Uudised - Veebruarikuu Lasteklubid Apollos - Apollo ENG\nVeebruarikuu Lasteklubid Apollos\n2/2/2015 7:00 AM\nVeebruarikuus ootame kõiki lapsi Tallinna Solaris Keskuse, Pärnu Keskuse, Viljandi Uku Keskuse ja Tartu Lõunakeskuse Apollosse! Lasteklubis loeme raamatut, meisterdame, mängime ja kohtume põnevate külalistega. Seekord loeme raamatut "TATTNOKK ehk lapsed pole milleski süüdi!", mis on kohapeal müügil soodushinnaga -20%!\nVeebruarikuu Lasteklubide ajakava:\n07.02 kell 11.00 Solarise Apollo\n07.02 kell 12.00 Pärnu Keskuse Apollo\n07.02 kell 12.00 Viljandi Uku Keskuse Apollo\n07.02 kell 13.00 Tartu Lõunakeskuse Apollo\nTublimatele osalejatele on auhindadeks raamat "TATTNOKK ehk lapsed pole milleski süüdi!" ning DVD-d Lennukid 2 ja Mesilane Maia 6.\nSolarise Apollos on seekord külas kirjanik Tarmo Tuule, kes esitleb raamatut "TATTNOKK ehk lapsed pole milleski süüdi!". Klubi juhib lõbus Tibu (Venno Loosaar), kes viib läbi viktoriini ning jagab tublimatele auhindu. Koos Vunderiga kaunistame mt teipidega sõbrapäevakaarte, Anvol tutvustab uusi DohVinci dekoreerimiskomplekte, Aasageko OÜ õpetab trikimänge.\nNB! Tarmo Tuule raamat "TATTNOKK ehk lapsed pole milleski süüdi!" kohapeal müügil -20% soodsama hinnaga!\nPärnu Keskuse Apollos loeme Tarmo Tuule raamatut "TATTNOKK ehk lapsed pole milleski süüdi!", toimub viktoriin, suur peitusemäng ja Aliase turniir. Klubi juhib Sander Rebane (Endla Teater), tublimatele osalejatele on auhinnad! Kell 14.20 ootame kõiki Apollo Kinno, et vaadata üheskoos filmi "Paddington". Kõik kinopileti ostjad saavad kingituseks topsitäie kommi!\nViljandi Uku Keskuse Apollos loeme Tarmo Tuule raamatut "TATTNOKK ehk lapsed pole milleski süüdi!", viskame täpsust, püüame ahvenaid ning meisterdame lõbusa tattnoka ehk linnu, kes raamatus teeb laste varrukatele nohutriipe. Klubi juhib Pipi, tublimatele osalejate auhinnad!\nTartu Lõunakeskuse Apollos loeme Tarmo Tuule raamatut "TATTNOKK ehk lapsed pole milleski süüdi!", meisterdame toreda mänguasja, millega saab osavust harjutada, ja punume saabuvaks sõbrapäevaks käepaelad. Tublimatele osalejate auhinnad!


Veebipoe: www.mobecor.ee isikuandmete vastutav töötleja on Mobecor OÜ, asukohaga: Pikk tn 15B, 65604 Võru. Tel: +372 58136778 ja e-kiri See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud..\nIsikuandmeid nagu e-post, telefoni nr, kliendi nimi, töödeldakse selleks, et lahendada kaupade ja teenuste osutamise seonduvaid küsimusi.\nwww.mobecor.ee isikuandmete vastutav töötleja Mobecor OÜ, asukohaga Pikk tn 15B, 65604 Võru, tel +372 58136778 ja e-kiri See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.\nJärelevalveasutus on Eesti Andmekaitse Inspektsioon (See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.).


1-Nimeta millist tüüpi luid esineb inimesel ja too iga tüübikohta üks näide- Pikad luud e-toruluud -N-sääreluu--lühikesed luud -N-kontsluu--lamedad-luud- kiiruluu--segaluud -rinnalüli--2-Jalalaba luud ja nimeta jalalaba osad-neid on kolm-- 1-Kand-kannaluud 7tk 2-Pöid pöialuud 5tk- varbad varbalülid 14 tk-3-Nimeta lülisammast.Tugi- ja liikumiselundkond. Ülesanded. Toimimine.18 sept. 2017 Alajäsemete luud. Reieluu (femur) on inimkeha pikim luu. Selle ülaosas on kerajas reieluupea (caput femoris), mis liigestub puusanapaga.Jäseme kuulihaava korral võivad luumurru tunnused olla varjatud pehmete kudede purustuste nähtude poolt. Seetõttu on soovitatav käsitada jäseme laskehaava nagu luumurruga kaasnevat lahtist haava.Kui liigesed valutavad. Meie külateedel ja linnatänavail näeb väga sageli lonkavaid ja kepile toetuvaid, enamasti vanemas eas inimesi. Mõnel on tekkinud kõverad jalad.Osteokondroos - düstroofilist kahjustused kõhre pinnad luud, peamiselt lülisamba ja reieluu ja põlveliigesed. Enamasti mõjutab lülivahekettast.Lülisammas ja teised inimese skeleti luud toetavad märksa pehmemaid keha osi ja annavad kehale kui te lõite jala vastu tooli tekib tundenärvi harus.Labajalg sais seerega vinklin kuun, tuu tunnistas, et inemine om luud pistü käümä ja katõ jala pääl kõndma, ent mitte kumaruisi kõigi nelä pääl.\nInimese jalg ja hüppeliiges koosnevad 26st luust, 33 liigesest ja enam kui sajast lihasest, sidemest ja kõõlusest (sidemed on sidekoelised struktuurid, mis ühendavad luud luuga, kõõlused ühendavad lihast luuga).Title: tugevad_luud_kogu_eluks, Author: Rahva Raamat, Name: tugevad_luud_kogu_eluks, Sirge jala tõsted. 60. Kaltsiumivajadus. 100. Reietõsted. 62. Luusõbralik.Read the latest magazines about Jalaga and discover magazines on Yumpu.com.With Laura Aasmäe, Vladislav Albrant, Rein Annuk, Greete Aren. Kas olete tundnud, et terve Teie elu võtab vaid minutitega uue suuna ? Eluline noortedraama Reaalsus toob meieni noormehe loo, kelle elu koletul kombel segi paisatakse.Can you name the Luud? jala luud: kanna luud: kontsluu: kandluu: kuupluu: lodiluu(talbluu: varvaste luud: varvaste lülid: suur varvas: play quizzes ad-free.Osteoporoosist tingitud luumurd võib tabada ükskõik millist luud, kuid kõige sagedamini esineb murde selgroo lülikehades, Kuna muutub jala toetuspind.Jala skelett, luudevahelised ühednused Jalalaba luud – 1)Kanna luud – kontsluu, kandluu, lodiluu, kuupluu ja 3 talbluud 2)Pöia luud – 5 pöialuud.23 veeb. 2018 Massaaž lõdvestab pingeid jala lihased ja harjutusi, mis rahustab põletikku pärilik see tähendab, et kui üks vanematest on keemistsentrid oma sõrme, ta ei saa koormus ei sobi see osa suu - peamiselt pea teise pöialuud.\nKihulased on hammustanud, lõid jala ära või herilane nõelas, luud-liigesed valutavad. Veenid teevad muret ja valu-ikka määri neid Maajõuga.Pages in category "Estonian noun forms" The following 200 pages are in this category, out of 432 total. (previous page).Parem pool peegeldab inimese hetkeolukorda, vasak pool tundmusi ja varjatut. Valu korral järgige parema jala massaazi, osutab akuutsele häirele.25 sept. 2017 Surve ehitatud tohutu emakas ja pehmenemine vaagna luud võivad põhjustada Emissioon padi beebi keemistsentrid ei saa te edasi veeremist. painutada teine jalg toetub reie või sisemine põlve oma laiendatud.Sümmeetriline valulik jala turse, tavaliselt kaasneb tugev ebameeldiv lõhn ja järsku tekkiv longe Varbatipu nekroos TN Sõratipu nekroos, mis haarab.Käe- ja jalaluud I. Siia lehele märkmeid tehes vaadati kursuste alguses tehtud luukere pealt, kus üks või teine luu asub. Õlavarreluu murd. Tunnused:.Start studying Keha põhiosad ning luud. Learn vocabulary, terms, and more with flashcards, games, and other study tools.Jalaläheduse kirjeldus Jalu löömine - ühe või mitme luu hävitamine jala jalgades. millised luud on purunenud. Jala murdumise.\nLuud ja savinõukillud pestakse, et hobuseluud olid sinna sattunud hilisemal ajal, ehk oli mõni metsloom surnud hobuse jala kalmele peitnud ning sinna unustanud. 1)LIIKUMISAPARAAT Luud,liigesed ·Luu kui organ.Luude, liigeste areng, ehitus, kasv, jaotus. ·Luudel peab teadmaliigespindu+ luude osad, millel need liigespinnad.Minu ülenaaber oli üks poiss kes oli millegi pärast oma jala murdnud. Vist oli vasak, ei mäleta. parema jala kaks luud on murdunud kildudeks.Tervete jala luud suu fikseeritud komplekti sidemete ja lihaste, kuid parim vähendada valu ja põletiku ja keemistsentrid jääb. Asjaolu.“Beebi jalg ei ole sündides täiskasvanu jala miniversioon. Selles puuduvad luud. See koosneb vaid kõhrelistest luudest ja lihastest, millest aastate jooksul kujunevad välja täiskasvanud.Kõigepealt sümptom pindluu murd on nähtav edasiliikumine luud. Ohver olnud tõsine valu, kui sa püüad toetuda vigastada.(Aldo Luud) Neljapäeval Naise käsi jäi sulguva bussiukse vahele ning buss sõitis üle ta jala. GALERII | Liiklustalgutel noomiti rohkem kui tuhandet juhti.Mingi kahtlane tähtedeseis on vist jälle või vasaku jala päev Luud ja elud - Tuleb välja, et üks lapselaps (tütarlaps) käib.\nDoctor's Ask: Keller tõbi - haigus luud suu ei ole selgelt määratud põhjused, mis sageli esineb noortel lastel ja noorukitel. Keller tõbi - haruldane haigus luud jala, on oma nime saanud Saksa radioloog Keller, esimene kirjeldatud selle omadusi.Luustiku haigusi: *Osteoporoos- seisund, mille korral luude tihedus on vähenenud, luudesse on tekkinud poorid, luukude on muutunud õhemaks ja luud on muutunud hapramaks.Ühe jala peal seisab, sarvega vett joob. 5. Vanamees istub aia kala, vähk, tigu, vähk) PUUD 1. Suvel viht, talvel luud. 2. Valge poiss, rohelised juuksed.ei ole eilsest saati suutnud silmatäitki magada. jalad valutavad niiväga vanus 45 lihtsalt jala sees olevad luud valutavad,nii reieluud kui sääreluud. mõlemal jalal pole pingutanud neid ega tea olevat ka mingit haigust peale natuke kõrgenenud vererõhu palavikku ega muud halba midagi ei ole eile täis.Inimese luud, liigesed, lihased, kõõlused ja liigesesidemed moodustavad toese. Neid elundeid nimetatakse ka tugi- ja liikumiselunditeks.Tingimisi võib siia lisada ka elundeid toestava sidekoe.Beebi jalg ei ole sündides täiskasvanu jala miniversioon. Selles puuduvad luud. See koosneb vaid kõhrelistest luudest ja lihastest, millest aastate jooksul kujunevad välja täiskasvanud.Eesti murrete sõnaraamat Eesti keele seletav sõnaraamat Eesti etümoloogiasõnaraamat Suomen Kielitoimiston sanakirja Eesti regilaulude andmebaas Alu tagust keele nõuvu Lügänüse Jüri õli ise`päinis (eraklik), kole tige jääb `asjaga `kängu, päist `jalgu ei `pääsi kõbitseb `einä `juures, päist `jalgu ei `pääsi `raske tüö.8 LUUD JA LIIGESED TERVISEUUDISED 3. DETSEMBER 2014. erinevad jala- ja jalalabapikkused, erinevad äärised ja värvid Moodsad tehnoloogiad:.\nJalaselja luu Hock - osa jala vahel lauplaadi luud ja murde. Hock moodustatud viis pikka luud. Struktuuri pöialuu Iga pöialuu luu on aluse kiilukujulise.Start studying Inimese kehaosad ja luud (ladina keeles). Learn vocabulary, terms, and more with flashcards, games, and other study tools.Jalalabas on 28 luud (kahe jala peale teeb see kokku veerandi kogu keha luustikust), 16 liigest, 107 kõõlust ja 27 lihast.mida Varus suu inetus kuidas osta sidemega · keemistsentrid jalg, et koer on Valgus umbes Minsk · pöidla luu sümptomid · valus jala luud, mis muudavad.Pöiavõlvide toimimist mõjutab esmajärjekorras see, et kõik luud ning kõõlused on teineteise suhtes korrektses asendis. Jala tunnused: kõrge.Luud on omavahel ühendatud kas jäigalt (ühe jala kohta) 30 jala-ja (ühe käe kohta) 31 käeluust ja seesamluudest, mille arv on indiviiditi erinev.Pärast pesu hooldava, higieritust vähendavate naturaalsete toimeainetega (Uus-Meremaa luud-lõunamürdi õli, tsinkoksiid, harilik aaloe, jojoobiõli).Liiklusõnnetus (pilt on illustratiivne) (Aldo Luud) Pühapäeva õhtul toimus Tallinnas Laagna teel liiklusõnnetus, milles hukkus 81aastane jalakäija.


juuli | 2009 | Kukupai salapesa\nArhiiv: 30. juuli 2009\nHomme õhtuks on üks väiksemat sorti pidu planeeritud. Mitte nii väga omal algatusel…\nMeil nimelt on hulgem sünnipäevalisi üsna lähestikku. Tupsul on päris sünnipäev küll juba möödas, aga et ta selle Pipi-maal veetis (ja oli väga õnnelik selle üle), hakkasid mitmed sõbrad küsima, et kas kodumaal pidu ei tulegi, nemad tahaks ka õnne soovima tulla.\nMõtlesime veidi ja otsustasime, et olgu pealegi, laps saab veidi sõpradega möllata ja kuna suur osa rahvast kattub, võime ju meie pojaga ka oma õnnesoovid samas vastu võtta 😛\nRuum leitud ja kinni pandud, kutsed välja saadetud. Ja mis nüüd juhtus? Just need kõige suuremad peopinnijad, kes õhinaga tulla lubasid, hakkasid ükshaaval alt ära hüppama. Vabandused on stiilis, et mul on see või teine asi, ma ikka ei saa lapsega tulla ja ma tahan puhata ja ära sõita ja bla-bla-ba…\nOleks ette teadnud, poleks hakanud vaeva nägemagi. Tupsu niigi jõudis juba peatäie nutta, sest praeguse seisuga on homme õhtuks temaga kokku vaid kolm last tulemas (üks neist täditütar). Tupsu peale mõeldes kogu see afäär ette sai võetudki, ega meie pojaga poleks endi pärast küll midagi teinud, mingi kohvi- või süldilaud pole meie jaoks pidu.\nMõned seltsimehed aga pole oma tulemisest või ärajäämisest senini teada andnudki…\n… ja poolteist ämbrit vaarikaid on kahe tunni usina töö tulemus 😀\nVaarikad on aias jube suured, ulatuvad mulle üle pea ning marjad on prisked kui pöidlaotsad. Vahepealsed vihmad ei lasknud korjata, osa on lausa üleküpsenud ning otsustades punnide järgi tuleb sealt teist niipalju veel…\nEga muud, pada tulele…\nOudekki küsis kord, kas kõik sellised koogiretseptid, kus pole kasutatud piima, koort või kohupiima, on lootusetult kadunud 😀 Lohutasin, et ega ikka ole, aga selle palavaga ei viitsinud eriti küpsetada.\nNüüd aga tulid neelud millegi lihtsa ja hea järgi. Ja tõepoolest mitte ühtegi piimatoodet kasutatud ei ole 😛\n6 suuuuurt muna\nMunad suhkruga vahtu, tasapisi jahu ja sooda juurde segada ning sellesse tainasse võib panna siis mistahes marju. Mina panin rabarbrid, mida mul ikka veel väga palju aias on. Öeldakse küll, et suvised rabarbrid on kuivad ja puitunud, aga tänu niisketele ilmadele on need küll väga värsked ja mahlased.\nNinataga, ära nüüd Sina loe – ma puistasin neile rabarbritele ohtralt kaneeli ka 😛\nTund aega küpsetamist ning kaunistuseks suur lusikatäis jäätist peale – maitses hää 😀\nMinu isapoolne vanaema (Tartu-vanaema) ütles ikka, et kuigi ta on suurema osa elust linnas elanud, teeb ta endiselt maainimese moodi süüa. See tähendas siis palju ja hästi 😀\nKorra, kui jälle kord oma tollase peikaga Tartu maandusin, pakkus ta meile imehead lihakastet. Kas oli põhjus tema heas kokakunstis või meie pika mootorrattasõidu väsimuses ja kõhutühjuses, aga nii maitsvat asja pole mina enne ega pärast saanud.\nOlen proovinud ise sama järele teha, no ei ole välja tulnud. Midagi keerulist ei tohiks olla, lihaviilud sibulaga ära praadida, pannile jätta ning sinnasamma jahukaste peale teha ning veidi hautada.\nTäna üritasin jälle. Kilojagu sigaliha tükkideks ja pannile (ma lõikasin vähe väiksemaks kui vanaemal olid, muidu poleks pannile ära mahtunud ühekorraga), praadisin läbi, soola ja pipart peale ning siis paar supilusikatäit jahu tekkinud vedelikus ära kuumutada, natuke kuuma vett juurde ja hauduma.\nKaste peab olema parajalt paks, siis sünnib süüa. Ei olnud vigagi, äkki hakkan selgeks ka saama selle tegemist 😉\neriti peen sell\n… on see meie sir William.\nSattusin just peale, kui ta kassi liivakasti jalga tõstis 😛\nOmeti oskab ta ust lahti teha ja väljas ei saja enam. Pagan võtaks küll, mina ju pean seda liiva vahetama! 😦\nÕigemini kohe mitu dilemmat 😛\nMinusugusele külmavaresele praegune soojalaine kohe väga meeldib. Aga vist hakkan vanaks jääma – ei kannata, kui päike lagipähe paistab.\nÕues oleks tegemist üle pea, pealegi tean vanast ajast, et umbrohtu ongi kõige õigem kitkuda keskpäevases kuumuses – närbub kohe ära. Aga pikalt päikese käes küürutada ei saa…\nToas oleks ka tegemist küll, koristada ja särki-värki, kuid sellist ilusat ilma on kahju toasolemisele raisata.\nNokk kinni, saba lahti ja vastupidi 😛


Plus Size Camisole Sets | Red Cloud Vapes\nAvastage kõik alates tüdrukud valgetest vestidest ja mustadest vestidest kuni sirgete camisoles’ide, pitside detail camisoles ja more . Minge edasi, sirvige. 3 Vagina Exercises Your Sex Life Will Thank You ForLibistage sisse midagi , natuke veel mugavat Lingerie Diva kollektsiooni pluss mõõde camisoles.\nTe peate tahtma puhkama umbes kogu päeva selles ööriiete komplektis! lubricants and oils kaheosaline magamisrõivaste komplekt sisaldab musta ja roosa täpilist paaki kõrge ja sobivad unepüksid roosa pitsiga. cock cages and penis plugs on elastne vöörihm koos nööriga. üheksakümmend viis% kanjon, 5% spandeks.\nJulge , atraktiivse visuaalse jaoks, pingutada kindlasti ühte läikivast või metallist kärbitud camisole’ist komplekt . Need komplektid on kindlad, et tekitada sädemeid lennates sisse magamistuba . Olenemata sellest, kas sa oled roll naudid või lihtsalt oled flird, pluss suurus camisole komplektid Pesu Diva on garanteeritud , et ta teeb tunned end ja näed välja oma seksikaim.\nplus size costumes pluss suurus camisole sortiment on kindlasti olema teie järgmise lemmiku pidžaamapaari kodu . Jätke pesu Diva hooleks, kas kas olete kunagi tundnud end nagu jumalanna, kui tulete välja tulesid. Meie sortiment cami komplektid pakkumised mitmesuguseid stiile , mustreid ja värve. Leidke ajatuid kujundusi, mis on kaunistatud õrna pitsi aktsentidega koos sobivate lühikeste pükste või aluspükstega. Katke oma kõht või mine kärbitud cami-komplekt näitama oma keskharjalt.\njoy division pluss mõõt cami featuring kontrastset musta pitsilise rinnaga joont koos satiinist vibuga element ja vastavate venituspükstega. Sarnaselt tossud, rahakotid ja briljantidega, daamil ei saa mitte mingil juhul olla liiga palju vestiid ja ülikonda – ja siin JD Williamsis, meil on tonni et saaksite valida . Kuna spetsialistid pluss mõõde daamid suundumus, saate tugineda meist tuua teile täiuslikumad varieeruda vestide ja camisoles’ide käänulistele daamidele . Nii, peaksite\nPrevious Previous post: When Giving Head Use Your Tongue Wisely\nNext Next post: Look and Feel Sexy with This Awesome Sexy Jewellery


Not all those who wander are lost: Fort de Jouy workcamp\nJuulikuus käisime Andreasega kaheks nädalaks Kirde-Prantsusmaal Lorraine'i maakonnas vabatahtlikult Fort de Jouy kindluse müüri parandamas. Kõlagu see siis huvitavalt või mitte, aga võin öelda, et need kaks nädalat võistlevad raevukalt minu suve parimate nädalate tiitli eest, sest kõik oli nii palju parem ja toredam, kui oodata oskasin!\nNimelt sirvisime kevadel pidevalt Seiklejate Vennaskonna ja EstYesi lehti (need on organisatsioonid, mis tegelevad õpilasvahetuste, vabatahtliku töö, Euroopa Vabatahtliku Teenistusega jne) ja Andreas leidis EstYesi lehelt pakkumise minna Prantsusmaale vabatahtlikult lossi ehitama, millest ta kohe kinni haaras ning hetkega otsustas sinna minna. Mina sättisin end sappa - palju me siis ikka muidu suve jooksul näeme, kui ma igal pool ringi lendan. Meie tegevust korraldas SCI France.\nKuni minekuhetkeni teadsime umbes piirkonda, kuhu me läheme ja nägime YouTube'st paari videot inimestest seal Airsofti mängimas (videolt oli näha ainult hunnik muru, metsa ja kive). Kui olime juba poolel teel, saime lõpuks tervitusmeili oma grupijuhilt Hannah'lt. Olime saanud ka väikese infopaki: mida tuleks kaasa võtta, numbrid, kuhu helistada, kui midagi juhtub jne. Kohale jõudes oli sellest hoolimata paras kaos, keegi ei tundnud kedagi ära jne.\nKokku oli meid, noori vabatahtlikke, 9: mina ja Andreas, Yun-Hao ja Yanny Taiwanist, Daniil Venemaalt, Esteban Mehhikost, Hannah Saksamaalt, Luca Ungarist ja Adela Tšehhist. Kirev seltskond! Tegelikult oleks meid pidanud olema kümme, aga Hispaanlane Pedro ei ilmunud kohale (ja mitu päeva ei viitsinud kedagi sellest informeerida ka, sealt lõpmatu valik Pedro-nalju). Arvan, et selline seltskond on töö tegemiseks väga mõnus - 9 inimese peale rääkisime 7 erinevat emakeelt ja olime erinevaist maailma paigust, aga olime kogu aeg peadpidi koos ja saime suurepäraselt läbi. Lisaks meile olid seal tööd tegemas ja läbi viimas ka kohalikud - mina suhtlesin nendega vast kõige rohkem, sest valdasin kõige paremini prantsuse keelt.\nMagasime kindluses sees - niiske, jahe, mingit telefonivõrku polnud, elektrigeneraator lülitati sisse põhiliselt vaid ajaks, kus duši all käia tahtsime, tualett oli kaugel ja natuke creepy ja valguseta. Aga - me magasime kindluses!!! Kas saaks veel lahedamaks minna?\nKohalikud viisid meid väga entusiastlikult oma piirkonda vaatama - igal õhtul tegime jalutuskäigu lähedalasuvates linnades, põldude või jõe ääres, mängisime mänge, jutustasime... Esimesel nädalavahetusel käisime ujumas ning pildilasuvat Ameerika memoriali vaatamas. Kui kogu piirkond on üsna lihtne, palju põlde jne, siis sõja mälestusmärgid on kõik väga hoolitsetud ja ilusad. Ameerika memorial näiteks särab öösel tuledes. Ja vaadake, kui korralikult pügatud hekid!\nKäisime vaatamas kohta, kus sõja ajal prantsuse (pildil) ja saksa kaevikud üksteisele kõige lähemale jäid - ühe kaeviku kohal seistes oli teist juba kenasti näha. Selles metsas suri 30 000 inimest.\nAzor, lemmik kutsu!!!\nKõrvuti kõik kanged alkoholid - kohalik Lorraine'i Mirabelle, rumm, Ungarist toodud Palinka ja õige Mehhiko tequila. Kohalikud jõid üldse alkoholi väga palju - veini ja õlut söögi alla ja söögi peale. Ja neil ei olnud kahju konstantselt meile ka pakkuda.\nMeie kõige vanem töömees - Claude, ta sai meie sealoleku ajal 79.\nJean-Paul ja tema kõigearmsam kutsu\nPaar päeva varem tapetud metssiga - keerles päev otsa tulel ja maitses imeliselt! (Natuke Asterixi ja Obelixi tunne oli küll :D)\nMarie-Therèse - tema oli need kaks nädalat meile vahva vanaema eest, kes muudkui küpsetas ja hoolitses ja pesi pesu. Tegelikult on SCI'l kohalikega leping, et meie töö eest peavad nad meile iga inimese kohta mingi kindla raha päevas andma ning võimaldama meil selle eest süüa osta ja seda kusagil teha. Aga nemad ei hoolinud sellest ja kokkasid meile hoopis iga päev imelisi roogi. Ja ma sain päevad otsa süüa baguette'i ja juustu nii palju, kui ma tahtsin. Ja laual oli alati kõike külluses, nii et pärast lõunasööki kasutasime kõik oma pausi, et maas lamada ja kurta, et kõht on nii täis - Marie-Thèrese ei tahtnud kuidagi uskuda, et meil ei ole lõpmatu suurusega kõhud.\nJean-Pauli vahva seiklusauto. Mahtusime sinna kuuekesi pluss koer. Turvavöö pani Jean-Pierre peale ainult linna sisenedes.\nVerdunis asuv mälestushoone. Naljakas, et kõik on seal ilus, uhke, hoolitsetud - aga koridori lõpus, kus saab langenute mälestuseks küünlaid süüdata, on kivisse raiutud: "kandles 2€". Oleks võinud ju siis väikese grammatikakontrolli teha, enne kui midagi kivisse raiud? :)\nLõputud ja lõputud ristirivid langenute mälestuseks, igaühel ka oma roosipõõsas.\nTäielikult maha pommitatud küla Verduni lähedal.\nSaime näha kolme ilutulestikku - esimesed kaks 14. juuli, Prantsusmaa rahvuspüha (Bastille' vallutamise aastapäeva) puhul, aga viimane ja kõige uhkem oli lihtsalt üks ilutulestikuvõistlus. Prantslastele VÄGA meeldib rakette lasta.\nPisike vana aja muuseum.\nTöö areneb jõudsalt, tellingut kerkivad ja müür näeb täitsa müüri moodi välja.\nSöök, võrratu söök... Hubert'i suss.\nKellelgi tuli hirmus kaval mõte panna keset tööpäeva põlema hunnik värskeid oksi. Sellega lõppes mõneks ajaks meie töö, kuna lõpuks ei olnud enam midagi näha.\nAvastasime ühel hetkel, et meie lähedal on ULMi (põhimõtteliselt mootoriga paraplaani) baas ning soovi korral saame sõita. Hubert mõtles seda küll naljaga, sest 40€ oli tema arvates sõidu eest üle mõistuse kallis hind, kuid lõpuks kasutasid võimalust kõik peale Hannah' ja Andrease. Mulle väga meeldis, sain ülevaate kohast, kus olime, ja lendamine oli muidugi imevahva! Mul oli võibolla sellepärast ka kergem, et rääkisin prantsuse keelt ja sain lennu ajal juhiga suhelda. Tuli välja, et igasugu fotokad, millel on kaelarihm, on täiesti lubatud, nii et sain sõidu ajal pilti ka teha! Nüüd ei kustu need mälestused veel niipea :)\nMeie armas kindlus!\nEelviimasel päeval käisin end üksi pildistamas. :D\nYun-Hao, Yanny, Daniil\nHästi armas raamatupood! Paljude raamatute vahele olid nad pannud väikseid märkmeid nagu "tore lugemine" ja neil oli palju vahvaid ideid nagu näiteks see siin. Raamatule oli peale kirjutatud vaid lühike iseloomustav fraas - n.-ö. "silmad kinni valimine". Ilmselgelt ei suutnud ma kiusatusele vastu panna ja pidin ühe ostma.\nMeie imevahva grupp! Igatsen neid väga väga palju!\nMinu teine mina - Hannah Saksamaalt. Avastasime üha uuesti ja uuesti, et meie arvamused, huvid, kogemused jne kattuvad. Jutt ei saanud kunagi otsa ja temaga koos töötada oli lust! Loodan, et kunagi näeme uuesti.\nPanen siia ka mõne teiste inimeste tehtud pildi, siiani olid kõik minu omad.\nMeiega koos elas ja töötas paar päeva üks natuke naljakas kohalik poiss, kellel muuhulgas näis olevat kombeks lukuaugust piiluda, kui inimesed duši all käivad. Kuna me ei jõudnud talle õigel hetkel midagi öelda, jäime valvesse, kas ta teeb seda uuesti. Vähemalt oli kindlam tunne pessu minna.\nHubert küsis, kas tahame maa-alust galeriid vaatama minna ja meie olime nõus. Kohale jõudes tuli välja, et see on mingi kõrvalkindluse osa, kuhu enam muud kaudu ei saa kui ühe sügava, väga madala ja kitsa avause kaudu roomates. Hannah sai paanikahoo, mina keeldusin liiga lähedale minemast ja nii me siis tulime tagasi. Andreas, Esteban ja Adela läksid siiski hiljem ja leidsid, et oli tore koht, aga ma ei ole sellest kogemusest ilma jäämise pärast just liiga kurb. Lisaks kõigele oli sissekäik ühes väga järsus augus maa sees, kus läks järsku mingi 10 kraadi külmemaks kui mujal.\nTsemendi tegemine, minu lemmik.\nPosted by Elo Maria at 02:49


Malluka suitsusilmaõhtu Diipis ja palju klatši – Manjana blogib\n10. november 2014 14. aprill 2015 Manjana\nMalluka suitsusilmaõhtu Diipis ja palju klatši\nErinevalt paljudest teistest soovijatest, õnnestus mul, täiesti ausal teel, ehk tänu tavaliselt kommentaarile Malluka blogis saada täna õhtul koos veel mõnede väljavalitutega Kalamajas asuvasse Diip restorani suitsusilma tegemise töötuppa. Ma arvan, et nii oleks kõige õigem öelda, et keegi ei arvaks, nagu oleks mingi suva läbu olnud. Muideks, Diip on täiesti diip koht. Mingil imelikul põhjusel polnud ma varem sinna sattunud, kuigi olin isegi sealt ukse alt mööda kõndinud ja mõelnud, et huvitav, mis koht see olla võiks.\nPõhimõtteliselt saab fotodelt teada enamuse toimunud sündmustest õiges järjekorras. Kõigepealt istusid kõik pika laua taha ja olid hästi vaikselt ja tagasihoidlikult omadel toolidel. Diip oli lauale pannud peeneid kiluvõilebu ja tikuvõileibu, mis vist olid seenesalatiga. Lisaks pakuti vett, valget ja punast veini. Viisakas rahvas toidu kallale eriti asuda ei julgenud ja ka paar tundi peale ürituse algust sai laualt veel süüa.\nÜhes laua otsas oli kena valik erinevaid kosmeetikatoodeid. Maret oli pisike vaikse häälega kuid väga sümpaatne meikar. Kõigepealt rääkis ta üldiselt erinevatest suitsusilma tegemise variantidest. Kui näidispildid laiali saadetud, värvis ta ära Malluka ühe silma. Pärast seda võtsime paaridesse ja asusime võõrast silma suitsusilmaks keerama. Selgus, et suitsusilm, see on imelihtne! Esiteks võtad jumestuskreemi ja tupsutad sellega kogu silmalau kuni kulmuni õrnalt sisse (alla pole vajagi aluskreemi panna :O). Siis valid välja 3 värvi, millega silma värvida kavatsed: tume, väga hele ja keskmine. Alustad keskmisega silmalau keskelt. Järgmisena paned tumeda lao välisserva ja siis heleda siseserva. Sama alumisele laule ka. Silma nühkida pole kasulik, kogu värv ja ka kreem kõigepealt, tupsutatakse omale kohale. Selgus, et tegelikult pole mingit vajadust laineriga möllamise järgi. Võib ju mingi aksendi teha, kui nii osav oled, aga vaja küll pole. Mina olen oma oskustega päris rahul.\nKui silmad ära möksitud, prioovisime ka kõiki muid värve, mida laual leidus. Mina katsetasin erinevaid huulte värvimise vahendeid. Mingi tuubis asuv vedel värk oli päris omapärane. Ma ei ole kindel, et sellised johhaidiid klassikalise huulepulga vastu saaks. Ja huulepulki oli ka väga ägedate värvidega: ereroosast ereoranžini. Ei mingit igavust!\nKui kogu nägu oli kenasti ära möksitud, said kõik osalejad ka personaalse kingikoti, milles sisaldus see lauvärvide komplekt. Mul on roheliste ja pruunide värvidega “Eedeni aia” värvivalik. Kui keegi tuttavatest soovib, siis ma võin ta silmad ära värvida küll. Küsige Malluka sõbrantsi Kätlini käest, et ma oskan.\nAga mis klatši puutub, siis seda ma ei saa rääkida, stalkijatest rääkimine pidavat halva õnne majja tooma. Või noh, ma olen rahul, et ma nägin Printsessi ära 😛 Ma saan aru küll, mida ta oma tagasihoidlik olemise jutuga mõtleb, on jah selline vaikseke ja nummi 😀\nPrevious Ahistamine kodus ja tööl ehk pervertide tutvustus\nNext Lõpetasin suitsetamise. 4. päev\nEveliis Kund-Zujev ütles:\n11. november 2014, 14.15\nOleks ka pidanud suitsusilma laua taha istuma, sest klatši pole kunagi liiga palju;)\nPeaaegu vaba, kuid vajan enesekiitust | Anonüümsed jutud ütles:\n14. november 2014, 15.08\n[…] viskuda). Kuna suitsu polnud vaja kaasa võtta, otsustasin endale suitsusilmad joonistada. Tolle meigiõhtult saadud eedeniaia komplektiga. Valida oli pruunide ja roheliste toonide vahel. Kasutasin mõlemaid, […]\nKosmeetikamaailma saladused ehk keegi ei taha loll olla | Suurte inimeste jutud ütles:\n3. jaanuar 2015, 22.02\n[…] mingit erilist huvi ülesse näidanud ja nüüd olen vaimustunud. Arvan, et muutuse põhjustas Malluka korraldatud iluõhtu, kus sain kingituseks komplekti […]


Artikkel | Juuli 2021\nAriel Winter nautis armsat kohtingut poiss-sõbra Laurent Claude Gaudette'iga. Siit leiate teavet afääri, kohtingute ja suhete kohta.\nSally Struthers on Ameerika näitleja, kes on tuntud oma rolli poolest filmis All In The Family; Ta oli abielus William C. Raderiga aastatel 1977–1983; Nad jagasid ühte tütart; Teadma tema isiklikku elu ja praegust suhet; Vaata ka ..\nLucy Liu on Ameerika näitleja, kes on tuntud oma rolli poolest filmis 'Kill Bill' ja 'Charlie inglid'; 49-aastane näitlejanna töötas ka sarjas Elementary; Ta on ka ühe lapse ema; Kas ta otsustas lapse eostamiseks kasutada asendusravi? Vaata ka ..\nAmeerika räppar ja YouTube'i isiksus MattyB Dating Kate Cadogan? Oli minevikus vähe asju; Üksikasjad siin\nKunstnik MattyB tutvub salaja Kate Cadoganiga? Kas paar varjab oma suhet? Ameerika artist kerkis esmakordselt esile, kui jagas Justin Bieberi loo Eenie Meenie remiksvideot; Vaata ka ..\nSuure Paugu teooria Kunal Nayyar ehk Rajesh Koothrappali elab rikkaliku eluviisiga koos abikaasa Neha Kapuriga; Tema puhasväärtus on 45 miljonit dollarit; Tema palk algas 30 000 dollarist, seejärel 75 000 ja 900 000 dollarist; Tal on uhke maja ja ta sõidab paljude autodega; Kiired faktid; Vaata ka ....\nGugu Mbatha-Raw salajane armuelu-kas ta kohtub? Või abielus?\nGugu Mbatha-Raw on populaarne inglise näitleja, kes on tuntud oma rollide poolest filmides nagu Black Mirror, Belle ja Beyond the Lights. Ta elab madala võtmega elu ja tema tutvumiselu ja poiss-sõbra kohta pole palju teada. Enne oli tal suhe troonimängu tähe Harry Lloydiga.\nRob Schneider on Ameerikas sündinud koomik, kes on tuntud oma rollide poolest erinevates komöödiafilmides; Ta on oma elus kolm korda abielus olnud; Aga tema minevikuasjad; Avastage tema Wiki-Bio, netoväärtus ja abielu; Vaata ka ..\nIiri YouTube'i isiksus Jacksepticeye on kuulus oma YouTube'i kanali poolest, millel on üle 9 miljoni tellija; Ta kohtub Hollandi tüdruksõbraga, kuid levivad kuulujutud, et nad pole koos; Paar lahkus 2018. aasta oktoobris ja jagas uudiseid Twitteri postituse kaudu; Vaata ka ..\n1,75 m pikk 'Edgemont' näitleja Grace Park on abielus Phil Kimiga ja tal on laps\nGrace Park on Ameerika-Kanada, kes on kuulus oma rolli eest filmides Hawaii Five-0 ja Battlestar Galactica; Näitleja on olnud abielus Phil Kimiga 2004; Paaril on poeg; Vaata ka ..\n1,77 m pikk Kolumbia muusikaisik Maluma tutvub sõbrannaga või on ta salaja oma sõbrannaga abielus?\nMaluma veedab oma tüdruksõbraga head aega; Paar teatas oma afäärist 2018. aasta jaanuaris, Tea rohkem tema tutvumiste ajaloo ja varasemate suhete kohta; Samuti saate rohkem teada tema koostööst laulja J Balviniga; Vaata ka ..\nAndrew Lincoln on Ameerika näitleja, kes on tuntud oma rolli eest sarjas 'Kõndivad surnud' ja 'Armastus tegelikult'; Ta on alates 2006. aastast abielus oma naise Gaeliga; Aga kuidas see paaril kõik algas? Andrew on ka kahe lapse ema; Avastage tema Wiki-Bio, netoväärtus, varasemad asjad ja suhted\nKes on Bill Burr? Ameerika koomik Bill Burr on sarjas Breaking Bad ja F Is For Family; Ta ja tema naine olid kantud top 10 kõige kuumema mehe ja naise nimekirja; Nad on ühe lapse vanemad; Rohkem teada tema pereelust, faktidest, karjäärist, netoväärtusest; Kiired faktid; Vaadake ka ...\n1,7 m pikk Ameerika telenägu Kay Adamsi poiss- ja kuulujutt; Kas ta kohtub kellegagi?\nKay Adams on Ameerika spordijuht ja telenägu, kes on tuntud oma hea hommikuse jalgpalli ja fantaasiajalgpalli otseülekannete korraldamise poolest; Tea, kas ta käib praegu salajase poiss-sõbraga või on endiselt vallaline; Vaata ka ..\nRyan Eggold on Ameerika näitleja, kes on tuntud oma rolli poolest filmis 'Must nimekiri' ja '90210'; Kuuldavasti on ta abielus oma saate kaasstaariga; Teadma tema varasematest asjadest; Vaata ka ..\nYouTuber Jaclyn Hill lahutas pärast üheksa aastat kestnud abielu oma abikaasa Jon Hilli ja pärast lahus elamist kohtub poiss-sõbraga ning paar näib olevat väga armunud. Ta on praegu suhte pärast uue poiss-sõbra Farnumiga pärast oma endise poiss-sõbra lahutamist; Rohkem teada tema afäärist ja muust; Vaata ka ..\nCriss Angel ja tema naine Shaunyl Benson, kes 2014. aastal salaja sõlme sõlmisid, lahutasid pärast enam kui aasta kooselu, kuid alates 2018. aastast on paar oma romantika taaselustanud ja kohtub uuesti. Paar, kellel on juba koos poeg, ootab teist last.\nAmeerika reisikirjanik Rick Steves on Ameerika reisikirjanik, kes on kuulus oma arvukate raamatute poolest; Ta oli abielus oma naise Anne Stevesiga; Väidetavalt on tal uus reisipartner, kellega inimesed spekuleerivad, on tema partner. Tema netoväärtus on hinnanguliselt umbes 10 miljonit dollarit.\n1,83 m kõrgemal Hollywoodi näitlejal Ronnie DeVoel on pärast pulmi koos abikaasa Shamari hirmudega kaks last; Nende pulmas olid kunagi probleemid\nRonnie DeVoe on ameerika räppartist, kes on tuntud oma kuuluvuse eest gruppi New Edition ja Bell Biv DeVoe; Ta on alates 2006. aastast abielus oma naise Shamari hirmudega; Vaata ka ..\n1,85 m pikk Ameerika endise tennisisti Pete Samprase pereelu koos abikaasa Bridgette Wilsoniga jagab kahte last\nPete Sampras on Ameerika pensionäride tennisemängija, keda peetakse sageli kõigi aegade parimaks mängijaks; Ta on abielus mees ja on koos naise Bridgette Wilsoniga; Neil on kaks last; Uurige kõiki väljakutseid, millega paar silmitsi seisis; Vaata ka ..\n1,87 m pikk Ameerika räppar LL Cool J on abielus Simone Smithiga pikaajalises abielus; Tea oma pereelust ja lastest\nLL Cool J on Ameerika räppar, kes on tuntud eelkõige oma laulu Mama Said Knock You Out ja I Need Love tõttu; Ta on alates 1995. aastast abielus oma naise Simone Smithiga; Duo ei jaga praegu ühtegi last; Kiired faktid; Vaadake ka ...\nkanarbiku unruh vikipeedia\ntahab willise wiki\ngeno segmendid elulugu


Kinod ootavad kannatamatult publikut - Paberleht - Tasuline - Virumaa Teataja\n11. august 2020, 0:00 1 min lugemist\nRakvere Teatrikino on küll lahti olnud, aga kuna kassahitte pole näidata, on huvi kesine. FOTO: Meelis Meilbaum\nJuunist taas avatud olnud Rakvere Teatrikinos inimesed küll käivad, kuid Rakvere teatri juhi Velvo Väli sõnutsi on vaatajanumbrid väiksemad, kui need võiksid olla. Põhjuseid selleks on mitu.\nKõiki kinosid kummitab asjaolu, et filmimaailmas esilinastusi ei toimu ja seega kassahitte vaatajateni ei jõua. “Kui pole kassahitte, mida näidata, siis pole millegagi inimesi kinno meelitada,” lausus Väli.\nKuigi kino lahti hoidmine pole majanduslikult kõige mõttekam, on teatrijuhi sõnutsi nad inimestele jätnud võimaluse filme vaadata suurelt ekraanilt. Vaatajakäitumise kohta ta järeldusi ei tahtnud teha. “Püsikunded ikka käivad kinos. See sõltub sellest, kas film kõnetab või mitte,” ütles Väli.\nTapa valla kultuurikeskuse direktor Edmar Tuul sõnas, et nad proovisid peale eriolukorda korraldada juunis mõned kinoseansid, kuid rahva huvi oli kesine. “Inimestel oli hirm ja lisaks olid ilmad ilusad, see ei kutsunud kinno,” lausus Tuul.\nTapal on plaan küll septembris kinolina taas lahti kerida, kuid võimaliku koroonalaine tõttu ollakse ettevaatlikud. Edmar Tuule sõnul ütlevat levitajad, et suurtel filmikompaniidel on tingimused karmiks ja kalliks läinud.


23. veebr 2019 11:10\nTere,Märtsi lõpus minek kaheks nädalaks, suures plaanis mõte veeta nädal Delhi-Jaipur-Agra vaatatamiseks, vbl ka Varanasi ja siis Goasse lennata ja seal puhata lihtsalt.Kas oskate soovitada usaldusväärseid tuuri korraldajaid Delhi-Japipur-Agra? Sooviks rohkem privaatsemat olemist, mitte suure grupi ja kiirustatud graafikuga.Suured tänud kõigi soovituste eest ette (kas siin antud küsimuse osas või üldiselt veel).Parimat,Meelis\n23. veebr 2019 13:34\nDelhis on neid korraldajaid hulgi, kuid soovitada ei oska. Olen seda marsruuti (Delhi-Jaipur-Agra) vast korduvalt läbinud ja olnud teejuhiks. Vaatamisväärsuste ja transpordi osas oskan pisut nõu anda, kui peaksite omal käel selle ette võtma aga veebist leiate kindlasti mõne India firma, mis korraldab sellise tuuri nagu soovite. Ise olen vaid autojuhte sel moel leidnud, kuid alati on probleemiks olnud nende vähene keeleoskus. Giidide puhul seda probleemi ilmselt pole.\n23. veebr 2019 13:58\nVaranasi soovitan väga, mina isiklikult läheks sinna iga kell tagasi. Vaatamisväärsus pole seal mitte ainult jõeäärne, vaid ka kitsad risti, rästi keskaegsed tänavad, templid, Hirvepark, kindlus jne. Tunne on nagu oleks ajas tagasi läinud. Agras jättis kõige sügavama mulje vanalinn, aga mitte Taj Mahal või Agra Fort. Meie lendasime Delhi-Varanasi, Varanasi-Agra. Mis Delhisse puutub, siis pole mitte mingisugust tunnet, ei meeldi. Pigem on see stardipakk mujale Idiasse, kuid eks see ole individuaalne.\n23. veebr 2019 14:50\nEga see Delhi tõesti meeldiv koht ei ole, aga olude sunnil olen seal kokkuvõttes ehk aasta küll ära olnud. Kui mitte rohkemgi. Vaatamist seal tegelikult ikka jagub. Kogemused on näidanud seda, et kes esimest korda sinna tulnud, on olnud alati põnevil ja isegi vaimustuses. Mäletan vaid ühte juhust, kui inimesele ei meeldinud seal üldse. Samas pärast tuuri mööda erinevaid paiku on pea kõigil tekkinud Delhisse naastes stress. Minul ka tihtipeale. Tegelikult on see linn omamoodi koduseks muutunud. Pean tunnistama, et nii Agra kui Jaipur on mulle veel tüütumad kui Delhi. Indiaga tutvumiseks sobivad küll, aga kui valida, siis läheksin hoopis teistesse paikadesse. Aga nagu sebin kirjutas, see on kõik individuaalne.\n24. veebr 2019 14:01\nLähen aprillis delhi-jaipur-agra ja kasutan http://www.luxuryindiaholidays.com, nende kaudu käisin jaanuaris ka Srilankal. Teevad programmi vastavalt sinu soovidele, individuaaltuuridega.Võid kirjutada europe@luxuryindiaholidays.com Dipesh-ile. Olen temaga ka ise kohtunud ja meie seltskonnale kõik sobis ja oli hästi korraldatud. Olen üsna nõudlik reisija, niiet julgen soovitada:) .\n24. veebr 2019 15:06\nTänud heade soovituste eest ja eriti konkreetsete firmade nimetamisest.Aitäh.\n25. veebr 2019 11:58\nTegin eelmise aasta veebruaris täpselt sama marsruudi ehk alguses olin nädala Goas ning siis teise nädala Agra-Jaipur-Delhi. Kõik tegin omal käel, mis oli väga lihtne, mugav ning odav. Panen kirja, kus käisin ja palju umbes maksin. 1. AGRAPeale rannapuhkust Goas, lendasin Delhisse ja sealt võtsime transfeeri Agrasse. Hind auto kohta oli 40 eur (jätsime ka tippi, see antud summa sees). Kuna meid oli kaks, siis tuli see ots 20 eur nägu. Vaatasin ka lende GOI-DEL-AGR, kui DEL-AGR ots tuli kiirem teha autoga. 1.1 Taj Majahal1.2 Agra Fort1.3 Itmad-ud-daula 1.4 Akbar's tombRingi liikusime takso ja tuk-tukiga. Sõidule kulus mitte rohkem kui 10€ in. Söögikohtadest soovitan restorani Pinch of Spice. 2. JAIPURLend Agra-Jaipur 21€2.1 Amber Fort2.2 Shees Mahal2.3 Birla Mandir Temple 2.4 Govind Devji Temple 2.5 Hawa Mahal2.6 Nahargarh Fort2.7 City Palace of Jaipur2.8 Monkey Temple (Galta Ji)2.9 Royal Gaitor Tumbas Lennujaamast hotelli läksime taksoga. Üks päev oli meil autojuht, kellega siis kõik soovitud kohad läbi sõitsime. Hind oli 16€ 8h ja kuni 80km. Meil läks aeg veidi üle, olime 9h pidime maksma 18€, andsime 20€. Järgmisel päeval sõitisme takso ja tuk-tukiga. Jällegi üle 10€ sõidukile ei kulunud. 3. DELHILend Agra-Delhi 23€ 3.1 Old Delhi 3.2 Red Fort3.3 Jama Masjid3.4 Laxmi Narayan Temple3.5 Jhandewalan Hanuman Temple 3.6 Akshardham3.7 Indian Gate3.8 Humayun's tomb3.9 Nizamuddin Dargah3.10 Chhatarpur temple3.11 Jamali Kamali MosqueKasutamiseks liikumiseks peamiselt tuk-tukki, leppisime kokku päeva hinnas, mida kahjuks enam ei mäleta, aga see oli odavam kui võtta juhiga auto päevaks. Oma kogemusest ütleks, et autojuht päevaks maksab nii Agras, Delhis, kui ka Jaipuris 16-18€ päev (8h kuni 80km). Giidid on iga vaatamisväärsuse juures, oma tööd nad oskavad ning hind on madal. Kokkuvõttes arvan, et kui võtta päevaks auto, kasutada giidi teenust ning sõita paar otsa päevas takso või tuk-tukiga, siis eeldusel, et seltskonnas on vähemalt 2 inimest, ei saa päeva kulu tulla kuidagi suurem, kui 25€ inimese kohta.Delhi probleemiks on minu hinnangul tohutu müra, ega seal muud kui autode signaalitamist väga kuule. Kui paar tundi väljas olla, siis hakkab vaikselt närvidele käima. Samas teha ja näha on seal palju ja igav ei hakka. Arvan, et 4 kohta nädalaga läheb veidi liiga tormamiseks, samas eks see oleneb palju ka lennu/bussi/rongi aegadest. Ise jätsin Varanassi järgmiseks korraks.


Pressiteade: VAITER-i eestvedamisel hakatakse Eestis juurutama programmi “Hoolivad isad” -\n1. nov. 2018 7. nov. 2018 Tarmo\nAlates 1. novembrist 2018 koordineerib MTÜ Vaimse Tervise Edendamise Kompetentsikeskus ehk VAITER Erasmus+ toetuse abil projekti, mille tulemusena kohaldatakse, piloteeritakse ja juurutatakse Eestis lapsekeskset vanemlusprogrammi “Hoolivad isad”.\n„Hoolivad isad” on suunatud pereisadele, kes vajavad täiendavaid oskusi, et olla hooliv, armastav ja austav lapsevanem, et tulla toime oma vihaemotsioonide ohjeldamisega ja et oma suhteid perega seeläbi parandada. Programm on välja töötatud Kanadas 2001. aastal. Euroopas kasutatakse seda programmi näiteks Suurbritannias, Iirimaal, Saksamaal, Hollandis ja Rootsis.\nTerved suhted pereliikmete vahel on lapse arengu seisukohast kriitilise tähtsusega. Tervete suhete tagamiseks on vajalikud teatud eeldused, nagu näiteks oskus oma emotsioone juhtida, positiivselt suhelda, probleeme lahendada ning keeruliste olukordade ja frustratsiooniga toime tulla, ebatervest või vägivaldsest käitumismustrit hoiduda, aga ka laste arengu ja vajadustega arvestada.\nReaalsus on see, et neid teadmisi ja oskusi kipub meie ühiskonnas paljudes peredes nappima. Seda kinnitab kasvõi aastast-aastasse kõrge registreeritud perevägivalla juhtumite arv, kus vägivalla toimepanijateks on mehed. Olenemata sellest, kas vägivaldset kohtlemist kogevad lapsed ise või nende emad, jätab see kogemus jälje kogu lapse ülejäänud elule.\nMõistame, et paarisuhted teinekord lagunevad ja see võib olla vajalik. Samas, lastele jäävad isad alati isadeks – kus iganes nad ei viibiks. Meie peamiseks sooviks on anda oma panus, et aidata isadel saada paremateks isadeks, et nad saaksid luua tervemaid suhteid nii oma laste kui partneriga – olenemata sellest, kas elatakse perega koos või eraldi.\nOleme teadvustanud, et ennetusprogramme meestele vanemlike oskuste ja teadmiste omandamiseks ning ebasoovitavast käitumismustrist hoidumiseks on liiga vähe. Seda on rõhutanud nii Vägivalla Ennetamise Strateegia kui Istanbuli konventsioon. Seetõttu soovimegi antud lünka täita „Hoolivate isade” programmiga.\nProgramm kujutab endast grupitööd, mis kestab 2 tundi, ühe korra nädalas ja kokku 17 nädala jooksul. Grupis osaleb 8-12 isa. Gruppe juhivad enamasti kaks grupijuhti – üks naissoost ja üks meessoost. Gruppides jagatakse muuhulgas oma isaksolemise kogemusi, antakse üksteisele tagasisidet ja lahendatakse ka väikesi kodutöid.\nProgrammi “Hoolivad isad” piloteerimine ja kohaldamine toimub novembrist 2018 kuni novembrini 2020 koostöös Tallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuametiga, kes aitab programmi siduda meie olemasoleva sotsiaal- ja lastekaitsesüsteemiga. Projektiperioodi jooksul koolitatakse Eestis välja 8 grupijuhti, piloteeritakse rühmade läbiviimist 2 korda ning töötatakse välja juhendid ja esitlusmaterjalid.\nPeale piloteerimist saavad koolitatud grupijuhid jätkata „Hoolivate isade” programmi läbiviimist juba vajaduspõhiselt. Programmi jätkuvuse tagamiseks koolitatakse välja 2 grupijuhtide koolitajat, et oleks tagatud ka uute grupijuhtide pealekasv, kui selleks ilmneb vajadus.\nTäiendavat infot programmi „Hoolivad isad”, VAITER-i meeskonna, pakutavate teenuste ja koolituste kohta leiab kodulehelt www.vaiter.ee\nKUULA SEDA | Mida teha, et partneril poleks vaja kõrvalsuhteid luua?


The Green House Hotel Bournemouth Suurbritannia - Hotellide suurimad allahindlused\n4 Grove Road, Bournemouthi keskus, Bournemouth, Suurbritannia, BH1 3AX - Vaata kaardil\nSaid küsimuse The Green House Hotel kohta?\nMaster - Kaheinimesetuba, Double (Master Double Room)\nRohkem majutuskohast The Green House Hotel\nKas oled turist või hoopis ärireisil, The Green House Hotel on suurepärane valik majutuda, kui külastate linna Bournemouth. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. See modernne hotell on linna populaarsemate vaatamisväärsuste, nagu Russell-Cotes Kunstigalerii ja Muuseum, St. Peter's Church, Westover Gallery, läheduses.\nKasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Bournemouth hotellis. Hotell pakub küllusliku teenustepaketi, sealhulgas 24-tunnine toateenindus, tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, 24-tunnine vastuvõtt, vahendid erivajadustega külalistele, pakihoid.\nKogege siin elades kõrgekvaliteedilise toa võimalusi. Mõned toad sisaldavad lameekraanteleviisor, internet access – wireless, traadita internetiühendus (tasuta), Mittesuitsetajate toad, küte, mis aitavad külalistel end peale pikka päeva laadida. Hotell pakub mitmeid ainulaadseid puhkusevõimalusi, nagu golfirada (3 km raadiuses), massaaž, ratsutamine, aed. The Green House Hotel on ideaalne peatuskoht reisijatele, kes otsivad võlu, mugavust ja hüvesid Bournemouths.\nAgoda arvustused (18)Booking.com arvustused (468)\nKõik reisijate tüübid (18)Paarid (10)Üksikreisijad (2)Pered väikeste lastega (3)Grupid (3)\nAlis alates Suurbritannia\nNuong alates Vietnam


intervjuu Archives - Page 2 of 2 - Biit Me Record Store : Biit Me Record Store\nUUED PLAADID 10.07.2018\nJärgneva nädala jooksul tutvustame lähemalt kõiki järgmisel reedel Kultuurikatlas toimuva BiiT ja PORRIDGE BULLET showcase’i artiste. Täna teeb otsa lahti Eesti Ekspressi poolt Areeni Tulevikutäheks valitud – KAZK. Samal päeval annab KAZK mini-kontserdi TALLINN MUSIC WEEK linnalaval Biidis kell 18:00. KAZK KAZK @ TMW Räägi lühidalt, kes on Kazk? Kazk on... Read More\nCategory audio, eesti, intervjuu, uus eesti biit · Tags deep house, house, kazk, tallinn music week\nThe Thing: Label saigi tehtud kuna sai kõrini, et iga teine label on ühe ja sama soundiga.\nPosted by madis on veebruar 8, 2012 · 1 Comment\nTHE THING DUBTHING RECORDS Räägi lühidalt, kes on Kristjan Jõgeva? Olen pärit Põlvamaalt Ahjalt ,et täitsa maa poiss. Nooruses sai lauldud laulukooris ja üldse muusikas sees oldud väikesest peale. Bändis trummar olnud ja klaverit ka mingil määral õppinud. Aga nüüd hetkel juba aastaid Tartus elanud ja töökohaks on Fotoaparaatide parandamine .Hobikorras tegelen... Read More\nCategory audio, intervjuu, uus eesti biit · Tags dubthing records, the thing\nKäärkäsi – Hypno EP – Lejal Globe\nPosted by madis on jaanuar 11, 2012 · Leave a Comment\nMÜÜRILEHE Pööripäeva eri numbris “Uus Eesti biit” ülekuulamistoolis istus KÄÄRKÄSI. Tema bränd njuud ja veri guud HYPNO EP-d LEJAL GLOBE plaadifirmale on võimalik nüüd osta CD formaadis. Limiteeritud. Elusast peast laval sel reedel klubis BALOU – SEARCH OF SOUND presents ELIPHINO Read More\nCategory eesti, intervjuu, muusika, uus eesti biit · Tags dubstep, käärkäsi, lejal globe, postdubstep\nPosted by madis on aprill 8, 2009 · Leave a Comment\nBiiT: mida tähendab “débruit”? débruit: see on väljamõeldud sõna, mis on mitmest teisest sõnast kokku pandud – vali milline tähendus tahes, nt “debris” (purunenud klaasi killud), “detruit” (purustatud), kuid peamiselt “bruit”, mis tähendab müra, ja selle ees olev “de” müra vastandit? võite mind kutsuda... Read More\nCategory intervjuu · Tags debruit, rbma\nMägede Hääl 2018 pop-up 06.07-07.07 Eesti Kaevandusmuuseumis\nUUED PLAADID 05.07.2018\nUUED PLAADID 03.07.2018


LÄÄNELA | Algasid Läänemaa noorte karikavõistlused jalgpallis\nAlgasid Läänemaa noorte karikavõistlused jalgpallis\n8. november 2015\t| kategooria: Määratlemata\nTänased Läänemaa noorte karikavõistlustest osavõtjad. Pilt: Elen Kuli\nReedel alustati Haapsalu kunstmuruväljakul mängudega Läänemaa noorte jalgpalli karikavõistlustel. Noorte karikasari on jalgpalliturniir, kus osalevad Läänemaa 2006-2008 aastal sündinud jalgpallilaste võistkonnad. Igas kuus toimub kevadeni toimuval seeriavõistlusel üks turniir ja kokku peetakse seitse etappi. Etappidel saavutatud tulemused liidetakse ja maha arvestatakse halvim tulemus – nii selguvad mais peale Haapsalus toimuvat finaaletappi kõikide võistkondade lõplikud kohad. Võistlused toimuvad Haapsalus, Lihulas ja Paliveres.\nNoorte karikasari on turniir, kus Läänemaa jalgpalli noortetreenerite ellu kutsutud võistlus on eelkõige mõeldud väikestele pallivõluritele mängupraktika saamiseks. Eesti noorte meistrivõistlustel mängib selles vanuses meie maakonnast ainult Läänemaa Jalgpalliklubi ja sellega on aastas seitse pakutavat turniiri kõigile arenguks hädavajalikud.\nEsimesest turniirist võttis osa viis võistkonda. Kolm neist Läänemaa Jalgpalliklubi esindust ja lisaks linnaklubile veel ka Palivere SK, ning Lõuna-Läänemaa Jalgpalliklubi. Just esimesel etapi osalenute arv oli veidi ehmatav ja sellise arvuga kevadeni jätkates, kaotaks karikasari oma pinge. Eesolevatel turniiridel loodame kindlasti palliplatsil näha rohkem võistkondi. Olukord ongi väikestes maakohtades väga keeruline. Lapsi on koolides vähe ja võistkonna komplekteerimiseks tuleb ühendada jõud. See on ainus pääsetee. Virtsu-Vatla, Risti-Taebla, Oru-Noarootsi oleks kindlasti võimalikud tulevased võistkonnad.\nEsimese etapi võitis Läänemaa JK I- Robi Suder, Arti Viispert, Kert Markus Vare, Uku Toomas Rand, Orm Robert Rammul, Tristar Lepik, Otto Villem Valdmann, Markus Lilles, Joosep Vingissar. Treener Aavo Tomingas. Järgnesid Palivere SK, treener Väino Munskind. Läänemaa JK II ja Läänemaa JK III-treener Triin Vellemäe ja Lõuna-Läänemaa JK, treener Jaanus Getreu.\nNoorte karikavõistlused algasid 20 aastat tagasi!\nLäänemaa noorte jalgpalli karikavõistlustel on väga värviline ajalugu ja kindel koht Läänemaa spordis. Julgelt võib selle ürituse paigutada pikemate traditsioonidega noorteürituseks Läänemaal. Esimene Läänemaa noorte karikasarja etapp toimus 02.detsembril 1995 aastal Taeblas. Võistlus oli siis mõeldud 1985 aastal sündinud poistele, seega 10 aastastele jalgpalluritele. Esimeses kohtumises võitis Haapsalu, tulemusega 1:0 Virtsu. Kui meenutada, kasvas just kindlasti ka selle karikasarja toel jalgpalluriteks rida hiljem Eesti noortekoondistes ja ka täiskasvanute koondises mänginud pallureid, Andre Hein, Heikki Tomingas ja Rimo Hunt näiteks.Lisaks veel Rasmus Munskind ja Priit Mäeorg Väga soe on mõelda, et Läänemaa karikasarja ellukutsujad, Aavo Tomingas, Väino Munskind ja Jaanus Getreu olid ka reedel, 20 aastat hiljem oma kasvandikega Haapsalu kunstmurul. 20 aastat tagasi aga kunstmuru ei olnud, ei olnud ka siseväravaid. Taeblas toimunud esimesel etapil mängiti kõrgushüppe postide ja latiga tehtud ajutiste väravatega!!!\nKarikavõistlused toimusid esimese hooga järjest seitse aastat, 1995-2001, Neist aastatel 1998 ja 2001 selgitati Läänemaal karikavõitjad tervelt kolmes erinevas vanuserühmas-10, 12 ja 14 aastastele. Lapsi oli palju ja kõik said võimaluse. Vahepealsetel aastatel, kui Läänemaa võistkonnad alustasid paljude võistkondadega mängimist Eesti noorte meistrivõistlustel ja paljudel erinevatel turniiridel, karikavõistluste sari katkes. Siis aga taastasid traditsiooni kord Lõuna-Läänemaa Jalgpalliklubi ja hiljem ka Läänemaa Jalgpalliklubi ning samuti ka Taebla SK. Lisaks poistele selgitasid parimad 2010 aastal ka näiteks tüdrukute võistkonnad.\nLäänemaa noorte jalgpalli karikavõistlused on meie oma treenerite poolt ellu kutsutud ja elus hoitud üritus. Võistluse hea tervise nimel on kirjutatud projekte ja otsitud toetajaid. Ikka selleks, et meie lastel, jalgpallilastel oleks väärt võistlus.\n« Aaro Õismets oli Pärnus lauatennise karikasarja etapil kolmas\nMeenutus – Gustav Vahari memoriaal kreeka-rooma maadluses »


Teadlastest „raudmehed“ ootavad ülikoolilt sportlikke ettevõtmisi | Tartu Ülikooli peremeditsiini ja rahvatervishoiu instituut\nTallinnas toimunud Ironmani poolpikal triatlonil oli stardis ka Tartu Ülikooli peremeditsiini ja rahvatervishoiu instituudi segavõistkond Pererahvas. Tunnustatud meditsiiniteadlastest koosnev tiim sai triatlonikogemusest kinnitust, et sport ühendab, ja ootab ka ülikoolilt rohkem sportlikke ühisüritusi.\nTriatlon hõlmab kolme ala: ujumist, rattasõitu ja jooksu. Kui täispikal triatlonil tuleb läbida 3,8 km ujudes, 180 km rattaga sõites ning 42,2 km joostes, siis poolpika triatloni distantsid on vastavalt 1,9 km, 90 km ja 21,1 km. Pererahvas läbis triatloni meeskondlikult, jagades omavahel ujumise, rattasõidu ja jooksu. Neil kulus võistluse läbimiseks viis tundi ja 54 minutit, saavutas segameeskondade hulgas 21. koha.\n5. septembri hommikul kell 4.45 kõlas meditsiinieetika assistendi Aime Keisi äratuskell. Varem on ta käinud Ironmani triatlonitel vabatahtlikuks, ent tol hommikul oli tema kanda võistluse esimene ala: ujumine. Stardialas pidi ta olema juba kell 6. Veetemperatuur Harku järves oli 16,5 °C. See teda ei heidutanud – jahedas järvevees ujumisest keerulisemaks pidas ta hoopis hommikust ärkamist. „Nii varastel tundidel liigutamine ei ole minu jaoks harjumuspärane,“ tõdes Keis, kes endalegi üllatuseks sai kell 7 alanud 1,9 km ujumisega kenasti hakkama.\nKui Keis Ironmanil ujumise lõpetas, ootas teda vahetusalal keskkonnatervishoiu dotsent Hans Orru, kelle ülesanne oli 90 km rattasõit. Rattaga tööl käies sõidab Orru muidu keskmiselt kolm kilomeetrit päevas. „Ironmani jaoks tegin eraldi trenni ka, sest see on ikkagi pikim rattasõit mu elus,“ sõnas Orru ja lisas tarkusetera: „Pikal distantsil tuleb võtta endale jõukohane tempo, siis ei lähe liiga vara raskeks.“\nTempost vähem tähtis ei ole ka oskus rajal meelt lahutada: „Kui ma Laagri asulas kergest tõusust üles sõitsin, sõtkusid maailma tipud minust mööda. Autojuhtidele sõidukiiruse hindamiseks üles seatud tabloo näitas neile kiirustamise eest muudkui mossis nägu. Siis tulin mina ja tabloole ilmus kiri „31 – tubli!“,“ meenutas Orru meeleolukat seika, mis tuju rõõmsaks tegi.\nRattasõidu järel oli aeg joosta 21,1 km ehk poolmaraton. Selle võttis enda kanda peremeditsiini professor Ruth Kalda, kes muuseas on pälvinud 2017. aastal Tartu Ülikooli sportliku töötaja tiitli. Tema initsiatiivil Ironmani võistlusele mindigi.\nJooksuvõistlused ei ole Kalda jaoks võõrad – spordiüritustel on ta osalenud juba aastaid. Ühe meeldejäävamana tõstab ta esile 2017. aastal toimunud rahvusvahelise mäestiku-ultrajooksu Barcelona Trail Race, kus esindas koos võrdleva poliitika vanemteaduri Piret Ehiniga naiskonnas UTartu oma alma mater’it. Kahepeale joosti kokku 76 km ja saavutati oma arvestuses esikoht.\nKogemused andsid talle kindlust, et Ironmani rajal läheb kõik hästi. „Nii läkski, kuigi olin alguses pisut ettevaatlikum, kuna ei olnud ammu rahvajooksul käinud. Ma ei osanud esmalt lihtsalt arvestada, kui kiire tempo valida. Rõõm jooksust püsis aga finišini ja lõpus jäi jõudu isegi üle. Väga tore oli oma meeskond tubli ajaga finišisse viia,“ muljetas Kalda.\nKalda, Keis ja Orru tunnistavad kui ühest suust, et üksi oleks poolpika triatloni läbimine käinud ilmselt üle jõu. „Osaleda triatlonil võistlusalasid jagades oli väga hea kogemus. See ei vähenda kuidagi emotsiooni, mille sa raskest pingutusest saad. Jagatud rõõm öeldakse olevat veel ka kõige suurem rõõm,“ tõdes Kalda ja lubas, et see esmakordne meeskondlik mõõduvõtt ei jää Pererahvale kindlasti viimaseks.\nKalda sõnul ei ole tegelikult vahet, milline tegevus kolleege positiivselt seob – see võib olla osalemine mälumängusarjas, raamatuklubi, koorilaul või muu. „Tähtis on, et ühiselt midagi ette võetakse. Seeläbi avastad oma kolleege hoopis teisest küljest,“ sõnas ta. Kõige olulisem on Kalda arvates see, et sünniks idee. „Keegi peab olema eestvedaja, sealt edasi on vaja vaid pealehakkamist. Idee peab olema ka muidugi piisavalt hullumeelne ja panema proovile, siis tekib ka hasart. Oluline on ettevalmistusperioodil ja ka võistluse ajal sidet hoida ning üksteist motiveerida. Unustada ei tasu sedagi, et ühise eesmärgi saavutamist tuleb tähistada, kas või maitsva õhtusöögiga,“ jagas Kalda teistele kolleegidele innustust.\nMeeskondlikku ühtekuuluvustunnet võiks rohkem toetada ka ülikool, korraldades rahvaspordiüritusi, kus allüksused saaksid meeskondadega osaleda. „Paar korda aastas võiks selliseid sündmusi ikka olla. Mulle endale meeldivad lisaks jooksule näiteks kõikvõimalikud maastikul orienteerumised ja matkad,“ rääkis Kalda.\nOrru meenutas hea sõnaga ülikooli algatust, millega innustati rattaga tööl käima, ning leidis, et just selliseid lihtsaid igapäevategemistega siduvaid aktsioone võiks olla rohkem – eriti koroonaajal, kui inimesed pelgavad ühistransporti kasutada.\n„Ja miks mitte siduda sportlik üritus heategevusega,“ lisas Keis. Ta on heategevuslike ürituste suur austaja, sest nende kaudu saab laiemalt teadvustada probleeme ja toetada nõrgemaid. Keisi südameasi on näiteks rinnavähiteadlikkuse edendamine ja naiste toetamine ravi ajal. „Mul on sellega seoses ka üks piisavalt hull mõte, aga sellest on veel vara kõva häälega rääkida. Võin vaid öelda, et see on seotud triatloni ja heategevusega,“ tegi Keis vihje tulevikule.\nKui ka Sul on toredaid ühistoimetusi kolleegidega ja soovid neid jagada, siis kirjuta virge.ratasepp [ät] ut.ee.


Märksõnad: Huumor, Vägivald, Õudus, Põnevus, Fantaasia\nIlmselgelt on Panos Cosmatose filmi „Mandy” näol tegemist selle aasta ühe oodatuima keskööfilmiga, milles 1980ndate superstaar Nicolas Cage teeb oma karjääri ühe võimsama rolli. Ta kehastab linateoses Red Millerit, lihtsat metsatöölist, kes elab oma pruudiga armsas, oma kätega ehitatud majas. Paarikese rahulikku idülli segab aga sinnakanti sattunud kultussekt, mille liider Jeremiah (hullumeelsuse piirimaid kompav Linus Roache) hakkab Mandy pruudile (Andrea Risenborough) silma heitma. Jeremiah ei põrku tagasi isegi mootorratturitest deemonite ees, keda ta palub endale appi tüdrukut röövima. Nüüd algab sõna otseses mõttes sõit otse põrgusse, mis on emotsioonidest nii toores, värviline, verine ja sõge, et see hakkab teile isegi meeldima. Teist samasugust filmi pole olemas!\nRiigid: Belgia, Ameerika Ühendriigid\nRežissöör: Panos Cosmatos\nProdutsendid: Josh Waller, Elijah Wood, Daniel Noah, Nate Bolotin, Adrian Politowski, Martin Metz\nStsenaristid: Panos Cosmatos, Aaron Stewart-Ahn\nOperaator: Benjamin Loeb\nMontaaž: Brett W. Bachman\nHelilooja: Jóhann Jóhannsson\nOsatäitjad: Nicolas Cage, Andrea Riseborough, Linus Roache, Olwen Fouéré, Richard Brake\nTootjad: SpectreVision, Umedia, Legion M, XYZ Films\nLevitaja: Eksponenta Film\nFestivalid: Sundance, Cannes, Helsinki, Melbourne, Sitges


Toiduohutuse tase Euroopas - toit | teadmisi 2022\nEuroopa Ühenduses on toiduohutuse tase väga kõrge ning üksikute toodete ostmisel ega tarbimisel pole olulisi ohte. Kõik probleemid võivad olla seotud uute mikrobioloogiliste või keemiliste ohtude ilmnemisega, mida ei ole alati kerge ette näha. Mõelge mõnele viimaste aastate sündmustele, mis on ärevust ja muret tekitanud (dioksiin, hull lehm, linnugripp). Seetõttu on toiduohutus Euroopas esmatähtis ja seetõttu on välja töötatud ranged tarbijakaitse eeskirjad.\nJaanuaris 2000, vahetult pärast mõningaid toiduga seotud hädaolukordi (dioksiin ja hull lehm), avaldas Euroopa Ühenduse komisjon toiduohutuse valge raamatu, milles on visandatud võimalikult kõrgete standardite tagamiseks kasutatav tee. Euroopa õigusaktide ajakohastamise vajadus järgib ka tootmistehnoloogiate tohutut arengut, kontrollimeetodeid, mille eesmärk on austada vastuvõetavaid ohutusstandardeid, ja toiduainete tootmise ahela keerukust; seetõttu on uus integreeritud lähenemisviis toiduohutusele, mis on ühine kõigile EL-i riikidele ja mis hõlmab kõiki süsteemis osalejaid, valitsusi, esmatootmist, tööstust, kaubandust ja tarbijaid vastavalt skeemile, mis WHO juba 1990. aastal ta oli esitanud templi reljeefi iseloomuliku pildi.


Nooruke teletöötaja kogeb suhete kummalisi keerdkäike\nSaarlasest menukirjaniku Adena Sepa seitsmes, autobiograafiline romaan “Suhete kummalised keerdkäigud” viib lugeja 1970. aastate alguse telemajja.\nKirjastuselt Ersen ilmunud romaani kangelanna on Saaremaa neiu Nelli, kes sai pärast kooli lõpetamist suurepärase töökoha Tallinnas televisioonis, kus ta kohtub paljude põnevate inimestega ja mõistab, et inimsuhetes võib ette tulla vägagi kummalisi keerdkäike. Just selline lause on kirjas Sepa värskeima romaani tutvustuses.\nAdena ehk Nadežda Sepp ehk Naadi ise nimetab oma uusimat raamatut noorusmälestusteks, lihtsas vormis memuaarideks.\n“See telemaailm on mulle tuttav keskkond – töötasin ju telemajas kaks aastat,” märkis autor, kinnitades, et tegemist on tõestisündinud lugude ja tõeliste inimestega. “Ainult mõnda inimest on muudetud,” rääkis Sepp.\n“Kunagised kolleegid, kes on mu raamatut lugenud, on end seal ära tundnud ja ütlevad, et kõik oligi nii, nagu kirjas. Miks kirjutada fantaasiat, kui oma elust on nii palju ilusat kirjutada?”\nJuba esimestelt lehekülgedelt hakkavad lugejale silma selliste tuntud inimeste nimed nagu Helgi Sallo ning Rein ja Ruth Karemäe.\nSee, kas filmi alal tegutsev kangelanna Nelli ongi ses teoses Naadi ise, jäägu aga saladuseks. “Ei tohi ju kõike välja rääkida,” tähendas autor naerdes.\nNaadi sõnul suudab ta rohkem kui neli aastakümmet tagasi toimunut ning nähtut-kuuldut-kogetut nii hästi edasi anda tänu sellele, et pidas sel ajal hoolega päevikut.\nSepa sõnul on pooled neist inimestest, kellest raamatus juttu, meie seast juba lahkunud. “See raamat on neile omamoodi järelehüüe,” tähendas Sepp.\nPühendanud on Nadežda oma romaani aga abikaasale, keda samuti enam pole.\nSepp ei välista, et äsja trükivalgust näinud romaanile tuleb peagi järg.\n29. aprillil tutvustab Adena Sepp oma uusimat teost Saare maakonna keskraamatukogus.\nLisatud: 16.04.2014 / 08:52\nOlen Naadiga kohtunud Hellamaa külakeskuses,kus ta oma elust ja väljaantud raamatutest räägib.Soe ja sõbralik inimene ja kenad raamatud kõik!Tõsi,milleks väljamõeldud lood,kui elu on hoopis huvitavam.Jõudu talle ja kirjutagu edasi!


Arveldusarve: 334838170742 Prindi maksekorraldus!\nVaadatud 5844 korda.\nandre - andre.kalmus at mail.ee\n13.04.09 Kell 12:44 m213-102-83-169.cust.tele2.ee\nOleks vaja toetust et oma majas kapital remonti teha.\nTÃ¤nan sÃ¼damest kÃµikki kes toetavad mind!!!!!\nAndre Kalmus - andre.kalmus at mail.ee 13.03.10 Kell 21:03\nEi ole olnud abi pakumisi!\nEndiselt ootan toetusi maja remondiks enne kui hilja on, sest maja on Ã¼le 30 aasta vana ainus remont on olnud katusele uue tÃµrva pappi panek! Vaja on vesi klosetiga kÃ¤ilateha kuiv kÃ¤imla asemel, turu on majani toodid aga ehituseks puuduvad igasugused rahad kui kuu palk on mingi 4500 kr ja 2 pensionÃ¤Ã¤ri kellel on liikumis raskused!\nAga eks varsti peab minrma Ã¼Ã¼ri korterise sest see tuleb aasta peale odavam kui remonti teha !\nTÃ¤nan muret tundmise pÃ¤rast, hea tunne kui keegi vÃ¤hemalt kÃ¼sib-gi kuidas lÃ¤heb! :)\nAnnika - tulp654 at hot.ee\n30.03.10 Kell 12:05 78-28-72-154.cdma.dyn.kou.ee\nKaks pensioni ja miinimumpalk kolme inimese peale ei olegi kÃµige hullem. Osta vÃ¤hehaaval materjal ja tee ise. Ã„ra virise. VÃµi mÃ¼Ã¼ge maja maha ja ostke korter. Teistel ei jÃ¤tku sÃ¶Ã¶girahagi, remondist rÃ¤Ã¤kimata. Ise elan ka vanas suvilas kolme lapsega Ã¼ksi, sÃ¶Ã¶giraha jÃ¤tkub hÃ¤davaevu, katus tilgub lÃ¤bi, pÃµrand on nii mÃ¤da, et astudes vetrub (hÃ¼pata kindlasti ei tohi), elektrijuhtmed on kohutavad- pole osanud mÃµeldagi, et keegi teine peaks minu remondi kinni maksma. Loodan, et Ãµnnestub ka kunagi tÃ¶Ã¶le saada, siis alles hakkan remondile keskenduma.\nOotame sõnumit alates 16.07.10 Kell 00:25\nkai - kainurm at hot.ee\n26.10.11 Kell 17:14 59-5-131-46.internet.emt.ee\nlp.Annika.Kui teil midagi tarka teha pole siis pole ka vaja teisi inimesi sopaga pritsida,ja keegi teine pole sÃ¼Ã¼di kui lastel isa pole ke on ev seaduste jÃ¤rgi lapsi toetama.Tegele oma lastega mitte Ã¤ra kritiseeri teisi.\nnipitiri - test at mail.biz\n20.10.12 Kell 19:44 78-28-99-43.cdma.dyn.kou.ee\nSELLEASEMEL ET SIIN KERJATA, MINE TÃ–Ã–LE!!!


Kristina Tamme maalid — Pkondas\nKristina Tamme maalinäitus "Eesti matus""\n05. 09. - 04.10. 2015\nKristina Tamm "Eesti matus"\nNäitus on inspireeritud eelmise sajandi matusefotodest, lähiajaloost ja perekonnapärimusest. Siirderiituse jäädvustusi on vaadeldud kui võimalust saada vastuseid küsimustele, mis lahkunud lähedastelt nende elu jooksul küsimata jäänud. Ekseldes sellel omamoodi piirialal eestlaste sahtlites, albumeis ja muuseumite kogudes, ületades surnukartust ja hirmu perekonnasaladuste ees, püüab autor ekspressiivses maalikeeles neile vastustele lähemale jõuda.\nKunstnik uurib sel viisil eestlaste suhet surmaga nii eetilisest aga ka esteetilisest vaatepunktist, projitseerides selle 20. sajandi ajaloosündmustele. Muuhulgas otsib ta vastuseid küsimustele, mis tekkisid okupatsiooniaja lapsel, kelle esimene kokkupuude religiooniga oli šokk kirikuõpetajast vanaema haua veerel. Postkolonialistlikus ja progressile orienteeritud ühiskonnas on küll tabud muutunud, kuid küsimused jäänud.\nMartin Heideggeri järgi on kogu olemine "olemine surma poole", surm on olemise sügavaim ja puhtaim võimalus. Surm on elunähtus ja surm mõtestab elu. Näitus toetub eesti surmakultuuri uurijate (M. Kõivupuu, M. Lang jt.) artiklitele, visuaalseks allikaks on eestlaste puhul tavaline, kuid paljude teiste rahvaste jaoks kummastav matusefoto žanr. Motiivid pärinevad eelmise sajandi algupoole klaasnegatiividelt (Johannes Tohvelmanni pärand Järvamaa Muuseumis) ja muuseumite fotokogudest ning perekonnaalbumitest. Allikate põhjal maalitud teosed räägivad ühe perekonna lugu, mis on ühtlasi universaalne lugu ajaloo paratamatusest, surmast ja lunastusest.\nKristina Tamme arvates muutub tänapäeval hüvastijätt lähedastega üha kiiremaks, pealiskaudsemaks: "Me ei pese ega säti enam oma lähedasi ise viimsele teekonnale, ei valva nende viimaseid öid kodus. Kõik on üle antud institutsioonidele, surm on järjest kaugem, konveierlikum, anonüümsem, steriilsem…hirmutavam. Näitus peatab hetkeks selle kiiruse, vaigistab surnuhirmu ja lubab veelkord meenutada ja küsida."\nEpiktetos (u. 55–135 pKr) on öelnud taolised sõnad: "Hoia iga päev silme ees surma, maapagu ja kõike, mis näib hirmus, eelkõige surma. Siis sa ei saa mõelda midagi alatut ega tahta midagi ülearust."\nKristina Tamm on kunstiajaloolane, Tartu Kõrgema Kunstikooli filosoofia ja kunstiajaloo lektor. Näitustel on ta osalenud alates 2010. aastast.\nKristina Tamm ja Gregor Taul\nNäitust toetavad Kultuuriministeerium ja Kultuurkapital.


Põhjaranniku arhiiv - Kohtla-Järve Soojus ei ole kinnisvarafirma, kohtutäitur ega sotsiaalabi jagaja\nKohtla-Järve Soojus ei ole kinnisvarafirma, kohtutäitur ega sotsiaalabi jagaja\nASi Kohtla-Järve Soojus turundus- ja müügiosakonna juhataja\n29. jaanuari Põhjarannikus ilmunud arvamusloo "Tagasi turumajandusse" autoril Indrek Rebasel on omapärane arusaamine turumajandusest ning omaniku vastutusest ja kohustustest kinnisvara eest. Ühistu ja kolhoosi, monopoli ja loomuliku monopoli vahel ei tee autor aga üldse vahet.\nOn mugav näpuga näidata, et kõikides Kohtla-Järve linna hädades on süüdi soojusettevõte, ja korteriomanikuna ei pea Indrek Rebase ise mitte midagi tegema, et olukorda oma majas muuta.\nMida kohitsetud pulliga peale hakata?\nKritiseerima on kõik mihklid, aga kahjuks ei leidnud ma Indrek Rebase arvamusloost ühtegi ettepanekut, kuidas olukorda lahendada, peale niinimetatud pulli kohitsemise soovituse. Kuid mis kasu on kohitsetud pullist? Järglasi tal ei ole ja lehmad tema vastu huvi ei tunne. Muidugi saab härjaga põldu künda või teda lihtsalt ilu pärast pidada.\nSamuti võiks Kohtla-Järve elektrijaamastki teha energeetikamuuseumi eksponaadi – on teine ikkagi juba 1949. aastast töös. Aga turumajanduses tasuta lõunasööke ei ole, nagu tasuta soojustki. Keegi peab maksma ka Indrek Rebase joodikust naabrimehe eest. Küsimus on ainult selles, kes.\nMujal Eesti linnades, kus kinnisvaraturg toimib ja kohalik omavalitsus korraldab efektiivselt sotsiaalabi jagamist, saavad hädasolijate probleemid lahendatud. Nad saavad toimetulekutoetust kommunaalmaksete tasumiseks. Riik eraldab selle raha kohaliku omavalitsuse kasutusse ja meie maksame selle maksumaksjana kinni.\nPahatahtliku ja naabritest mittehooliva võlglase suhtes võib korteriühistu teha korteri sundvõõrandamise või müüvad kohtutäiturid selle võla katteks maha. Kuna kinnisvaraturul on nõudmine korterite järele, ei teki täituritel probleeme kohtuotsuste täideviimisega. Munitsipaalkorteri korral paigutab linn kui omanik vastutustundetu üürniku ümber ühiselamusse või sotsiaalmajja ja leiab asemele kohusetundliku üürniku. Nii et lahendusi leidub.\nKa korteriomanikud peavad vaeva nägema\nSamal ajal kui paljud ettevõtlikud, ühistegevust arendavad ja oma varast hoolivad korteriühistud teevad aktiivset tööd võlglastega ning oma maja korrastamisega, väidab korteriomanik Indrek Rebase, et see pole tema asi. Magaja kassi suhu hiir ei jookse ja tuleb kõvasti vaeva näha, et elamu muutuks kinnisvaraturul ihaldusväärseks.\nNäiteks Jõhvis on hea peremehe kätes olevates korterelamutes korterite müügihind tõusnud juba 100 000 kroonini. Isegi tavalise kahetoalise “hruštšovka” eest kesklinnas võib saada 45 000-50 000 krooni, rääkimata korterist, kus on tehtud korralik remont. Korteriühistute esimehed ja majavalitsejad teavad rääkida, et kui majas on asjad korras, leping soojustootjaga olemas ja võlglastega tegeletakse, siis on ka korterid hinnas. Juba helistatakse isegi Rakverest ja küsitakse, ega mõni korter Jõhvis saadaval ole. On ju Jõhvist kujunemas Ida regiooni keskus Eestis.\nMis aga toimub Kohtla-Järvel?\nEttevõtlikud inimesed hääletavad lihtsalt jalgadega ja kolivad elama majja, kus on hea peremees ja kord majas. Tondilosside arv ilmselt aina kasvab, kui korteriomanikud ise ei soovi oma olukorda parandada. Mõned loodavad korterisse gaasikatla paigaldamisega leida väljapääsu, aga maja laguneb edasi ja lõppkokkuvõttes on selline investeering mahavisatud raha. Kõige hullem ongi käegalöömise meeleolu ja mittemidagitegemine ning kõikides oma hädades vaid teiste süüdistamine.\nKohtla-Järve Soojus ei saa soojust tasuta toota ja müüa ega vastutada sotsiaalsete küsimuste lahendamise, kinnisvaraturu puudumise, elamumajanduse efektiivse haldamise, pooltühjade majade elanike ümberkolimise ja toimivate korteriühistute tekkimise eest. See töö lasub eelkõige kohalikul omavalitsusel ja kinnisvaraomanikel.\nÕppigem tegutsema peremeestena\nKorterelamud vajavad professionaalse haldaja teenust, sest enamasti puuduvad korteriomanikel vajalikud teadmised ja oskused kinnisvara korrashoiuks, finants-, raamatupidamis- ja juriidiliste küsimuste lahendamiseks ning ühistegevuse korraldamiseks. Siinkohal soovitus Indrek Rebasele – palgake professionaalne majavalitseja, kes hakkab teie kinnisvara haldama ja korrastama. Soovitan informatsiooni hankida Eesti korteriühistute liidu kodulehelt www.ekyl.ee ja Eesti kinnisvara korrashoiu Interneti-keskuse kodulehelt www.ekhhl.ee.\nMis puutub aga võrdlusesse kolhoosidega, siis tuletagem meelde, et sinna aeti inimesi sunniviisiliselt ja eraomand kaotati. Valikuvõimalusi ei olnud. Kellele see ei meeldinud, see saadeti 25. märtsil 1949. aastal Siberisse.\nÜhistu tegevus põhineb vabatahtlikul ja eraomandi alusel. Enne sõda oli ühistuline tegevus Eesti Vabariigis väga levinud. Taluperemehed ja majaomanikud ehitasid ühistegevuse tulemusena koole ja kultuurimaju, rajasid meiereisid ning laenu- ja hoiuühisusi. 50 aastat nõukogude võimu paraku hävitas eraomanike ühistegevuse Eestis. Omanikuks olemine ei ole kerge. Nüüd peame uuesti õppima peremeestena koos tegutsema.\n· Kohtla-Järve Soojus


Uus Maa: aasta algus toob veelgi vähem tehinguid ja jõulisema hinnalanguse - Ehitusuudised\nUus Maa: aasta algus toob veelgi vähem tehinguid ja jõulisema hinnalanguse\nElamispindade tehingute arvud on kahanenud alates 2006. aasta keskpaigast ning langenud tänaseks aastasse 2002, vahendab Uus Maa värske turuülevaade.\nTehingute arvud on tipust kahanenud korterite puhul keskmiselt u 50-70%, elamukruntide puhul u 80% ning elamute puhul u 70%. See tähendab, et buumi ajal tehti tehinguid 3-5 korda rohkem kui praegu. Nii drastiline tehinguaktiivsuse langus 2,5 aasta jooksul ning jätkuv ülepakkumine veab hindasid alla ka edaspidi.\nNovembri ja detsembri tehingute arvud olid madalad ning sarnast passiivsust võib oodata ka järgmiseks kvartaliks. Tõenäoliselt näitab jaanuar isegi veel väiksemat tehingute arvu ning jõulisemat hinnalangust. Kuigi elamispindade pakkumine ei ole märkimisväärselt viimasel ajal suurenenud, jagub tänaste tehingumahtude juures olemasolevaid kortereid veel paariks aastaks.


Protsentülesanne elust enesest – NUMBRID\nProtsentülesanne elust enesest\n26/03/2010 04/10/2010 Kaido Lisa kommentaar\nJärjekordselt kasutan blogi meetodit, et teha ära üks kodune töö. NHL Network tegi reklaami, kus üks treener räägib oma mängijatele, kuidas peaks mängima ning kasutab palju % mõistet. Kas neil % on mingi tõepõhi ka all? Seda uurimegi.\nMitu mängijat antakse üheks mänguks jäähokis üles? vastus : 20\nOlgu meeskonnas on 20 liiget ja kõik annavad endast 100%. See tähendaks, et igaüks täidaks enda koha ilusti ära ja teeks seda, mida temalt oodatakse. Kui iga üks annaks endast 110%, tähendaks see seda et meeskonnas oleks meest. Kuna tegelikult saab olla ainult 20 siis igaüks peaks täitma oma koha ära ja tegema veel natuke rohkem kui temalt oodatakse. Kui arvudes väljendada, siis osa rohkem.\nKui ainult 50% meeskonnast, mis on annavad endast 110%, mida see siis tähendaks? See tähendaks, et 10 meest teeksid ära sama palju, kui ehk nad kamba peale suudaks asendada ühe mängija osa. Kui ülejäänud 50% annavad endast 100% ehk , suudaks kogu meeskond anda endast %, mis olekski ainult 5% üle oma võimete nagu treener rääkis.\nNüüd tuleb natuke ulmelisem osa. Eeldame, et 75% 110% andis endast ainult 50%. See tähendaks siis mida? 110% oleks 22 meest ja neist 75% oleks 16,5. Nemad mängisid ainult poole jõuga, ehk täitsid ära 8,25 mängija osa.\nSama lõik läheb edasi. 50% 100%-st andsid endast 25%. 100% oli 20, 50% on poole vähem, ehk 10 ja nemad andsid 25% ehk täitsid ära mängija osa.\nNendest kahest lõigust järeldub nüüd, et 16.5 + 10=26.5 meest täitsid ära ainult 8.25+2.5=10.75 mängija osa, mis on % . Siis toob ta veel mängu, et kui need 75% 110% ei tunne ennast 100% hästi. Mis siis veel juhtub?\nSeega esimene pool täitsa pidas paika. Teisel läks asi veidike keerulisemaks ja videos ta vastust ei annagi sellele juhule.\nKõige õpetlikum oli siiski kokkuvõte:\nMängu saab võita ainult siis, kui 100% meeskonnast annab endast 110% sajal protsendil ajast .\n← Matemaatikaekspert saab rikkaks, kui ta sellega nõus on.\nKuldne suhe →


Privaatsuspoliitika - Toidulisandid hulgi\nMIINIMUM TELLIMUS ALATES 50 €\nTreeningeelne ja erguti\nMassilisajad ja taastajad\nAju tegevus / Nootropics\nRandmesidemed, tõsterihmad ja vööd\nShakerid ja joogipudelid\nRullid, kummid ja sidemed\nVeebipoe toidulisandidhulgi.ee isikuandmete vastutav töötleja on L-Fitness OÜ (registrikood 12781965) asukohaga Aia tn. 20, Tallinn,\ntel +3726889621 ja e-kiri info@hulgi.ee.\nIsikuandmed edastatakse veebipoe klienditoele ostude ja ostuajaloo haldamiseks ja kliendiprobleemide lahendamiseks. Nimi, telefoninumber ja e-posti aadress edastatakse kliendi poolt valitud transporditeenuse pakkujale. Kui tegemist on kulleriga kohale toimetatava kaubaga, siis edastatakse lisaks kontaktandmetele ka kliendi aadress. L-Fitness OÜ on isikuandmete vastutav töötleja, L-Fitness OÜ edastab maksete teostamiseks vajalikud isikuandmed volitatud töötleja Maksekesksus AS-le.\nIsikuandmeid hoitakse zone.ee serverites, mis asuvad Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa Liidu majanduspiirkonnaga liitunud riikide territooriumil. Andmeid võidakse edastada riikidesse, mille andmekaitse taset on Euroopa Komisjon hinnanud piisavaks ning USA ettevõtetele, kes on liitund andmekaitse kilbi (Privacy Shield) raamistikuga. Juurdepääs isikuandmetele on veebipoe töötajatel, kes saavad isikuandmetega tutvuda selleks, et lahendada veebipoe kasutamisega seonduvaid tehnilisi küsimusi ning osutada klienditoe teenust. Veebipood rakendab asjakohaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja infotehnilisi turvameetmeid, et kaitsta isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, kaotsimineku, muutmise või loata\nvaja säilitada raamatupidamise jaoks või tarbijavaidluste lahendamiseks. Kui veebipoes on ost sooritatud ilma kliendikontota, siis säilitatakse ostuajalugu kolm aastat. Maksetega ja tarbijavaidlustega seotud vaidluste korral säilitatakse isikuandmed kuni nõude täitmiseni või aegumistähtaja lõpuni. Raamatupidamise jaoks vajalikud isikuandmed säilitatakse seitse aastat.\njaluses vastav viide või võtta ühendust klienditoega. Kui isikuandmeid töödeldakse otseturunduse eesmärgil (profileerimine), on kliendil õigus oma isikuandmete nii algse kui ka edasise töötlemise, sealhulgas otseturundusega seotud profiilianalüüsi tegemise suhtes igal ajal vastuväiteid esitada teavitades sellest kliendituge e-posti teel (vastav teave tuleb esitada selgelt ja eraldi igasugusest muust teabest).\n(KONTAKT). Järelevalveasutus on Eesti Andmekaitse Inspektsioon (info@aki.ee).\nTelefon: +372 688 9621


Jalgratast valides tuleb silmas pidada nii eesmärki kui ka mugavust - Eesti Päevaleht\nSport 12. mai 2012\nJalgratast valides tuleb silmas pidada nii eesmärki kui ka mugavust\nRattasõit on ala, mida julgeks soovitada igale harrastussportlasele. See ei nõua eelnevat kogemust, on liigesesõbralik ja mis peamine: rattaga saab sõita igale poole, isegi maratonile.\nKuidas oskab inimene, kes ei ole varem rattasõiduga tegelenud, kuid soovib ennast rahvaspordiüritusteks ette valmistada, osta endale sobivat ratast? Kas otsida foorumitest nõu? Valida ratas välimuse või hinna järgi? Mis vahe on maastiku- ja asfaldirattal? Kas maratonisõit on minu jaoks? Kõik see võib esmapilgul tunduda keeruline.


Uuendatud Discovery Sport tuleb Eestisse juba sügisel, kuid nüüd hübriidina | Autogeenius\nUuendatud Discovery Sport tuleb Eestisse juba sügisel, kuid nüüd hübriidina\n27. mai 2019 kell&nbsp14:48\nUuendatud Land Rover Discovery Sport.Fotod: Land Rover.\nLand Rover Discovery Sport saab uuenduskuuri käigus hübriidse jõuajami ja uue meediasüsteemi. Välimuselt sarnaneb 2020. aasta mudel veel eelmisele, kuid nüüd juba teatud erinevustega.\nUus platvorm ja uuendatud välimus\nTõusev kerejoon ja kitsenev katus on linnamaasturil endiselt alles, kuid uued LED esi- ja tagatuled ning eesmine iluvõre ja kaitseraud annavad sõidukile veelgi moodsama ilme. Land Roveri teatel on ka sõiduki proportsioone optimiseeritud, mis on ka oodatud, kuna sõidukil on nüüd uus PTA platvorm, mida kasutab ka 2020. aasta Evoque.\nTänu uuele platvormile saab nüüd Discovery Sportile lisada ka 48-voldise poolhübriidsüsteemiga (MHEV) jõuülekande, mis kogub aeglustamise ajal energiat ja talletab selle sõiduki põrandaalusesse patareisse. Alla 17 km/h kiirusega sõites lülitub mootor pidurdamisel välja ja kasutab salvestatud energiat, et kiirendades kütusekulu vähendada.\nHulgaliselt juhiabisid ja uus meediasüsteem\nUuenenud 5+2 salongis on nüüd kõigis kolmes reas uued istmed ning tänu kokkuklapitavatele ja lükatavatele istmetele on neid võimalik paigutada 24 erinevas kombinatsioonis. Salongis on uus digitaalne Touch Pro info- ja meelelahutussüsteem ning nutikas tahavaatepeegel, mis nupuvajutusega videoekraaniks muutub. Sellelt tahavaate-ekraanilt on siis võimalik veelgi selgemalt sõiduki taga toimuvat näha.\nKaameraid on Discovery Sportil veelgi: Ground View tehnoloogia näitab kaamerapildis sõiduki juhile 180-kraadist vaadet linnamaasturi esiosa all toimuvast ja on abiks just kõrgete äärekivide vahel ja ebatasasel maastikul liikudes.\nUuenenud Discovery Sport saab tootja andmetel muretult hakkama 60 cm sügavuses vees ja selle teise põlvkonna Active Driveline Terrain Response tuvastab maastikul sõites automaatselt pinnase ning reguleerib väänet vastavalt sõidutingimustele. Advanced Two Assist juhiabisüsteem peaks aga kuni 2500-kilose haagisega tagurdamise senisest veelgi turvalisemaks muutma.\nKõikidel Discovery Sport mudelitel on baasvarustuses tagurduskaamera ning juhiabisüsteemide komplekt, mis sisaldab isekohanduvat kiirushoidikut koos sõiduraja- ja pikivahehoidjaga. Samuti on olemas autonoomne hädapirudus ja juhi jälgimismonitor.\nEsimesed uued Discovery Sport mudelid saabuvad Eestisse sel sügisel.\nMärksõnad: Discovery, Land Rover, linnamaasturid, Range Rover, uued mudelid


Kurb uudis Nutella-sõpradele - Kaup ja teenus - Tarbija\nKurb uudis Nutella-sõpradele\n19. august 2014, 22:09\nNutella eest tuleb lähiajal poes rohkem maksta.\nLooduse viperused teevad tuska Nutella-sõpradele, sest lähiajal on oodata tuntud pähklikreemi hinna tõusu.\nLigi 70 protsenti maailma sarapuupähklite saagist on pärit Türgist Musta mere rannikult, kirjutab Independent. Tänavu märtsis, sarapuude õitsemise ajal räsisid piirkonda tugevad tormid ja külmalaine, mistõttu jääb loodetud saak väiksemaks.\nLisaks juba kallinenud kakaole tuleb nüüd magusatootjatel silmitsi seista ka tõsiasjaga, et pähklitonni hind on kerkinud 10 500 dollarini, kusjuures veebruaris maksis see 6500 dollarit.\nTürgi pähklikasvatajad ennustavad, et loodetud 800 000 tonni asemel saavad nad tänavu vaid 540 000 tonni pähkleid.\nNutella tootja Ferrero ostab neljandiku maailma sarapuupähklite toodangust. Teise tuntud šokolaadi kaubamärgi Cadbury omanik Mondelez, kelle sarapuupähklitega täidetud batoon on tõeline müügihitt, keeldus sel teemal selgitusi jagamast.\nKa tuleb magusatootjatel tegeleda mandlite hinnatõusuga, sest Californias oli põud, mis kergitas mandlite hinnad viimase üheksa aasta kõige kõrgemale tasemele. Kakao hind on aga ammu tõusnud, kuna suure rahvaarvuga riikides nagu Hiina ja India on hakatud rohkem magusat sööma.


Nokia väitel on mobiiltelefonid ohutud\nRiitta Mårdi kinnitust mööda ei ole seni ükski uurimus näidanud, et Nokia telefonid oleks inimese tervisele ohtlikud.\nNokia ise ei uuri oma telefonide mõju inimese tervisele. Sellekohased uurimused korraldatakse nõndanimetatud pimeda rahastamise korras, nii et isegi uuringut korraldavad firmad ei tea, kust raha tuleb.\nSee tagab Mårdi hinnangul täieliku erapooletuse. Tootjate kõrval on üks taoliste uuringute rahastaja tavaliselt ka riik, väitis Mård.\nMårdi sõnul pole tõenäoline, et Nokia mõne telefonitüübi ohtlikuks kuulutamise taga on mõni konkurentfirma. «See näitab, et mobiiltelefonide mõju vajab uurimist, sest inimesed tahavad olla kindlad, et telefoniga rääkimine nende tervist ei ohusta,» leidis ta.\nUSAs 369,5 miljonit krooni maksnud uuringu teinud doktor George Calo ütles hiljuti BBC saates Panorama, et tõenäosus haigestuda ajuvähki on suurem mobiiltelefoni kasutajail. Tema hinnangul ei saa tootjate väidet, nagu poleks probleemi olemas, pidada usaldusväärseks. Samas saates väitsid Briti radioloogiainstituudi eksperdid, et mobiiltelefoni kasutamise ja ajukasvaja vaheline seos pole leidnud tõestust.


PEREARST VASTAB | Kuidas kaitsta viiruse eest imikut? Mis saab tervisetõendist? Mida teha tööl, kui kolleegil on koroonaviiruse sümptomid? - DELFI\nPEREARST VASTAB | Kuidas kaitsta viiruse eest imikut? Mis saab tervisetõendist? Mida teha tööl, kui kolleegil on koroonaviiruse sümptomid?\nRuth KaldaFoto: Raivo Tasso\nEile Delfi lugejate poolt esitatud küsimustele on oma vastuse andnud perearst dr Ruth Kalda.\nKuidas oma tervist hoida, kui tavaelu taastub ja inimesed hakkavad taas käima kollektiivis - tööl, lasteaias jne? Millega tuleks arvestada ja kuidas käituda?\nKuna haigus ei ole ju täielikult kadunud, on vaid taandumas, siis on mõistlik järgida juba tavaks saanud hügieeni- ja nakkuse ennetamise reegleid. See tähendab, et teiste inimestega ei tohiks olla väga lähestikku, 2+2 reegel on kohane kõigi puhul, kes ei ole lähedased (pereliikmed). Kätlemisest peaks hoiduma, käte regulaarne pesemine või desinfitseerimine on samamoodi vajalik. Praeguseks peaks olema juba tekkinud harjumus, et pesemata kätega ei puudutata suud, nägu, silmi. Vältima peaks rahvarikkaid kohti või kui neis tuleb viibida, siis võiks ettevaatuse mõttes kanda maski. Sellisteks kohtadeks on nt ühistransport, bussipeatused, kaubanduskeskused. Kui tekib vajadus kuhugi reisida ning piirid on avatud (nt laevareis või lennureis), siis peaksite olema esmalt veendunud, et olete ise terve ning lennujaamas ja lennukis kindlasti, aga ka laevas, kui rahvast on enam, võiks kanda maski.\nKui olete haigestunud mingisse viirushaigusesse, oleks mõistlik pöörduda perearsti poole ning paluda end Covid-19 suhtes testida. Selline teadmine on vajalik selleks, et positiivse leiu puhul koheselt teistega kontakte vältida ning püsida karantiinis. Nii väldime ka haiguse uut puhangut.\nONLINE-INTERVJUU | Perearst vastab tavaellu naasmist puudutavatele küsimustele (32) 04.05.2020\nPositiivse COVID-19 testi andnutest on tervenenud 704 inimest (47) 07.05.2020\nKuidas toimida, kui kellelgi kollektiivis tekivad viirushaigusele iseloomulikud sümptomid? Kuidas toimub edasi testimine ja millal saab olla kindel, et inimene on tervenenud ja võib tagasi kollektiivi naasta?\nKui tekivad viirushaigusele iseloomulikud sümptomid, tuleks pöörduda perearsti poole ja paluda end suunata Covid-19 suhtes testima. Testime jätkuvalt kõiki sümptomitega inimesi. Sel viisil oleme kindlad, et suudame haigestunud inimesed, keda loodetavasti on vähe, kiirelt üles leida, isoleerida ning nii ei anta nakkust edasi teistele. Kui test on Covid-19 suhtes positiivne, tuleb olla karantiinis kuni täielikult on paranetud - vähemalt 14 päeva haigussümptomite algusest ning pole olnud palavikku ega muid sümptomeid viimase 48 tunni jooksul.\nKas tavaellu naasmisel on ees oodata muudatusi haigete ravis ja ravikvaliteedis?\nPerearstid on alustanud juba enam-vähem tavapärast vastuvõttu. Tegeleme taas ka tõendite väljastamisega, ennetavate tervisekontrollidega ning krooniliste haiguste jälgimisega, vaktsineerimistega ja kõige sellega, mis ka enne eriolukorra kehtestamist. Jäänud on siiski reegel, et vastuvõtule tuleb alati registreeruda, lihtsalt kohale tulla ei tohi,arsti. Püüame vältida sel teel ooteruumis, arsti ukse taga järjekorra tekkimist. Eraldi aegadel (eraldi päeva osas) kutsume vastuvõttudele kõik need, kel on viirusinfektsiooni tunnused. Kui olete registreerunud plaanilisele vastuvõtule, aga vahepeal on tekkinud viirusinfektsiooni tunnused, tuleb alati pererstikeskusesse helistada ning sellest teavitada. Ka teised nakkuskontrolli abinõud on meil jätkuvalt tarvitusel: kanname maske, varustame ka patsiendid maskiga ning mitmetele uuringutele veel nii kergelt ei pääse kui varem.\nKa eriarstid on hakanud taastama eriolukorrale eelnevat situatsiooni, käivitunud on plaanilise ravi osutamine. Nii et tasapisi muutub kättesaadavaks ka plaaniline ravi. Läheb veel aega, kuni kõik eriarsti järjekorras olevad patsiendid vastuvõtule saavad. Kui järjekorras olles tekib terviseseisundis muutus halvenemise suunas, siis palume ühendust võtta perearstiga.\nKuidas hakata ohutult taas liikuma maskikandmise kohustuseta olukorras, kus suur osa inimesi ei hoia distantsi ning viibivad bussides-rongides ja avalikus ruumis teiste lähedal?\nTeile endale on kõige parem kaitse sel juhul ise maski kandmine ning võimalikult pika distantsi hoidmine (nii nagu antud situatsioonis see võimalik on). Kui saate, siis pigem vältige tipptunde kaubanduskeskustes ja ühistranspordis ning teisi ülerahvastatud kohti. Enamik inimesi loodatavasti saavad siiski distantsi hoidmise vajadusest aru.\nKui tõenäoline on Tallinnas tänavalt viirust üles korjata ratastoolis inimesel?\nViirus päris maas ei lama või kui ta sinna satub eritisega, nt sülg, siis ta selles keskkonnas kaua ei püsi. Ka ratastoolis olles on kõige parem kaitse käte hügieen, vajadusel maski kandmine ning rahvarikaste kohtade vältimine.\nKuidas peale eriolukorra lõppemist käituda, kui haigestun ise või haigestub laps? Kui näiteks minul endal või kellelgi pereliikmetest tekib köha või palavik, kas oleme kohe koroonakahtlusega karantiinis?\nHaigestumisel tuleks pöörduda oma perearsti poole ning paluda end suunata Covid-19 testi tegemisele. Kui test on positiivne, on eneseisolatsioon vähemalt 14 päeva vajalik. Kui tegemist on mingi muu viirusega, mis on isegi tõenäolisem, siis on mõistlik samuti end kodus terveks ravida ja alles siis uuesti tööle või lastekollektiivi minna.\nMillal polikliinik avatakse ja tavaellu astutakse?\nMinu teada peaksid raviasutused oma tavapärast tööd juba taastama ning vastuvõttusid avama.\nMillist maski on mõttekas kasutada töökollektiivis? Päevas käib asutusest läbi kümneid kliente, kellest suurem osa unustab suheldes 2+2 reegli, kas nendega suheldes on mõttekas kasutada kirurgilist maski (kui nad ei köhi, ei aevasta) või tuleb kanda respiraatorit (eesmärgiks enda kaitsmine viiruse eest)?\nKui teie eesmärgiks on kaitsta pigem end ja teil on kasutada respiraator, siis võite seda kanda. See on aga pisut ebamugavam kui tavaline mask ja peate ka silmas pidama, et respiraatorit siiski üle 3-4 tunni kasutada ei tohiks. Siis tuleb see välja vahetada. Tavapärane kirurgiline mask aitab samuti mõnevõrra nakkuseriski vähendada, kui seda õigesti kanda. Samamoodi, ei tohiks kirurgilist maski kanda enam siis, kui see on niiskunud ja määrdunud. Kirurgilised maskid on ühekordseks kasutamiseks.\nOlen paarikuuse lapse ema. Imikule maski ju ette ei pane, seega kas sel suvel/lähikuudel peaksin vältima temaga poodi, linna minemist, kus inimesed ümberringi?\nJah, rahvarikastes kohtades viibimine, kus ollakse tihedalt üksteise kõrval, on jätkuvalt suurema riskiga. Kui hoiate aga kinni 2 meetri reeglist, siis peaks ka linnas ja parkides ohutu olema. Samuti tuleb jälgida, et laps oma kätega erinevaid pindasid ei ulatu puutuma ja siis käsi suhu ei paneks.\nMul on südame mitraalklapil tugirõngas, südamekoja laienemisest tingitud südamepuudulikkus, mitte eluohtlikud rütmihäired ja sarkoidoos, kopsus ka lümfisõlmed suurenenud. Kui suur on tõenäosus et minu nakatumine koroonaviirusesse võib lõppeda fataalselt?\nTe olete kõrgendatud riskiga raskemaks haigestumiseks. Samamoodi nagu koroonaviirusesse, olete kõrgema riskiga ka näiteks raskekujulisse grippi haigestumise suhtes. Gripi vastu saate vaktsineerida ja seda kindlasti ka soovitan. Loodame, et vähemalt aasta jooksul on olemas ka koroonaviiruse vaktsiin ja siis saate olla julgem.\nSeni tuleb siiski säilitada ettevaatus- hoiduda rahvarikastest kohtadest ja üritustest. Perega võite suhelda, kui nemad on kõik terved. Looduses ja aias viibimine või pargis jalutamine, on teie tervisele pigem kasulikud.\nNädala eest oli juttu isade lubamisest sünnitusele - seisukoht oli justkui see, et kõik liigub selles suunas - mille taga tegelikult täna selle piirangu leevendamine on?\nKuna haiglate töökorraldus ei kuulu minu valdkonda, siis ma sellele täpset vastust ei tea. Küll aga arvan, et lähtuvalt nakkusohu olukorrast ning patsientide ja haigla personali ohutusega arvestades, arutatakse läbi ning tehakse peagi teatavaks ka reeglid, kuidas saab isa või ka mõni teine tugiisik sünnituse juures viibida.\nKas gripi vastu vaktsineerimine võib aidata ka koroona vastu?\nGripp ja koroonaviirus on erinevad haigused ja gripivaktsiin koroonaviiruse vastu ei kaitse.\nTervisetõend lõpeb varsti. Kas ma ei tohi siis enam autot juhtida?\nPerearstid on alustanud tervisetõendite väljastamist, nii et saate oma tervisetõendi rahulikult ära pikendada.\nMillal hakkavad perearstid väljastama tervisetõendeid?\nOleme sellega juba alustanud, Pöörduge julgesti!\nKas meil tulevad ka koroonapassid?\nKuna haiguse levimus on meil küllalki madal, siis ei ole tekkinud ka laiaulatuslikku immuunsust koroonaviiruse suhtes. Seetõttu koroonapasside olemasolu ei ole mõeldav. Isegi Itaalias, kus haigus räsis paljusid inimesi, ei ole karjaimmuunsust tekkinud- uuringute andmetel on vaid u 10% protsendil inimestest neil antikehad. Seega, nende peale loota ei saa. Ootame vaktsiini. Seni täidame kõiki hügieenireegleid ja käitume mõistlikult.\nOTSEBLOGI | Haiglajuhi kangutamine, tippärimehe koroonakannatused ja viiruseleviku teine...\nOTSEBLOGI | Terviseameti erakorralise meditsiini osakonna juht: Kuressaare arstide avalik...\nGRAAFIKUD | Ööpäevaga lisandus 4 positiivset koroonatesti, haiglaravi vajab 43 inimest\nPerearst Ruth Kalda: päev pärast eriolukorra lõppu. Kriis on muutnud nii elukorraldust,...\nONLINE-INTERVJUU | Perearst vastab teie küsimustele koroonaviiruse ja krooniliste haiguste...


Ühilduvuskontroll leiab Word 2013 või 2016 dokumendis elemendid, mida ei toetata või mis käituvad varasemates Wordi versioonides erinevalt. Mõned neist funktsioonidest muudetakse jäädavalt, kui teisendate dokumendi Word 2016 või 2013 vormingusse.\nÜhilduvuskontrolli käivitamiseks klõpsake menüü Fail nuppu Teave, seejärel klõpsake nuppu Otsi probleeme ja käsku Kontrolli ühilduvust ning vaadake üle kõik jaotises Kokkuvõte loetletud ühilduvusprobleemid.\nKorduva jaotise sisujuhtelemendid\nVaikimisi ahendatud pealkirjad\nKommentaaride märkimine lõpuleviiduks\nKommentaaride lõpuleviiduks märkimine on võimalik ainult Word 2013 ja 2016 failivormingus. Kui kommentaari või vastust pole Wordi varasemas versioonis redigeeritud, kuvatakse kommentaar või vastus endisel kujul, kui fail avatakse taas versioonis Word 2013 või 2016.\nKommentaaride vastuste ilme pole samasugune nagu Wordi varasemates versioonides.\nVersioonides Word 2016, 2013, 2010 ja 2007 kuvatakse mallide sisu koosteüksuste galeriis. Kui salvestate malli versiooni Word 97–2003 vormingus, teisendatakse koosteüksuste galerii sisu jäädavalt automaatteksti kirjeteks. Automaatteksti ei saa hiljem koosteüksusteks tagasi teisendada isegi siis, kui teisendate dokumendi Word 2013 või 2016 vormingusse.\nBibliograafiad ja tsitaadid\nVersioonides Word 2013 ja 2016 värskendatakse tsitaate ja bibliograafiaid allika või dokumendilaadi muutmisel automaatselt.\nWord 2016 või 2013 dokumendi salvestamisel Word 97–2003 vormingus teisendatakse tsitaadid ja bibliograafia staatiliseks tekstiks, mida ei värskendata automaatselt; tsitaatide ja bibliograafia allikad pole enam saadaval.\nKui teisendate dokumendi hiljem tagasi Word 2016 või 2013 vormingusse, ei värskendata tsitaate ja bibliograafiaid automaatselt. Tsitaatide ja bibliograafiate automaatseks värskendamiseks peate dokumendis looma uuesti allikad või kopeerima need dialoogiboksi Allikahaldur loendisse Praegune loend ning asendama seejärel staatilised tsitaadid ja bibliograafiad uutega.\nDokumendi salvestamisel Word 97–2003 vormingus teisendatakse sisujuhtelemendid lihttekstiks ja kõik seotud atribuudid lähevad jäädavalt kaotsi isegi juhul, kui teisendate dokumendi hiljem Word 2016 või 2013 failivormingusse.\nNäiteks kasutajad ei näe versioonis Word 97–2003 enam ripploendi üksusi. Lisaks sellele ei kehti enam alad, mida ei saa redigeerida või kustutada, ning kasutajad saavad juhtelementide sisu kustutada ja muuta.\nExcel 2013 või 2016 manusobjektide teisendamine\nManustatud PowerPoint 2013 või 2016 slaidiobjektide teisendamine\nManustatud PowerPoint 2013 või 2016 esitlusobjektide teisendamine\nWord 2013 või 2016 manusobjektide teisendamine\nDokumendi salvestamisel Word 97–2003 vormingus teisendatakse võrrandid piltideks, mida ei saa redigeerida. Kui teisendate dokumendi hiljem Word 2016 või 2013 failivormingusse ja võrrandipilte pole varasemas versioonis muudetud, muudetakse võrrandid tekstiks ja neid saab jälle redigeerida.\nDokumendi teisendamisel Word 2016 või 2013 vormingusse muudetakse graafika uuesti SmartArt-objektiks, kui varasemas versioonis pole pilte muudetud.\nVersioonides Word 2016 ja 2013 kasutatakse joondamise tabeldusmärke dokumendi teksti paigutamiseks veeriste või dokumendi mõne ala suhtes ja nende asukoha reguleerimiseks veeriste muutmisel.\nTekstiväljadel joondatakse vertikaalselt keskjoondatud või allajoondatud tekst jäädavalt üles isegi siis, kui teisendate hiljem dokumendi Word 2016 või 2013 vormingusse.\nDokumendi salvestamisel Word 97–2003 vormingus muudetakse jälitatud teisaldused jälitatud kustutamisteks ja lisamisteks. Kui teisendate dokumendi hiljem Word 2016 või 2013 vormingusse, siis jälitatud lisamisi ja kustutamisi jälitatud teisaldamisteks tagasi ei teisendata.\nVersioonides Word 2016 või 2013 loodud kujundeid ja tekstivälju saab vormindada mitmesuguste uute efektidega (nt kaldlõige ja ruumiline pööre), mis pole Wordi varasemates versioonides saadaval. Wordi varasemates versioonides teisendatakse need efektid neis versioonides saadaolevateks efektideks.\nKui tekstiefektid on rakendatud kohandatud laadiga, kuvatakse need uuesti, kui dokument avatakse taas versioonis Word 2016 või 2013.


Nädal graafikutes: sorime rahakotis\nÄripäev • 7. mai 2016 kell 6:45\nHaigus kahandas Edgar Savisaare eelmise aasta töötasu Tallinna linnapeana. Foto: Eiko Kink\nSelle nädala graafikud sorisid nii Eesti linnapeade kui ka investor Toomase rahakotis. Saime näha, kui palju linnapead palka saavad, ja kui palju raha tõid sisse aktsiad investor Toomase portfellis.\nVaata, kui palju linnapead palka saavad\nTartu ärimeeste Urmas Pasti ja Juhan Kolgi osalusega targa maja süsteemi pakkuv AS Yoga on ettevõtte juhi sõnul pankrotis investorite vahel tõusnud tüli tõttu. „Minu kümne aasta töö läks sinna,“ sõnas Yoga juht ja asutaja Priit Vimberg.\nairBaltic tõrjus Nordica liidrikohalt\nLäti riiklik lennufirma airBaltic teatas oma eelmise kuu reisijatearvu, mille järgi on lõunanaabrid Nordicast ette rebinud ja saanud suurimaks lennufirmaks Eestis. Aprillis vedas airBaltic 28 474 reisijat, mida on 64% rohkem kui mullu samal ajal. airBalticu teatel on Nordical reisijaid 4% vähem.\nNafta päästis investor Toomase\nAprill on tavapäraselt börsidel üks säravamaid kuid aastas, kuid seekord kartsid investorid, et pärast märtsikuist rallit on kukkumine valus. Tegelikult polnud olukord sugugi nii halb, kui kardeti. Hullemast aitas päästa energiasektor.\nUute autode müük kasvuteel\nJuba kaks kuud järjest on Eestis müüdud rohkem kui 2000 uut sõiduautot. Nelja esimese kuuga on kokku müüdud 7562 uut sõiduautot, mis ületab eelmise aasta sama perioodi müüginumbrid 11,6% võrra. Sealjuures moodustasid uued sõiduautod aprillis poole kogu impordist.