks vohama. Seetõttu soovitataksegi tänapäeval enamike arstide poolt peale antibiootikumide kuuri läbitegemist hakata kohe piimhappebaktereid võtma.\nKui pärmseent kontrolli alla ei saada, siis tekivad mõne aja pärast (6-12 kuu jooksul) organismis suuremad muutused (sekundaarne pärmseene sündroom), mis võivad avalduda juba haigustena: nt allergilised reaktsioonid, elundite probleemid (nt muutused maksas), masendus, depressioon.


Jaapani restoran Haku uudised\n16. juuni 2020\tIn\tkajastused meedias kommentaarid puuduvad Loe edasi\nEesti parimaks peakokaks tunnistatud jaapanlase Shuichi Shiraishi toitudes annab praegu maitset kevadine karulauk, mida kasvab ohtralt ka tema kodukandis Hokkaidol.\n2. apr. 2018\tIn\trestoran haku uudised kommentaarid puuduvad Loe edasi\n21. nov. 2017\tIn\trestoran haku uudised kommentaarid puuduvad Loe edasi\n14. nov. 2017\tIn\trestoran haku uudised kommentaarid puuduvad Loe edasi\nMöödunud nädalal jagati välja välja Hõbelusikad, kus parima teeninduse, peakoka ja rahvusköögi preemiad pälvis Jaapani retoran Haku. Marko Reikop käis uurimas, mida see söögikoht endast kujutab. Peakoka Shuichi Shiraishi sõnul pakutakse Hakus traditsioonilist Jaapani toitu. “Näiteks road värskest kalast ja […]\nKõige enam tunnustusi noppis restoran Haku võites nii parima teeninduse kui ka rahvusköögi kategoorias, aga ka parima peakoka tiitli. Parim peakokk sel hooajal on Suichi Shiraishi.\nJaapani köögi 3 tervislikku retsepti\n2. apr. 2017\tIn\trestoran haku uudised kommentaarid puuduvad Loe edasi\nMeie kokk Shuichi jagab mõned põnevad Jaapani köögi teemalised retseptid Kaubamaja ajakirjas “Hooaeg” ! Lõbusat kokkamist!\nHaku restoranil oli edukas esimene aasta!\n19. dets. 2016\tIn\trestoran haku uudised kommentaarid puuduvad Loe edasi\nAasta lõpp hakkab vaikselt saabuma ning Haku restoranilgi täitub varsti tegutsemisest juba 1 aasta!\nSee aasta on meile olnud väga tööderohke, kuid uskumatult edukas!\n20. juuni 2016\tIn\trestoran haku uudised kommentaarid puuduvad Loe edasi\nJaapani muinasjutt Haku Kadrioru servas väikeses hoovimajas on aasta algusest tegutsenud pererestoran Haku, kaunis ja eksootiline kui Jaapani muinasjutt. Tallinn on saanud rikkamaks väga omanäolise restorani poolest. Haku on nii autentne kui üks Jaapani söögikoht kaugel põhjamaal vähegi olla saab. […]\nJaapani kokanduskursus Nõudepeatuses\n12. juuni 2016\tIn\trestoran haku uudised kommentaarid puuduvad Loe edasi\n6. juunil toimus Nõudepeatuses meeleolukas Jaapani kokanduskursus.\nValmistasime Jaapani toite, tutvustasime osalejatele Jaapani toidukultuuri ja lauakombeid.


BANAANI JA KODUJUUSTU HAPUKAS, RETSEPT KüPSETEST PUUVILJADEST KASU SAAMISEKS\nParim viis vilja kaotamiseks, kui see on väga küps, on kasutada seda retseptis, mis võimaldab teil seda ära kasutada. Kui puuviljakausis on küpset banaani, siis ärge kartke seda banaanikoogi ja kodujuustu retsepti ettevalmistamiseks kasutada, siis kinnitame teile, et koostisosade kombinatsioon võidab teid esimesel hambumusel.\nSelleks, et selle koogi tulemus oleks täiuslik, peate austama küpsetusaega ja ennekõike laske sellel enne vormist väljavõtmist hästi soojeneda, vastasel korral kukub see vormist välja proovides laiali. Kuidas oleks banaanide asemel maasikatega? Peame seda uuesti proovima, et teada saada, kuidas see meile kõige paremini meeldib.\nKohupiim 400 g\nAprikoosimoos 2 supilusikatäit\nvõi vormi levitamiseks\nKuidas valmistada banaanikoort ja kodujuustu\nAlustuseks eraldame valged munakollastest. Koorime kaks banaani, eemaldame ahelad, tükeldame need ja puistame mahlaga üle, et need ei muutuks mustaks. Panime kannmikseri klaasi puuviljad, munakollased, nõrutatud kodujuustu, jogurti, suhkru ja maisitärklise. Me purustame kõik, kuni saadakse homogeenne mass.\nMe peksame munavalged kuni jäigaks ja ühendame need eelmisesse segusse, tehes ümbritsevaid liigutusi alt ülespoole, et need ei kaotaks oma mahtu. Kuumutame ahju temperatuurini 180ºC. Või ümar hapukas pann võiga, lisage eelmine valmistis ja tasandage see spaatliga.\nKüpsetame seda 40 või 50 minutit, vastavalt vajadusele, kuni see seab. Me eemaldame kooki ahjust, lase sellel hästi soojeneda, eemaldage see vormist ja laske täielikult jahtuda.\nKoorime ülejäänud kaks banaani, eemaldame ahelad, lõigake need viiludeks ja korraldage need viiludeks, kergelt ribidega ja moodustades read keskelt servadele. Kuumutame moosi supilusikatäie suhkruga, kurname seda ja poleerime koogi pinna.\n© Johnny team 2020 Banaani ja kodujuustu hapukas, retsept küpsetest puuviljadest kasu saamiseks - https://foodrecipesite.com


Toomas Alatalu | Bellingshausen vääriks Tallinnas monumenti - Minu Saaremaa\nVenemaa presidendi Vladimir Putini 31. mai otsus anda 44 lennujaamale erilisi teeneid isamaa ees omavate isikute nimed, pakub mõtlemisainet ja miks mitte ka edasimõtlemist. Teadu sündis see suur ümbernimetamine küllalt kiirelt, ent ikkagi ligi 6 miljoni isikute küsitlemise abil. Oli ka konkurents – mitme isiku nimed konkureerisid mitmes kohas ja mitu tõsist kandidaati oli enamikes kohtades. Detsembris teada antud lõpptulemustes oli nii oodatut kui üllatavat. Nüüd siis sai läbi ka pool aastat harjumist, enne kui kõik muutus seaduslikuks.\nSaime teada, keda Kreml väärtustab\nKuna nimekiri suleti ikkagi kahe lisaga ja seisus, kus kõik tuntud Moskva lennuväljad said uue kaasnime (Šeremetjevo – Puškin, Domodedovo – Lomonossov, Vnukovo – Tupolev jne), siis sündis koheselt nimekiri ka nime mittesaanud tuntud lennujaamadest ja see nimistu algab Peterburi külje all oleva Pulkovoga. Mõistagi on kõigil sellele tähelepanu juhtijatel selge, kelle nime võiks see lennujaam saada tulevikus. Mis on ka loomulik, sest praegu saab imestada selle üle, et antud linna rajaja ja palju muid suuri asju Venemaa ajaloos teinud Peeter I nime sai vähem tuntud Voroneži (Tshertovitskoje) lennujaam.\nVenemaa teistel valitsejatel – nüüd vähemalt on teada need, keda Kreml väärtustab – läks paremini. Peetri tütrel – „imperatritsa Jelizaveta Petrovnal“ (nii on ukaasis) vedas rohkem, sest tema nimi anti Kaliningradi (Khrabrovo) lennuväljale. Mõistagi on tegu kunagise Preisimaaga (Königsberg ja Devau), mis just tolle valitsejanna ajal sattus Venemaa huviorbiiti. Teise Venemaa impeeriumi suurlaiendaja (lihtsalt) Jekaterina II nimi läks pigem kagu kui lõuna suunas – Krasnodari (Pashkovski) lennujaamale. Samasse kanti ehk Põhja-Kaukaasia teise keskuse Stavropoli (Shpakovskaja) lennujaamale anti põhiliselt Euroopas vägitegusid teinud generalissimus Suvorovi nimi.\nKorralikuks üllatuseks osutus veel detsembris tsaari ehk (lihtsalt) Nikolai II eelistamine polaaruurijale Ivan Papaninile, kes mõlemad n-ö kandideerisid Murmanski lennujaamale. Nüüd siis kannabki see Nikolai II nime. Põhjendus selles, et Murmanski kui jäävaba sadama ehitamise otsustajaks oli 1916. aastal Venemaa tsaar ja eriti teise maailmasõja ajal oli see sadam Venemaa peamisi suhtlusväravaid liitlastega. Selle nimetamisega viidi omamoodi lõpule märtrina surnud Nikolai II rehabiliteerimise vormistamine Venemaa ajaloos ja see otsus leiab üksnes positiivset vastuvõttu läänes. Kohaletulekust, et oma silmaga kaeda – rääkimata.\nVenemaa sai teisegi usuõhuvärava Läänega, sest Pihkva (Krestõ) lennujaam sai kaasnimeks „vürstinna Olga“. Tegu on siis juba kolmanda Venemaa valitsejannaga (mehi „kõigest“ kaks), kelle nime peeti vääriliseks jäädvustada. Aastal 969 surnud Olga oli pärit Pihkvast, tõenäoliselt varjaagide perest, ja sai tuntuks kui Kiievi vürsti Igori abikaasa. Viimase hukkumise järel valitses ta 15 aastat sealset riiki regendina, lasi end Konstantinoopolit külastades ristida, mis mõjutas tema pojapoega Vladimirit kogu riiki ristiusku pöörama (aastal 988). 600 aastat pärast oma surma kuulutas Vene õigeusu kirik Olga pühakuks.\nEesti ajakirjanduses on olnud piisavalt juttu Putini väisangutest Pihkvasse ja Petseri kloostrisse (viimati novembris 2018) ja tema usalduslikest suhetest sealsete kirikujuhtidega, mis nii või teisti kütavad huvi antud piirkonna külastamiseks. Nüüd suurendab lennujaama lisanimi seda veelgi.\nVenemaa tähistab mereretke 200. aastapäeva suurelt\nJättes kõrvale kuulsad teadlased, kirjanikud, kultuuritegelased, kosmonaudid, teeks veel ühe esiletõste lennujaamadega jäädvustatud maadeavastajate nimistust. Nende hulgas on ka Taani päritolu admiral Vitus Bering, kelle nimi on nüüd lisaks väinale, saarele, merele, ülikoolile lisatud ka Petropavlovsk-Kamtsatski (Jelizovo) lennujaamale. Samas on Venemaal olemas isegi Beringi-Bellingshauseni instituut, mida juhib Sergei Brilev, kel on otse ligipääs Putinile, Medvedevile ja kaitseminister Šoigule ja kes tegeleb Vene maadeavastajate uurimise ja populariseerimisega. Viimastel aastatel on siin esikohal olnud Saaremaal sündinud Fabian Bellingshausen ja Brilev oli tegev temale monumendi püstitamisel Uruguay pealinnas Montevideos. Bellingshauseni juhitud Antarktika avastamise mereretke 200. aastapäeva tähistamisest (jaanuaris 2020) on Putin viimastel kuudel rääkinud kahel korral ja selge see, et Venemaal midagi suurt antud sündmuse ja mehe jäädvustamiseks tehakse.\nEestis on teada, et Kuressaare valmistub oma monumendi panemiseks Lahetaguse admiralile. Teada on ka eestlaste laevaretk Bellingshauseni kunagise teekonna kiiluvees. Ent midagi võiks ju sündida ka Eestimaa pealinnas. Äsja tehti küllalt arusaamatu ettepanek anda ühele väljakule Tallinna vanalinnas kaasaegse Venemaa poliitiku nimi. Targem ja loogilisem oleks ju ikkagi mõelda Bellingshauseni ja tema saavutuse jäädvustamisele ning on viimane aeg ka leida väärikas koht sellele Tallinnas.


Dieet - Dieet ja seedimine - Tooted, Kaalulangus uni uliopilane\nKaalulangus uni uliopilane.\nAlternatiivne seletus on nende sõnul see, et unepuudus võib suurendada suhkruisu või et pikem uneaeg veetmine piirab aega, mil inimesed saavad suupisteid süüa. Pean kaalu hoidma.\nSeosed teadusega "Näkkimise peatamise võti võib olla sama lihtne kui voodisse minek," teatab Mail Online. Teadlased leidsid, et inimesed, kes magavad tavaliselt vähem kui 7 tundi öösel, võivad pikendada nende uneaega ja see võib olla seotud sellega, et nad söövad vähem suhkrut sisaldavat toitu.\nVarasemad kaalulangus uni uliopilane seostasid ebapiisava une rasvumise ja vale toitumise suurema tõenäosusega. Seda väikest uuringut, mille eesmärk oli uurida, kas uneharidus võiks aidata inimestel kauem magada, ei loodud selleks, et näidata, kas parem uni võib muuta dieeti või aidata kaalulangetamist.\nUnehariduses osalenud inimesed teatasid ka suhkrutarbimise vähenemisest kaalulangus trainer online tasuta kui need, kellel uneharidus puudub.\nNende üldine kalorite tarbimine, energiakulu ja kehamassiindeks ei muutunud aga 4-nädalase uuringu käigus. Me ei tea, kas parem uni aitab teil kaalust alla võtta, kui soovite seda teha.\nKuid hea uni on hea üldise vaimse ja füüsilise tervise jaoks. Ja nagu Täiskasvanud peaksid kaalulangus raha pott umbes 7—9 tundi öösel.\nLisateave heade unerežiimide kohta. Kust see lugu tuli? Uuringu läbi viinud teadlased olid pärit Londoni Kingi kolledžist ja Belfasti Queensi ülikoolist. Uuring avaldati eelretsenseeritud ajakirjas American Journal of Clinical Nutrition ja seda rahastas Briti Toitumisfond.\nUuring avaldati avatud juurdepääsuga, nii et seda saab veebis tasuta lugeda. Suurem osa Ühendkuningriigi meediakajastustest näitas, et uuring näitas, et pikem uni aitab inimestel vähem süüa ja kaalust alla võtta, mis aga nii ei olnud. Näiteks oli Mail Online'il uuringu kohta üsna täpne aruanne, kuid uurimata, kas inimesed sõid tegelikult vähem suhkrut - või ütlesid nad lihtsalt, et söövad.\nJa Daily Mirror väitis: "Üks lisatund voodis võib sind tervislikumaks muuta ja kaalu langetada," ehkki uuringus osalevate inimeste seas kaalulangust ei leitud.\nKõik osalejad olid uuringu alguses igal juhul tervislikud.\nMis uurimistöö see oli? See oli randomiseeritud kontrollitud pilootuuring. Randomiseeritud kontrollitud uuringud on parim uuringutüüp, et näha, kas ravi toimib. Kuna tegemist oli pilootuuringuga, loodi see peamiselt selleks, et näha, kas ravi uneharidus on teostatav, mitte selleks, et see võiks mõjutada inimeste toitumist.\nSt kas hariduse ja koolituse kaudu on võimalik julgustada sekkumisrühma inimesi magama kauem kui varem? Tundub, et vastus on ainult väikesele vähemusele. Peaksime nägema suuremaid, pikemaajalisi ja usaldusväärsemate tulemustega uuringuid, et teada saada, kas uneharidus võib aidata kaalulangetamisel.\nMida uuringud hõlmasid? Neil kõigil oli tervislik kehamassiindeks, tõsiseid haigusi ei olnud ja nad teatasid ise, et nad magasid töönädalal regulaarselt vähem kui 7 tundi. Kaalulangus uni uliopilane läbisid biomeditsiiniliste testide aku ja kandsid nädala jooksul randmel aktigraafi seadet, mis jälgib füüsilist liikumist une mõõtmiseks.\nSamuti registreerisid nad oma dieedi 7 päevaks toidupäevikus. Pärast seda määrati nad juhuslikult kas kontrollrühma mis ei saanud uneharidust või unehariduse rühma.\nUneõppe rühma kuulujad said isiklikult oma unerežiimi käsitleva hariduse ja olid nõus teatud käitumist, sealhulgas kokkulepitud magamaminekut, muutma. Kolme nädala pärast jälgiti kõigi und nädala jooksul uuesti randmeaktograafi abil ja korrati toidupäevikut.\nNad kordasid ka muid biomeditsiinilisi katseid, mis hõlmasid järgmist: ainevahetuse kiiruse hindamine puhkeseisundis vöökoha, pikkuse ja kaalu mõõtmine kogu energiakulu vereanalüüsid maksafunktsiooni, glükoositaseme ja kolesteroolitaseme uurimiseks vererõhk Une mõõtmistulemused, mida toetas unepäevik, vaatasid kokku voodis viibimise aega, uneperioodi, une kestust uneperioodil magamiseks kulutatud aega ja une kvaliteeti näiteks magades veedetud aja osakaaluöösel magamiseks ja ärkamiseks kuluv aeg.\nMillised olid põhitulemused? Uuringust loobus 4 inimest 3 ajaliste piirangute tõttu ja 1 unerežiimiga seotud tehniliste probleemide tõttu. Kuid ainult 3 st inimesest, kellel oli uneharidus, suurendas tegelikult une soovitatud 7—9 tunnini öö nädala keskmisena.\nRohkem magusaid unenägusid võib aidata teie magusaisu\nKaalulangus uni uliopilane erinevus algtasemest võrreldes kontrollrühmaga oli: 56 minutit pikem aeg voodis vahemikus 31 minutit kuni 1 tund 21 minutit 52 minutit pikem uneperiood vahemikus 27 minutit kuni 1 tund 17 minutit - kogu öö jooksul magamiseks kulutatud aeg 32 minutit pikem uneaeg vahemikus 11 minutit kuni 54 minutit - see mõõtis üksikute unepisoodide pikkust öö jooksul Subjektiivne unekvaliteedi aruandlus, sealhulgas magades veedetud aja protsent, vähenes uneharidusega inimeste puhul.\nDieedipäeviku tulemusel määrati 9 toidutüüpi näiteks valk, süsivesikud, suhkrud ja kiudained ja 2 dieedi kvaliteeti. Neist ainsad, mis näitasid erinevust rühmade vahel võrreldes algtasemega, olid: vabad suhkrud toidule lisatud suhkrud või suhkrurikkad toidud, näiteks mahl või mesiunepikenduse rühmas 10,3 g madalam kui kontrollgrupis päevas valgu tarbimine püsis une pikendamise rühmas 4,5 g suurem päevas une pikendamise rühm sööb rohkem kooskõlas Ühendkuningriigi toitumisjuhistega, peamiselt seetõttu, et nad sõid vähem suhkrut Ehkki kogu terviseriskid kaalulangusega langes veidi teatati mõnes Ühendkuningriigi meediasei olnud uuring piisavalt suur, et oleksime kindlad, et see pole juhuslik leid.\nSeosed teadusega "Näkkimise peatamise võti võib olla sama lihtne kui voodisse minek," teatab Mail Online.\nKuidas teadlased tulemusi tõlgendasid? Teadlaste sõnul näitas nende uuring "isikupärane käitumiskonsultatsioon, mis on suunatud unehügieenile, on teostatav kaalulangus uni uliopilane sekkumine", mida saab kasutada pikema une mõju testimiseks. Nad ütlesid, et dieedi "pilootuuring" näitab, et une pikendamise nõuannete järgimine võib vähendada vaba suhkrute tarbimist ".\nNad ütlevad, et on võimalik, et "une sekkumises osalemine oli ajendanud muutusi [unehariduse] rühma toitumisalases aruandluses" - see tähendab, et uneharidusega tegelev rühm võib olla teadlikult või teadvustamata söödud suhkru kogusest alateadlik, sest nad tahtsid tunduda terved. Alternatiivne seletus on nende sõnul see, et unepuudus võib suurendada suhkruisu või et pikem uneaeg veetmine piirab aega, mil inimesed saavad suupisteid süüa.\nJäreldus Korralik kaalulangus uni uliopilane muudab palju enesetunnet ja energiat. Unepuudust ja halbu magamisharjumusi on varem seostatud terviseprobleemidega.\nSiis muutsin toitumist, aga 63 kandis jäi kaal seisma. Liitusin klubiga, sest veel veidike maad on minna ja ehk see ergutab mind tagant. Nüüd ei piisa enam sellest, et söön tervislikult, vaid pean rohkem koguseid piirama, rohkem trenni tegema. Samuti loobusin pärast kella kuut söömisest. Mulle sobib, kui kaal aeglaselt alaneb, peaasi, et alaneb.\nSee uuring viitab sellele, et und võib olla võimalik parandada unehügieeni alase hariduse abil - asjadega, mida saate teha oma hea une võimaluste parandamiseks. Uuring annab mõned tõendid selle kohta, et see võib mõjutada teie söömist.\nÕpik on mõeldud nii arstiteaduse põhiõppe üliõpilastele kui ka peremeditsiini eriala omandavatele arstidele.\nKuid tõendid pole eriti tugevad ja need võivad olla tingitud sellest, et inimesed teatasid ebatäpselt, mida nad sõid. Uuring ei olnud kavandatud nii suureks, et inimeste toitumises muutusi tabada, ja see leidis olulist muutust ainult "vabades suhkrutes" - suhkrus, mis lisati sellistele toitudele nagu küpsised ja maiustused või mis sisaldus suures koguses puuviljamahlas või mees. On julgustav, et uuring leidis hariduse positiivse mõju, mis aitab inimestel paremini magada.\nKui aga soovite kaalust alla võtta, peate tõenäoliselt sellega rohkem tegelema kui "magage end saledana". Korralikult koostatud kaalulangetamise dieet võib aidata - lisateabe saamiseks pöörduge oma perearsti poole. Unehügieeni nõuanded hea une jaoks hõlmavad järgmist: pidage regulaarset unetundi treenige regulaarselt - kuid mitte otse enne magamaminekut vähendada kofeiini ära söö vahetult enne magamaminekut Baziani analüüs Toimetanud NHS-i veebisait Lingid pealkirjadele Kuidas minutine lisavoodi võib aidata teil koogile ei öelda: ekstra shuteye võib vähendada ebatervislike suhkrute tarbimist iga päev kolmandiku võrra Mail Online, Une pikendamine on teostatav elustiili sekkumine vabalt elavatele täiskasvanutele, kellel on tavaliselt lühike magamiskoht: kas on võimalik strateegia vabade suhkrute tarbimise vähendamiseks?\nRandomiseeritud kontrollitud pilootuuring American Journal of Clinical Nutrition. Avaldatud veebis\nRohkem magusaid unenägusid võib aidata teie magusaisu - Healths -


Apple Music ületab 20 miljonit maksvat kasutajat IPhone'i uudised\nApple Music ületab 20 miljonit maksvat kasutajat\n30. juunil 2015 käivitas muusikateenuse Apple Music ametlikult kümnetes riikides ja nüüd, pärast vaid poolteist aastat eksisteerimist, juba on ületanud 20 miljonit maksvat abonenti Pidage meeles, et teenusel pole uute kasutajate testimise esimese kolme kuu jooksul ühtegi tasuta võimalust.\nSelles pole kahtlust see on tähelepanuväärne kasv, mitte ainult selle valmistamise kiiruse tõttu, vaid ka seetõttu, et see seisab silmitsi võimsate ja konsolideeritud konkurentidega, näiteks Spotify, palju laiema kasutajaskonnaga, või arvukate kriitikate tõttu, mida Apple Music oma liidese suhtes kritiseeris - kasutaja, keda süüdistatakse mitte eriti intuitiivses olukorras. Nüüd räägib Eddy Cue Apple Musicu edukusest Billboardil, andes a määrav tähtsus ainuõiguslikule nii kritiseerisid mõned suuremad plaadifirmad.\n1 Apple Music: 20 miljonit ja loeb\n2 Eksklusiivsed töötajad jätkavad "vajaduse korral"\n3 Tohutu mõju hiphopile\nApple Music: 20 miljonit ja loeb\nApple on avaldanud oma voogesituse muusikateenuse uusimad andmed, mis seda paljastavad Apple Music on juba läbinud 20 miljoni abonendiliini Vaid 18 kuuga sama, mis platvormil on olnud pärast selle käivitamist 30. juunil 2015. Seega näib kasv olevat kiirenenud ja igal juhul toimub see muljetavaldava kiirusega alates Apple Music on viimase kolme kuu jooksul kasvanud 15%, kuna ettevõte teatas septembri alguses, iPhone 17 turule toomise ajal, 7 miljonist abonendist.\nTeisalt on Cupertino ettevõte seda näidanud Apple Music ja iTunes muutuvad kokkusobimatuks, kuna 60% Apple Musicu tellijatest pole viimase 12 kuu jooksul iTunesist muusikasisu ostnud. Lisaks on "valdav enamus uusi kliente", ütleb Interneti-toodete ja -teenuste asepresident Eddy Cue Kuulutustahvel.\nNendel hetkedel Apple Music on saadaval enam kui sajas riigisja üle poole abonentidest elab väljaspool Ameerika Ühendriike sellistel turgudel nagu Kanada, Hiina, Lõuna-Aafrika, Jaapan, Venemaa, Brasiilia ja India.\n"Sellest on möödunud aasta," ütleb Cue. "Olime põnevil, nähes, et võime võtta [kunstnike] kirgi ja viia need esikohale. Chance the Rapper, mille paigutasime ainult Apple Musicu, jõudis Billboardi edetabelis kümne parema hulka [põhineb ainult voogesitusvaadetel] ja ma ei mäleta, et oleksin seda varem teinud. "\nEksklusiivsed töötajad jätkavad "vajaduse korral"\nHoolimata Universal Music Groupi presidendi Lucian Grainge mandaadist, püüdes keelata eksklusiivsete väljaannete allkirjastamine kõigile sellesse rühma kuuluvatele plaadifirmadele, juhib Cue tähelepanu sellele, et ainuõigus jätkub lähitulevikus "vajaduse korral" sest "Nad töötavad väga hästi kõigi asjaosaliste jaoks, sobivad suurepäraselt plaadifirma jaoks, töötavad artisti ja meie heaks." Hoolimata nendest avaldustest ei tundu, et Apple eksisteerib nende eksklusiivsete väljalasete suhtes üldist poliitikat"See on tegelikult asjade viskamine," ütleb Cue. "Mõnikord on seda mõtet teha."\nTohutu mõju hiphopile\nBillboardist tuletavad nad meelde, et hiphopiartistide puhul on "Apple selgelt voogesituse koormuse juht ja aitab traditsioonilist raadiot mõjutada". Pole midagi üllatavat, kui eesotsas on dr Dre ja Jimmy Iovine, kuid Cue lisab, et Apple on juba pikka aega püüdnud seda žanrit nähtavamaks muuta, kuigi ettevõte on traditsiooniliselt olnud žanriga paremini kooskõlas. juhtum U2 või Cue lemmiku Bruce Springsteeniga. "Oleme alati arvanud, et hiphop on nii iTunes'is kui voogesituses alaesindatud ning rohkem inimesi kuulab hiphoppi kui kunagi varem, nii et oleme selles valdkonnas palju tööd teinud."\nLühidalt, hoolimata erinevast kriitikast ja arvamustest, On vaieldamatu, et Apple Music ületab paljudel meist ootusi ja et see on nii kasutajate kui ka muusikamaastikul avaldatava mõju osas väga edukas.. Ja nüüd koos Apple Musicu õpilane eksporditakse rohkematesse riikidesse, kindlasti on vaja veel palju abonente.\nTäielik tee artiklini: IPhone'i uudised » uudised » Apple Music ületab 20 miljonit maksvat kasutajat\nSpotify oli ka 20?\nOn rohkem. Kui ma õigesti mäletan, siis kui Muusika jõudis 15 miljonini, oli Spotifys 30 ja see oli umbes 5 või 6 kuud tagasi, nii et sellel peab olema juba midagi muud\nVasta José Alfoceale\nFitbiti Pebble'i ostmine tühistab Pebble Time 2 ja Core tellimused\nSamsung Galaxy S8 kõrvaldab kõrvaklappide pesa ja võtab kasutusele USB-C pistiku


Seiklused ja jutud: Harry Potteri kriitika\n08 jaanuar, 2020\nHarry Potteri kriitika\nEsiteks ei ole ma mingitpidi sihtgrupp - tegemist on ju lasteraamatuga (kuigi sellele vaidleks küll vägagi vastu). Ja teiseks pole fantaasiakirjandus üldse minu tassike teed.\nOmetigi lugesin ma kõik seitse raamatut enam-vähem ühe hingetõmbega läbi. Sest... vau! Harry Potteri fenomen ei ole minu meelest üldse nii väga loos endas (kuigi ka lugu on erakordselt haarav), vaid eelkõige selles, et Rowling on fenomenaalselt hea kirjutaja.\nJa no see on muidugi veel omaette teema, et kui sa pole elu sees midagi avaldanud, aga viskad esimeseks teoseks kokku Harry Potteri (x7) ja saad esimeseks inimeseks maailmas, kes oma esimese miljardi (mitte miljoni, eksole, vaid tuhat miljonit) kirjutamisega teenib.\nOlles lugemisega poole peal, andsin ka filmidele võimaluse ja need mulle üllataval kombel üldse ei meeldinud (vaatasin esimese, teise ja pool kuuendast). Filmid olid nagu mingi intellektipuudega tüübi pealiskaudne tõlgendus neist suurepäraselt kirjutatud raamatutest. Esiteks täiesti lastekad, mida raamatud minu meelest üldse ei ole. Sügavus on puudu, sündmustik jookseb üheplaaniliselt nagu tüütu koolitöö, kus on vaja laias laastus olulisemad punktid kaetud saada, aga mitte üleliia pingutada.\nRaamatud olid aga ühtlaselt head. Mõned tähelepanekud mul muidugi tekkisid:\n- Võlumaailma kõige, kõige, KÕIGE olulisem titt jäeti keset ööd lihtsalt sugulaste trepile. Mis pani mind mõtlema, et mul endal on küll vahel nii, et ei lähe mitu päeva majast välja või sõidan otse garaažist. Vabalt võiks juhtuda, et ei leia seda last enne järgmist nädalat! Pealegi oli tegemist aastase marakratiga, kes kõigi loogikareeglite kohaselt oleks ammu enne minema pühkinud kui keegi teda avastama oleks sattunud. Aga see selleks.\n- Mulle meeldis, kuidas kirjanik oli Dursley perekonna kirjeldamist silmnähtava mõnuga võtnud. Et kui keegi juba üdini nõme on, siis olgu tal ka viis topeltlõuga ja hobusenägu. Aus värk.\n- Kahju, et Hermione vanematel nii põgusalt peatuti. Selle kolme lause kohta, mis seitsme raamatu peale nendest rääkimisele kulutati, võiks arvata, et tegemist oli igati normaalsete inimestega, kes oma ainsat last kahtlemata armastasid. Aga see laps läks 11-aastaselt võlurite kooli ja põhimõtteliselt kodus enam nägu ei näidanudki! Jõulud ja lihavõtted veetis koolis, sest kogu aeg "oli tegemist" ning suved klassivenna kodus. Kuni ta siis lõpuks täisealiseks sai, oma vanemad Austraaliasse võlus ning nende mälu enda olemasolu kohta kustutas. Asjaolusid arvestades ei jäänud tal muidugi palju muud üle, aga ikkagi.\n- Esimestes raamatutes rõhutati korduvalt seda kui palju pappi Harryl on ja kui vaene on tema parim sõber Ron. Ron ei saanud endale isegi öökulli lubada, pidi leppima põdura rotiga; kandis teiste vanu riideid ning vehkis katkise võlukepiga, mis pidevalt probleeme valmistas. Iga kord kui nad läksid Harryga koos kooliasju soetama, lootsin, et Harry teeb talle üllatuse ja ostab talle miskit... aga ei. Ja siis tulid jõulud, jälle arvasin sama... aga ei. Pärast seda kui mu lootused olid sada korda purunenud, ütles Harry mingis kontekstis, et Ron ja tema perekond on talle nii kallid, et annaks neile meelsasti KOGU oma raha, aga "nad ei võtaks seda iial vastu". No shit, Sherlock! Loomulikult ei võtaks nad kogu su varandust, aga see ei tähenda, et sa ei võiks sõbramehe poolest semule uut võlukeppi osta kui endal kullavarud üle ääre ajavad!\n- Harry ajas mind tegelikult päris tihti närvi. No ma saan aru küll, et selle kohta, kuidas ta esimesed 11 aastat oma elust pideva vaimse vägivalla all kannatas ja päevast-päeva jalamatina sai koheldud, poleks temast päris maailmas muud kui retsidivist kasvanud - selles mõttes tuli ta ju (ilukirjandusele kohaselt) ikkagi üle ootuste hästi välja - aga... panite tähele, kuidas talle üldse tähelepanu ei meeldinud? Kogu aeg soigus, kuidas tahaks märkamatu olla, ei taha esiletõstmist, peitis oma armi, et inimesed teda ära ei tunneks... kuni selle hetkeni, mil Hermione ja Ron prefektiks said ja oh seda hala siis! Kohe lausa solvunud! Miks teda ei valitud? Maa külmund ja kärss kärnas. Nii ebaõiglane olevat. Eee... kas sa mitte ei tahtnud madalat joont hoida?\n- Ja mingil hetkel tulid need megatähtsad eksamitulemused. Ma hoidsin hinge kinni, et kas ta üldse kuskilt läbi sai. Mulle oli pigem selline mulje jäänud, et ta ei olnud kuigi tugev õpilane. Kõiki asju tegi viimasel minutil ja tihtipeale nats ülejala. Näiteks Snape peedistas teda selle eest, et ta ei suutnud nõiajoogi retsepte järgida, ikka jäi viiest sammust kolm "kogemata" vahele. Igatahes - saabusid siis eksamitulemused ja selgus, et rohkem kui pooltes ainetes on ta saanud "oivalise" või "üle ootuste" tulemuse. Vaatasin suu ammuli seda hinnetelehte ja mõtlesin, et vauu, ta on kindlasti super rahul... aga mis juhtus - Harry oli PETTUNUD! Arvas, et saab paremad tulemused!!! Jumala eest, mina ei tea, mille põhjal tal küll nii põhjendamatu ootus tekkis, aga näe - tekkis.\n- Harry oli muidugi taotlustlikult kangelaslikuks kirjutatud. Tegelikult oli tema tugevus mitte teistest targem või osavam olemises (seda ta ju tegelikult ei olnud), vaid heasüdamlikkuses ja ustavuses, mis talle palju sõpru ning poolehoidjaid tõi, kes kriitilistel hetkedel nõu ja jõuga abiks olid. Ilma nendeta poleks ta omadega kuskile jõudnud! Aga need asjad, mis ainult temast sõltusid, olid tihtipeale puhas õnnevärk - mingi kaasasündinud kaitse või niisama juhus.\n- Muide, kas te panite tähele, et fotod olid "elus", kuid tummad, samas kui maalitud inimestega sai ka juttu ajada? Veelgi enam - nad käisid isegi teiste maalide peal külas! Mis kaval viis end surematuks muuta! Kahju, et Harry vanemad seda nõksu ära ei jaganud...\n- Ainus asi, mis raamatus minu jaoks täiesti vale tundus, oli Hermione ja Ron'i suhe. Hermione on minu meelest see tüüp, kel on vaja meest, kellele saaks alt üles vaadata ja Ron, muidu küll igati tore poiss, selleks kindlasti ei kvalifitseeruks.\nAga ei, mis siin ikka norida, vägev lugu! Mulle meeldis, et kogu see võlumaailm oli uskumatult sujuvalt reaalsusega seotud. Keegi ütles, et Harry Potteri seeria on võitlusest hea ja kurja vahel, mis pani mind natuke muretsema, et äkki koorub sealt mingi tobe muinasjutt, selline lihtsakoeline, kus üks pool on üdini halb ning teine hea, aga ei, üldse mitte! No okei, Harry oli muidugi kohati natuke liiga kangelane, näiteks viimase raamatu algus kippus veidi selliseks, et "me ei tea, mida me otsime ja pole aimugi, kust seda leida, aga kuulge, proovime näiteks siit..." ja BOOM! kohe leitud.\nSamas läks sama raamatu teine pool niiii intensiivseks ja huvitavaks, et ma oleks tahtnud vahetpidamata küüsi närida. Peab ikka aju olema, et seda kõike välja mõelda! Kujutate ette kui värvikaid unenägusid J.K.Rowling võib näha? Mu enda omadki üllatavad vahel, kuigi minul ei ole fantaasiat ollagi!\nJa mõni ime, et need raamatud nii meeletu populaarsuse on saavutanud - need on päriselt kah maagilised, kuna iga lugeja kogemus on erinev olenevalt vanusest, elukogemusest, haridusest, perekonnaseisust ja teab millest veel. Pole siis ime, et paljud neid korduvalt üle loevad, sest alati avaneb natuke uus lugu. Ma ei jõua ära oodata, et saaks seda isegi teha.\nPostitas: Anu at 06:54\nreet 8/1/20 08:14\nMa muidu ilmaski siin ei kommenteeri, aga nüüd ei saa ütlemata jätta.\nFilmide suhtes olen nõus. Kõigist kõige viletsam on minu meelest neljas, kus on nii mõnedki üliolulised stseenid lihtsalt välja jäetud.\nEksamitulemuste ja solvumiste kohta julgen väita, et kuna Harry on nendel hetkedel õitsvas puberteedis - millega kaasnevad hädad on sujuvalt välja jäetud! -, siis ta mõtleb ja käitubki nii, nagu üks pühendunud pubekas. Mul on sellest sordist hetkel kaks tükki ja nad on oma suhtumiste poolest täpselt nagu Potteri-raamatust välja astunud.\nHermione koos oma pere ja kõige muuga on minu jaoks kah liiga üheplaaniline ja juhuslik tegelane. Küllap ei mahtunud raamatusse ära, sest oli vaja sajanda nõiajoogi retseptile ruumi jätta.\nAnu 8/1/20 08:24\nHah, just arutasime sõbrannaga, et päris pubekad ei ole elu sees nii normaalsed kui raamatupubekad, Potteris on nad ka tegelikult liiga mõistlikud, vabalt oleks võinud rohkem tujukust ja hormoonimöllu olla. Nii et jaa, sul on täiesti õigus!\nFilmid võiks keegi ühel hetkel ümber teha. Paremini. Ma saan aru, et autori soovil olid kõik näitlejad britid ja filmitud ka seal, aga no minu meelest sellest head nahka ei tulnud. Tahaks korralikku Hollywoodi asja, eriefektid saaks kah nüüdsel ajal kõvasti paremaks teha kui pea 20 aastat tagasi.\nKatariin 8/1/20 09:26\nMa olen HP saagat lugenud vähemalt 2x ja audioraamatuna kuulanud 4 või 5x. Soovitan seda Stephen Fry loetud audioraamatut väga (US raamat on vist kellegi teise poolt sisse loetud), sest see on lihtsalt niiii hea. Lisaks avastasin ma igal kuulamisel uusi detaile, mis loo veel sügavamaks ja paremaks tegid :)\nAnu 8/1/20 18:43\nProovin järele järgmise ringiga! Audioraamatud pidavat väga head olema Potteril, jah, ma olen seda juba mitmest kohast kuulnud.\nliisbet 8/1/20 09:38\nKui podcasti kuulaja oled (või kui isegi pole), siis ma soovitan Potterlessi (https://www.potterlesspodcast.com/). 25 aastane mees otsustab ka Harry Potterit lugema hakata ja siis analüüsib kõiki raamatuid üksipulgi - hirmnaljakas ja mõnus ajaviide!\nAnu 8/1/20 18:44\nOo, vägagi olen podcasti kuulaja! Aitäh!\nAnonüümne 8/1/20 10:24\nEesti keeles on parimad eksamitulemused "oivaline" ja "üle ootuste", "prefect" on "prefekt" :)\nAnu 8/1/20 18:46\nAitäh, parandan tekstis ka ära!\nCax Murka 8/1/20 20:37\nÜle ootuste ei tähenda tingimata super'it, nagu McGonagall seda Harryle seletas. No et kui sa oled muidu 2-vääriline ja nüüd punnid 3 peale, siis oledki üle ootuste. Hermione puhul see võiks olla siis juba 10+ viiepallisüsteemis.\nkitty 8/1/20 11:25\nmäletad seda kohta, kus Harry ostab lendluudpalli maailmakarika mängu eel Ronile binokli vms ja väidab, et nüüd jõuluks kinki ei saa... ja siis Ron maksab talle härjapõlvlaste kullaga ja ütleb (naljaga muidugi), et nüüd pead mulle ikka jõulukingi tegema... ja siis kevadel tuleb välja, et kuld polnud päris - Ron zoomib kohe sisse, et "omg, miks sa mulle jõulukingi tegid" või midagi sinnakanti. (lisaks solvub selle peale, et Harry isegi ei mäleta kogu seda jama ja ei märganud, et kuld kõdunenud lehtedeks muutus.) mingeid selliseid näiteid on veel. see rahateema on ta jaoks ikka tõesti tundlik! (sama raamatu lõpus annab Harry oma kolmevõluri turnbiiri auhinnaraha Freedile ja George'ile ja palub neil Ronile uue piduliku rüü osta - jällegi, ta tahab ja püüab seda teha, aga ta peab olema väga ettevaatlik, sest Ron tõesti kipub solvuma.)\nAnu 8/1/20 18:50\nRon oli väga tundlik tõesti, aga ma nii väga oleks tahtnud näha, et Harry püüaks natuke rohkem. Selle üle kui ta kaksikutele raha andis, oli mul väga hea meel. Natuke tegelikult lootsin, et ta jagab seda Roni ja Hermionega, sest nemad olid selle sama palju välja teeninud kui Harry ise, aga see kaksikutele andmine oli isegi parem lahendus.\nAnonüümne 8/1/20 14:24\nMa olin laps kui ise neid raamatuid lugesin ja lapsena tundus kõik raamatus toimuv täiesti normaalne, sest täpselt nii nagu kasvasin mina kasvasid minuga koos ka need raamatutegelased. Nii et võta osa asju vähekese terakese soolaga - sa oled ehk kohati liiga vana, et täiskasvanuna end 100% lapse ja teismelise maailma mõista.\nFilmide osas leian ise, et neljas ja viies film on täiesti jubedad ja oleks tulnud paremini teha. Uuesti ma neid tegema ei kipuks, kui just Netflix mingit seriaali ei tahaks teha nii et iga hooaeg on üks raamat, ja Hollywoodil paluks ka oma räpased käed kõrvale jätta, sest nad kipuvad häid asju teinekord ära rikkuma. Nett on täis juttudest mis Warner Brothersil plaanis oli enne kui sai selgeks, et peab filmi tegema valmis UK-s ja sealsete näitlejatega ja need plaanid olid ikka õudsad. Ei tohi ära unustada, et ennekõike baseerub aines ju siiski UK internaatkoolidel ja ühiskonnal, mis on USAst täiesti erinev, seega ei tahaks mina fännina, et raamatud hollywoodilikult ära saaks rikutud.\nAhjaa - arvesta raamatute puhul veel sellega, et sa loed kõike Harry vaatevinklist. Sellepärast ei olegi seal Hermjone vanematest nii palju juttu või on palju soigumist selle prefectiks saamise üle või tunduvad asjad kuidagi liiga Harry-kesksed.\nAnu 8/1/20 18:54\nJa mul on veel see asi ka, et ma mitte ainult ei ole praegu liiga vana, aga mul jäi noorena lugemine täitsa vahele. Kui oleks lapsena esimest korda lugenud ja vanemana uuesti, oleks jällegi täiesti teine pilt avanenud.\nAga sinna oli muidugi väga selgelt mingeid selliseid asju peidetud, mida laps ja täiskasvanu täiesti erineva pilguga loevad. Näiteks viimases osas selle kõige hullema libahundi kommentaar, kuidas ta Hermionet ja tema "pehmet nahka" kavatseb täiega nautida. Lapsena oleks ma sealt palju vähem välja lugenud.\nCax Murka 8/1/20 15:26\nMis filmidesse puutub, siis kaks esimest olid toredad ja värvilised, hiljem läks kõik kuidagi süngeks. Kuigi mäletan oma reaktsiooni esimese filmi puhul, et mida värki, pooled asjad välja jäänud ja ülejäänud omavahel lohakalt seotud, aga siiski mitmendal vaatamisel see emotsioon ununes.\nMind ka see häiris, et Hermione üldse koju minna ei tahtnud, kuigi ta vanemad olid toredad. Ega nad Roni juures ka ju terve suve ei olnud, ülimalt ehk nädal või kaks suve lõpus. Ja tõesti, Harry oleks võinud Ronile jõuluks kinkida midagi paremat ja praktilisemat kui karbitäie komme või mõne juturaamatu. Võlukepiga oli natuke raskem, sest teatavasti seda pidi isiklikult proovima, aga küllap seal oleks midagi muud ka võinud olla - nt samane öökull või kasvõi õpikute komplekt. Viimane torkas mulle pähe just siis, kui Lockhart kinkis talle oma raamatute täiskomplekti, siis Harry oleks võinud need (või enda ostetud raamatud) ju Ronile anda, mida ta aga ei teinud, ja nemad pidid need ka jälle kasutatuna ostma, kui neil niigi vähe raha oli. Samuti oleks talle võinud pähe tulla kuidagi härra Weaslyle tema auto hüvitada, kasvõi osaliselt. Aga nagu ikka, raiskas ta raha peamiselt rongis maiustuste peale või Siganurmes mingite jaburate nännide peale.\nRetro Rott 8/1/20 16:37\nHarry andis need raamatud Ginnyle, mis on ju täpselt sama hea.\nAnu 8/1/20 18:56\nHermione oli ikka Harry sünnipäevaks alati Roni juures juba, tihtipeale öeldi, et ta on seal juba mõnda aega olnud selleks ajaks. Ja sünnipäev oli juuli lõpus. Kool sai neil minu meelest juuni lõpus läbi. Ise tahaks küll oma tütart näha rohkem kui kuu aega terve aasta kohta :D\nAnonüümne 8/1/20 18:22\nInimesed, Harry oli ju laps siis, laps ei tule selliste asjade peale, et auto hüvitada jne. Eriti kui pole kedagi suunamas. Loomulikult "raiskab" laps rongis raha maiustustele mitte mõeldes et peaks vist säästukontole hoopis panema. No tõesti, loe ja imesta siin. Lapsed ja teismelised pole " praktilised" täiskasvanud, sellepärast neid raamatuid võtta täiskasvanu seisukohalt on tõesti arusaamatu. Miks ja miks..\nAnonüümne 8/1/20 20:16\nMa ise lugesin neid raamatuid paar aastat tagasi ja kõike nii täpselt ehk ei mäleta, aga:\n- "Võlumaailma kõige olulisem titt jäeti keset ööd lihtsalt sugulaste trepile" - selle kohta oli minu meelest raamatus kirjas, et pärast trepile jätmist nad vargsi ikka jälgisid teda kuni avastamiseni.\n- Hermione ja vanemate kohtumise sagedus - mulle endale see nii üllatav ei olnud, kuna mõnevõrra vanemat inglise kirjandust lugedes kohtab päris tihti, et pärast seda kui laps pandi Inglismaal internaatkooli siis kohtutigi ainult aeg-ajalt suurematel vaheaegadel :) Et varakult selline distantsi tekitamine. Samas Rowlingule oli see, et kogu kamp oli pidevalt koos, tegevuste kirjutamiseks mugav ka, kuna võimaldas rohkem sündmusi vaheaegadesse lisada. Ron ka ju päris kõikidel vaheaegadel kodus ei käinud või siis lühendas neid.\n- Mulle endale meeldis, et Rowling oli Harry tegelaskuju iseloomu, õppimise jms poolest mitmekülgseks teinud. St. et peategelane ei olnud igast küljest täiuslik, vaid tal oli ka mitmeid vigu. Tegelikult see ei puuduta ainult Harryt, vaid mitmeid karaktereid, kellel rohkem peatuti - nt. et raamatutes kajastatud läbinisti hea/halb karakter vahetasid viimase osa lõpus kohad või et Malfoy vanemad, keda kujutati väga halbade inimestena, hoolisid kõigest hoolimata väga oma pojast, jne.\n- Rowling on ise ka hiljem tunnistanud, et ta kahetses, et kirjutas Ron ja Hermione paariks. Ühtlasi on selles suhtes tore kirjanik, et on pärast raamatu seeria lõppu vastanud aktiivselt inimeste küsimustele raamatute kohta/andnud mitmeid intervjuusid, kus on selgitanud lahti, miks ta nii otsustas kirjutada või kuidas ta tegelaste tulevikku edasi näeb. Nt. https://www.radiotimes.com/news/2017-06-26/20-burning-harry-potter-questions-jk-rowling-answered-after-the-books-were-published/ või https://www.beyondhogwarts.com/harry-potter/articles/jk-rowling-goes-beyond-the-epilogue.html\nAnu 8/1/20 21:05\nRoni osas võtsin ma seda kodus mittekäimist kuidagi kergemalt, sest tema vanematel oli ju 7 last - mõni ikka juhtub koju! :D Aga kirjutamise mõttes oli tõesti mugavam kui nad kõik koos kogu aeg.\nJaa, mulle ka meeldis, et Harryl oli vigu! Ja see ka, et kõik tegelaskujud olid oma heade ja halbade külgedega, nt Dursleyd ju ka - Harry suhtes väga ebameeldivad, aga omaenda poega armastasid ju meeletult. Ja Malfoy ema puhul mulle väga meeldis see stseen lõpus, kus ta väga suurele riskile läks puhtalt selleks, et teada saada, on tema pojaga kõik okei. Nii inimlik tegelikult.\nAnu 8/1/20 21:07\nAhjaa, ainus üdini negatiivne tegelane oli Voldemort, aga tema oli kliinilises mõttes nii selgelt psühhopaat, et talle ei saa seda jällegi ette heita - järelikult ju sündis sellisena.\nCax Murka 8/1/20 20:43\nJa ikkagi ei seleta keegi ära, kuidas neil kool alati esmaspäeval algas. Kui ma õigesti aru sain, siis 1. kp nad hommikust õhtuni sõitsid rongis ja alles 2. kp algas õpetöö, järelikult oli 1. september alati pühapäev ja 2. september alati esmaspäev, mis on absoluutselt võimatu, kuna kuupäevad "hüppavad igal aastal ühe nädalapäeva võrra edasi, liigaastal veel 29. veebruari järel kaks päeva (järgmistel aastatel siis jälle ühe päeva, kuni järgmise liigaastani, niiet umbes mõne liigaastaga, mis on teatavasti iga nelja aasta tagant, saab nädal täis ja SIIS on alles jälle see kuupäev samal nädalapäeval.\nMa ei pannud seda üldse tähele, mis päeval kool algas :)\nAnonüümne 8/1/20 21:20\nMa ei ole Potterit lugenud ja seega ei tea kas raamatus öeldakse, et kool algas alati 1.septembril, aga Potteri väliselt ei alga Inglismaal kunagi kool 1.septembril nagu Eestis vaid algabki tavaliselt kas 7 septembril või mis tahes teisel esmaspäeval (või teisipäeval) peale suvevaheaega (või mis tahes vaheaega) :-)\nCax Murka 8/1/20 21:51\nRaamatus oli jah korduvalt nii - et kui tuli see enne-koolialguse-kiri, kus öeldi, milliseid õpikuid ja muid vidinaid-erivahendeid on tarvis, ja et rong väljub 1. septembril siis ja siis, ja edasi - vahepealne värk - kõik see kohalejõudmine ja õhtusöök suures saalis, siis läksid magama - ja siis oligi juba esmaspäev, järelikult 2. sept., ja nad läksid kooliaasta esimesse tundi.\nritsik 9/1/20 00:02\nMa filmide kaitseks tahaks öelda, et Sigatüüka "õppejõud" mulle väga meeldisid, eriti Alan Rickman, Robbie Coltrane, mõlemad Dumbledore-näitlejad jt.\nLapstegelaste galerii oli ka kirev ja tore, pisikesest Pattinsonist alates teiste tulevaste staarideni.\nAnu 9/1/20 07:02\nKusjuures mulle ka meeldisid mitmed näitlejad, just tüpaaži poolest (sest mõnel juhul oleks võinud näitlemisoskus parem olla). Aga peamised õpetajad ja Harry (mida noorem, seda nunnum) ja Hermione sobisid minu meelest sinna hästi.\nCax Murka 9/1/20 09:13\nÕpetajad olid toredad jah. Briti filmides-sarjades on nagu Eestiski - alati täpselt samad näod, aga selles filmis see nagu ei häirinud.\nAga mis mind veel raamatus häiris - koridorid olid jääkülmad ja tõmbetuulesed. Nojah, magamis-puhke- ja klassitubades olid kaminad, mida kütsid majahaldjad, aga jeerum küll, kas selle aja peale ei oleks saanud juba keskkütet sisse organiseerida - vanniveekraanid olid ju olemas, milles küsimus? Või mingi sarnane võlumaailma ekvivalent. Või kasvõi võluväelgi mingi jäävloitsuga koridore soojendada, et õpilastel kahe tunni vahel klassist klassi siirdudes nina ja kõrvad peast ei kukuks. Nii kaugel põhjas ei saa ju ka talv ootamatult tulla, nagu ta Eestis kipub olema, irw, ikkagi kohe Põhja-Jäämere külje all.\nJa samas - sundida Kolmevõluriturniiril lapsi talveaigas jääkülma järve - numaitia, lapslugejad ehk ei saanud sellest aru, aga täiskasvanuna tundub see küll lausa mõrtsukalikuna. Ehk jällegi - kui uhad end enne soojusloitsuga üle (küllap ikka mõni selline oli).\nCax Murka 9/1/20 10:54\nOots, aga loe siis see viimane raamat ka läbi, näidend või mis ta oli, ja vaata need kaks Grindelwandi filmi ka ära :) Viimaseid pidi juurde tulema, vist lausa kuus tükki.\nAnu 9/1/20 18:30\nSelle viimase kohta, mis näidendina on kirjutatud, ei ole ma midagi väga head kuulnud, nii et jätan vahele. Praegu sai neid seitset raamatut täpselt parasjagu ja väga mõnusalt lõppes, tõmmates kõik otsad ilusti kokku, ma kardan, et see näidendiasi võib minu jaoks üldmulje ära rikkuda pigem.\nNägematu 9/1/20 20:56\nSirvisin poes seda "näidendiasja" ja jätsin ostmata. Olen Potterifänn aastast 2006, aga otsustasin samuti, et nende seitsme raamatuga olen oma elamuse täpselt kätte saanud. Elamus ise on absoluutselt võimas esimesest raamatust alates ja tõesti - suuresti just kirjaniku ladususe, mitte niivõrd loo enda pärast. Mind ulmevaldkond ega muu säärane pole muidu kunagi tõmmanud. Olen lugenud ainult eesti keelde tõlgitut, aga pean mainima, et maru sujuvalt on seda tehtud.\nOlen tervet sarja lugenud kokku julgesti üle kümne korra (tean täpselt mitu korda, aga ei taha öelda - peetaks hulluks :D )ja ikka veel on avastamisrõõmu. See lugu avab end iga kord veidi veel ja üha uues valguses, kasvab koos mu enda elukogemusega.\nFilmid olen ära vaadanud. Jupiti vaatasin ka sel aastal viimast osa. Ma ei ole filmivaataja lihtsalt ja eks raamatuelamus häirib ka. Üllatav oli mu jaoks, kui filmi nägin, et kuidas julgelt üle poolte tegelaste olid väga sarnased minu peas kuju saanud tegelastega. Rowling oli seega osav kirjeldaja, kes suutis inimestes üsna ühese pildi luua. Osa mu kujutluspiltidest on loomulikult hiljem filmi poolt korrigeeritud ka, ei saa salata.\nDumbledore oli filmis mu jaoks vale, ma olin kujutlenud tema rolli kääbikute Gandalfi :D\nRoni vennad ja ema ei olnud ka need. Snape oli praktiliselt minu mõtte koopia, ainult et ilusam. Siriuseks olin kujutlenud musketäride Athose, seega filmiSirius ei läinud kohe mitte. Voldemort oli vale ja suurem Harry samuti. Igasuguseid möödarääkivusi ja imelikult lahendatud (või suisa lahendamatuid) teemasid oli ka minu jaoks kuhjaga, aga ei lasknud end suuremat häirida\nOlen suur raamatukoi ja lemmikuid on mul palju, aga Potteri seitse raamatut on päris kindlasti esikohal, päris huvitav oleks teada, kas üldse loengi kunagi midagi, mis rohkem meeldiks.\nAnu 9/1/20 23:27\nKusjuures esimene asi, mida ma Potteri sarja lugema hakates märkasin, oli see, et kirjeldused olid tõesti niivõrd head, et mul hakkas kohe endal film peas jooksma. Võib-olla sellepärast pettusingi filmides nii kõvasti, et see "minu oma film" oli ikka kõvasti parem!\nRowling on uskumatult andekas kirjutaja, seal oli ju väga palju erinevaid tekste tegelikult, nt Rita Skeeteri artiklid väärivad omaette väljatõstmist. Dumbledore'i puhul oli mitmeid väga tabavaid dialooge (või no pigem monolooge, näiteks see, mida ta Dursleytele ütles kui viimane kord Harryle järele läks). Need tabavad ja sarkastilised nopped, mida Mcgonagall Umbridgele ütles. Ja no palju veel. Igal tegelasel oli ikka täiesti konkreetselt oma stiil, mis erines kõigist teistest, mis siis, et sama kirjaniku loodud. No ja sekka veel luuletused ja kõik muu.\nnotsu 15/1/20 03:26\njääkülmad ja tõmbetuulesed koridorid on ilmselt osa tüüpilise traditsioonilise inglise internaatkooli atmosfäärist. Seda, et Inglismaal eriti sooje ruume ei hinnata, on paljud välismaalased kirjeldanud (ma päris viimasest ajast ei tea).\nCax Murka 15/1/20 10:16\nMis tuletab mulle meelde sarja "Oru valitseja" (Monarch of the Glen), kus umbes poole näitamise pealt Ardverikie' lossis, kus võtted toimusid, vahetati vanad tuudoriaegsed rombklaasidega aknad uute pakettakende vastu. Ilmselt tõi sari omanikele piisavalt sisse, et terves lossis aknaid vahetada, see pole ju mingi odav lõbu. Aga kui GoogleMaps'iga ringi täia, siis on näha, et tänapäeval on seal väga palju uusi aknaid - ilmselt on ka britid tüdinud sellest, et neil pidevalt "kõrvad laperdaksid tõmbetuulest".\nJa kuskilt lugesin, et kui seni oli brittidel süsi kippelt käes, siis mingil hetkel, kui nad ei saanud selle kättesaamiseks enam naiste ja laste orjatööd kasutada, või ka muidu varud hakkasid lõppema, siis läksid ka kaminad moest ära. St paljud hakkasid mõtlema keskküttele ja nii, mis on ju ka mugavam. Pealegi ei olnud ka peale II MS enam nii palju teenijaid, kes igal hommikul söe- ja šlakiämbritega edasi-tagasi jookseksid. Ja eks sealt ka see esimene tulikuum teetass voodisse, et saaks vere käima ja vaimu valmistet, et sooja teki alt jääkülma tuppa hüpata.\nSamas ma olen tähele pannud, et briti koolitüdrukud lasevad ikka nende üle põlve volditud seelikute ja PÕLVIKUTEGA ringi, st sabaalune on puhta paljas - ime, et nad pole seal kõik oma neere, põisi, munasarju ja istmikunärve ära külmetanud. Minul kui arsti lapsel on seda ikka väga õudne vaadata. Meie kandsime isegi algklassides sukkpükse, mis kintsud ja pee soojas hoidsid, aga nemad seal, kus ilm muutub ilusast tormiks ja külmaks mitu korda päevas, lasevad paljareisi ringi. Ja nii Rowling kui madame Christie lasevad oma tegelastel end talvel mähkida sallidesse, mitte mantlitesse ja kampsunitesse. St Harri kui Ron ja vennad saavad muidugi jõuluks kampsunid kingitud, aga paistab, et Briti saartel ongi sallid ja kuum teetass ainsad soojasaamisallikad, meestel ka viski. A no mis mina ka tean, pole seal elanud :)\nMaris 11/2/20 22:05\nKusjuures, filmi-Sirius on ka minu jaoks vale täiesti, siiamaani pole ära harjunud, kuigi ma ikka filme ka korduvalt ja korduvalt näinud. Liiga kiitsakas ja hullu pilguga mu jaoks. Minu Sirius on kõige sarnasem Üllar Saaremäega. Aga noh, teda nad ei saanud ju võtta, pole inglane :D\nEsimesed 2 filmi ongi sellised lastekad, edasi läheb minu jaoks paremaks.\nIse ma muidu kasvasin koos Potteriga, mäletan veel, et esimesed 2 raamatut sai ostetud Paunvere laadalt, aasta oli siis 2000, või midagi taolist.. Alati kui uus ilmus, siis lugesin kõik eelmised ka ette uuesti läbi. Hingasin kõik paari päevaga, max nädalaga, sisse :D\nAa, kusjuures, mul elukaaslane muidu üldse raamatuid ei lugenud. Nagu ÜLDSE. Ja nendega sain ta samasuguseks raamatukoiks. Peale Potterit tutvustasin talle veel Sõrmuste isanda ja Kääbiku lugusid ja sealt edasi muudkui luges ja luges!\nAnu 11/2/20 23:53\nMul on siiamaani nagu mingid võõrutusnähud peale Potteri lugemist, sest mitte ükski teine raamat ei ole sama haarav ja sama hästi kirjutatud.\nkk 11/1/20 16:00\nMa vaatasin filme esimesena, just siis kui need välja tulid ning need meeldisid mulle väga! Muidugi neid uuesti vaadates (me mehega ikka vaatame neid aeg-ajalt) leiab vigu aga need väga ei häiri. Just meeldib, et need ei ole tavalised Hollykad.\nRaamatud võtsin ma kätte alles täiskasvanueas ning suutsin läbi lugeda neist esimesed neli ning viienda jätsin pooleli. Just sellepärast, et Harry pidev virisemine hakkas pinda käima :D ehk sel aastal loen lõpuni..\nJa ma vist üks vähestest, kellele Roni ja Hermione suhe meeldib :D St. mulle tundus loogiline, et pärast kõike, mida nad läbi elasid, muutusid nad lähedasteks - nad olid ju tihti kahekesi ja üksteisele toeks kuni Harry 'kangelastegusid' korda saatis. Ja Hermione on juba iseloomult nii tugev, kangekaelne, distsiplineeritud ja saavutushimuline, et ma teda kellegi temasugusega väga ette ei kujutaks. Pigem toob Ron välja tema hoolivama ja pehmema külje :)\nRowling tegi muidu ühe pika intervjuu ka, kus ta rääkis pikemalt oma loomeprotsessist ning näitas kogu materjali. See oli päris hämmastav, sest tal on olemas iga õpilase nimi ning taust, kes Hogwartsis õppis, isegi kui neid pole raamatus mainitud. Sellepärast ongi tal nii lihtne kõikidele küsimustele vastata :)\nAnu 13/1/20 06:44\nNeljandas ja viiendas ta minu meelest viriseski kõige rohkem. See-eest meeldis kuues mulle kõige rohkem, ma ei tea, kas Harryl hakkas puberteet üle minema või milles asi, aga virinat jäi kõvasti vähemaks ja kohe algusest peale läks raamat hea hooga käima. Nii et sul tasub edasi lugeda küll!\nJa see on hea point, et Hermione ja Ron olid tihti kahekesi kui Harry kangelastegusid tegi. Aga ma ikkagi ei kujuta ette, et need kaks terve elu võiks paarina koos veeta.\nCax Murka 13/1/20 09:54\nSeda enam, et Hermione oli väga hea ja kõrge ametikoha peal lõpuks, aga Ron pidas venna asemel seda võlupoodi koos teise kaksikuga. Seega ma arvan, et Hermionel oli suurem sissetulek kui temal, ja kuidas siis Ron, kes juba seda põdes, et Harry tast rikkam oli, nüüd talus seda, et tema naine see pere peamine ülalpidaja ja ilmselt ka pereasjades otsustaja on? Vaevalt et see Roni alaväärsuskompleksile kasuks tuli, kui püksid alati naise jalas olid. Kui just Hermione nii delikaatsel moel seda talle valutumaks ei teinud, mida tema suht turtsakat ja kannatamatut iseloomu arvestades ma hästi ei usugi.\nAnu 14/1/20 01:28\nCax Murka 11/1/20 19:01\nhttps://et.wikipedia.org/wiki/Harry_Potter_(romaanisari) siin on osade tegelaste sünniajad ka.\nAnonüümne 11/1/20 19:33\nSoovitan näidendit ka lugeda. Üllatavalt tore ja soojendav lugu toredate karakteritega. Ei riku kuidagi potterikogemust ära. Olen teismelisest saati lugenud ja üles kasvanud potteriga ja arvasin ka, et näidend ei ole sama. Aga väga hea lugemine oli.\nCax Murka 11/1/20 20:05\nMulle ka näidend meeldis, täiesti oli õhustikku tabatud.\nAnu 13/1/20 06:45\nVõib-olla loen siis selle näidendi ka ühel hetkel läbi!\nCax Murka 13/1/20 22:00\nTekkis kohe tahtmine uuesti oma Potterid üle lugeda :)\nKes siin eespool rääkis, et ei julgegi öelda, kui mitu korda ta neid lugenud on - ole rahulik, ka mina olen neid vähemalt sada korda lugenud :) Filme nii palju küll vaadanud ei ole, aga praegu ootan huviga neid Grindelwindi järgesid (ja siis peaks esimesed kaks kolmas kord ka üle vaatama).\nCax Murka 17/1/20 16:04\nEe ... tegelikult ma ei saanud aru, milles see Harry virisemine seisnes. Ühelt poolt olen seda mujaltki lugenud, teisalt - kui siin heidetakse ette, et ta oli teismeline ega osanud ette näha, siis loomulikult oli ta teismeline ega osanud ka oma tundeid kontrollida. Ja minu arust ta niigi rääkis vähe, ei öelnud ei Ronile ega Hermionele, mida ta tunneb või arvab, enne kui viimaks kannatus katkes ja ta midagi välja purtsatas. Ja ma arvan, et need purtsatused polnud ka mingi ime, sest kui ikka pidevalt su kallal kraaksutakse, et nojah, sa meil seoke kuulsus, mis me sinust räägime, ja mudkui poogitakse sulle külge igasugu asju, või tahetakse teada igasugu asju - umbes stiilis, et "no mis tunne sul oli, kui onu Voldi sulle ära teha üritas" ja siis lisaks see Snape'i pidev kraaksumine (ärge saage valesti aru, Alan Rickman mulle väga meeldib ja nõiajoogid oleks mul seal üks lemmikaine olnud, mitte tema pärast, vaid üldse, kuna ma ka loomult sihuke Kunksmoor), lisaks Malfoy pidev ussitamine ja mõnitamine ja teiste majade õpilaste umbusk, nii kui jälle midagi juhtus - ausalt, see oleks ka kõige kannatlikumal inimesel lõpuks üle visanud. Kui lisada siia veel see, et Dumbledore talle eriti midagi ei rääkinud (viimane tunnistas ise hiljem, et see oli viga), et Harryl ju vanemaid polnud ja seega ka õieti mitte kellegagi rääkida - täiskasvanutest, peale Hagridi, Siriuse ja Remuse, sedagi harva - ja need Voldilt pärit tujukusehood - siis mille üle te imestate?


Riigi suunakood +249 / 00249 / 011249 (riigikood)\nRiigi suunakood +249 / 00249\nriigikood / suunakood: +249\nPiirkonna suunakoodi ees olev null tuleb siin ära jätta. Nii muutub number ’03184 1103184’ pärast riigi suunakoodi lisamist järgnevalt: ’+249 3184 1103184’.\n+249 (00249) on Sudaan riigikood / suunakood. Kui te ei asu Sudaan ja soovite helistada inimesele , peate lisaks suunakoodile lisama ka riigikood / suunakood. Sudaan riigikood / suunakood on +249 (00249), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele , peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +249 . Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 1103184, suunakoodi ja riigikood / suunakood +249 jaoks tuleb valida number +249 1103184.\nTelefoninumbri alguses saab plussmärki tavaliselt kasutada selles vormingus. Siiski levinum variant on plussmärgi asendamine numbritega, mis teavitab telefonivõrku, et soovite helistada välismaa telefoninumbrile. ITU soovitab kasutada numbrit 00, mida kasutatakse ka paljudes riikides, sealhulgas kõikides Euroopa riikides. +249 (mille peate lisama asuva inimese telefoninumbri ette, et helistada talle Eesti) asemel võite kasutada ka 00249 . Fiktiivse telefoninumbri 1103184, suunakoodi ja riigikood / suunakood 00249 (Sudaan) jaoks tuleb valida number 00249 1103184.\nKui abonendile helistatakse mobiilinumbril, pole vahet, millises riigis see mobiilsideseade asub. See, kas kõne on rahvusvaheline kõne ja kas tuleb täpsustada riigikood / suunakood - antud juhul +249 (00249, Sudaan) - sõltub ainult sellest, kas kõne vastuvõttev mobiilseade kasutab helistajaga samast riigist pärit mobiilioperaatorit. Mobiilsideseadme asukoht ei oma tähtsust. Teatavatel tingimustel võib aga asukoht oluliselt mõjutada kõne hinda. Niipea kui mobiilseade valib välismaise mobiilsidevõrgu, tekivad rändlustasud. Need tasud kannab kõnealuse seadme omanik, olenemata sellest, kas ta ise on helistaja või on keegi teine talle helistanud. Rändlustasud on Euroopa Liidus suures osas kaotatud, nii et mobiiltelefoni kasutamisel mõnes teises Euroopa riigis lisatasusid ei lisandu. Väljaspool Euroopa Liitu kaasneb sellega sageli suur lisatasu. Rändlustasud on eriti kõrged lennukites ja mobiilsidevõrguga varustatud laevadel. Seetõttu on soovitatav välismaal viibimise ajaks end rändlustasudega kurssi viia või mängida turvaliselt, jättes seadme kogu reisi ajaks lennurežiimi.\nMaakood +249 / 00249 / 011249 (Telefonikood)


aprill 2022 - ETKL\nPõllumajandus-ja Toiduamet (PTA) osaleb Maamessil kõigil kolmel päeval, 21.-23.04.22 ning keskendub seekord taimekasvatusele, mille osatähtsus on suurenemas seoses sõjaolukorraga Ukrainas ja ülemaailmse hindade tõusu tõttu.\nMeie stendil ootavad teid taimekaitse ja väetise, taimetervise ja paljunduse ning mahepõllunduse spetsialistid, kes jagavad infot, kuidas õigel ajal tehtud tarkade valikutega saada preemiaks terve taim, hea saagikus ja puhas keskkond. Anname nõu, millega e-poest seemneid ja istikuid tellides arvestama peab, ning selgitame, miks on vajalik fütosanitaarsertifikaat.\nJagame värskeid trükiseid hobiaednikele lopsaka saagi tarvis ning põllumehele taimekaitsevahendite soetamise ning kasutamise kohta. Niisamuti leiab meie stendilt trükisooja voldiku teabega sujuvaks ja probleemivabaks piiriületuseks, kui on plaanis enda tarbeks Eestisse tuua või tellida taimi, toitu, sh lemmikloomatoitu.\nVastused küsimustele saavad ka lemmikloomapidajad, sest kohal on PTA loomade heaolu valdkonna spetsialist. Messikülastajatel on võimalus vestelda endale huvipakkuval teemal ka meie jaekaubanduse- ja toitlustusettevõtete järelevalve spetsialistiga.\nOotame lapsi meie boksi värvima värvimiselehti taimekahjustajatest ning panema kokku puslesid, mängima kaardi- ja lauamängu. Täiskasvanud messikülastajatele oleme välja pannud kohvrimängu, mille eesmärk on juhtida tähelepanu keelatud toiduainete, puuviljade ning taimede kaasa ostmise kohta kolmandatest riikidest.\nMitu kitsaskohta olid teada juba varem, kuid nüüd on need veelgi võimendunud. Minister Kruuse tõi välja suure sõltuvuse imporditavatest väetistest ja loomasöödast ning tõstis esile toiduainetega isevarustatuse olulisuse: „Praegune olukord näitab selgelt, kui tähtis on riikide võime tagada toiduga isevarustatus. Meie isevarustatus olulisimate toiduainetega on tagatud üle riikliku vajaduse ning kaupa jätkub ka ekspordiks. Meie isevarustatus piimatoodanguga on ligikaudu 160%, teraviljatoodanguga 230% ja kalatoodanguga 400% ning ka mitmes muus olulisemas toidugrupis katavad meie toodangumahud suures ulatuses riigisisese tarbimise.“\nLäti põllumajandusministri Kaspars Gerhardsi sõnul leiab Läti, et Euroopa Komisjon peab hindama praeguse geopoliitilise kriisi mõju toiduga kindlustatusele Euroopas ja maailmas, sh Euroopa rohelise kokkuleppe strateegiate eesmärkide mõju toiduga kindlustatusele, kuna Euroopa Liidu tasandi lahendus on nüüd oluline. Arvestades olukorda põllumajandustoiduainete turgudel saaks liit teha rohkem.\nLäti minister rõhutas seejuures kolme aspekti:\nedendada tuleb lisaks tootmisele Euroopa Liidu tasandil ka toiduga kindlustatust piirkondades, mis sõltuvad Venemaa ja Ukraina teravilja pakkumisest;\nEuroopa Komisjon peaks jälgima lisaks liidu tasandile ka piirkondi, mis kannatavad Ukrainast ja Venemaalt pärit teravilja tarnehäirete all;\nkomisjon peaks uurima võimalusi toetada igas liikmesriigis toiduvarude moodustamist, säilitamist ja taastamist.\nLeedu minister Kęstutis Navickas rõhutas solidaarsuse ja toetuse olulisust Ukrainale, kes on olnud oluline panustaja toidujulgeolekusse nii Euroopas kui ka maailmas laiemalt. Venemaa sissetung Ukrainasse suurendas niigi pingelisel põllumajandusturul ebastabiilsust veelgi. Ülioluliseks pidas Leedu minister jätkusuutlikkuse tagamist põllumeestele nii, et jätkuda saaks toidutootmine, mis on aluseks nii toidujulgeolekule, ekspordile kui ka teiste aitamisele.\nLeedu ootab samuti Euroopa Komisjonilt pidevat olukorra jälgimist ning vajadusel kiiret reageerimist, kuna turu ebakindlust ning haavatavust võib prognoosida pikaks ajaks.\nMinistrid leidsid ühiselt, et olukord põllumajandusturgudel on kõigis riikides keeruline. Tootjad peavad oma tegevust kavandama kallinevate sisendite ja uute turusituatsioonide tingimustes.\nPärast Venemaa sissetungi Ukrainasse tuleb uues valguses vaadata ka riikide Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade sisu. Kavade kontekst peab vastama nii Eesti ja Euroopa pikaajalisetele eesmärkidele kui ka riikide ees seisvatele uutele katsumustele.\nMinistrid külastasid ka Maamessi ekspositsioone.\nPildil vasakul Läti põllumajandusministri Kaspars Gerhardsi, keskel maaeluminister Urmas Kruuse, paremal Leedu minister Kęstutis Navickas.


Vaba Eesti Sõna - Arvo Pärt pälvis Saksa muusikaautorite auhinna\nArvo Pärt pälvis 14. märtsil Berliinis toimunud Saksa muusikaautorite auhindade galal (Deutscher Musikautorenpreis) auhinna koorimuusika kategoorias.\nSaksa muusikaautorite auhinda annab välja Saksa autorite ühing GEMA (die Gesellschaft für musikalische Aufführungs- und mechanische Vervielfältigungsrechte) alates 2009. aastast organisatsiooni kuuluvatele loovinimestele.\nGEMA liikmete seast valitud žürii annab preemia välja kümnes kategoorias, nende seas ka elutööpreemia, mille pälvis sel aastal saksa helilooja ja esseist Wolfgang Rihm.\nAuhinnaga väärtustavad muusika loojad üksteise loomingut ning omamoodi kolleegipreemiana kannab auhind seetõttu motot "Autorid tunnustavad autoreid". Ühtlasi on auhinna eesmärk tõsta esile loomise kultuurilist tähendust laiemalt


Haapsalu salli kursusel - Pille elustiili blogi\nPille veebruar 8, 2016 Blogi, Käsitöö, Kudumine\nMa ei teagi, mis ajast mind Haapsalu sallide pits on huvitanud. Ei omal ega oma lähedastel pole sellist kaunist asja kunagi olnud.\nOma sallist olen unistanud aastaid. Vardad on ja lõng on ka (kuigi nüüd ilmnes et see on liiga roosa) kodus olemas. Kuna salliraamatuga on meil nagu on, siis jõuluvana tõi mulle kord Haapsalu räti raamatu. Salliraamatut olen laenutanud raamatukogust ja mis seal salata, ka huvitavad kohad omale arvutisse üles pildistanud.\nPitsimustreid koon oma töödesse mõnuga, aga jämedamast lõngast ja jämedamate varrastega. Mõtteid ja unistusi on igasuguseid, aga tõenäoliselt o julgusest või oskustest kõvasti puudu.\nAasta algul aga sattusin täpselt õigel ajal Facebookis nägema meie oma salliõpetaja Liina Langi Tallinna koolituse reklaami. Tartu kuulutust olin kadedusega juba varem silmanud. Mõeldud-tehtud, jälle, onju. Ja saingi kohe esimese 10 õnneliku hulka.\nMöödunud nädalavahetusel tuli siis Männiku tee ette võtta. Ma ei teadnudki varem, et mulle siin nii lähedal keeb igapäevaselt mitmesugune käsitööelu.\nKoolitus ise oli intensiivne – natuke liiga rohke materjaliga, mida vähemalt minu aju küll kõike kohe talletada ei suutnud ja natuke liiga suure praktilise osaga. Tegime lihtsalt 2 päevaga kõik trikid päriselt läbi.\nTunnis ma palju teha ei jõudnud ja see on ehk isegi hea. Võtsin algatuseks number 3 sukavardad, sest salli lõng on nii peenike, et kogu salli silmad peaks 20-sentimeetristel e varrastelegi ära mahtuma. Mis siis veel proovitööst rääkida. Ühe varda otsakumm aga pani salaja minema. Sellised peened silmad aga …. No ajasin vardale tagasi, aga küljesilm oli ikka puudu. Selle oleks ehk saanud kusagilt tagasi heegeldada, aga ei hakanud riskima, pärast midagi ei jagu. Hakkasin parem algusest peale uuesti. No nii kehv kuduja ma nüüd ju ometi ei ole, et 50×50 tükki ei saa kootud.\nAga eksisin. Ma ei tea, kas ma koon liiga kõvasti, on vardad liiga peenikesed, muster liiga keeruline või lõng olematu, aga ma pusisin selle kollase Silvia kirjas tüki kallal 3 tundi. Korduvalt olin valmis alla andma ja loobuma. Pisargi oli silmas ja just seepärast, et arvasin siiani, et ma natuke ikka oskan kududa, aga sellise tempo juures tundus, et pigem üldse mitte. Kodutöö ajaks soovitati arvestada 1-4 tundi ja olla kõige aeglasemast veel poole aeglasem ei ole motiveeriv. Ei lohutanud ka see, et enamik inimesi ei võta sellist asja üldse ettegi. Poole mustri peal vahetasin vardad nr 2 vastu ja need istusid käes kusjuures paremini.\nKudusin valmis ka 2 äärepitsi, kuigi oleks võinud ka ühega läbi ajada. Kõik see kokku võttis kõigest 6 tundi. 6 tundi kudumist, et saada lõpuks A4 suurune pitsitükk. Suurema vardaga oleks muidugi suurema saanud. Ma kudusin pitsid ka nr 2 vardaga, sest see tõesti oli käes mugavam.\nPeale seda 6 tundi oli tunne, et ei iial enam. Ma ei ole nii osav ega piisavalt kannatlik sellise täpistöö jaoks. Selline hambad risti tegemine võtab mõnu ära. Või kui ma midagi pean hambad risti tegema, siis pigem lahendan mingit programmeerimise ülesannet. Just selle mõtte peale tulin laupäeva õhtul varraste taga.\nTeisel päeval ajasime pitsi ja keskosa kokku. Ka see on jube täpistöö ja ma olen pärsi kindel, et päris salli pits ei jagu mul kuidagi ümber salli. Lisaks tegin hulgaliselt vigu. Kuna olin mingis meeltesegaduses keskosa valel real maha kudunud, siis olid ka silmused valel pool. Panin ühe pitsi külge ära ja kui jõudsin teise pitsini, sättisin selle automaatselt silmade järgi paika. Kui juba pea valmis oli, siis vaatasin, et õmblen töö paremal pool, kuigi peaks olema vasakul. Valisin automaatselt lihtsama lahenduse ja sain näidise kogu eluks. Nii hea, et õige ja vale on nüüd kõrvuti. Proovitöö ma jätan just seepärast alles ka.\nKas ma nüüd edaspidi selle peene lõngaga koon, ei ole teada. Eks saadud emotsioon vajab veel seedimist. Oma salli koon kindlasti valmis. Ostsin valge lõnga juba ära. Minu sall peab kindlasti valge olema.\nAinult mustrid ei suuda veel valida. Kas võtta midagi, mis on juba käpas või proovida midagi uut. Proovitöös olev Silvia kiri see kindlasti olema ei saa. Väga ilus, aga natuke liiga keeruline. Muster võiks olla midagi suurt ja õhulist. Eks näis. Ja lõpuks juhtub ikka nii, et selle õige saan omale alles siis, kui olen mitu erinevat valmis kudunud. Elame näeme.\nAga sallikudumist saab Tallinnas veel õppida 24. Ja 25. aprillil. Soovitan soojalt, sest selle raha eest saab teadmisi rohkem kui küll.\nPildid on tehtud seekord telefoniga ja esimene kollane tööproov on minu oma, teised kolm lähemal istunud kursusekaaslaste. Lihtsalt nii vahvad said.\nhaapsalu sall koome pitsi kudumine pits pitskude\n3 kommentaari "Haapsalu salli kursusel"\nveebruar 8, 2016, 15:45\nVäga ilusad tõesti, päris kadedaks teeb kohe :p\naime janno ütleb:\nveebruar 8, 2016, 18:18\nKõik see oleks juhtunud ka minuga 🙂 Arvan ka, et pole just esimest päeva kuduja, aga oma egole saaksin laksu kindlasti 😀\nveebruar 9, 2016, 09:20\nIgal juhul soovitan väga osaleda, kui teema vähegi huvitab.


02.03.21 kooli esimesel aastapäeval olid rahvuslipud heisatud. Kooli esine oli lage ja korraldamata.\n02.03.22 STK on rivistatud 2-se aastapäeva paraadiks. Vasakult: külalised ja õppejõud, mereväe orkester, kadettide kompanii ja viimasena abijõud tehnilisel ja majanduslikul alal.\n03.06.23 Valdekis. Ees keskel põlvel istub kompaniiülem kapten A.Joost, temast paremal kapten G.Miller ja nooremleitnant A.Luts-heledas kuues


Prügikoristustalgud nahkhiirte talvituspaigas Vääna-Postil II2. juuni 2019\nTalguid rahastavad LIFE'i projekt "Tiigilendlase elupaikade parandamine Eestis" (Projekti nr: LIFE16 NAT/EE/000710) ja Saue vald.\nKaasa võtta: Ilmale vastavad ja määrdumist mittekartvad rõivad. Isiklik söögikauss, kruus ja supilusikas.\nRegistreerumine lõpeb: Laupäeva, 1. juuni õhtul või grupi täitumisel.\nPühapäeva, 2. juuni hommikul Vääna-Postil (üksikasjade täpsustamiseks võtab registreerunutega ühendust talgujuht).


Ümbritsev majanduskeskkond paneb müügiga seotud ettevõtjaid järjest raskemasse seisu ning tingib vajaduse välja mõelda/ kasutusele võtta uusi müügistrateegiaid. Ühe võimalusena nähakse erinevaid müügikampaaniaid, millega ostjale ei soovita pakkuda lihtsalt hinnaalandust, vaid pigem ostetavale kaubale täiendavat lisaväärtust. Nt pakutakse korteri ostjale täiendavalt tasuta köögimööbel; sõiduautole pakutakse täiendava tasuta kaasa talverehvid; jaekaupluses saab iga ostu sooritanu kindlaksmääratud reeglite alusel ostusumma pealt kleebised, mis teatud koguses annavad õiguse tasuta kaubale või tavahinnast soodsama hinnaga kaubale; bürootarvetega kauplejalt teatud koguses kontoritarvikuid ostes teenitakse lisaväärtuseks SPA-kinkekaart; jõulude puhul loositakse kaubanduskeskuses kõigi ostjate vahel välja eksootiline reis jne. Järgnevalt selgitab maksuhaldur, millal müügikampaaniate korraldajad peaksid võimaliku tulumaksukohustuse tekkimisega arvestama. Müügikampaaniad kui hinnapoliitikaEttevõtjate poolt kasutatav hinnapoliitika sõltub mitmetest asjaoludest ning on ajas ja keskkonnas muutuv. Kui tavapärane hinnaalandus enam kliente ostu otsust tegema ei meelita, võetakse kasutusele teised ostu otsusele kaasa aitavad meetmed. Üheks nendest on ostetavale kaubale täiendava hüve (kauba, teenuse) kaasa andmine, mille tulemusena saab ostja n.ö „mitu asja ühe hinnaga”, ehk sisuliselt ikkagi hinnaalandust kõigist soetatud kaupadest/teenustest. Müügikampaaniaid tehakse kas ilma vahendajata või läbi vahendaja (edasimüüja) ning hüve andjaks loetakse see isik, kes kannab sellega seonduvad kulud. Selleks, et tulumaksuseaduse mõistes täiendavalt kaasa antavat hüve ei käsitletaks maksustatava kingitusena, vaid hinnapoliitikana, peaksid hüve andja poolt olema täidetud järgmised tingimused:\nKlientide vahel loterii korraldamisel ei ole aga kõik eelpoolnimetatud tingimused täidetud. Täiendava hüve saamine ei ole ostu tegemise hetkel teada, täiendava hüve väärtus ei sõltu ostetava kauba hinnast, puuduvad kindlad reeglid selles osas, kes, millal ja millise hüve saab. Seetõttu ei saa loteriide puhul rääkida hinnapoliitikast, vaid loosimise käigus antavad auhinnad on käsitletavad maksustatavate kingitustena tulumaksuseaduse §49 mõistes.Võimalik erisoodustus


Saaremaa Päike 2012 – Lümanda Põhikool\nLümanda Põhikool / Posts Page / Uudised / Saaremaa Päike 2012\nSaaremaa Päike 2012\nEdit Saaremaa Päike 2012\nLaura-Maria Jõgi ja Marie-Elis Kuivjõgi osalesid ürituste sarjas „Saaremaa Päike 2012“, mis kuulutati välja kui äriideede konkurss. Käisime ettevõtlusõhtul Arensburgi hotellis, kus kohtusime ärimeeste ning ettevõtluskõrgkooli juhiga. Anti näpunäiteid ja soovitusi, kuidas äritegevuses käituda. Esitasime võistkond Kena Kivi nime all konkursile võistlustöö „Külmkapimagnet Saaremaa“. Kuna meie töö pääses edasi finaali, pidime oma äriideed kaitsma. Äriideede kaitsmine 5-liikmelise žürii ees toimus 10. aprillil ning neljapäeval 12. aprillil tunnustati meie äriideed 200 eurose auhinnaga. Aitäh tublidele tüdrukutele!\nRead previous: Previous post: Kohtumine kirjanik Mika Keräneniga


Eesti riigi rekordist\nEesti põllumajanduspoliitikud said viimasel nädalal jälle ühe rikastava informatsiooni võrra targemaks. Vastates rahvusvahelise majanduse ning koostöö organisatsiooni OECD koostatud küsimustikule, mis oli adresseeritud rohkem kui kolmekümnele riigile ning mille tulemuste arutelu läinud nädalal Pariisis aset leidis, saavutas Eesti teiste riikide ees märkimisväärse rekordi. Nimelt on Eesti Vabariik 1994. aasta tulemuste põhjal maailma väikseimate riiklike põllumajandustoetustega maa. Keskmise toetusena maksis riik põllumajandusele peale --8%.\nToetusprotsendi arvutamine iseenesest oli aga väga lihtne: erinevate põllumajandussaaduste ning toidukaupade puhul võrreldi siseriiklikke hindu maailmaturu omadega. Sellele numbrile arvati veel juurde aasta jooksul riigi poolt põllumajandusse suunatud raha.\nKuigi OECD ülesanne pole tulemustest lähtuvalt soovitusi anda, vaid pigemini iga riiki iseseisvalt mõtlema sundida, võib siiski ette kujutada naaberriikide hämmingut noore Eesti riigi valitud põllumajanduspoliitika üle.\nEuroopa Liidus on toetusprotsent keskmiselt 43, OECD madalaima põllumajandustoetusega maal Uus-Meremaal aga 4%. Näiteks Norras ning veel paljudes teistes riikides ületavad riiklikud subsiidiumid 77%.\nPariisis viidati peenetundeliselt ka Eesti probleemidele. Näiteks ei mahtunud soomlastele pähe, kuidas kavatseb Eesti teisi riike oma kaupadele alistuma sundida, kui omalt poolt pole enam mingeid järeleandmisi võimalik teha.\nNüüd seisab Eestil ees saadud tulemuste analüüsimine ning väga tahaks loota, et selle tulemusena riiklik enesediskrimineerimine Euroopa vägevate ees ükskord ka ära lõpeb.