Uuringus on võimalik tuvastada pehmete kudede ja luude struktuuride patoloogia. Intensiivse ümberkorraldamise fookuses ei ole luukonstruktsioonidel aega küpseta ja hävitada; Osteoidne kangas, tsüstid, vere ja hemosideriga täidetud õõnsused. Tagakülje paremal küljel olevat valu ei tohi tekitada mitte ainult haigusi, vaid ka lihaste düstroofiat või nende ülepinget. Pärast lõpetatud immuniseerimiskursust säilitab inimkeha pikka aega umbes 10 aastat võime kiiresti päeva jooksul anti-estaatide tootmine vastuseks ravimite uuesti manustamisele, mis sisaldavad anatoksiini sisaldavate ravimite uuesti manustamist. Andmestik peab olema kogutud viisil, mis võimaldab vajadusel nii ristlõikelist kui longitudinaalset analüüsi. Kui efusioon on kogunenud, on see, et Pleura rikutud lehed on piiratud, torkeskoht määratakse röntgeniandmete või ultraheli alusel ja võimaluse korral löökpillide abil.\nAB IV Pilet Kunstlik ventilatsioon kopsude hingamisteede kottiga. Seadmed : Kasutatakse Ambu'i tavalist hingamisteede kotti, mis võib olla koos ventiiliga ja ilma selleta sel juhul on vaja üllatada mask koos passiivse väljahingamise ohvri näo kotiga : Asetage tihe mask patsiendi näole, andes patsiendi peale keskse asendisse Pidevahelise liite poletik kinnitage lõua sõrmega.\nMask ei tohiks olla tema silmade ees.\nTõhususe hindamine: südame löögisageduse tagastamine tavapärastele numbritele ja keskse tsüanoosi kadumine räägib tavaliselt piisava ventilatsiooniga, paremale ventilatsiooniga, rindkere ekskursioon peaks olema hea, hingamine toimub võrdselt hästi mõlemale poolele, vere uurimisele. Gaasid on tavaliselt vaja pika taaselustamise.\nSitkovski sümptom. Patsiendi keha püsiv positsioon - pöörake vasakpoolse poole pöördumist ka Pidevahelise liite poletik valu, mis põhjustab ägeda apenditsiidi parema Iliaci piirkonna valu, põhjusel: seitsmeärrituse ärritus, mis tuleneb põletikulise liite jejueri tõmmates rovzing sümptom - Valu paremal ILIAC piirkonnas kellade kujuga Palpatori liikumise vasaku Ileal piirkonnas.\nPilet 7. Pleura-torke hüdrotraxiga. Punktimine viiakse läbi aluseks olevate ribi ülemise serva järgi, kuna pinearsed anumad ja närvid liiguvad mööda alumist serva.\nNõela viil peab olema suunatud servale. Torac Cool protseduuri ajal istub patsient põlve-küünarnuki asendis väljaheites. Vahetult enne pärilõpet torakotenaadi tegeleb arst rindkere ja määrab vedeliku taseme kuni röntgenkiirte meetodite, ultrahelimuutes nahamärgi. Tagasi nahka töödeldakse antiseptilise lahusega tavaliselt alkoholi joodi lahusegamille järel asetatakse punktsiooni koht steriilse materjali.\nPärast naha anesteesiat sidruni koorik on ette nähtud punktsiooni punktis, mis hõlmab kogu tsüklostali kangast, keskendudes ribi ülemisele servale.\nPunktipunkti nahk on veidi nihutatud ja kinnitatud vasaku käigu alumise sõrmega, nii et pärast nõela eemaldamist moodustati kantakse kanal pehmete kudedes rinnasein.\nPikk nõel pikkus cm, läbimõõdu vähemalt I mm ühendatud süstalt läbi kummitoru pikkusega umbes 10 cm, läbistas nahale planeeritud punktis ja seejärel liiguta see pehmelt pehme Vaimude kuded vaba õõnsuse tunne. Pärast torke, Pleura tõmmake süstla kolvi, et täita see exudate. Enne eraldamist süstla tühjendamiseks eksudaadist, paneme klambri peale kummitoru nii, et õhku ei tunginud pleuraõõnde Pleura torkamine pneumothoraxiga. Saate kasutada veresoonte kateetrit.\nSelleks, et mitte kahjustada laevu, peab nõel minema vahekokustaalse intervalli B keskele. Pärast riigi stabiliseerimist asendatakse veresoonte kateetri drenaažtoruga, mis on ühendatud vaakumi äravoolu süsteemiga. Lihtsa pneumotoraxiga viiakse läbi torgamine samamoodi, kuid kateetri lisage kohe vaakumi äravoolu süsteemile. Võite kasutada passiivset äravoolu veekatikuga. Kateetri asendamine äravoolutorule viiakse läbi, kui õhu eraldamine ei peatu pikka Pidevahelise liite poletik 3.\nNeerude palpatsioon Reeglid:bimandual neerude palpatsioon kaks kätt. Neerud on patsiendi positsioonil palpeerinud tagaküljel ja vertikaalsel asendis. Patsient peitub seljal veidi painutatud jalgadega, lihased on lõdvestunud. Arst on patsiendi paremale, nägu temaga. Palpation Tehnika horisontaalasendis 1. Suletud ja kergelt painutatud sõrmede parempoolne käsi on paigaldatud ribi kaare tolmu all kõhu sirgest lihast. Vasak käsi, survet nimmepiirkonda, tõstab neerud lamades nimmepiirkonnas, paremale käele.\nArst, kontakt neeruga, vajutab seda tagumise kõhu seina vasak käsi. Patsient teeb välja hingata, samas kui parempoolsed slaidid neeru pinnal, mis naaseb algse asendisse Palpation Tehnika vertikaalasendis S.\nBotkin :patsient seisab arsti külgsuunas veidi kallutatud torso. Patsiendi käed on rinnale volditud. Arst istub haige tooli ees haige.\nUuring neerude vertikaalasendis toimub ka nii positsiooni tagaküljel. Pilet Et kehtestada roomik transpordi bussi alumises osas Tervisliku äärmuse modelleerimine, Põlveliigese pindala pindala Põlveliigese pindala kraadi, 3 rehvi, 1-piki tagaküljele jalgadele painutamisega, 2 külgedel jalgadel, kaitse Varu-Mardam selgroog, fikseerimine sidemest allpool üles 3. Mõõtke arteriaalne surve alajäse. Alumis jäsemetel mõõdetakse põrgu tagaküljel asuvas asendis. Vale mansett asetatakse reide peal, nii et kummi kambri keskpunkt asub puusalisandi sisepinnal ja manseti alumine serv oli ,5 cm põlve painutuse kohal ,5 cm.\nMöödude lõikamine: selle vahel ja patsiendi reide pind peaks olema sõrmega. Kui Pidevahelise liite poletik lendab - decelleerige see elastse sidemega. Phonenendoskoobi juht peaks olema patenteeritud jambil popliteaalse arteri prognoosi kohal.\nKasutades ebaproportsionaalselt suur mansett annab näitajatele vererõhu all oleva vererõhu all ja väikese - ülehinnata mõõtmise tulemusi.\nKui kasutate nõutava suurusega mansettide kätt ja jalad põrgu alumistes jäsemetel mm RT st Pilet 9. Kaudse südame massaaži kirjutamine Ringlus.\nPidevahelise liite poletik - hingamisteede patentimise tagamine. Ohver peaks sujuvalt taganema tahkel tasasel pinnal. Siis peate suu nähtavate võõrkehade verehüüve, oksendamise massist eemaldama. See on võimalik eemaldada vedelik suust sõrmega pakitud salvrätikuga. Järgmisena peate täitma kolmekordne vastuvõtt safara: Viska tagasi oma pea, tõmmake alumine lõualuu ja avage suu. Selleks ühe käega, mis asub ohvri otsas piirkonnas, viskab välja viimaste pea, samal ajal lõug ronib ohvri lõug alumine lõualuu on esitatudsuu avaneb.\nJuures - kunstliku hingamise läbiviimine. Hingamine "suu suus" Koos - Kaudse südame massaaži läbiviimine Ohver peaks olema tagaküljel horisontaalses asendis tahkel ja isegi alusel. Tema pea ei tohiks olla kõrgem kui rindkere tase, jalad tuleb tõsta.\nPäästja käte asukoht on ohvri rinnakus kaks ristsõrme sõrmega mõõga kujuga protsessi alusestsiis mõlemad kätepintslid on üksteisega paralleelsed, üks teisele "loss" on Asub Pidevahelise liite poletik alumises kolmandikus. Kohta puitlaastplaat Enne rindkere kokkusurumise algust tuleb ohvri kopsudes läbi viia intensiivset õhupuhkust ja tabas südameprojektsiooni piirkonna piirkonnas eeldatav streik.\nJärgmisena on vaja alustada rindkere kokkusurumise kokkusurumise sagedusega minutis sügavusele cm. Sugude reiting hingamiseks peaks olema 1: 5 võikui 2 inimest Ruumistingimuste tõhusust hinnatakse: naha värvid, küünte voodi värvid, õpilase reaktsioon efektiivsus ei tohiks olla õpilasi 3. Diso-kaste ülekatte. Enne kleepuva katte paigaldamist pannakse puuvillapadja. Küünarvarre paindumine küünarnuki liigestes täisnurga all ja kogu käega viivad rinnale.\nSideme koosneb 4 ekskursiooni. Esimene ringikujuline käik on sündinud nende õla rinnale. Teine liikumine tervisliku talgriista depressioonist saadetakse patsiendi valele küljele, viska see tagasi ja langetage alla.\nKolmas lõik on ümbritsetud küünarõngaga ja käsivarre toetades, suunake ruumi kaenlaalusesse tervele poolele ja seejärel edastama rinna seljapinnale.\nNeljas liiklus on suunatud käsivarre patsiendile, liikuge küünarnukile, suurendage seda küünarvarre ülemise kolmandiku piirkonnas ja otse rinna seljapinnale ja kaenlaaluse tagaküljele.\nKõik neli lööki korrata mitu korda kuni täieliku fikseerimise saavutamiseni. Mittespetsiifiline peamine ennetus Eesmärgiks vältida vigastusi igapäevaelus Pidevahelise liite poletik tootmises, väljajätmine operatiivse nakkuse, samuti haavade naba ja muuvarajase ja põhjaliku kirurgilise töötlemise.\nTeretanuse spetsiifiline ennetamine toimub planeeritud ja hädaolukorras. Vastavalt vaktsineerimislekalendrile vaktsineeritakse lapsed 3-kordse eluiga 3-kordse 0,5 ml DC vaktsiini esimese revaktsineerimisega pärast kuud ja järgnevate revaktiatsiooni iga 10 aasta järel seotud ravimitega seotud ravimitega reklaamid või reklaamid või monopreparaadid AC. Pärast lõpetatud immuniseerimiskursust säilitab inimkeha pikka aega umbes 10 aastat võime kiiresti päeva jooksul anti-estaatide tootmine vastuseks ravimite uuesti manustamisele, mis sisaldavad anatoksiini sisaldavate ravimite uuesti manustamist.\nHinnake ja haavad nahapuudulikkuse ja limaskestadega, II-IV kraadide põletuste ja külmaga membraanide, loomade hammustuste, tungivate soolekahjustusi, kogukonna omandatud abortide, sünnituse väliste meditsiiniasutuste, gangreeni või koe nekroosi, pikaajaliste abstsesside, karbunculs.\nTeretanuse erakorralise ennetamise sisaldab esmase haava töötlemise Uhised probleemid Margid samaaegse spetsiifilise immunoprofülaktika. Sõltuvalt patsientide eelmises vaktsineeritavusest eristatakse passiivne immuniseerimine, aktiivne passiivne ennetamine, mis koosneb ennetava seerumi ja anatoksiini samaaegsest manustamisest ning avarii avarii revaktsoonimist, et stimuleerida immuunsust Pidevahelise liite poletik poogitud isikute immuunsuse stimuleerimiseks.\nTeretanuse erakorralise Pidevahelise liite poletik jaoks kasutatakse mitmeid ravimeid: teetanus anatoksiin vaktsiinseerumi prognoosimine ja ennetav immunoglobuliin. Erinevus nende vahel on see, et teetanus anatoksiin on neutraliseeritud toksiini teetanus bakterid, mis ei kahjusta keha, vaid aitab tal arendada vajalikke aineid, mis on vajalikud reaalse toksiini vastu võitlemiseks vajalikud ained.\nImmunoglobuliini ja seerumi valmistavad toksiini vastu võitlemiseks valmis aineid. Sel juhul on immunoglobuliin tõhusam ja ohutu, sest see saadakse inimese verest ja seerum on hobuste verega töödeldud osa.\nSee on ka tõhus, kuid sagedamini põhjustab allergiat. Hädaolukorra vältimise valik toimub järgmiste põhimõtete kohaselt: kui isikul on dokumendid, mis kinnitavad, et ta sai kõik vajalikud vaktsineerimised, ei ole hädaabi ennetamine vajalik.\nKui viimane planeeritud vaktsineerimine ei vastanud Tetanuse anatoksiini. Kui üks või mitu esialgse vaktsineerimise lapsepõlve jäi, süstitakse ka anatoksini ja immunoglobuliini või seerumikui laps on vähem kui 5 kuud vana, ja seda ei vaktsineeritud teetanust, ainult immunoglobuliini võeti kasutusele või Inimeses serveeritakse varem allergiline Ansi või seerumi suhtes, neid ei võeta kasutusele.\nRaseduse esimene pool on vastunäidustatud raseduse esimesel poolel, teisel poolel - ainult seerum on keelatud.\nAnti-trummide seerumi esimene kasutuselevõtt peab Kontrollige isikut tundlikkusel. Selleks süstitakse väike kogus narkootikumide küünarvarre nahale ja vaadata reaktsiooni. Kui punetuse tsooni läbimõõt ületab 1 cm, on seerumi sisenemine Liigeste ja korvade valud siseneda. Kui kõik on korras, siis veidi pikemat annust manustatakse naha alla ja vaadake ka reaktsiooni.\nAinult siis, kui inimene tunneb hästi, tutvustatakse ta kogu vajaliku annuse. Põhjused peanaha peal on "Cape" tüüpi, mis tugevdab sideriba alumise lõualuu. Pea ümber teha ringikujulise kinnituse insult, siis Stringide jõudmine, sideme ümbritsevad sidemed ja juhib ruumi tagaküljel.\nKõrgem sideme kaudu läbi pea ja otsaesine iga kord, kui juhtida seda vertikaalselt, sulgege kõik mitmesugune Pead. Pärast seda kinnitasid kaks-kolm ringikujulist lööki kaste. Stringi otsad siduvad vööri all. Immobiliseerimine: a fikseerimine tervele jäsemele; b ülekatte rehvid; Rakenduse seadistusreeglid on järgmised: · Rakenduse asukoht pakitud pehme materjaliga rõivad, salvrätikud, sidemed ; · Rakmed venitada ja teha pööret ringi ümber, otsad rakmed on fikseeritud ahela ja heegeldamise või siduda sõlme; · Jäseme tuleb tõmmata verejooksu lõpuleviimisele.\nRakenduse määramise korrektsus määratakse perifeersete laevade kühvlite puudumise tõttu.\nRakme vale määramine võib kaasa tuua venoosse verejooksu suurenemise; · Rakenduse ülemine aeg on näidatud otse rakmele; · Rakmed võivad asuda alumises osas mitte rohkem kui 2 tundi ja üleval - mitte rohkem kui 1,5 tundi.\nKülma hooajal vähendatakse neid tähtaegu 30 minuti jooksul järgneva sõrmega. Külma kohaldamise eesmärk jäsemele distaalne Kahju: isheemiaprotsesside aeglustumine.\nNäita palpatsioonitehnika kilpnääre. Kilpnäärmepesa palpeerimiseks on kaks peamist viisi - ees, pöidla ja taga, kasutades kõiki teisi sõrme. Palpatsiooni ajal määrab arst kilpnäärme suuruse ja asukoha, selle järjepidevuse normaalse, suurenenud tasapinnagasõlmede olemasolu, nende arvu, omaduste ja suuruse olemasolu ning laienenud olemasolu lümfisõlmed.\nGoiteriga Ticket Kehtestada hemostaatiline rakmed Shinile Verejooksu peatamine on reide alumises kolmandikul asuva aseptilise kaste tühjendamine.\nImmobiliseerimine jäsemete rehvid. Rakenduse seadistusreeglid on järgmised: · Rakenduse asukoht pakitud pehme materjaliga rõivad, salvrätikud, sidemed ; · Pidevahelise liite poletik venitada ja teha pööret ringi ümber, otsad rakmed on fikseeritud ahela ja heegeldamise või siduda sõlme; · Jäseme tuleb tõmmata verejooksu lõpuleviimisele. Näita pankrease pankrease palpation Kõhunäärme sügava palpatsiooni meetodid üle kurgu: Palpatsioon toimub patsiendi positsioonis.\nPatsiendi parem käsi on küünarnukis painutatud sõrmed kogutakse rusikas ja pannakse alumise selja all. Jalad painutatud põlvedes.\nSuund - selgroo post. Väljahingamisel sukeldatakse sõrmed kõhuõõndele, jõudes selgroo ja sculp selle suhtes risti suunas. Pankreas on tunda kui rull töötab kaldus suunas, ületades selgroolüli masti, tavaliselt valusat kui palpatsiooni. Uuringu Bimanoral on võimalik läbi viia - teisel käel on palpeeritavale surve, aidates tal kõhuõõnde sukelduda.


“Catchup SketchUp” – see on Trimble SketchUp konverents, kus kohtuvad Baltimaade 3D entusiastid. See on koht, kus inimesed kohtuvad, et õppida ja jagada teadmiseid. Tänavu toimub konverents online-is ja korraga kõigis Balti riikides. Üritus on põhiliselt suunatud sisearhitektidele ning sisekujundajatele.\nUAB „GeoNovus“. Sertifitseeritud juhendaja ja distribuutor Baltimaades, arhitekt\nSIA „GeoNovus”. Arhitektuuriline graafiline disainer, illustraator, diplomeeritud juhendaja\nIK „Baltic Interior“. Sisekujundaja ja stuudio asutaja, diplomeeritud juhendaja\n„Iscar Software de Arquitectura“. „Dibac for SketchUp“ esindaja ja spetsialist\nTrimble Inc. Arhitekt, linnaplaneerija, SketchUpi diplomeeritud spetsialist\n„AruCAD Süsteemid“ OÜ. Arhitekt, diplomeeritud juhendaja, õppejõud\nVulpes, SIA. Maastikuarhitekt, diplomeeritud juhendaja ja kooli asutaja\nSIA „br.ook interior architecture“. Sisearhitektuuri ja disainistuudio\nSIA „KATE“. Arhitekt, mööblidisainer, õppejõud\nAutodesk Maya, Autodesk 3ds Max, V-Ray, Unity3D sertifitseeritud instruktor\narhitekt, arhitektuuri fotograaf\n„SketchUp“ sertifitseeritud instuktor\nTutvu Paulinaga …\nArhitekt, tarkvaraarmastaja ja arhitektuurifotograaf.\nPaulina on Vilniuse Gediminase tehnikaülikoolis kraadi omandanud arhitekt, kellel on kogemusi elamute projekteerimisel. Kuna talle meeldib välismaal reisida ja ringi vaadata, on ta õpingute ajal teinud praktikume Saksamaa ja Hispaania arhitektuuribüroodes. Praktikas on ta omandanud hulgaliselt kogemusi, kasutades SketchUp Pro, AutoCad, Archicad ja Adobe. Praegu aitab see Trimble SketchUp tarkvara abil ettevõtetel mugavat töövoogu leida.\nPaulina on osa UAB GeoNovus meeskonnast ja esindab Trimble SketchUp tarkvara Baltimaades. Ta vastutab Trimble SketchUpi arendamise ja hariduse eest.\nVabal ajal pildistab ta arhitektuuriobjekte, rännakuid ja tantse.\nKonverentsi ajal paneme koos Paulinaga proovile meie teadmised Trimble SketchUpist: litsentsimine, ökosüsteem. Samuti saame tuttavaks eelseisvate litsentsimismuudatustega.\nLühidalt enda kohta: “Inimese arvuti – tuhande toimingu tegemine korraga.”\narhitektuuriline kunstnik, graafiline disaine\nSketchUp, V-Ray ja Autodesk AutoCAD sertifitseeritud instruktor\nTutvuge Karlisega …\nHumanist, õpetaja ja illustraator – ideede ja visuaalide generaator.\nKarlisel on rohkem kui kümme aastat kogemust arhitektuuri illustraatori ja graafilise disainerina. Jagab oma teadmisi ja kogemusi erinevate valdkondade spetsialistidega, viib läbi erialast koolitust. Korraldab ja osaleb erinevates loomingulistes töötubades, viib läbi 3D-disaini ja visualiseerimise loomisega seotud seminare. Sertifitseeritud SketchUp, V-Ray ja AutoCad juhendaja.\nKarlis on osa UAB GeoNovus meeskonnast Lätis.\nVabal ajal pildistab ta drooni. Praegu arendab ta oma ideed ja loob visualiseeringuid projektile “Keskaegne Riia”.\nKonverentsi ajal tutvustab Karlis mitmeid tehnikaid SketchUp Pro tarkvara abil siseprojekti 3D-mudeli loomiseks:\n-kuidas säilitada sildid ja Outlineris korda;\n– kuidas rakendada õigeid värve, luua iseseisvalt plaatide tekstuur ja materjalide raamatukogu;\n– kuidas 3D-esitluse jaoks vesimärki luua ja rakendada;\n-Soovituslikud lisandid sisearhitektidele / disaineritele.\nIK „Baltic Interior“\nSisekujundaja ja stuudio asutaja,\nTrimble SketchUpi diplomeeritud juhendaja ja spetsialist\nTutvu Ingaga …\nSisearhitekt, kes hakkas sisekujunduse vastu huvi tundma 18 aastat tagasi ning pärast neli aastat teadmiste ja huvi kogunemist, rajas IK Baltic Interjööri sisekujundusstuudio. Tänapäeval ei piirdu Inga selle tegevusega ja viib Trimble SketchUpi täiskasvanutele mõeldud erikoolitusi. Tarkvara praktikasse rakendades on teil hea võimalus jagada oma ja Trimble SketchUpi edulugu ning jagada, kuidas tarkvara loomise ajal tarkvara võimalustega kohaneda.\nInga jagab oma kogemusi Trimble SketchUp-iga, annab mõned projektinäited ja jagab näpunäiteid sisearhitektidele. Ärge unustage võimalust esitada loengu lõpus küsimusi.\n„Iscar Software de Arquitectura“,\nRahvusvaheliste suhete juht,\nSertifitseeritud Trimble SketchUp ja Artlantis juhendaja\ntehnilise toe spetsialist (SketchUp, Artlantis, V-Ray ja Dibac for SketchUp).\nTutvuge Juaniga …\nSee mees on üks neist, kes pärast ülikooli astumist ja diplomi saamist mõistis, et nägi end mõnes muus valdkonnas. Juan on SketchUpi Trimble SketchUpi, Artlantis, V-Ray ja Dibac esindaja ning Hispaanias Madridis asuva Iscar Software de Arquitectura sertifitseeritud spetsialist. Juanil on kaheksa-aastane tarkvaraga töötamise kogemus, pakkudes tehnilist tuge Hispaania klientidele ja nõustades Dibacit kogu SketchUpi klientidele.\nIscar Software de Arquitectura on SketchUpi pistikprogrammi Dibac arendaja ja levitaja. Juan on andnud oma panuse sellesse projekti ja on seetõttu selle pistikprogrammi üks tuntumaid.\nJuan tutvustab ja selgitab Dibac SketchUpi pistikprogrammi võimalusi: 2D-plaani loomine parameetriliste objektide abil, dimensioonide kiire kohandamine 3D-mudeliga ja pistikprogrammi abil loodud olemasolevast 2D-kavast automaatselt 3D-modelleerimise genereerimine.\nTrimble SketchUpi diplomeeritud spetsialist\nProfessionaalne arhitekt ja linnakujundaja.\nTutvu Aristodimosega …\nAris on ande ja dünaamilise töökogemuse allikas. Kui proovime seda kirjeldada kahesõnaliselt, oleks sobivaks sõnaks – “Meesorkester”. Arhitekt-insener, linnakujundaja, kellel on kogemusi kodumaal Kreekas, Põhja-Ameerikas, Indias ja Suurbritannias.\nKolm aastat tagasi liitus Aris Trimble SketchUpi meeskonnaga Londonis asuvas peakontoris. SketchUp on talle tuttav kui kõik viis sõrme. Aristodimos otsib parimaid lahendusi, nõustab ja aitab luua suurettevõtetele töövoo.\nSeekord räägib Aris koostööplatvormist Trimble Connect. Tutvustage ja soovitage lahendusi: kuidas 3D-mudeleid salvestada, kuidas projektiversioone koguda, kuidas 3D-projekti materjali sujuvalt kolleegide või siseprojekti partneritega jagada.\nÄrge jätke võimalust kasutamata ja olge valmis küsimuste esitamiseks. Loengu lõpus saate esitada küsimusi.\n“AruCAD Süsteemid OÜ”,\nDiplomeeritud juhendaja ja spetsialist,\nVitali Valtanen on Revit tarkvara koolitaja alates aastast 2011, tänaseks teostanud väljaõpet üle 500 inimesele.\nVitali on omandanud tarkvaradele Revit, AutoCAD ja 3ds Max Autodeski Certified Professional staatuse. Peale Autodeski andragoogika kursuse läbimist omab Vitali ka Autodesk Certified Instructor staatust, hetkel jõudnud teisele tasemele – Silver (üle 3 aasta).\nVitalil on 6 aastat arhitekti/sisearhitekti töökogemust Kalle Rõõmus Arhitektuuribüroos ja aastane BIM juurutamise kogemus moodulmajade tehases.\nHetkel omandab toote- ja tööstusdisaini magistrikraadi Eesti Kunstiakadeemias, kus on 2 aastat olnud ka külalisõppejõud ja annab õppeainet „Erialane arvutiõpe“.\nVitali räägib Lumioni ja selle võimalustest. Näitab, kuidas luua interjöörist visuaale ja animatsioone.\nSIA „Vulpes” asutaja\nTrimble SketchUpi sertifitseeritud juhendaja\nTutvuge Aleksandriga …\nMaastikuarhitekt, kes tutvus SketchUpiga kaksteist aastat tagasi, kui väljas oli alles SketchUp 3 . SketchUpi tarkvara on olnud enam kui 18 aastat nr. 1 töövahend projekteerimisprotsessis, seega on Aleksandrs SketchUpiga hästi tuttav. 2010. aastal kirjutas ja avaldas 8-aastase kogemusega oma esimese raamatu läti keeles, mis sisaldas kasulikku teavet Google SketchUpi ja tarkvara rakenduse kohta sisekujundusprotsessis.\nAleksandrs on asutanud SketchUpi kooli SIA Vulpes. Iga päev suhtleb ta suure hulga inimestega, aidates leida neile parimaid töövoo lahendusi. Aleksandrs õpetab hoone-, maastiku-, sisearhitekte ja mööblidisainereid. SIA Vulpes on loonud suure tasuta 3D-mudelite raamatukogu: https://www.vulpes.lv/lv/komponenti ja pakub kaugvideo-koolitusprogrammi läti ja vene keeles.\nAleksandrs räägib Trimble SketchUp hügieenist ja sisekujunduse 3D-modelleerimise protsessist. Kihid, rühmad, komponendid, stseenid ja palju muud … Teadmised töövoo rikastamiseks.\nBaiba Ruke ja Ligita Breke\nSIA „br.ook interior architecture“\nTutvu Br.ookiga …\nBr.ooki sisearhitektuuri spetsialistide meeskond koosneb entusiastidest, kes loovad ja pakuvad kvaliteetseid sisekujundusteenuseid. Meeskond töötab elamu- ja äriprojektidega. Juhid Baiba Ruke ja Ligita Breke on kokku pannud noorte andekate disainerite meeskonna ja otsustanud teiega oma kogemusi jagada.\nKasutasime ülikoolis õpingute ajal SketchUpi toodete, mööbli ja sisustuselementide 3D-mudelite loomiseks. Praegu kasutame seda tarkvara igapäevaselt koos V-Ray for SketchUpi ja Photoshopiga kui peamisi töövahendeid.\nIga projekt on ainulaadne, seetõttu täiendame sageli oma tarkvaraoskusi. ”\nEsitluse käigus arutatakse kolme erinevat projekti:\n– raamatukogu ja laste salong Asukoht: Skriveri, pindala: 84 ruutmeetrit.\n“Sõbraliku ja mugava õhkkonna loomine. 3D-protsess: individuaalse mööbli 3D-modelleerimine, võrdlus visualiseerimisega ja projekti lõpptulemus. ”\n– COM. Asukoht: Riia, pindala: 300 ruutmeetrit.\n“Kujunduskontseptsioon ja materjalid. Valik huvitavaid ja avalikku ruumi sobivaid materjale.\nÜlesanne: kohandada 3D-mudelis valitud materjalid ja tekstuurid nii, et mudel vastaks visuaalselt tegelikkusele ja meeldiks kliendile ilma renderdusteta. ”\n– Hotelli kujundus. Asukoht: Jurmala, pindala: 1200 ruutmeetrit.\n“Luksuslik disain: palju peegeldusi, kivi- ja metallpinnad ning hubane valgustus.\nSuuremahulise projekti jagamine kiiremaks töövoogudeks mitmeks eraldiseisvaks 3D-mudeliks. Korraldage ja laadige kihte ning laadige stseene üles võimalikult lühikese aja jooksul.\nPhotoshopiga järeltootmise tähtsus. ”\nLause meie endi kohta: “Irooniline, stand-up komöödia on midagi, mis paneb meid igapäevaselt tuju tõstma.”\nKontorimööbli osakonna juhtivspetsialist,\nKontorimööbli tootja SIA “Kate” diplomeeritud arhitekt ja disainer. Rohkem kui 20-aastase kogemusega mööbli ja arhitektuuriprojektide ettevalmistamise alal kujundab ta mööblit ja koos meeskonnaga loob 3D-mudeleid projektidest, mis paigutatakse 3D-mudelite raamatukokku. Siit saate tasuta alla laadida originaalse mööbli 3D-mudeleid.\nJānis ei piirdu ühe tegevusega ja töötab õppejõuna Läti ülikoolides, on erialaste väljaannete autor.\nJānis räägib oma kogemusest Trimble SketchUpiga ja sellest, kuidas otsustati luua 3D mudelid ja need raamatukokku üles laadida. Jagage, milliseid väljakutseid teie ees seisavad.\nMB Studio Kibitz asutaja ja tehniline juht\nsertifitseeritud instuktor ja spetsialist\nTutvu Imantasega …\nImantase tutvumine tarkvaraga sai alguse juba lapsena. Huvitatud esimestest 3D-modelleerimise ja animatsioonitehnoloogiatest ning pühendades palju aega nende teadmiste laiendamisele ja süvendamisele, ei osanud ta arvata, et ühel päeval saab temast Autodeski, Unity3D ja kolmandate osapoolte toodete professionaalne atesteeritud koolitusinstruktor ning ainus Chaos Groupi litsentsitud V-Ray instruktorina Baltimaades omades V-Ray Certified Professional sertifikaate. Tänapäeval ei vii Imantas läbi aga mitte ainult koolitusi eri valdkondades ja erinevates maailma riikides töötavatele spetsialistidele, vaid on ka asutanud oma koolitusstuudio, mille on volitanud Autodesk, Chaos Group ja SketchUp Pro tootjad – STUDIO KIBITZ. Isegi need, kes ei suuda ette kujutada oma projekti töövoo visualiseerimist ilma SketchUp Prota, võivad siit leida sobiva koolitustaseme.\nSketchUp Pro tööriistadega alustas Imantas tutvumist peaaegu 8 aastat tagasi ja võib kindlalt öelda, et hoolimata selle tarkvara puudustest, millega Trimble’i meeskond iga-aastaste värskenduste juurutamisega hakkama saab, on see lahendus ainulaadne oma funktsionaalsuse, lihtsuse ja intuitsiooni poolest. Täiesti sobiv nii algajatele kui ka professionaalidele. Nii lihtsate kui ka fotoreaalsete 3D-kujutiste loomiseks.\nLoengu teema: “Sise- ja arhitektuuriprojektide materjalide väljatöötamine „ Substance Designer“ ja „Substance Painter“ „.\nRealistlike visuaalide loomine on lahutamatu tänapäevasest protseduurist, mida muidu nimetatakse dünaamilisteks materjalideks. Neid materjale kasutatakse nii reaalajas visualiseerimislahendustes nagu Unreal Engine kui ka tavapärastes visualiseerimisplatvormides nagu V-Ray for SketchUp.\nKuidas luua sisustus- või arhitektuuriprojektides kasutamiseks realistlikke ja eksklusiivseid materjale, mis sobivad kõigile platvormidele, ja miks peaks seda tegema selliste lahendustega nagu Substance Desinger ja Substance Painter, räägibki teile Imantas.\nE-seminari teema: “Parimad tavad SketchUpi V-Ray maksimaalseks kasutamiseks sisearhitektuuris”\nSageli juhtub, et 3D-visualiseerimisel V-Ray for SketchUp lahendusega kulub aega ja puudub vajalik paindlikkus, mis võimaldaks luua mitte ainult vajalikke, vaid ka ainulaadseid ja kvaliteetseid materjale. Seda ei juhtuks kunagi, kui sellised töölahendused nagu Substance Designer ja Substance Painter integreeritaks töövoogu, mis võiks aidata viia arenevaid sise- ja arhitektuuriprojekte realismi järgmisele tasandile.\nImantas näitab, kuidas luua Subtance Designeri abil protseduurimaterjale ja kohandada neid olemasolevate 3D-mudelitega ning kuidas neid V-Ray for SketchUp keskkonda üles laadida. See mitte ainult ei tõenda menetlusmaterjalide ainulaadsust ja nende tõhusat kasutamist projektides, vaid proovib seda koos üritusel osalejatega ka praktikas.\nLause enda kohta: “Töö ilma planeerimiseta on kui töövoog SketchUpi komponentideta.”\nEsimene päev (10. september)\nHello speech. SketchUp ecosystem.\nby Paulina Lisevičiūtė, GeoNovus, UAB (Leedu)\nLisateabe saamiseks klõpsake siin …\n3D hygienics of 3D projects. Workflow for interior architects: from 2D to 3D.\nby Aleksandrs Belikovs, Vulpes, SIA (Läti)\nSketchUp for interior design. Tips & Tricks\nby Karlis Brunenieks, GeoNovus, SIA (Läti)\nExtensions. Dibac for SketchUp. 2D plans faster in SketchUp Pro;\nby Juan Ibargüen, Iscar Software de Arquitectura S.L (Hispaania)\nCollaboration platform. „Trimble Connect“ for interior architects/freelancers;\nby Aristodimos Komninos, SketchUp Customer Success Manager for UK and Europe\nSuccess story – Baltic Interior\nby Interior designer Inga Ābola\nSuccess story – Library and recreation room for kids\nby Brook Interior\nby Paulina Lisevičiūtė (GeoNovus, UAB)\nTeine päev (11. september)\nLayOut: from 3D to 2D & templates.Interior projects & Dynamic components.\nBest practices for getting the most out of „V-Ray for SketchUp“ in interior architecture\nby Imantas Maciukevičius, STUDIO KIBITZ (Leedu)\nSketchUp: licencing types and upcoming changes.\nby Paulina Lisevičiūtė, GeoNovus, UAB (Lithuania)\nCraft Your Interior textures with „Substance Designer“ and „Substance Painter\nLumion for SketchUp. Animation rendering for interior architecture.\nby Vitali Valtanen, Arucad Team (Eesti)\nPILETIMÜÜK ON LÕPPENUD\nMüügitingimused / Privaatsuspoliitika\nMIDA VÕIN OODATA KONVERENTSILT?\nLaiendada teadmisi koos kvalifitseeritud juhendajate ja spetsialistidega. Lektorid näitavad oma kogemusi.\nSaate vaadata üritust kodust või kontorist. Te ei pea minema kuhugi, võite jääda voodisse või olla hommikumantliga.\nVõimalus on saada tasuta prooviversioonid tarkvaradest ja korrata juhendajate poolt tehtud samme. Peale konverentsil osalemist saavad osalejad ka harjutusi.\nVõimalus esitada küsimusi spetsialistidele terve ürituse vältel.\nMis keeles toimub CatchUp konverents?\nKas ma saan saata konverentsi ajal küsimusi oma kohalikus keeles?\nJah. Meie Baltikumi esindajad võtavad küsimusi vastu nii Eesti, Läti, Leedu kui ka Inglise keeles ning tõlgivad esinejale sobilikku keelde.\nKuidas ma saan liituda konverentsiga?\nKõikidele pileti soetanutele edastatakse vajalik informatsioon e-maili teel mõned päevad enne konverentsi algust.\nKuidas ma saan ligi konverentsi salvestustele?\nSalvestused laetakse kolmeks kuuks veebikeskkonda ning ligipääsud edastatakse kõigile osalejatele e-maili teel.\nKas üritusel võivad osaleda ainult sisearhitektid?\nÜrituse teemad on suunitletud sisearhitektidele ja disaineritele, kuid see tuleb kasuks ka teiste tegevusvaldkondadega tegelejatele. Soovitatav nii algajatele kui ka edasijõudnutele.\nTeie kodus / kontoris\nHardi – SketchUp Eesti müügikonsultant\n+372 5688 9886


Paberimüük kasvab Eestis kiirest internetiseerumisest hoolimata - Äripäev\nPaberimüük kasvab Eestis kiirest internetiseerumisest hoolimata\n12. jaanuar 2001, 13:56\nViktoria Korpan 12. jaanuar 2001, 13:56\nPaberimüük kasvab Eestis vaatamata sellele, et eelmise aasta detsembris kasutas internetti ligi kolmandik Eesti 15-74 aastastest elanikest, arvutikasutajaid on 39 protsenti ja viiendik Eesti elanikest omab koduarvutit.\nEesti suurima kontoritarvete- ja tehnika müüja, Büroomaailma kaubamärgi all tegutseva ASi Infotark Liivalaia kaupluse juhataja Peeter Saal ütleb, et paberimüük suureneb pidevalt vaatamata sellele, et paber kallineb. Saali sõnul ostetakse igal aastal umbes 15 protsendi võrra rohkem kui eelmisel.\n'Eestis ei olda veel harjunud sellega, et kontor on paberivaba. Dokumendid prinditakse ikka välja,' sõnab Saal. Saal kahtleb samuti selles, et paberi tarbimine väheneb oluliselt pärast digitaalallkirja reaalset kasutuselevõttu.\n'Paberikasutamine ei ole väiksemaks läinud ja ma ei näe, et see väheneks lähema viie aasta jooksul,' räägib paberihulgimüüja Modo Paper Eesti ASi müügijuht Aivo Vellamäe.\nEesti suurima arvutitootja ASi MicroLinki Arvutid tootejuht Mart Sepp räägib, et umbest 40 protsenti neist, kes soetavad MicroLinki arvuti, ostavad ka printeri.


KV.EE: Majade müügipakkumiste keskmine hind kerkis aastaga 12% – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nKV.EE: Majade müügipakkumiste keskmine hind kerkis aastaga 12%\n13.12.2014 Tõnu Toompark\nSildid: Eesti, Harjumaa, hind, hinnad, Ida-Virumaa, Järvamaa, Jõgeva, Jõgevamaa, kinnisvara, KV.EE, Läänemaa, linn, maa, maakond, maja, müüja, Narva, pakkumine, pakkumiste arv, Pärnu, Pärnumaa, portaal, Rapla, Raplamaa, Saaremaa, Tallinn, Tartu, Tartumaa, Valga, Valgamaa, Viljandi, Viljandimaa, Võru, Võrumaa\nPortaali KV.EE andmetel pakuti 11/2014 Eestis müügiks 4999 maja. Aastaga on majade müügipakkumiste arv kerkinud 2%. Majade müüjad ootavad aga aastatagusest 12% kõrgemat hinda.\nHarjumaal kui turu suurimas piirkonnas, kus asub üle poole majade müügipakkumistest on pakkumisi aastaga lisandunud 4%. Harjumaa majade müügipakkumiste keskmine hind on portaali KV.EE andmetel sama ajaga tõusnud 10% võrra.\nSuurim müügipakkumiste arvu tõus on Ida-Virumaal, kus tänavu novembris pakuti müügiks 240 maja ehk aastatagusest 50% rohkem. Kõige enam kahanes majade müügipakkumine Valgamaal, kus mulluse 199 maja asemel pakuti tänavu novembris müügiks 112 maja.\nKui majade müügipakkumiste arv portaalis KV.EE on enamuses maakondades vähenenud ja osades suurenenud, siis pakkumiste hinnad on kasvanud kõikides maakondades.\nMaakond 11/2013 11/2014 Muutus, % 11/2013 11/2014 Muutus, %\nEesti 4 881 4 999 2% 832 932 12%\nHarjumaa 2 610 2 724 4% 1 037 1 145 10%\nIda-Virumaa 160 240 50% 472 625 32%\nJõgevamaa 62 46 -26% 319 328 3%\nJärvamaa 109 83 -24% 309 325 5%\nLäänemaa 89 89 0% 646 681 5%\nL-Virumaa 150 137 -9% 471 508 8%\nPärnumaa 567 555 -2% 710 758 7%\nRaplamaa 153 155 1% 519 553 7%\nSaaremaa 63 60 -5% 766 776 1%\nTartumaa 534 634 19% 763 844 11%\nValgamaa 199 112 -44% 370 393 6%\nViljandimaa 140 126 -10% 508 579 14%\nVõrumaa 45 38 -16% 354 399 13%\nNarva 52 71 37% 348 476 37%\nPärnu 307 300 -2% 844 946 12%\nTallinn 1 213 1 174 -3% 1 176 1 294 10%\nTartu 326 395 21% 811 908 12%\n13.09.2014 KV.EE: Majade pakkumisi jääb vähemaks ja hinnad kerkivad\nPortaali KV.EE andmetel pakuti augustis Eestis müügiks kokku 5107 maja. Aastaga on majade müügipakkumine vähenenud 9%. Majade pakkumishinnad on samal ajal keskmiselt kerkinud 11% ehk tasemele 891 €/m². Majade pakkumine on aastaga suurenenud a\n13.06.2015 KV.EE: Harjumaale lisandus aastaga 500 maja müügipakkumist\nPortaali KV.EE andmetel pakuti Eestis mais müügiks 5967 maja. Aastaga suurenes majade müügipakkumiste arv 11%. Majade müügipakkumiste keskmine hind oli 963 €/m², mis oli aastatagusest 10% ülevalpool. Majade müügituru suurimas piirkonnas e\n06.12.2015 KV.EE: Harjumaa majade eest küsitakse 1173 €/m²\nPortaali KV.EE andmetel pakuti novembris Eestis müügiks 5115 maja. See on 2% aastatagusest enam. Majade müügipakkumiste keskmine hind oli 966 €/m² ehk aastatagusest 4% enam. Harjumaa majade turu arengud olid horisontaalsed. Nii majade müügip\nUuem uudis: Swedbank: eluaseme taskukohasus Tallinnas halvenes ››\n‹‹ Vanem uudis: LVM Kinnisvara: 2015 maksutatakse pärandvara


Miks on vasakus rinnas valu? - Ateroskleroos September\nTeiseks võimalikuks põhjuseks on kardioneuroos, mis on tingitud mitmetest stressirohketest tingimustest või tugevast emotsionaalsest stressist. Haiguse sümptomite hulka kuuluvad perioodilised tuimvalud rinnus. Mõnes olukorras võivad nad muutuda tugevaks, kuid lühiajaliseks. Patsientidel on järgmised tunnused:\nVasakpoolne valu rinnus on üsna tavaline kaebus, mida tuhanded mehed ja naised pöörduvad arsti poole iga päev. Meditsiiniline statistika näitab, et sellised tingimused põhjustavad kõige sagedamini südame talitlushäireid. Kuid mitte kõik on nii lihtne, et need sümptomid võivad tekitada hingamisteede või seedesüsteemi haigusi.\nKogu maailmas surmajuhtumite absoluutsed juhid on südame-veresoonkonna süsteemi haigused ja patoloogiad. Need on jagatud kahte suurde kategooriasse:\nkellel on hüpertensioon;\nSüdameatakk võib tekitada valu, mis annab vasaku käe, vasaku õla, selja, kõhu. Lisaks võib neid olusid raskendada:\nMitte-koronaarhaigused on salakavalamad, raskem diagnoosida, eriti varases staadiumis. See haiguste alagrupp hõlmab perikardiit, müokardiit, stenokardia, neurotsirkulatsiooni düstoonia jne.\nPerikardiit. Väga sageli on see, kes põhjustab rinnus terava ja terava valu vasakule. Isiklikult on perikardi eesmärk kaitsta südant ülerahvastamise eest ja aidata kaasa loomuliku verega täitumisele.\nValulised seisundid tekivad organismis ägedate põletikuliste protsesside tõttu. Terav lõtvav valu muutub tugevamaks, kui hingate ja selle taustal võib märkida ka:\nStenokardia on veel üks tõsine haigus, mille puhul südamelihas saab piisavalt hapnikku. Seda haigust iseloomustab südame lihaste normaalse rütmi taustal püsiv äge valu. Inimesed märgivad sageli, et nende rinnad on pigem vastupidi. Raske füüsilise koormuse ajal võib tekkida stenokardia episoodiline põletus. Kui patsient on rahul, kaob valu.\nKui müokardiit mõjutab südamelihast. Rinna valud ja tõmblused ning patsiendid kurdavad õhupuudust. Selle taustal ilmneb ka liigesevalu, täheldatakse kehatemperatuuri tõusu. Üldiselt on inimestel tunne, et süda peatub.\nSee lõhe põhjustab tõeliselt talumatut valu. Inimesed tõlgendavad neid sageli valutavatena, igavana ja pulseerivana. On tunne, et tuli põleb. Valu võib kerkida selja ja kõhu poole. Inimestel esineva aordi aneurüsmi rebenemise taustal ilmuvad:\nPleura on membraan, mis katab kopsud suure hulga närvilõpmetega. Kui pleura on põletikuline, tekib tugevalt tugev valu ja see paikneb kohas, kus see tegelikult mõjutab pleura.\nPleuriit. Selle peamine sümptom on tugev hingamise ajal valu suurenemine. Patsiendid märgivad oma kasu, kui nad üritavad köha või karjuda. Kui te lõpetate hingamise, siis valu väheneb. Samuti kaob valu, kui inimesed kallutavad torsot instinktiivselt terve poole. Sellepärast kannatavad selle haiguse all kannatavad patsiendid, kes püüavad pidevalt poseerida, kus valu väheneb. Samuti püüavad nad sageli ja madalalt hingata. Selle haigusega on sageli täheldatud:\nSpontaanne pneumothorax on seisund, kus õhk liigub kopsust pleura piirkonda. Koor on ärritunud ja see põhjustab kooriva ja lõikava valu. Kui proovite sügavalt sisse hingata, suurendab see veelgi valu sündroomi. Väga sageli võib valu kiirguda õlale, kaelale või alaseljale.\nKopsuemboolia viitab seisundile, kui kopsudes esineb veresoone ummistus. Kui see juhtus vasakul küljel, siis kaebavad sellises seisundis patsiendid järsku järsku valu, mida süvendab sügav hingeõhk. Selle riigi inimesed hakkavad hingeldama madalalt ja tihti. Selliste tingimuste taustal võivad patsiendid tekitada paanika ja ärevuse tunnet, pearinglust ja nõrkust või isegi minestamist. Mõnikord esineb krampe.\nEmfüseem võib tekitada vasakule valu rinnus. See on haigus, mille puhul õhumullid hakkavad rindkere suunas liikuma. Söögitoru või hingamisteede vigastuste tõttu hakkab õhk väljastpoolt sisenema. Lisaks valuvaigistele on inimestel tunne rindkere pigistamist. Selle taustal on täheldatud:\nAkuutset lõikamist või vastupidi, tuimast valutavat valu võib esile kutsuda närvisüsteem. Nagu nimigi ütleb, muutuvad selle haigusega põletikulised närvilõpmed ärritatuks. Mõnikord võib see tingimus tekitada une või hooletu liikumise ajal ebamugavat asendit mingisuguse füüsilise koormuse ajal.\nValu esineb tihti äkki, hingamise tagajärjel süveneb, annab ribide alla, kuid mõnikord on inimese pealiskaudne hingamine sageli ebameeldiv. Ägeda liikumise katsetes suureneb ka valu. See tingimus halveneb:\nKardioneuroos. See võib tekitada terava stressi või rida pingelisi olekuid. Selle haiguse korral on sageli täheldatud vasaku ülemise rindkere igav valu. Mõnikord asendab need üsna tugevad, kuid lühikesed valusad tunded. Selle diagnoosiga inimesed kaebavad:\nOsteokondroos on üks selgemaid selgroo patoloogiaid. Selles haiguses täheldatakse degeneratiivset protsessi, mis viib selgroolülituste hävitamiseni. Sageli on selle haiguse esmane põhjus istuv eluviis - liigne istumine arvuti juures, auto juhtimine jne. Samuti võib haiguse arengu alguseks olla vale asend või ülekaal.\nHaiguse ilmnemisel ei esine valu rinnus, kuid kui inimesed arenevad, hakkavad inimesed kaebama:\nNeed valud või muud ebameeldivad tunded võivad häirida inimesi öösel, mis põhjustavad paanikat, sest nad meenutavad mõnikord müokardiinfarkti või stenokardiat. Siiski vähendab osteokondroosi valu dramaatiliselt, kui te soojendate või muutute keha asendit.\nMuudel juhtudel on valu põhjus rinnal vasakul pool traumeeritud. Selle nähtuse oht seisneb selles, et löögi hetk võib ise peaaegu märkamatult edasi liikuda ja alles hiljem võib see avalduda näriv rinnavalu. Hematoomide olemasolu võib arvata, kui puudutate käega vigastuskohta, sel juhul suureneb ebamugavustunne ainult. Samuti võib valu muutuda liikumise ajal või isegi hingamise ajal intensiivsemaks.\nMeestel ja naistel võivad sellised valud tekkida seedetrakti erinevate kahjustuste tõttu. Üldised põhjused on:\nGastriit, kui mao limaskesta on ärritunud (vt ka - gastriidi sümptomid).\nMastopaatia või rinnanäärmete healoomuline laienemine.\nKuidas mõista, mis valus rinnus (video)\nKolm valu valu rinnus. Elena Malysheva ja tema kolleegid räägivad neist üksikasjalikult. Kuidas viia läbi stressitest - EKG puhkusel ja treeningu ajal.\nKõigepealt peaksite konsulteerima üldarstiga ning pärast patsiendi kaebuste läbivaatamist ja analüüsimist võib ta suunata teda teistesse spetsialistidesse - kardioloogi, neuropatoloogi, gastroenteroloogi, kirurgi.\nTulevikus peaks inimene pärast ravi saama järgima oma arsti soovitusi. Peate järgima õiget dieeti, mis on määratud individuaalselt. Paralleelselt võib psühhoteraapiaid ette kirjutada, kui tervisehäirete algpõhjuseks olid erinevad vaimsed häired.\nNaistel ja meestel on valu sama iseloomuga ja põhjused on samad, sest siseorganite asukoht on sama.\nHaiguse ilmnemise provotseerivad tegurid on:\nÄge koronaarse sündroom - mõni tund, et päästa elu\nKuidas kiiresti meditsiinikomisjoni ees kõrge rõhk langetada, kui te muretsete?


Hiilgeaeg - leiti 407 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "hiilgeaeg" leiti 407 faili\na. Selle nimetusega taheti väljendada inimkonna väljumist varjupimedusest ja uue maailmakäsitluse tulekut. Valgustusajastu oli 17.-19.saj. Selle hiilgeaeg oli 18.saj, mida kutsutakse ka valgustussajandiks. Valgustuse kujunemise eelduseks oli te...\nVana-kreeka kunst - klassikaline periood\nVana-Kreeka kunst: Klassikaline periood Kreeka ehituskunst hiilgeaeg algas 5 sajandil eKr. See ajajärk seostub eelkõige kuulsa Ateena riigimehe Periklese nimega, sest just siis algasid tookordses kultuuri ja kunstikeskuses Ateenas suurejoonelised ehitustööd. Need koondusid vanale kindlusemäele Akropolile kuhu pääses läbi samastatud väravaehitise Propüleede. Akropolile...\nKõige paremini iseloomustab valgustust vaimne liikumine, usk mõistuse võimalustesse ning traditsioonide ja autoriteetide hülgamine. Valgustusajastu mõiste võeti kasutusele Immanuel Kandi poolt ühes tema ilmunud artiklis 1784. aastal, kuid valgustus mõtteviisina oli välja kujunenud juba varem. Selle nimetusega prooviti väljendada inimkonna väljumist vaimupimedusest. Valgustusideoloogia eelkäijad elasid juba 17. sajandil, hiilgeaeg langes 18. sajandisse, mida kutsutakse valgustussajandiks. Immanuel Kant ise väitis, et valgustus on inimkonna vabanemine alaealisusest ning püüdlus igas olukorras ise mõtelda. Valgustuse kujunemise eelduseks oli teaduse areng, mis pani kahtlema vanades tõdedes, tõstes esile inimmõistuse ja kriitilise mõtlemise tähtsus, mida rõhutas eriti prantsuse filosoof Rene Descartes. Tema põhiteos on 1637. aastal ilmunud „Arutlus mee...\nSuguvõsa ja perekond\nSuguvõsal on kultuuri järjepidevuse seisukohalt oluline roll. Perekonna liigid: 1. suurpere  koos elab rohkem kui kaks sugupõlve. Suurperede hiilgeaeg oli agraarühiskonnas e. talupojakultuuris. Kaasaegses lääne ühiskonnas on selline pere pigem erandiks. 2. tuumpere  tänap...\nVaradünastiline periood (sumeri linnriikide ajajärk) 3000-2334 eKr. 27. saj eKr Ukukit valitses Gilgames. Akadi riik 2334  2193 (Saragon). Sumeri tsivilisatsiooni viimane hiilgeaeg 2112-2004 eKr. 20.  19. saj eKr Mesopotaamia killustatuse aeg: semi...\nKreeta-mükeene periood u. 2000-2200 a ekr. 2000 a ekr tekkisid Kreeta saarel lossid ja neid ümbritsesid linnad. Kujunes kiri. Alguse sai omanäoline ja kõretasemeline minoiline tsivilatsioon, mille tähtsaimaks keskuseks kujunes Knossos. 1600 aastat ekr arenes tsivilisatsioon ka kreeklaste asustatud Mandri-Kreekas. Siinseks tähtsaimaks keskuseks tõusis Mükeene. U 1500 a ekr vallu...


Mis sa arvad sellest hirmutsüklonist, mis allikas seda tsüklonit näitab?\n14. detsember 2013 11:04\nJa mis sa arvad sellest järgmise laupäeva tormist, kas üle 30 m/s jälle oodata?\n14. detsember 2013 11:06\nei ole oodata, sest õhurõhugradient pole piisavalt kontrastne\n14. detsember 2013 12:17\nIlmselt hüpoteetiline tähendabki, et see on praegu fantaasiavallas, määramatus on nii pika aja kohta ju väga suur. Allikas oli seal viidatud, selles osas paluks tähelepanelikum olla.\nPraegu tõsisemaid torme ei paista, aga olukord võib selles osas muutuda.\n14. detsember 2013 13:47\nMiks seda siis nii hirmutsükloniks nimetatakse?\n14. detsember 2013 13:52\nPraegu on siin juttu kahest erinevast tsüklonist. See, mis postituses, on lihtsalt GFS mudelist võetud ja arvutustel saadud. See võib juhtuda ja võib ka mitte.\nMerikese jutus oli ka kuskilt leitud arvutuse tulemust mainitud, aga see on postituses olevast teine tsüklon. Senimaani kättesaadavates prognoosides pole sellist varianti näha olnud. See võis olla üheks võimaluseks nt ansambelprognoosis.\nHirmutsüklon tähendab hirmuäratavat, nt tugeva tormituult tuua võivat tsüklonit. Sel sõnal pole tõenäosusega midagi pistmist.\n14. detsember 2013 20:00\njõulud tulevad mustad mis kindel\n14. detsember 2013 22:45\nhirmutsükloniks võib tõesti nimetada seda...Paluks jüril võimalikult palju kursis hoida just selle tsükloniga meid...\n15. detsember 2013 01:36\nSeda saab, praegu öösel ei kirjuta, aga päeval, kui eeldavalt on määramatust vähem, võib 21. detsembri tsüklonist juba midagi konkreetsemat ehk öelda.\n15. detsember 2013 02:24\nbriti saartest loodes megapikk joonpagi!\n15. detsember 2013 11:31\noot, kas 21.12 tuleb siis torm või ei tule\n15. detsember 2013 18:42\nTundub et allikate ennustused lähevad siinkohal lahku mõni ennustab korraliku tüsüklonit baltiriikidesse. Teised ennustused piirduvad norra/taaniga...Eks aeg annab arutust vara veel öelda\n15. detsember 2013 20:05\nPäris nii ei ole, senimaani on kõik mudelid näidanud, et tsüklon on ikka Norra merel, aga see on nii ulatuslik, et tormituulte vöönd ulatub Läänemere regiooni.\n15. detsember 2013 20:28\nKui tugevad tuuled võivad siis rannikul olla?\n15. detsember 2013 23:01\neesti on maailma põhjapoolseim riik, kus postituse lumekaardi järgi pole terve riigi ulatuses lund - ainulaadne rekord..\n15. detsember 2013 23:51\n16. detsember 2013 00:18\nPraegusel hetkel on päevakorras vähemalt 25 m/s puhangud.\nHuvitavat leiab veel siit: http://www.essl.org/cgi-bin/eswd/eswd.cgi - Küprosel ja Jeruusalemmas on lund märgitud; samuti võib näha, et Kairos on juba 3 cm peetud ekstreemseks olukorraks jne.\n16. detsember 2013 00:33\nloodetavasti tulevad jõulud lumeta, siis ehk lõpetab see kuusenärakas oma huupennustused ära.\n16. detsember 2013 19:18\nedelatormi siiski ei tule 21 dets, vaid võib tulla 24 detsembril, võrrelge:\n16. detsember 2013 19:23\nVaatama peaks esmalt ikka sünoptilist olukorda, sest see ju määrab ilma ja selle järgi peaks ka mudel muud näitajad vastavalt prognoosima. Praegu on ilmselgelt lahknevus sünoptilise olukorra ja tuule kiiruse väljundi vahel. Lähemal paaril päeval peab muutuma mudeli väljundis kas üks või teine.\nSünoptika järgi on 21.-22.12. vähemalt merel (ka saarteni ulatuvas osas) kindlasti tormituuli. Hilisemat aega on postituses mainitud, et osatsüklonite tõttu kestavad tormituultega päevad ilmselt kauem.\n24.12. on mudeli järgi oodata lõunatormi, kuid see võib veel muutuda.\n16. detsember 2013 21:01\nHuvitav kokkusattumus, praegu kell 01.00 on harkus +5.9 , täoselt aasta tagasi ehk 17.12.2013 01.00 oli -5.9 ...\n17. detsember 2013 01:04\n17.12. on ühtlasi ka aastapäev padulumele, mis sadas 2009. a samal kuupäeval Kolkas (Lätis), kus tuli ööpäevaga meeter lund.\n17. detsember 2013 01:19\nKas 24.nda lõunatorm võib olla lumetorm ?\n17. detsember 2013 09:16\nHetkel siin Lõuna-Eestis üle 7 kraadi sooja, päike paistab. Kohe mitte ei meenuta detsembri keskpaika, pigem oktoobrit.\n17. detsember 2013 11:42\n@ anonüümne 17. detsember 2013 1:04\n2007. ja 2013. märtsi temperatuurid on veelgi põnevamad võrrelda. kuna emhi kaardiandmed on vaid 1000 päeva (2,7 aasta) ulatuses kättesaadavad, siis ei saa kohamõttes hästi võrrelda. kindlasti oli kuupäevi, kus 2007 oli +15..+20 ja samas 2013 oli -15..-20 kraadi\n17. detsember 2013 11:56\nIsegi jaanuaris jätkuvad sulailmad :)\n17. detsember 2013 12:02\nkas p.ameerika talv on külmimate top10-nes?\n17. detsember 2013 12:24\njõulud võiksid olla ''liikuvad pühad''. toimuvad siis, kui lumi maas. olgu see kasvõi jaanuari lõpus, mil 10x suurem võimalus lumeks\n17. detsember 2013 15:46\n2008.aasta jaanuar on ehe näide, et ikka kui golfi hoovus uugab siis ikka lund ei tule.\n17. detsember 2013 15:52\nRuhnu saarel pole temperatuur alla -3,3 veel langenud. Loodan, et ei lange ka, mul palm kasvab seal :D\n17. detsember 2013 16:20\nseda golfi hoovuse jama juhtub 10x harvemini kui detsembri lõpus.\nma ei öelnudki, et jaanuari lõpus lumi kindlalt maas\n17. detsember 2013 16:59\nÕnn on tulnud meie õuele, kes naudivad sooja talve. Jätkugu Atlandil jõudu ja visadust oma soojust ja niiskust meieni transportida märtsi lõpuni.\nNaerma ajavad blogi autori heietused teemal "lumevõimalus", "lumelootus" jne. Iga kord kui on külma ja lume võimalus kasvõi 1%, siis toonitatakse seda oma postitustes RASVASELT. Aga kui 99% on tõenäosus, et tuleb soe ja mõnusalt sombune ilm, siis seda pudistatakse lakooniliselt mokaotsast. Kuhu siis jääb neutraalsus? Ja ei ole vaja hakata vana kulunud plaati jälle käima panna "et omistatakse mingeid mõtteid, mis teile ei kuulu" või on internet tohutult ambivalentne. Ma oskan veel lugeda..\n17. detsember 2013 19:07\n17. detsember 2013 11:56 - miks ainult 1000 päeva?\nMuidu andmeid saab alates 2003. a vaadata: http://www.emhi.ee/index.php?ide=21,540,1072 ja oli küll 2007. a märtsis mõnel pool üle 20°C.\nSee näitab, et aastatevaheline varieeruvus on väga suur. Aastad ei ole õved.\n17. detsember 2013 15:52 - oleneb mitmest asjaolust. Kui nt Siberi antitsüklon laieneb lääne poole, siis ei ulatu Atlandi ookeani mõju siia, sest see on nõrgem. Aga kui vastavat antitsüklonit ei teki või see siia ei ulatu, siis on läänevool tavaliselt tugev ja ilmadki soojad.\n17. detsember 2013 19:09\nPaljud inimesed soovivad, et jõulud tuleksid valged, miks peaks inimesele meeldima pime, porine ja sombune sügisilm jõulude ajal? Teil on kitsas maailmavaade ja ei suuda eesti loodusesse positiivselt suhtuda, kui te ei suuda sellega harjuda, siis võite vabalt kuskile mujale kolida, kus on koguaeg sombused ja pimedad päevad. Need protsendid, millest rääkisite on täiesti valed, kus võtate need?\n17. detsember 2013 19:31\n17. detsember 2013 19:07 - Neid inimesi, kes tahavad kogu aeg ainult vihma ja pori, ei pruugi siiski olla enamus. Mis nt netikommentaariumides toimub, sellega pole kursis, aga igapäevaselt võib kuulda kurtmisi (erinevad inimesed), et võiks ikka lumi tulla jne. Praegune aeg on mugav ja soodne, eriti autojuhtidele. Ilmselt loete mingi kallutatuse ikka välja? Muidugi, kus on öeldud, et postitused peavad olema neutraalsed? Seda pole need ju niikuinii, sest esiteks mitmel juhul on tuldud lugejatele vastu, et võiks nt tormidest või äikestest teha kajastusi, ka igapäevasest keskmisest ilmast pole vähemalt viimasel ajal küll eriti juttu olnud. Ka see postitus jõulude ilmast ja kuidas lumega, on vastutulek. Miks mitte sellest kirjutada? Ja miks peaks rohkem rääkima sombusest ilmast? Kas see tagaks neutraalsuse? Kas neutraalsus peaks olema eesmärk omaette? Ja mida see üldse tähendab, et olla neutraalne? Kindlasti pole siin eesmärgiks kõiki teemasid võrdselt kajastada, ka mitte seisukohti. Ja igasugu soove ja arvamusi on väga palju. Ükskõik, kuidas valik teha, subjektiivsus jääb alati.\nAmbivalentsuse ja mõtete omistamise vastused olid kommentaaridele, mitte ei räägitud sellest postitusest. Siin ajate juhtunu sassi. Ambivalentne pole Internet, vaid Interneti teel suhtlemine.\n17. detsember 2013 19:38\nsombuse ilma armastaja ehk siga ütles ...\n@ 17. detsember 2013 19:07\nrasvaselt? sa pläkerdad oma kuvarit rasvaga :D?\n17. detsember 2013 20:19\n2012 jäi suvi ära\n2013 jäi kevad ära\n2014 jääb talv ära\n2015 jääb sügis ära\n17. detsember 2013 20:30\nTundub, et suuremat külma ja lund lähiajal tulemas pole. Sain täna Rõuge kandist teate, et kärnkonnadki veel liikvel.\n17. detsember 2013 21:43\nMina olen selles suhtes erapooletu, et kas tulevad nö mustad jõulud või valged jõulud. Ilm on ilm. Loogilises mõttes ei see meie ilmaga suhelda ja teda veenda, et nt ära too meile sellist ilma. Lumevõimalus on küll olemas, kuid hetkel üsna väike!\n17. detsember 2013 22:42\nMustad jõulud ja punkt (.)\n17. detsember 2013 22:57\nmustad ehk räpased/määrdunud jõulud.\n17. detsember 2013 23:01\n17. detsember 2013 21:43 - jah, ülimalt tõenäoliselt on lähemad kaks nädalat ehk ilmselt uue aastani soe ehk sulailmade domineerimise periood, st päristalv veel ei alga. Selles osas on endiselt väga sarnane 2011. a viimaste kuudega.\nElusloodus reageerib ilmselt juba toimunud muutustele. Seega on nt kärnkonnad niikaua liikvel kuni püsib ilm soe. Kui läheb püsivamalt külmaks, siis nad lõpetavad (praeguse aja kohta) aktiivse liikumise.\n17. detsember 2013 23:07\nvahet pole, milliste toonidega jõulud. jõulud tulevad ikkagi. ilm ka.\n17. detsember 2013 23:33\nInimesi siiski huvitab, millised on jõulud, millised on jaanid jne.\nMine tea, ehk jääb ilm seekord tulemata?\n18. detsember 2013 00:49\nMiks te räägite "mustadest" jõuludest, pimedusest ja porist?\nEesti looduses on vähe midagi tõeliselt musta värvi. Isegi muld ei ole must. Lumetu loodus on tunduvalt koloriitsem kui valge ollusega kaetud maa, mis väsitab silmi ja pimestab veebruaris-märtsis oma eredusega. On olnud ka jõule, kus on päikest, sooja +5 ringis ja muru aias roheline. Räägiks pigem siis rohelistest jõuludest? Linnas elades mina pori ei näe. Asfalt on alati puhas.\nEi julge mina öelda, et enamik inimesi soovib valgeid jõule. Ei ole keegi vist sellist referendumit veel teinud.\nKa soe talv on normaalne nähtus meie laiuskraadil. On neid olnud enne, on nüüd ja tuleb ka tulevikus üha sagedamini.\nSelleks, et nautida sombust talve ei pea õnneks kuhugi kolima, saab ka Eestis seda perioodiliselt tunda. Külm ja lumine talv on igati kahjulik nii tervisele kui ka rahakotile. Parim talv oli muidugi 2007/2008. Tulgu ka see samasugune.\n18. detsember 2013 02:36\n@ 17. detsember 2013 20:30\nTeil on muuseas väga huvitav tähelepanek. Kas on minevikust tuua veel sarnase tsüklilisusega perioode?\n18. detsember 2013 02:42\nPole lume vastu midagi ütles ...\n@ 18. detsember 2013 2:36\nIse ka ju räägid pimedusest, porist jne. Lumeta jõulud seda tähendavadki.\nMust kui selline ei tähenda ainult värvi, vaid ka mustust/räpasust/määrdumist. Seega igati kohane sõna lumetutele jõuludele :). Lumi teeb riided märjaks, aga mitte mustaks.\nÕnneks on Eestis ka lumiseid talvesid (5-st talvest lausa 4 talve on lumised õnneks) ning ka nende inimesete hulk on suur, kes seda pooldab.\nMinu elu ei sõltu ainuüksi rahast ning seetõttu on aastaaeg milline tahes, kuid meeldib ikka.\n18. detsember 2013 09:44\nPole ka lume vastu midagi ütles ...\n"5-st talvest lausa 4 talve on lumised".\nMille järgi te seda võtate? Püsiva lumikatte?\nOlen selle teema osas täiesti objektiivne - pole lume ega ka sooja vastu mitte midagi. Selge on aga see, et tulevikus on taolised "mustad" jõulud (või kuidas iganes keegi neid nimetab) ja soojad sombused talved väga sagedased kui mitte tavalised, nagu (18. detsember 2013 2:36) juba ütles.\nKui praegu ongi 5'st talvest 4 lumised, siis tulevikus on suure tõenäosusega vastupidi. Siinkohal tekib küsimus, miks hakkavad osad klimatoloogid rääkima oma varasematele tõdemustele vastu, kui peaks mõni külmem talv vahele tulema, nagu oli viimastel aastatel. Kust otsast saab Eesti talv ühtäkki külmemaks minna, kui pikajaline uuring tõestab, et kõige enam ongi soojenenud just see aastaaeg? Mille alusel sellest asja üldse väidetakse, kui kliima soojeneb endiselt ning mitte miski ei näita selle lõppemist? Või on see mingi uus trend lumearmastajate lohutamiseks?\n18. detsember 2013 12:27\nNeed seisukohad ei saa olla objektiivsed, sest pooldatakse ju mingit seisukohta ja ollakse mingile seisukohale vastu, kuid argumente nende poolt või vastu ei tooda. See on lihtsalt arvamus, et lumeta jõulusid jääb vähemaks. See võib, aga ei pruugi nii minna. Soojenemise trend ei tähenda vähem lund või et väga külmad perioodid kaovad või muutuvad tunduvalt haruldasemaks.\nKas olete uurinud seda, miks seisukohad on muutunud või väidate meelevaldselt, et seisukohad on põhjendamatult muutunud? Miks ei või seisukohad muutuda?\n18. detsember 2013 2:42 - kui jätame kõrvale subjektiivse arvamuse, et kuidas endale tundus ja vaatame selle asemel arve, siis on osa sellest tähelepanekust vale, sest 2012. a juuli oli nt pikaajalisest keskmisest soojem, juuli lõpus ja augusti alguses oli isegi paarinädalane südasuvise ilmaga aeg. Aga üldjoontes peab nõustuma, et 2012. a suvi oli jahe ja sajune ning möödunud kevad väga lühike, tihti räägitakse, et seda ei olnudki, sest lumi sulas ära ja siis oli kohe suvine ilm.\nMuidugi ühe suve ja ühe kevade põhjal ei saa midagi öelda, mis edaspidi. Samuti jäi sealt tähelepanekust välja, et praegune sügis ei jäänud ära jne. Kui on võtta mingi pikem andmestik ja õnnestub seal mingeid seoseid näidata, siis küll.\n18. detsember 2013 2:36 - kindlasti on mingeid küsitlusi tehtud sel teemal, aga need piirduvad ilmselt väiksema valimiga kui kõik Eesti elanikud, st pole kõikse valimiga. Ilmselt kiputakse asju nägema enda eelistustest lähtudest - kellele meeldib rohkem lumi, see kirjutab, et tahetakse pigem sellist talve või lumega jõule, kes tahab sooja ja lume asemel vihma, see kirjutab jälle, et aga see on ju mugavam ja parem jne. Kas see väide põhineb mingile uuringule, et lume ja miinuskraadide puhul on haigusi rohkem või on see lihtsalt mingi isiklik hinnang? Enda hinnangul tundub asi jälle vastupidi.\nEestis tuleb talvel nii või naa lume ja külmaga arvestada, ükskõik kui soe see talv ka poleks. Miks siis mitte näha lumes positiivseid külgi? Selles arvamuses eriti välja ei tule, aga vahel võib küll kuulda, et keskendutakse ainult negatiivsetele aspektidele ja virisemisele, kui halb ja nõme on lumi või talv ja ei suudeta midagi head näha.\nLumi on oodatud igal juhul - kui jätta suusatamine, meelelahutuslik jms pool kõrvale, siis nt kristallograafilisi ja lumikatte uuringuid on palju huvitavam ja eelistatavam just loodusliku lumega läbi viia.\n18. detsember 2013 13:43\nSaab ju olla objektiivne, kui ma pole kummagi poolt ega vastu. Mul pole vahet, kas on sombune või lumine, küll aga olen pakase vastu. Ja lumi ei tähenda ilmtingimata suurt külma.\nKuidas see arvamus saab olla, et lumeta jõule jääb vähemaks, kui viimased aastad on seda tõestanud? Rääkides eakate inimestega, siis ka nemad väidavad imestades, et nende noorusaegadel sellist asja polnud. Samuti näitab temperatuur seda ilmekalt. Ilmateenistuse andmetel on 1971-2000 detsembri keskmine temperatuur olnud Tartus -3,4 kraadi. Viimase kümne aasta jooksul on see ~ -1,8. Eriti soe oli 2006 aasta 3,3 soojakraadiga üle keskmise, mis ei jää palju alla aprilli keskmisele. Eks äärmusi tuleb ikka ja jälle, kuid vaadakem temperatuuri trendi 30 aasta jooksul. Kui praegu on detsembri keskmine temperatuur pea igal teisel aastal positiivne, siis on ju loogiline näha rohkem lumeta jõule tulevikus juhul, kui soojenemine jätkub.\nMa pole öelnudki, et soojenemise trend vähem lund tähendaks koguse mõttes, või et väga külmad perioodid kaoksid. Küll aga väheneb lumikattega ja väga külmade päevade arv.\n18. detsember 2013 15:30\nsoojade talvede vihkaja ütles ...\n@ 18. detsember 2013 15:30\n"Kuidas see arvamus saab olla, et lumeta jõule jääb vähemaks, kui viimased aastad on seda tõestanud?"\nränk viga - viimased 5 talve on kas erakordselt käredad, lumerohked või siis pikad olnud. või ka nende näidete kombinatsioonina.\n18. detsember 2013 17:40\nKas vana-aasta õhtuks tuleb lumi maha?\n18. detsember 2013 17:49\n18. detsember 2013 17:40 Ära aja segamini. Jutt käib jõuludest mitte tervest talvest.\n18. detsember 2013 18:03\nPraeguseid ilmakaarte vaadates tundub, et 2008 aasta talv oli sombune tänu sellele, et tsüklonid ei jõudnud euroopasse, vaid keerasid Põhjamerele lähenedes piki Atlandit põhja poole (Miks?) ning seega ei saanud nende külm tagala õhk siia pääseda.\n18. detsember 2013 18:21\nViimaste aastatega pidasin silmast viimast kümnendit, mille keskmise temperatuuri tõin ka Tartu kohta välja. Ja nagu mainisin, siis käib see detsembri kohta, mitte kogu talve. See tähendab, et koos tänavuse detsembriga on kuus aastat neljast olnud suure positiivse anomaaliaga.\n18. detsember 2013 18:26\nAitäh, sai veidi selgemaks, mida objektiivsuse all mõeldud ja millest selline arvamus. Neid arvamusi, et soojad talved on mõneks ajaks läbi või või nende hulk väheneb, on küll kuulda. Uurin klimatoloogidelt ka, millest see arvamus tuleneb.\nAastaajavahelistest seostest on kirjutanud ka Merike, kuid need on empiirilised seosed, st ei tugine mingile teooriale, vaid pigem lihtsalt kogemusele: http://www.eestiloodus.ee/artikkel3407_3387.html\n18. detsember 2013 17:49 - vara öelda, mudelid küll näitavad mingit seeriatevahelist perioodi, aga ajamastaabi tõttu on usaldusväärsus küsitav.\n18. detsember 2013 18:21 - selleks, et talv oleks külm, pole vaja tsüklonite tagalas külma õhumassi siiajõudmist, vaid Siberi või Gröönimaa antitsükloni mõju peaks olema domineeriv. Kirjelduses kumab läbi see, nagu oleks põhjuseks soe antitsüklon nt Suurbritannia juures, mis suunab tsüklonid põhja, aga antitsükloni servas jõuab soe õhumass kohale vms. Kui kiirelt vaadata 2007. a detsembrist kuni 2008. a veebruari keskpaigani ilmakaarte: http://www.met.fu-berlin.de/de/wetter/maps/Analyse_20080120.gif, siis näeb, et läänetsükloneid oli päris palju ja polnud nende tee sugugi blokeeritud ja kuskilt ei tulnud esile ka mõne sooja antitsükloni mõju. Veebruari keskpaigas küll oli lühiajaline soe antitsüklon, kuid seejärel jätkusid läänetsüklonid.\n18. detsember 2013 19:14\nLugesin mõned kommentaarid läbi ja selgus, et osad inimesed pooldavad lumiseid jõule, kuid mõni ei olnud sugugi selle poolt. Teised soovivad aga poriseid ja pimedaid jõule. Sellest ei saa ma ikka aru, et mis on rohelistel jõuludel viga? Oletame, et isegi veebruaris pole maapinnal veel püsivat lumekihti, see oleks midagi erilist. Ma ise pole veel näinud talve, kus poleks püsivat lumekatet maapinnal. Sellest oleks hea tulevikus kirjutada, rääkida nt oma lastele, et meil oli kord talv, kus polnudki üldse lund("nii öelda mustad jõulud"). Ega meie ei saa ilma sundida, et ta meile nüüd lund tooks. See ongi üksi asi, mis on ilma juures huvitav. Kunagi ei tea, mida ilm meile pakkuda võib, sest ilm on ju väga muutlik. Lumise või ilma lumeta jõulude suhtes olen mina siiski erapooletu. Tulgu, mis tuleb! Mulle meeldib igasugune ilm.\n18. detsember 2013 19:34\nEks siin on arvamused ja vaidlus paljuski suhteliste asjade üle, mistõttu üksmeelt ei saagi olla.\n18. detsember 2013 19:42\nsee 18. septembri ennustus on sama huupi pandud, nagu suvel tuleb üle 20 kraadi ja tihti näeb päikest.\n18. detsember 2013 20:56\nMinge persse :D\n18. detsember 2013 21:02\nSee geo-ilmataadi ennustus on huvitav ja tagasiside on sellele veelgi huvitavam. Mõned kommentaarid ilm.ee fb-i leheküljelt:\n19. september kell 12:48 · Meeldib · 7\n/---/ Ei no muidugi-ütleb Pärnakas\n19. september kell 12:48 · Meeldib · 1\n/---/ pärnakad sellega harjunud\n19. september kell 12:57 · Meeldib\n19. september kell 12:59 · Meeldib\n/---/ Jah, meil on kummipaadid voodi all ja õnged kah veel\n19. september kell 13:09 · Muudetud · Meeldib · 3\n/---/ pole paha kui saab aknast kala püüda\n19. september kell 13:10 · Meeldib\n/---/ kui tõepähe seda üldse võtta saab\n19. september kell 13:11 · Muudetud · Meeldib\n/---/ Eks hiljem ole näha.\n19. september kell 13:27 · Meeldib\n/---/ Soovitaksin kuulda võtta,9 aastat saab siis eelmisest uputusest,mis ei olnud mitte magus Pärnakatele.\n19. september kell 13:53 · Meeldib\nilmee Lugege ikka pealkirjast edasi ka\n19. september kell 14:49 · Meeldib\n/---/ peaaegu 20 kraadi ka novembris? no isegi +10 kuni jaanuari keskpaigani - super ju! aga see uputus võiks küll ära jääda...\n19. september kell 14:58 · Meeldib · 1\n/---/ Kas see on nüüd mingi nali või?\n19. september kell 15:05 · Meeldib\n/---/ Kaua sa ennustanud oled,et nii julgelt paned asjad paika.\n19. september kell 15:31 · Meeldib · 1\n/---/ järjekordne Pendli Endel absoluutset tõde kuulutamas....\n19. september kell 16:09 · Meeldib · 1\nilmee Vabandust, viites on näpukas, peab olema, et 2014.a. jaanuari lõpuni.\n19. september kell 16:40 · Meeldib · 1\n19. september kell 19:16 · Meeldib\n/---/ Totakas !\n19. september kell 19:19 · Meeldib\n/---/ sellist lollust pole ammu lugenud.\n19. september kell 20:34 · Meeldib\nAvanejad on pilalehekülg vastureaktsioonina arvukatele alternatiivmeedia lehekülgedele. Seal on natuke vürtsi juurde lisatud, seega väga tõsiselt ei maksa võtta. Samas seal võetakse tihedalt kokku see, millesse inimesed usuvad.\n18. detsember 2013 21:16\nHästi paned, Jüri.\nKas on muutusi alternatiivi poole ?\n18. detsember 2013 21:56\nMis siin ikka hästi, sellised materjalid on veebis leitavad ja inimesed usuvad seda.\nMilline on alternatiiv? Soe ja tuuline ilm jätkub ilmselt aasta lõpuni. Selleks ongi see päevikulaadne postitus, mis täieneb igapäevaselt, et anda toimuvast ja võimalikest variantidest ülevaade.\n19. detsember 2013 00:27\nAlternatiivi all pidasin silmas äärmuslikku kõrvalekallet tavapärast. Siinkohal siis 24-ndaks kardetavat tsüklonit. Kas on selgust- jääb ta pigem ookeanile või tormab siiakanti ?\n19. detsember 2013 07:34\nkindlalt ookeanile. siia jõuavad heal juhul selle riismed.\n25.12 võib eestini ulatuda 850 hpa-l +5..+6 kraadi isoterm. kas see on erakordne ning kas maapinna lähedal võib uus kuupäeva soojarekord tulla?\n19. detsember 2013 12:37\nJah, vat see alternatiivi täpsustamine selgitas seda, mida soovitakse teada.\n22.-23.12. liigub osatsüklon üle Skandinaavia ja Soome kirdesse, millega ongi tormituul seotud. Tuule tugevus oleneb sellest, kui aktiivseks ja kui sügavaks see kujuneb. Kui varasemad arvutused näitasid üsna sügavat osatsüklonit, siis nüüd pigem vähesügavat, mis tähendab, et ilm on lihtsalt väga tuuline, merel ehk on ka tormiseid puhanguid.\nTemperatuur oleneb ilmselt sellest, kui kiiresti jõuab õhumass kohale ja kui tugev on õhu segunemine. Kui segunemine on nõrk, siis jääb see soe inversioonina kõrgele, aga kui tugev, võib soojarekord (üle +7 kraadi) tulla.\n19. detsember 2013 14:18\narvestades füüsika seadusi, siis peaks inversioon 24/7/365 olema, kuna külm kui tihedam õhk peaks laskuma maapinnani. hämmastav, et suvel on maapinna lähedal 20 kraadi kõrgem temp.kui 850 hpa kõrgusel.\n19. detsember 2013 20:48\nemhi ennustab tuule vist küll liiga tugevaks. ime, kui 20 m/s-gi realiseerub.\n20. detsember 2013 00:00\njutt siis ikka 22.12 õhtust ja 23.12 ööst.\n20. detsember 2013 00:07\n19. detsember 2013 20:48 - aga nt Siberis ja veel mõnes kohas, kus segunemist talvisel ajal pole, seda ju näebki - tekib termaalne antitsüklon, sest väga külm ja tihe õhk jääb maapinna lähedale, toimub õhu kihistumine.\nÜldiselt on atmosfääriks kutsutav gaasikiht, eriti selle alumine osa - troposfäär - väga tegus, sest kogu aeg toimub liikumisi, segunemisi jne.\nTeisest küljest, pidev inversioon on olemas tropopausi kujul, kus segunemine on palju nõrgem, mõju avaldab osoon jne.\nSuvel on soojusbilanss positiivne, päike soojendab aluspinda rohkem kui see jahtuda jõuab ja seepärast ongi kõige soojem ikka aluspinna lähedal, sest aluspind atmosfääri (troposfääri) küttekeha, sellest eemaldudes läheb külmemaks.\nKui on suvel selge vaikne öö ja õhumass väga soe, siis on jahtumise tõttu inversioon tavaline, sest õhu jahtumine nagu selle soojenemegi algab aluspinnalt. Aga tropopaus kui püsiv inversioonikiht on muidugi alati olemas.\nMingit vastuolu või hämmastavat olukorda, arvestades füüsika seaduspärasusi, siin pole. Küsimus on ilmselt selles, kui hästi neid ja atmosfääri tuntakse.\nKliimajuttudele vastuseks A. Kallise kommentaar: Tere,\nklimatoloogid väidavad, et paar-kolm aastat külmemat või soojemat aega on vaid kliima fluktuatsioon, kümmekond anomaalia. Alles pikemate perioodide tendentsid lasevad aimata kliima suundumust.\n20. detsember 2013 02:49\nmännieit ütles ...\npäristalv algab 17 jaanuaril\n20. detsember 2013 13:10\nVõib-olla algab jaanuari alguses, võib-olla 17. jaanuaril, võib-olla veelgi hiljem. Kas Kase-taadilt olete juba uurinud?\n20. detsember 2013 13:26\nPagan küll, tahan ikka lumega jõule!\nKas on mingi väike lootus, et olukord muutub ja jõulud tulevad lumega?\n20. detsember 2013 14:02\nükskõik, millise puuliigi taat/eit just ütles ...\nei. nagu ma nädal-paar tagasi ütlesin, et kindel, mis kindel, kuid jõulud tulevad mustad.\n20. detsember 2013 14:44\nKindlat ei olnud siin midagi, kuid tõenäoline küll. Tagantjärele targutamine on teil ainult seepärast, et lihtsalt juhtus seekord õige olema.\nAga võimalus lumeks või lörtsiks on 23. detsembril, hiljem enam mitte.\ntargutamine - jah. ega nii ongi ju, et need "mitteametlikud" sünoptikud kaagutavad mingi huupennustuse ning see pole neile vist oluline, kas läheb täppi või mitte.\nma siis ka ei jätnud "ilmaloto" mängimise võimalust kasutamata.\n20. detsember 2013 16:36\nLas nad olla, miks neid üldse tähele panna. Avanejad tegid juba oma etteaste sel teemal ära, et kui tõsiselt neid võtta. Kindlasti ilmub praegugi kuskil kellegi arvamus ilma kohta unenäo vms põhjal - kes huvi tunneb, see uurib ja on kursis.\n20. detsember 2013 18:56\nmudeleid vaadates tundub, et tsüklonid liiguvad põhimõttel "viskame sooja euroopassse ära ja siis norra merel hääbume".\nmudelite järgi tundub, et briti saartel hakkab torm olema jaanuarini igapäevane.\nmeil ikka kohutavalt veab - kui iga tsüklon liiguks nii nagu tavaliselt (üle skandinaavia idakirdesse), siis meil metsi varsti eriti pole. seega hea, et need tormid ebatavaliselt liiguvad\n21. detsember 2013 11:55\nbrittidel sellesmõttes veab, et rünksajupilved ja äike on seal suht igapäevased tormidega.\n21. detsember 2013 11:59\nLoodetavasti tuleb jõuldele lisaks kogu talv tsüklonaalse heitliku ilmaga :D\n21. detsember 2013 12:38\nOleks tõesti hea, kui lund ei tuleks, viimased talved niigi liiga pikad ja lumerohked olnud.\n21. detsember 2013 17:14\nKui mitte lund, siis härmatist võiks ometigi tulla, näide 2010. a jaanuarist: http://www.upload.ee/image/3778765/DSCF4750.JPG\n21. detsember 2013 18:10\nHoopis see võiks tulla:\n21. detsember 2013 18:14\n@ urmas 21. detsember 2013 18:14\net siis mandril 24 m/s keskmist tuult ja peipsi ääres 20 m lund ;)?? JÕHKER, selline tuul viib kõikjalt voolu ja lumi hakkab suvel kõvasti uputama :D\n21. detsember 2013 18:21\ntundub et suvi tuleb halva suusailmaga\nüks talvekuu juba raisus\n21. detsember 2013 19:01\nUrmase kommentaariks sobiks üks aasta tagasi Eesti ilma grupis (fb-s) avaldatud arvamus: "Terroristid olete, ilma alal, et asi tasakaalus oleks siis ma loodan, et seda sula jagub kauemaks ja kõik mis juurde tuleb on vihm. Aitäh tähelepanu eest..."\n21. detsember 2013 19:27\nMitte mingit jõulutunnet sellise ilmaga ei teki. Sinililled ja muud lilled õitsevad ning muru on hakanud ka kasvama. Jaanuari alguses tuleb niitma hakata, päris tõsiselt.\n21. detsember 2013 20:55\nEes võib-olla nii 2007/2008 a sarnane lumeta talv kui võimalus, et talv algab alles kuskil jaanuari keskel või hiljemgi, nagu oli nt 2006/2007 talvega. Kas ja kumb neist variantidest, pole muidugi teada.\n21. detsember 2013 23:20\nkui 2007/2008 aasta talv, siis depressioon ei lõppe niipea, aga hea on see, et päevad hakkavad nüüd pikenema!\n21. detsember 2013 23:32\nPraegu on jah päikeseseisak, mis siiski päris seisakut ei tähenda, sest 22. detsembril on päev (ajavahemik päikesetõusust -loojanguni) 2 sekundit pikem 21. detsembri päevast.\nPraeguseid päevi nimetati ka ajaks, mil päike puhkab pesas, vt http://tiinanurk.blogspot.com/2008/12/talvine-pripev.html\n22. detsember 2013 02:19\nMina panustan 2007/2008 talvele ja soojemalegi VÕI 2006/2007 talvele, mis kestis keskeltläbi 1 kuu ja kümme päeva, millele järgnes supersoe ja siiani üks ilusamaid märtsikuusid, kus sai T-särgi lühkarite väel õues olla ning sooja +22 kraadi.\n22. detsember 2013 02:21\nÜks on vähemalt selge. 2013 detsember kuulub täielikult sügisele ning seda ühte kuud see talv enam tagasi ei saa kunagi :D:D\n22. detsember 2013 02:23\nLepataat ütles ...\n@ 22. detsember 2013 2:21\nIse panustad? Õnneks inimene on tsüklonite suunamises pisike sipelgas.\nIse arvan, et tänavune talv tuleb jahedam kui 2007/2008, kuid väga heitlik - st mõnepäevased miinuskraadidega perioodid vahelduvad suladega, mis ka enamasti kestavad mõne päeva. Lund tuleb enne soojadel frontidel tihti, aga see sajab selleks et sulada. (nagu ühes Delfi kommentaariumis keegi päris hästi ütles)\n22. detsember 2013 12:13\nalates 24.12 algab pikk lõunatuule periood\n22. detsember 2013 12:19\nkuna atmosfääri muutlikkus on suur, siis võib selliseid sooje talvesid tulla nt 4 järjest :D\n22. detsember 2013 12:43\nTäna peaks taas üks ilus loojang tulema\n22. detsember 2013 13:02\nsee ülitsüklon võiks keskmega tulla eestisse. siis prõksutame kõrvad ära ning ootame 100 hpa kõrgema rõhuga ala - kas hakkaks kõrvad valutama?\n22. detsember 2013 13:08\nSooja talve ennustasid paljud juba septembris ja oktoobris, sai kõik üles kirjutatud. Praegugi prognoosib WSI ja NOAA keskmisest soojema temperatuuri püsimist järgmiseks kolmeks kuuks. Arvan siiski ka, et nii soe ei tule, kui oli 2007/2008. See oleks liiga hea.\n22. detsember 2013 13:19\n22. detsember 2013 2:23 - saab ikka, see väljendub nt selles, et piisavalt pikas aegreas taanduvad ekstreemumid välja. Lühikeses aegreas mõjutavad äärmused väga palju.\n22. detsember 2013 12:13 - palju paremini ütles keegi õhtusöögilauas, et inimene sünnib selleks et surra.\nTegelikult võib sulailmade korral sadada lund piisavalt palju, et see ei jõua ära sulada.\n22. detsember 2013 12:19 - kui õhuvool on lõunast, siis tuul on tõenäoliselt lõunast ja kagust või ainult kagust.\n22. detsember 2013 12:43 - ja ometigi on üsna tavaline, et pikki, lumerohkeid või külmi talvi tuleb mitu järjest, sarnane olukord ka soojadega.\n22. detsember 2013 13:08 - kõrvad ei reageeri sellele, rõhumuutus pole piisavalt kiire. Jah, nt kiirliftiga sõites võib ette tulla, aga tsükloni saabumisel või lahkumisel mitte.\n22. detsember 2013 13:19 - millegipärast kipuvad mõned arvama, et see on liiga halb, teised, et liiga hea, kuid üksmeelt pole siiani. Üldiselt kogus ühes arutelus päris palju plusse arvamus, et iga aastaaeg võiks vähemalt kuu aega näidata iseloomulikku nägu.\nPikaajaliste prognoosidega on nii ja naa, kord on eriti täpsed, siis jälle ei ole üldse täpsed. Loodetavasti kirjutasite ikka selle ka üles: http://rubiin.physic.ut.ee/~mkaasik/pikkilm.htm\nWSI alade jaotus Eestile eriti ei sobi, parem on teha kas eraldi Läänemere regioon või Ida-Euroopa, http://www.wsi.com/Collateral/Images/English-US/EU%20Map.jpg\n22. detsember 2013 13:45\nilmaga seoses on ikkagi see lumesulamise ütlus päris tabav. kevade mõttes eriti, kuna talve jooksul sadav lumi sajab selleks et kevadel siis ära sulada.\n22. detsember 2013 13:48\n22. detsember 2013 16:24\nSelle tsükloni puhul on St. Kilda kõige madalama õhurõhuga asustatud paik :)\n22. detsember 2013 18:11\nJah, osatsükloni saabumisega on seotud jahedama õhu advektsioon ja teatav äikesevõimalus. Seega võib-olla sarnane olukord, nagu oli nt 1. detsembril.\n22. detsember 2013 18:17\nmäletan, et 1.detsember oli äike baltimaades va ainukesena eestis :(. seega soovitan äikesehuvilistel homme lätti või leetu sõita.\nja homme ei tule tuulte mõttes mingit tormi. hirlami järgi tuul isegi nõrgem kui täna\n22. detsember 2013 18:28\nMis sellist kiiret tsüklonite arengut põhjustab?\n22. detsember 2013 18:56\n22. detsember 2013 18:28 - olulised on põhjuslikud seosed. Kui vaadata ilmakaarte, siis gradientjõud on 23.12. ikka tugevam, mis põhjustab tormituuli - kui mitte sisemaal, siis merel küll.\nSiin peaks veel mõtlema sellele, et torm on see juba definitsiooni mõttes (vt http://glossary.ametsoc.org/wiki/Storm), isegi kui võtame aluseks ainult tuule tugevuse, siis see, et nt sisemaal ei ulatu tuul vajaliku kriteeriumini, siis merel küll ja jällegi saame tormi.\n22. detsember 2013 18:56 - ilmselt on põhjuseks suurenev barokliinsus (õhumasside vastasseis suureneb) ja samal ajal satub see koht divergentsi (lahknevate voogudega koht tropopausi lähedal) mõju alla. Vt lisaks: http://www.theweatherprediction.com/charts/300/ ja http://www.ilm.ee/index.php?48020.\n22. detsember 2013 19:45\nSaaremaal ja Liivilahel on täna arvestatav äikesevõimalus.\n23. detsember 2013 10:40\nKas kusagil on juba äikest täheldatud?\n23. detsember 2013 13:25\nJah, Soome lahe idaosas oli äikest.\n23. detsember 2013 13:58\nlätis ka nagu ma eile ühe variandina arvasin.\n23. detsember 2013 15:21\nLiivilahelt liikus pool tundi tagasi rünksajupilv mis jäi silma.\n23. detsember 2013 16:29\nkas Tallinnas võib ka täna õhtul ja öösel äikest tulla\n23. detsember 2013 18:31\nÄikest oli veel nt Läti keskosas, registreeriti Vecpiebalga jaamas.\nNüüdseks on olukord rahulikum ja äikesevõimalus kadunud. Seepärast pole äikest ilmselt enam oodata.\n23. detsember 2013 18:40\nOleks välk ikka Riia keskväljakul jõulukuuse pilbasteks löönud, saanuks Läti hoobilt üle maailma kuulsaks. Huvitav, kas sellist juhust, kui välk lööb jõulupuusse, on maailmas üldse ette tulnud?\n23. detsember 2013 20:19\n23. detsember 2013 21:26\nHelsingis oli täna kl 16.30 padukas olnud:\n23. detsember 2013 22:11\nSee sajuala jõudis õhtu jooksul ka põhjarannikuni, aga ilmselt väga tugevat vihma ei põhjustanud, pole nagu teateid tulnud. Äikest selles pilvemassis tundus et polnud.\nMõnedes maailma piirkondades on ju jõulude ajal soe või isegi palav, nt Austraalias või Lõuna-Ameerikas, nii et seal on kindlasti suurem võimalus, et välk on kuhugi jõulupuusse löönud.\n24. detsember 2013 00:19\nKiire guugeldamine pikselöögist hävinud jõulupuude osas paraku vastust ei anna. Samas, pildiotsing märksõnadega "fireworks and lightning" annab küll muljetavaldavaid pilte tehis- ja looduslikust ilutulestikust korraga. Iseküsimus on muidugi, mis tähtpäeva puhul rakette lasti.\n24. detsember 2013 01:53\nHuvitav, et hetkel meri veel nii soe, et tihti on rannikutel soojem kui mandril, aga kuuaja pärast peaks asi juba vastupidi hakkama olema, kuna meri jahedam kui õhumass.\n24. detsember 2013 11:10\n24. detsember 2013 12:22\ntalvise õhumassi ala on päris väike:\n24. detsember 2013 12:52\n9. jaanuari kaart on praegu fiktiivne, seda ei tea veel, kuidas siis olukord.\nAga mere kohta, et eks tormid segavad ju vett ja seetõttu vee pindmine kiht ei jahtu nii palju.\n24. detsember 2013 13:26\nKui ka jaanuaris püsib soome lahe veetemperatuur kergelt plussis ja pöhjast/kirdest tuleb arktiline õhk,kas on lootust so called järve-efektiks?\n24. detsember 2013 14:32\nKindlasti oleks oodata mere efekti soomelahel kui jaanuaris oleks isoterm vähemalt -9 ja oleks põhja-kirde vool. Aga kindel on juba see, et enne veebruari kuud jääd ei teki\n24. detsember 2013 14:41\nkindel on ka see et õhumass jääb kevadeni liiga soojaks\n24. detsember 2013 15:18\nUllike oled w ? Keegi ei tea, mis õhumass meid kuuaja pärast mõjutama hakkab.\n24. detsember 2013 15:24\nLas jääb. Seda parem. Külmasid ja lumiseid talvesid on niigi viimastel aastatel olnud, nüüd võiks üks talv olemata ka olla, et need tasa teha.\n24. detsember 2013 15:31\n@ 24. detsember 2013 15:24\nei, ma olen küllike\n24. detsember 2013 17:11\n2004. ja 2005. a oli mereefekt nt märtsis, aga siis ei osanud sellega seostada, lihtsalt oli huvitav vaadata, et põhjast ja kirdest saabus mitme päeva vältel põhjarannikule merelt väga külma õhu voolu tõttu pidevalt lund toovaid hoogsajupilvi.\n24. detsember 2013 17:53\nEMHI praeguste andmete järgi sündis Tartus just soojarekord. Siiski oli 2006 aastal 0,8 kraadi soojem, aga millegipärast pole seda uuendatud.\n24. detsember 2013 20:10\nJah, temperatuur tõusis 5,1 kraadini (http://www.emhi.ee/?ide=21,540,1072), kuid eelmine rekord on nii selle http://ilm.pri.ee/p%C3%A4evarekordid kui selle http://www.emhi.ee/index.php?ide=2&shownews=408 järgi 5°C.\nEga paari tunniga ei maksagi oodata, et uuendatakse, ehk pole praegu peale valvesünoptiku, kel rekordite uundamise asemel muid ülesandeid, kedagi töölgi. Teine asi, kui ruttu seda seal tähele pannakse.\nLätigi sai uusi soojarekordeid: Rēzeknē +5,9° (+5,6° 1974), Priekuļos +6,4° (+6,4° 1974), Alūksnē +5,5° (+5° 1974).\n24. detsember 2013 20:47\nAga huvitav on see, et Tartu ja Tõravere on siin: http://www.emhi.ee/index.php?ide=2&shownews=408 lahku pandud. Ja 2006 mõõdetud 5,9 (http://www.emhi.ee/index.php?ide=21,540,1072&) käib Tartu kohta. Kust nüüd vahet kumma kohta praegune rekord 5,3 käib Tartu või Tõravere alla?\n24. detsember 2013 21:05\nKusjuures päris kiiresti avastati uus rekord. AK ilmateates just praegu öeldi, et veerand tundi tagasi sündis Tartus uus soojarekord 5,3 kraadi.\n24. detsember 2013 21:17\nSee on siis kl 21 vaatluste järgi. Mingil hetkel peaks tulema ka integraalsete tabelisse. Aga ikkagi on raske uskuda, et rekordite .png fail tehakse kohe ümber.\nJaamade kohta, et täpsem on muidugi Tõravere, kasutatakse ka Tartu-Tõravere; Tartu tähendab Tõravere vaatlusjaama, sest Tartust kolis jaam Tõraverre juba 1965. aastal. Seega kõikide hilisemate rekordite jms andmete puhul on jutt Tõraverest ja varasemate puhul Tartu linnast.\n24. detsember 2013 21:30\nuus rekord juba +5,5 kraadi\n24. detsember 2013 23:18\nmiks ühel aastal on talv ja teisel nt mitte?\nseletage plz seda atmosfääri suurt muutlikkust aastati (põhjused)\n(üldiselt - maakera ju ei ole aastati samal kuupäeval aastati päikesest erineval kaugusel. seega peaks ju ilm ka iga aasta samal kuupäeval kindel olema - miks nii pole)\n25. detsember 2013 01:18\nVäga üldiselt öeldes on kliimasüsteemil, mis on globaalne, kahte tüüpi kujundavaid tegureid: välised (astronoomilised ja geofüüsikalised tegurid, nt Maa mass ja suurus, geotermika jms) ja sisemised, nt atmosfääri ning ookeani koostis ja mass, mandrite ja ookeanide paigutuse iseärasused jpm. Koosneb viiest komponendist (atmosfäär, hüdrosfäär, litosfäär, biosfäär ja krüosfäär).\nKliimasüsteemil on palju keerukaid tagasidemeid (nt jää-albeedo tagasiside, veeaur-temperatuur tagasiside, pilved-temperatuur tagasiside - on positiivsed, v. a. viimane, mille märk oleneb pilvede tüübist, sest kõrgete pilvede puhul on ülekaalus soojendav, madalatel jahutav toime jne).\nKuna selliseid tagasisidemeid on hästi palju ja need on omavahel keerukas vastastikmõjus, siis on igati ootuspärane, et kliimasüsteemi lühiajaline realisatsioon ilma või ilmastikuna on muutlik, ei kordu aastast aastasse ühtmoodi. Heaks näiteks sellise muutliku kliimasüsteemi komponentide vahelise keeruka vastastikmõjuna sobib ENSO-nimeline ookean-atmosfäär süsteemi vabavõnkumine http://en.wikipedia.org/wiki/El_Ni%C3%B1o. Tsirkulatsioon on see füüsikaline mehhanism, mis kannab mõju kogu kliimasüsteemi laiali, seega mingisugune mõju (võib-olla väga kaudne, mittetuvastatav) saab ENSOst Eestigi.\nLihtsalt neid vastastikmõjusid, protsesse jne on juba üksnes atmosfääris ja selle piirialadel nii palju, et aastast-aastasse samasuguse ilmastiku kordumisest ei tule midagi välja.\nMidagi huvitavat, mis võiks anda mõtlemisainet: http://www.inseneeria.ee/kaoseteooria-jaergi-on-kliima-soojenemine-suur-bluff/\n25. detsember 2013 03:21\naitäh selle keerulise vastuse eest, kuid korduval lugemisel sain juba aru!\n25. detsember 2013 12:17\nAsi on selles, et vaja oli hästi kompaktselt pikk jutt kokku võtta. Muidu oleks seletamine läinud liiga pikale, sest siia saab nt kirjutada ainult veidi üle 4000-tähemärgiseid kommentaare ja palju neid pikki kommentaare ikka jõuab kirjutada. Seetõttu jäi lootus sellele, et ehk on ikkagi antud vastus arusaadav.\n25. detsember 2013 17:50\nEile oli Maardus ka sähvatusi näha\n25. detsember 2013 19:22\nmiks see antitsüklon soe on, kuigi on negatiivne soojustasakaal?\n25. detsember 2013 22:26\nMida tähendaks juunis selge ja vaikse ilmaga:\n-10 kraadi isoterm Eestis,\n-15 kraadi isoterm?\n(millised öised ja päevased temperatuurid oleksid)\n1941 a 2 ja 3 juunil jõudis -10 kraadi isoterm mandri-Eesti kohale ning 2 juunil -15 kraadi isoterm Eestist idas Põhja-Eestiga sama laiuskraadini.\n25. detsember 2013 23:35\n25. detsember 2013 22:26 - temperatuur oleneb ju sellest, milline õhumass sinna jõuab. Lõunavoolus peaks sinna jõudma Aafrikast ja Araabia kõrbetest väga soe õhumass, siis seetõttu on seal soe. Meil siin ju ka soe, kuigi soojusbilanss on negatiivne - see on ikka sooja õhu advektsiooni tõttu nii, mis tasakaalustab praeguse aja negatiivset soojusbilanssi.\nBaarilisi süsteeme saab jaotada termaalseteks ja troposfäärilisteks, viimased on külm tsüklon ja soe antitsüklon. Troposfääriline ehk soe antitsüklon ulatub läbi terve troposfääri, sellal kui termaalne on madal, ainult troposfääri alumist osa hõlmav baariline moodustis. Sooja antitsükloni näiteks on Assoori maksimum, termaalse näiteks Siberi antitsüklon, viimane tekib õhu tugeva jahtumise tõttu.\nSoojasid ehk troposfäärilisi antitsükloneid tunneb ära 500 hPa ilmakaardil, seal on need näidatud soojades toonides, vt http://www.wetterzentrale.de/pics/Rtavn061.png. Lõuna-Venemaa antitsüklon kuulub ka soojade hulka.\n25. detsember 2013 23:35 - sademete poolest tähendaks see kindlasti lumesadu; temperatuur oleneb õhumassi niiskusesisaldusest, nt mereline arktiline, st niiske õhumass tooks pilvise ilma ja päeval oleks siis ilmselt mõni soojakraad, öösel nulli lähedal, kuid piisavalt kuiv õhumass tähendaks selget ilma ja suurt ööpäevast temp.kõikumist, kindlasti -5 kraadist madalamat miinimumi ja päeval siis +10 kraadi või kõrgematki temperatuuri (vaikse ilmaga).\n26. detsember 2013 00:14\nTere Jüri ja häid pühi!\nNOAA mudelprognoos(mida kasutab ka M.Kaasik oma 6 kuu prognoosis)\nnäitab järgnevaks 6 kuuks(jaan.-juuni) igal kuul keskmisest 2-3 kraadi kõrgemaid temperatuure.\nKas see oleks harukordne,kui eestis 12 kuud järjest on keskmisest kõrgem temperatuur?\n26. detsember 2013 08:54\narvestades et tegu on kliimasoojenemisega, siis on see tavapärane. igatahes tuleb suvi samasugune, aint et sooja ehk 10 pügalat rohkem kui praegu\n26. detsember 2013 13:27\nAga võib-olla on tegu hoopis kliimajahenemisega? Sama kommentaar, ehkki palju napimalt, tuli ka ilm.ee küsimuste rubriiki. Huvitav, kust on see väide pärit, et see on tavapärane? Praegu näib see kommentaar niisama tühja lobana.\n26. detsember 2013 8:54 - Rahulikke pühi ja millegi uue ja huvitava algust!\nKui pikaajaline keskmine on defineeritud mingi konkreetse arvväärtusena, nt juuli keskmine on Eestis 16,5°C, siis oleks juba 16,6°C keskmisest kõrgem ja 16,4°C keskmisest madalam. Ei pea seda mõistlikuks, sest looduses on alati mingi varieeruvus, mistõttu pikaajaline keskmine tulebki anda mingi vahemikuna, iseasi, kas see peaks olema antud näite puhul 16,5+/-0,5°C, 16,5+/-1°C või midagi muud.\nKui defineeriks pikaajalise keskmise konkreetse arvväärtusena, mis on muide ajas muutuv, sest WMO ju muudab aeg-ajalt 30-aastast standardperioodi, siis ilmselt selliseid aastaid leiaks, kus kõikide kuude keskmised on pikaajalisest kõrgemad, olgu siis 0,2°C või 4°C võrra. Aga kui võtta aluseks mingi vahemik, siis selliseid aastaid on raskem leida. Vastavaid näiteid ei ole otsinud, esmalt võiks läbi vaadata siit: http://www.emhi.ee/?ide=6 (ei leidnud sellist aastat) ja siis juba siit http://taurus.gg.bg.ut.ee/jaagus/ (nt failid Tartust ja VoruI).\n26. detsember 2013 14:37\nGFS ja ECMWF mudeleid vaadates on uuest aastast pööret talve poole loota. Eriti viimane lubab päris krõbedaid kraade.\n26. detsember 2013 15:54\n26. detsember 2013 8:54 - niipalju peab vastuseks kirjutatud kommentaari parandama, et see käis ainult aasta kui ajaühiku kohta, mitte aastaüleselt. Küsitud oli lihtsalt seda, kui haruldane see on, et 12 kuud järjest on keskmine olnud pikaajalisest kõrgem.\nKui siit http://www.emhi.ee/index.php?ide=6 läbi vaadata kõik kuud, siis selgub, et vastavat aastast perioodi ei ole (vaatasin rohkem kui 0,5-kraadiseid positiivseid kõrvalekaldeid Eestis tervikuna). Kui vaadata jaamapõhiselt ja alates 0,1-kraadisest kõrvalekaldest, siis selline periood võis olla, aga nagu eelmises vastuses selgitasin, siis ei pea veel 0,5-kraadist erinevust mingist konkreetsest arvväärtusest piisavalt oluliseks kõrvalekaldeks.\nSuurem andmestik, mis on leitav eelnevalt antud lingilt, vajavad lihtsalt läbivaatamist.\nKeskmisest soojemate kuude rida algab maiga. Kui nüüd aprillini kaasa arvatud on järgmised kuud keskmisest samuti soojemad, siis viimase 7 a kohta oleks see küll päris märkimisväärne.\nEuroopa mudel näitab uuest aastast üsna märkimisväärset külmenemist, GFS veel mitte, kuigi jahedamaks peaks küll minema, st kohatised miinuskraadid on võimalikud. Kuna tegu veel üsna kauge tulevikuga, siis mõlemal variandil üsna võrdne võimalus realiseeruda.\n26. detsember 2013 16:49\nLoodan soojema kasuks.\n26. detsember 2013 17:56\nmulle selline +5 kraadine sombune ilm täiega meeldib.\n26. detsember 2013 20:37\nOskaksite öelda, kas peale selle http://taurus.gg.bg.ut.ee/jaagus/ on veel mingigi koht, kus oleks võimalik pikaajalisi temperatuure näha ka Narva(-Jõesuu) ja teiste linnade kohta, mida seal pole?\n26. detsember 2013 20:52\nmiks narva-jõesuu jaam ei näita enam? kas emhi töötajad ikka teavad, et see jaam juba nädal katki on?\n26. detsember 2013 23:35\nJüri, mis 850 hPa isoterm vähemalt peab olema, et päevane max jääks vähemalt 0-i juurde ja madalamale?\n27. detsember 2013 00:25\n26. detsember 2013 23:35 - eks see ole suhteliselt töövaba nädal, nii et seepärast ei saa loota, et väga kiiresti probleem laheneb. Küll ajapikku tulevad ka vastused.\n26. detsember 2013 20:52 - kuni 2001. a-ni oli jaam Narvas ja alles siis Narva-Jõesuus (ilmselt mingi kolimine vms).\nSeal lehel on Jaaguse kogutud andmed, seega ime, et üldse nii suletud asutuse nagu EMHI (või nüüd siis Ilmateenistus) kiuste need seal olla saavad.\nNäiteks kui on soov saada sealt mingeid andmeid, siis tuleb seda teha kellegi teise kaudu, nt ühelt tuttavalt tuli teabenõudele selline vastus: "andmebaasiga saab tegeleda ainult spetsialist, võõraid inimesi selle juurde ei lasta. Teie ülesanne on täpselt välja kirjutada oma soov: jaama nimi, meteoroloogiline element ja kas tahate saada tähtajalisi, tunni- päeva või kuu kokkuvõtteid ja milliseid kokkuvõtteid (maksimum, miinimum, keskmine, summa vm), aastate vahemik mille kohta tahate andmeid." Ja isegi sellisest soovitusest ei piisa, vaid vaja on erikonsultatsiooni. Eks reedel paistab, kuidas nende andmete kättesaamine lõputööks üldse läheb. Kes seal kauem olnud, hoiatasid, et oodata võib kõike!\n27. detsember 2013 0:25 - praegusel ajal päike sooja ei anna, sest insolatsioon on liiga madal. Seega võib selge vaikse ilmaga olla isoterm ka plusskraadides ja ikka langeb maapinna lähedal temperatuur miinuskraadidesse - tekib inversioon. Kui on pilves ilm või tugev õhu liikumine, siis võivad plusskraadid olla ka mõne miinuskraadise isotermiga. Umbes -7...-8kraadisest isotermist võiks oodata, et praegusel ajal on igal juhul miinuskraadid ja sajab lund.\n27. detsember 2013 00:33\nAitäh! Siis enne 12. jaanuarit jätkub poris püherdavate sigade lemmikilm. (ennustus lihtsalt lõppeb 12. jaanuariga)\n27. detsember 2013 12:59\nEi, ilmateenistus ennustab alates 31. detsembrist ilma jahenemist ja lund!\n27. detsember 2013 13:59\nIlmateenistuse külmenemise ennustus ei ole veel päris adekvaatne. Isegi kui külmeneb, siis paariks-kolmeks päevaks. Üldises tsirkulatsioonis suuri muutusi ei ole küll ette näha. Tegemist on tavalise seeriatevahelise perioodiga.\n27. detsember 2013 15:11\n26. detsember 2013 20:52 ja 26. detsember 2013 23:35 - õnnestus hankida mõningaid vastuseid. Neid andmeid jah pole ilmselt mujal kui KAURi hallatavas andmekogus, välja antakse ainult vastava avalduse alusel, vt http://www.emhi.ee/?ide=1,359,361\nNarva-Jõesuu jaam kolis 20. detsembril tagasi Narvasse, kus see oli kuni 2001. aastani ja uus asukoht on eelmisest umbes 200-300 m kaugusel. Andmed Narvast küll tulevad keskusesse, ent need ei kajastu kodulehel. Töötajad ütlesid, et see sõltub sellest, kui kiiresti IT järele jõuab - võib minna nii nädal kui aasta.\nKõikides vaatlusjaamades on uued täisautomaatsed instrumendid ("nivomeetrid") ja valmis töötama, aga võta näpust - lund ju pole ja testida ka ei saa, nii et kellelgi pole halli aimugi, kuidas see süsteem toimima hakkab. Selgus, et tegu ei ole laseriga, vaid ilmselt ultraheliga vms (täpselt ei osatud öelda), kusjuures mõõdetakse lume paksus 80 cm diameetriga ringi alas, mitte ühes punktis. Selline pindala peaks justkui asendama praegused 10 m vahedega kolm lumemõõdulatti. Nende abil lõpetatakse vaatlused 1. jaanuarist. Kliimajaamades pidavat mingil kujul säilima lume marsruutmõõtmised. Huvi tõttu küsisin, kuidas on siis, kui nt sulailmade tõttu tekib lumikattesse jääkihte, kuid selgitati, et see probleeme ei tekita, sest kui sain õigesti aru, siis on maapinna kaugus instrumenti sisse arvestatud ja mõõtmiseks kasutatav ultraheli vms läheb ka läbi jääkihtide.\nEdasisest ilmast. Jahedamaks ilmselt küll uuel aastal läheb, kuid praegu on ebaselge, kui palju. Praegu paistab tegu olevat seeriatevahelise perioodiga, mil areneb Eesti lähedal antitsüklon. 2008. a algul arenes muide samuti väga võimas antitsüklon ja külma oli isegi mõnel poole üle 10 kraadi, kuid mõne päeva pärast algas uus tsüklonite seeria ja ilm läks kohe jälle sulale.\n27. detsember 2013 18:34\nporis püherdavate inimsigade vastane ütles ...\nloodetavasti jääbki talviseks\n27. detsember 2013 18:46\nKui praegune sünoptiline olukord oleks suvel, siis milline oleks ilm? (Oletame ainukeseks erinevuseks seega aastaaja, muu oleks kõik sama)\n27. detsember 2013 18:50\nEks mingi 30 kraadine ja äikeseline ilm oleks :D\n27. detsember 2013 18:56\nLõunatsükloni mõju, selle soojale poole jäämine ja meridionaalne frontaaltsoon Läänemerel on üsna tüüpiliseks olukorraks ohtlike äikeste tekkimiseks, vt viimati samasugune olukord suvel: http://www.met.fu-berlin.de/de/wetter/maps/Analyse_20130809.gif (võrdle praegusega: http://www.met.fu-berlin.de/de/wetter/maps/Analyse_20131227.gif).\n27. detsember 2013 19:10


www.militaar.net • Vaata teemat - Rahuvalveüksused - EstCoy\nTänane kuupäev 26 Sept, 2020 2:33\nRahuvalveüksused - EstCoy\nTeema pealkiri: Rahuvalveüksused - EstCoy\nPostitatud: 17 Dets, 2003 14:27\nEt siis Balti pataljoni Eesti kompanii missioonid.\nEstCoy - detsembrist 1996 kuni juuni 1997 Norra pataljoni koosseisus Liibanonis (NorBat'i B kompanii asemel).\nEstCoy (BaltCon 1) - 1998 kuni 1999 Bosnia Hertsegoviinas BaltCon (Balti kontingent) nimelise üksuse põhijõuks Põhjamaade-Poola brigaadi koosseisus.\nTäpsemad daatumid teretulnud\nPostitatud: 29 Juul, 2004 14:11\nBALTCON-1 oli Bosnias oktoobrist 1998 kuni aprillini 1999. Eesti kompanii oli Taani pataljoni B-kompanii. Lisaks kuulus BALTCON-i juurde ka Läti ja Leedu "elemente", kes kuulusid põhiliselt pataljoni staabi juurde või olid tagalakompaniis.\nPostitatud: 21 Apr, 2005 13:59\nLiitunud: 21 Apr, 2005 8:25\nBosnias käis ka BALTSQN1 ja BALTSQN4\nBALTSQN 7 ja BALTSQN10 olid Kosovos\nJärgmist BALTSQN planeeritakse Afganistaani (Scoutspataljon C-coy)\nPostitatud: 26 Aug, 2005 17:08\nC-coy II rühm läheb Afganistani. I rühma baasil moodustatud üksus nimega ESTPLA 12 läheb koalitsiooni vägede koosseisus Iraaki (juhul kui valitsus pikendab Eesti mandaati Iraagis)\nPostitatud: 13 Nov, 2005 20:10\nLiitunud: 13 Nov, 2005 19:03\nBALTSQN 13 läheb veebruari keskel Kosovosse\nPostitatud: 10 Apr, 2006 12:25\nneid nn Läti-Leedu elemente oli seal jah mitmel pool laiali, samamoodi olid eestlased nii staabis kui ka MP-s, lisaks B-Coy-le.\nsel ajal tehti ka selline asi nagu missiooni raamat, mille siis iga missioonil viibija omale sai. seal olid siis ära toodud kõik üksused kuhu keegi kuulus ning ilustuseks juurde lisatud ka pildid.\ntea kas selliseid raamatuid on hiljem kah veel tehtud, või oli see ainukene kord? vähemalt ise pole kuunud ...


Veebiportaali https://rahajutud.ee (edaspidi Rahajutud.ee) lehekülgedel viibimisega annate nõusoleku täita allpool välja toodud kasutamistingimusi. Rahajutud.ee-l on õigus tingimusi igal ajal muuta.\nRahajutud.ee portaalis ilmuvate materjalide reprodutseerimine, töötlemine, avaldamine, eksponeerimine, levitamine ja muul viisil kasutamine on lubatud vaid isiklikul mitteärilisel otstarbel. Materjalide refereerimine on lubatud vaid kasutustingimustes kirjeldatud viisil. Muul moel materjalide kasutamiseks võtke ühendust info@rahajutud.ee.\nRahajutud.ee-s ilmuvad blogipostitused on refereeritud nende omanike nõusolekul ning sisaldavad viidet ja linki originaalpostitusele. Ülejäänud Rahajutud.ee-s ilmuva sisu, välja arvatud fotod, omanikuks on Meieveeb OÜ. Fotode autoriõigused kuuluvad seal all märgitud autoritele, kellega tuleb kasutamistingimused eraldi kooskõlastada.\nMaterjale (v.a. blogipostitused) tohib ilma Rahajutud.ee nõusolekuta refereerida pealkirja ning viie lause ulatuses. Refereering peab sisaldama viidet Rahajutud.ee vastavale veebileheküljele ning linki originaalmaterjalile. Viide peab olema tehtud kujul “Rahajutud.ee” ning internetis refereerides tuleb originaalmaterjali link lisada muust tekstist eralduva värviga hiljemalt teise lõigu lõppu.\nRahajutud.ee ei vastuta artiklitele lisatud kommentaaride sisu eest. Keelatud on avaldada solvava, ähvardava, halvustava, alandava, seksistliku, rassistliku, vulgaarse, pornograafilise või vägivallale õhutava sisuga kommentaare. Keelatud on kasutada kommentaare rahalise kasu teenimiseks ning oma toodete või teenuste reklaamimiseks. Kommenteerimisel kehtivad ka kõik kirjutamata hea tava reeglid. Rahajutud.ee portaal võib ilma teavitamata ning põhjuseid välja toomata kustutada kommentaarid, mis nendele reeglitele ei vasta.\nRahajutud.ee ei avalda kasutajate isikuandmeid kolmandatele osapooltele. Rahajutud.ee-l on õigus kasutada külastajate esitatud isikuandmeid erijuhtudel, näiteks auhinnamängu võitjatega kontakteerumiseks ning uudiskirja saatmiseks.\nRahajutud.ee portaal pakub koostööpartneritele sisuturunduse teenust. Sisuturundus on vormilt ajakirjanduslik sisu, kuid sisuturundus lähtub alati tellija turunduslikest eesmärkidest. Rahajutud.ee ei vastuta sisuturundusartiklites esitatud info paikapidavuse eest.\nRahajutud.ee uudiskirjaga liitumine on vabatahtlik ning tasuta. Uudiskirjast võib igal hetkel loobuda. Rahajutud.ee võib uudiskirja vahendusel lugejatele esitada kolmandate osapoolte reklaami.\nKõik Rahajutud.ee portaalis olev sisu on informatiivse eesmärgiga ning tegemist pole finantsnõuga. Rahajutud.ee portaal ei võta endale vastutust blogipostitustes või uudistes avaldatud info tõesuse, sobivuse või täpsuse kohta. Rahajutud.ee veebikeskkond ei vastuta portaalis avaldatud info põhjal kolmandate isikute poolt tehtud otsuste eest.\nRahajutud.ee portaalis avaldatud info põhineb kas erinevate blogijate või portaali toimetajate isiklikule arvamusele ja kogemustele ning seda ei tohi võtta professionaalse finantsnõustamisena. Kõik siin kirjutatud ideed ja strateegiad tuleb igal inimesel ise läbi kaaluda ning vajadusel tuleb nõu küsida professionaalsetelt nõustajatelt.