Piibel.NET :: 4. Moosese 11\n11Issand tõotab rahvale liha anda 1 Aga rahvas nurises ja see oli Issanda kõrvus paha. Kui Issand seda kuulis, siis ta viha süttis põlema: nende keskel süttis Issanda tuli ja põletas leeri äärt.\n3 Sellele paigale pandi nimeks Tabeera + Nimi Tabeera tähendab 'tulekahju paik'. , sellepärast et Issanda tuli oli põlenud nende keskel.\n4 Aga segarahval, kes oli nende hulgas, tekkis himu, ja Iisraeli lapsed hakkasid ka jälle nutma ning ütlesid: „Kes annaks meile liha süüa?\n5 Meil on meeles kala, mida me sõime Egiptuses muidu, kurgid, melonid, laugud, sibulad ja küüslaugud.\n6 Aga nüüd kuivetub meie hing, ei ole enam midagi kõigest sellest. Meie silme ees on ainult see manna!”\n7 Manna oli nagu koriandri seeme, välimuselt otsekui pedolavaik.\n8 Rahvas uitas ringi ja korjas, jahvatas käsikivil või tampis uhmris, keetis potis või valmistas sellest kooke. See maitses nagu õliga küpsetatud maiuspala.\n9 Kui öösel langes kaste leeri peale, siis langes ka manna selle peale.\n10 Ja Mooses kuulis rahvast nutvat oma suguvõsade kaupa, igaüks oma telgi ukse ees. Siis Issanda viha süttis väga põlema ja see oli Moosese silmis paha.\n11 Ja Mooses ütles Issandale: „Miks oled teinud paha oma sulasele? Miks ei ole ma leidnud armu sinu silma ees, et paned kogu selle rahva koormaks minu peale?\n13 Kus on mul liha anda kogu sellele rahvale? Sest nad nutavad mu ees, öeldes: Anna meile liha süüa!\n15 Kui sa tahad mind kohelda nõnda, siis parem tapa mind, kui ma leian armu su silmis, et ma ei näeks oma viletsust!”\n16 Aga Issand ütles Moosesele: „Kogu mulle seitsekümmend meest Iisraeli vanemaist, kellest sa tead, et nad on tõesti rahvavanemad ja ülevaatajad; too need kogudusetelgi juurde ja nad seisku seal koos sinuga!\n17 Siis ma astun alla ja räägin seal sinuga, ja ma võtan sinu peal oleva Vaimu, ja panen nende peale, et nad koos sinuga kannaksid rahva koormat ja sul ei oleks vaja üksinda kanda.\n18 Aga rahvale ütle: Pühitsege endid homseks, siis te saate liha süüa, sest te olete nutnud Issanda kõrva ees, öeldes: Kes annaks meile liha süüa? Egiptuses oli meil ju hea olla! Issand annab teile nüüd liha süüa.\n19 Te ei söö seda mitte üks päev, ka mitte kaks päeva, viis päeva, kümme päeva ega kakskümmend päeva,\n20 vaid terve kuu, kuni see tuleb teil ninast välja ja muutub teile vastikuks, sellepärast et te olete põlanud Issandat, kes on teie keskel, ja olete nutnud ta palge ees, öeldes: Miks tulime siis Egiptusest ära?”\n21 Aga Mooses ütles: „Kuussada tuhat jalameest on seda rahvast, kelle keskel ma olen, ja sina ütled: Ma annan neile liha süüa terveks kuuks!\n22 Ons lambaid, kitsi ja veiseid tapmiseks, nõnda et neile jätkuks? Või tuleks neile koguda kõik mere kalad, et neile jätkuks?”\n23 Aga Issand vastas Moosesele: „Kas Issanda käsi on jäänud lühemaks? Nüüd sa saad näha, kas mu sõna sulle tõestub või mitte!”\nRahva vanemad räägivad prohvetlikult 24 Ja Mooses tuli välja ning andis rahvale edasi Issanda sõnad; ta kogus seitsekümmend meest rahva vanemaist ja pani need seisma ümber telgi.\nIssand saadab vutid rahvale toiduks 31 Siis tõusis tuul Issanda juurest ja ajas mere poolt vutte, paisates need üle leeri, päevateekond siit- ja päevateekond sealtpoolt ümber leeri, ligi kahe küünra kõrguselt üle maapinna.\n32 Ja rahvas võttis kätte kogu selle päeva, kogu öö ja kogu järgmise päeva, ja nad korjasid vutte. Kes korjas pisut, sai viiskümmend vakka, ja nad laotasid need endile kuivama ümber leeri.\n33 Liha oli neil alles hammaste vahel, see ei olnud veel ära söödud, kui Issanda viha süttis põlema rahva vastu ja Issand lõi rahvast väga suure nuhtlusega.\n34 Siis pandi sellele paigale nimeks Kibrot-Hattaava + Nimi Kibrot-Hattaava tähendab 'ohjeldamatu himu hauad'. , sest sinna maeti rahvas, kes oli olnud himukas.


Hitleri tapmise vandenõud\nInimestest, kes püüdsid muuta ajalugu\nAutor: Richard Dargie\nAdolf Hitleri tapmisest unistasid miljonid, kuid ainult vähestel jätkus selle üritamiseks oskusi, sihikindlust ja võimalusi. Hitleri kui Kolmanda riigi messia karjääri jooksul on dokumenteeritud vähemalt 30 tema tapmiskatset.\nMõni vandeseltslane püüdis Hitlerile lähedale jõuda ja ta maha lasta, teised snaipripüssiga kõrvaldada. Hitleri elukorraldusega kursis olnud kavatsesid hukata ta pommi või mürgiga.\nRaamatu tegelaste hulgas on kommunistidest ja sotsialistidest vastupanuvõitlejaid, usutegelastest oponente, Saksamaa vana kooli sõjaväelise eliidi liikmeid ning isegi dissidentidest natse, kellel oli oma juhist villand.\nSamuti kirjeldatakse mitmesuguseid turvatasemeid, mis füürerit vaenlaste eest kaitsesid, ja metsikuid karistusi, millega nurjunud vandeseltslasi nuheldi.\nEnt eelkõige süvendas puhas õnn, mõnikord lausa farsina tunduv vedamine Hitleris usku, et tema on kõikide kallaletungide eest kaitstud.


Väravavahtide treener Aiko Orgla: Viimane kodumäng sellel hooajal. Kuressaare on oma viikingi kiivri toel viimastes mängudes häid esitusi näidanud. Tuleb minna korraliku keskendumisega ning tahame näidata, et meie jõud on tugevam kui vastase kiivrist kiirgav jõud!\nRündaja Frank Liivak: Tegemist on viimase kodumänguga, heitlus tiitlile on veel täies hoos. Tahame lõpetada kodumängud uhkelt ja anda kõva lahingu - kutsume kõiki staadionile toetama ja kaasa elama!\nJan Važinski: Me teame, et ees on raske mäng tiitlipretendentiga, aga kõik mängud algavad 0:0 seisuga. Distsipliin ja keskendumine - need on meie tähtsamad asjad, mis peavad olema tuleval mängul korras.\nKarmo Paju: Oleme näidanud viimastes mängudes head hoogu ja soovime seda Flora vastu jätkata. Läheme mängule heade emotsioonidega vastu ning selle jätkamiseks on vaja Floralt punkte röövida!\nPiletid müügil kohapeal tund enne algust. Täispilet 5 eurot, sooduspilet õpilastele, üliõpilastele ja Facebooki attendiga 3 eurot. Tasuta sissepääs pensionäridele ja kuni 12-aastastele lastele (k.a). Klubikaardi ettenäitamisel sissepääs samuti tasuta! Hooaja viimase mängu puhul võid klubikaardiga tasuta sisse võtta nii palju sõpru, kui hing ihkab!\nTallinna FC Flora võite 10


25.02.2018 EJRTÜ Aasta JRT 2017 – Kennel Lexberry´s\nPosted on 25. veebruar 2018 by\nKallid Lexberry`d! Kuna aastal 2017 muudkui tegelesite oma russellitega – kes oli ilus näitusel, kes oli osav agilitys, kes vapper rebaseurus, kellest sai tsempion – siis EJRTÜ Aasta JRT konkursil oli karikatesadu vägev :).\nAasta JRT emane kutsikas II koht Ilze\nAasta JRT emane juunior III koht Sofi\nAasta JRT emane II koht Love\nAasta JRT veteran eriauhind Ert\nAasta JRT agilitys III koht Berta\nAasta JRT agilitys II koht Love\nAasta JRT agilitys I koht Lumi\nUrukatse eduka läbimise eest said tunnustatud:\nEST V CH tiitli karikas:\nLisaks saime kamba peale ühise karika – Aasta kasvataja 2017 Kennel Lexberry`s! See on meie kõigi ühine karikas, sest tuli see tänu teie kõigi panusele! Andke siis märku, millal keegi seda oma kapinurgal hoida soovib :).\nLõpetuseks tervitused kõigile kutsikaomanikele ja nagu ka tänase koosviibimise lõpus sai arutatud – tegelikult ei olegi tähtsad need karikad, võidud ja võistlused, vaid see aeg, mis veedad koos oma parima sõbraga tegeledes!\nJa erilised tänud abivalmitele kutsikaomanikele fototausta sättimisel 🙂 🙂 🙂\n← Previous Previous post: 29.12.2017 Ilusat aastalõppu!!!\nNext → Next post: 20.04.2018 Sünnipäevad :)


Püelonefriit raseduse esineb sagedusega 2-10 protsenti kogu patsientide arv. Lisaks haigusest suudab ilmuda mitte ainult raseduse staadiumist, ja pärast sünnitust. See on nn rasedusaegne jooksul (termin pärineb sõna tiinuse - rasedus), mis on sünnitoetus ja sünnitusjärgse staadiumis. Pole juhus, haiguse mõnel juhul nimetatakse rasedusaegne püelonefriit. Püelonefriidiga: mida sa pead teadma patsiendi?\nTüübid rasedusaegne püelonefriit\nPüelonefriit raseduse ajal on põletikuline protsess neerudes kudede määratlemisel lüüasaamist interstitsiaalne kudede raseda (sidekoe alused neerud). Samuti kannatab pyelocaliceal süsteemi neerudes, kus uriin tuleb enne immitseb kusejuha.\nGestatsiooniaeg püelonefriit püelonefriit jagatud emad püelonefriit (kui põletik tekib sünnituse ajal) ja püelonefriit sünnitusjärgne naised (pärast sündi). Iga liik on oma iseärasused asutamise ja voolu. Püelonefriit raseduse ajal sageli provotseerida mikroorganismid nagu Escherichia coli, Klebsiella, Proteus; puerperas - enterococci ja Escherichia coli.\nMiks puhul põletik\nArengus rasedusaegne püelonefriit märkimisväärset rolli hormonaalsed muutused, mis toimuvad naise organismis. Kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed muutused koosseisu erinevate hormoonide (sex naissuguhormoonide progesterooni ja östrogeeni, hormoon neerupealise hüdrokortisoon), protsessi pigistada neeru kasvav emakas, rikkudes nende verevarustuse provotseerida anomaalia. Uriinieritus raske, mis aitab kaasa põletiku, infektsiooni neerud, eriti kui naise keha mingit nakkusliku fookuse (nt, tsüstiit, krooniline tonsilliit). Rasedus on neeruhaiguse korral selle muidugi keerulisem.\nMis kell võimalik põletik\nÜldjuhul on vaja jälgida mingi parempoolsed püelonefriit, mis võib olla seotud funktsiooni struktuuri venoosse süsteemi selles valdkonnas. Sageli on haiget naiste esimene rasedus. Seda võib seletada asjaoluga, et keha ei piisa kohandatud raseduse nende hormonaalsete ja immunoloogiliste funktsioonide.\nEnamik püelonefriit raseduse ilmub lõpus teine - alguses trimestri (kahekümnendal - ja kahekümne kuuendat temperatuuril 32-34 rasedusnädalal), mil oli märkimisväärne hormonaalsed muutused. Püelonefriidiga naistel, kes sünnitas toimub neljas kuni kuues ja kaheteistkümnes neljateistkümnendal päeval pärast sündi, so ajal, mil tavaliselt juhtudel sünnitusjärgse komplikatsioone.\nPüelonefriit raseduse ajal: kuidas voolab\nPüelonefriit raseduse ajal on võimalik avalduda erinevalt eri etappidel raseduse ajal. See sõltub, mil määral häiritud eritumist uriini neerudest kusejuha. Tavaliselt esimesel trimestril (esimese kaheteistkümne nädala jooksul) võib täheldada tugevat valu nimme piirkonda, teine ja kolmas trimester püelonefriit naistel sünnitusel valu ei ole nii tugev. Rasketel juhtudel, palavik, üldine tingimust on rikutud.\nHaiguse mõjutada raseduse ja sünnitusega\nÄge püelonefriit tavaliselt ei ole olulist mõju raseduse kulule, kuid krooniline vorm püelonefriit võib põhjustada raseduse katkemist, rasedad toksikoos, enneaegne sünnitus. Juhul äge püelonefriit sündide on spontaansed ja ei vaja erilist käsitlemist. Kroonilise püelonefriit kümne protsendil juhtudest on stimuleerida tööjõu. Keisrilõike puhul püelonefriit loetakse vastuvõetavaks ainult juhul, kui range näidustustel.\nKuidas diagnoosida püelonefriit raseduse ajal\nDiagnoosimisel püelonefriit rasedatel oluline roll laboratoorseid meetodeid. Tavaliselt veres rasedate paljastada põletiku sümptomeid - hulk suureneb valgete vereliblede nähtus neutrofiilsed nihutamist vasakule muutub suurema arvu noorte neutrofiilid, mis viitab sellele, et keha pidi koondama oma jõud, et astuda vastu võidelda infektsiooniga. Leiti uriinis paljude bakterite ja valged verelibled. Samuti on kulutada uriini kultuuriti meedia. See võimaldab kindlaks haigustekitaja ja tundlikkust antibiootikumidele. Tasuta Interneti-arutelu vracha uroloog võimaldab teil rohkem teada seda.\nKui oli kahtlus, et häiritud teekonda (O) uriini, on vaja teha cystochromoscopy. Selle tegevuse käigus põie uuritakse optiliste spetsiaalset varustust. Pre-süstitakse vere värvaine, mis värvib uriini ja võimaldab teha järeldusi ajastus uriini. Kui selgub, väljendunud viivitus urineerimise mõningatel juhtudel, kusejuha kateteriseerimine tehakse. Seda selleks, et vältida tõsiseid tüsistusi neerud.\nKuidas ravida püelonefriit raseduse ajal\nRavi rasedusaegne püelonefriit peaks olema terviklik, individuaalselt. Tuleb arvestada funktsioone haiguse rasedad ja emad. Üks peaks püüdma vältida kahjulikku mõju lootele raseduse esimese trimestri tehakse seda on kasutatud ainult looduslikke ja poolsünteetilised penitsilliinid. Teises ja kolmandas trimester ei tohi kasutada ja mõnede teiste antibiootikumide rühmi ja põletikuvastased ravimid teiste rühmadega. Lisaks naisi määrata diureetikume madala toksilised ained, mõningatel juhtudel on vaja vereülekannet veretoodete.\nMiks nurisünnitus juhtub\nOhtlikud krooniline püelonefriit (video)\nPõhjuste verejooksu raseduse ajal


Seadus muutus ja paljud soomlased ei tea, millal talverehvid alla panna - eestinen\nSeadus muutus ja paljud soomlased ei tea, millal talverehvid alla panna\nJuuni algul jõustus Soomes uus liiklusseadus. Uue seaduse järgi ei ole rehvivahetuse puhul ette nähtud enam konkreetset kuupäeva.\nSoomes läbi viidud küsitluse kohaselt ei tea paljud autojuhid siiani, kuidas toimub uue seaduse kohaselt rehvivahetus, vahendab MTV.\nKordame üle: uue seaduse kohaselt toimub rehvivahetus vajaduse põhiselt. See tähendab, et novembri algusest kuni märtsikuu lõpuni peavad autol olema all talverehvid, kui teeolud seda nõuavad.\nTalverehvid võivad olla naastudega või ilma. Naastudeta talverehvid on lamellrehvid. Lamellide pidamine on parem lumisel teel. Jäisel teel on paremad naastrehvid, aga need kulutavad rohkem teekatet.\nKui 1. novembril on tee libe, siis võib politsei trahvi teha, kui autol on all suverehvid. Samas ei ole suverehvide kasutamine novembrist kuni märtsi lõpuni automaatselt keelatud, kui teeolud talverehve ei nõua.\nVarem pidid talverehvid olema all detsembri algusest kuni veebruari lõpuni. Suverehvide kasutamine polnud lubatud isegi siis, kui teeolud võimaldasid sõita suverehvidega.\nUus seadus paneb suurema vastutuse autojuhile. Näiteks võib Soome lõunaosas sõita aasta läbi suverehvidega, kui teekate on märg ja külma ei ole. Tasub aga meelde jätta, et temperatuur võib kiiresti muutuda ja jää võib tekkida juba 0-kraadi juures. Käesolevaks nädalaks on Soomes oodata külmakraade kuni maa lõunaosani välja. On võimalus, et lund sajab ka Soome lõunaosas.\n22. jaanuar 2022, 19:13


Börsipäev 19. september - FED afterparty - Investeerimine - Foorum - LHV finantsportaal\nBörsipäev 19. september - FED afterparty\nHang Sheng China Enterprises Index (.HSCE Reutersis) on täna teinud gapi üles ja kõigi aegade tipu\nTerve rida valuutasid rallib ja teeb uusi perioodi tippe: AUD, NZD, peesod ja ruupiad ...\nNagu ka oodatud, jättis Jaapan oma intressid muutmata, viidates võimalikule USA majandusest tulenevale negatiivsele efektile. Nikkei 225 3.67% plussis.\nVäga vähe on kuulda kommentaare selle kohta, miks Fed intresse kärpis ja lisaks veel nii agressiivselt. Probleemidest ei räägi täna enam keegi (kui lugeda ka eilset börsipäeva foorumit näiteks) ning suur hulk turuosalisi on kaldunud (muretult) ühele poole. Nii agressiivne kärpimine pakub turgudele tuge, kuid investoritel soovitaksin siiski mõelda ka riskidele. Toll Brothersi (TOL) juht mainis eile paar korda, et tema arvates ei tähista intressimäärade kärpimine housingu põhja.\nToll Brothers CEO: Housing hasn't bottomed; Fed cuts won't work;\nSince early Aug the downturn is worse than '80-'82 or '87-'91;\nSarnast mõtet väljendas eile ka Buffett. Kindlasti pakub kõik see lisalikviidsust ning päästab (pankrotist) keerulises situatsioonis siplejaid, kuid võimalik, et lükkab ka probleeme mõnevõrra edasi. Kui housingule mõju on väike, siis tüve tuum on jätkuvalt mäda. Ülimaks eufooriaks ei ole põhjust vaatamata turgude (lühiajalisele) kerkimisele. Nüüdseks on vist enamus foorumlasi juba taibanud, et olen hingelt skeptik : )\nAga pilt peale Fedi otsust näeb turul välja järgmine:\ntehnikud peaks nüüd rinna kummi ajama, viimased kuud kujutavad pisut tagaurpidi head & shouldersit\nMillegipärast usun, et kuuleme veel cup & handle tulekust... Aga viimase aja volatiilsus hirmutas tehnilisi päris palju ära. Kotte tõmmati pähe nii karu-tehnikutele kui pulli-tehnikutele.\nJoel, kuulaks huviga täpsemalt sellest, kuidas nendele karu- ja pulli-tehnikutele kotte pähe tõmmati.\nTurg on käitunud tehniliselt üsna loogiliselt ja ma ei ole küll kusagilt kuulnud, et TA kasutajad oleks erakorraliselt halbu tootlusi saanud, pigem on paljud seda volatiilsust enda kasuks hästi ära kasutanud.\nkristjan, pane meile siis siia graafikud kah, kus on näidatud, kuidas TA väga hästi töötas.\ntöötas suht hästi, kuni eilseni!\nma oskan ka graafikutel tagantjärele väga hästi seletada kuidas ikka TA toimis\nMa kutsuks üles mitte taaskord laskuma sellesse igivanasse vaidlusesse. Nagu igas teises foorumiski, kus teema üles on võetud, ei ole see tulemust andnud. Kui keegi soovib argumenteeritult ja näidete varal tõestada, et TA töötas või ei töötanud, siis palun väga, kuid niisama seletamine, et töötas või ei, ei vii ilmselt kuhugi.\nAjalooliste graafikute peal on väga lihtne tõmmata jooni, mis tõestavad, et TA toimis, minu jaoks oleks argument vaid see kui keegi avalikustaks graafikule viidates oma tulevikuprognoosid\nHenno, mu point tegelikult enam vähem sama...\nKristjan, sellel teemal ma ausalt öeldes väga vaielda ei taha.\nAga kui koti pähetõmbamisest rääkisin, siis toetan oma väiteid pildiga ka. Vaadates näiteks SPY'd, siis kui päevasisene kauplemine välja jätta, siis 3 vale trade'i kohta on tagantjärgi hõlpsasti võimalik küll üles märkida:\nma ka toetan oma väidet sama pildi põhjal\npeale 50 päeva MAst läbi kukkumist 23 juuli paiku lühike trade oli õige\npeale 200 päeva MA peale tõusu 10 septembri paiku pikk trade oli õige ja on siiamaani\nehk siis ... nopime aga ajaloolisel graafikul ilusti välja meile sobivad case`d :)\nJust. Saame neto-neutraalse tulemuseks? :)\nEga sellel teemal "kas TA töötab või mitte" ei ole mul ka mõtet soovi vaielda, kes on endale mis iganes põhjusel pähe võtnud, et TA ei tööta, see tihti ka nii arvama jääb.\nMu kommentaar oli vaid otseselt selle peale, et Joel ütles, et "karu- ja pulli-tehnikud kõvasti lüüa saanud", mu silmis kuidagi nii ei paista, kuid eks maailm ole lai. Mis puudutab Joeli näidet, siis see on väga lihtsustatud TA ning sellisel kujul TA tõesti ei tööta. Kuid ega proffidest keegi nii ei kasuta ka.\nSidekick, ma võiks sulle tuua väga palju graafikuid (reaalsete tehingute suhtes) selle kohta, kuidas TA väga hästi töötas viimase kuu jooksul, aga see ei näitaks midagi, tuleks vaadata kõiki tehinguid detailselt. Aga neid on viimastel kuudel olnud vast paartuhat,\npoleks reaalne neid hakata siin analüüsima.\nKuulge, ainult MA järgi tehnilise analüüsi kasutamine on sama pealiskaudne kui ainult P/E järgi aktsiate hindamine.\nkristjan, no aga too mõni heledam pärl ikka välja. kõigil oleks huvitav.\npaar tuhat tehingut? wow!\nbtw, mis su tootlus on viimasel ajal olnud?\nehk siis, milline näeb välja see TA, mis pole nii labane, kui Joeli toodud näide.\nkas mõnda inimest bannida siit foorumitest ei saa?\npole ju põhjust\nKindlasti oleks põnev näha ja kuulda erinevaid TA nõkse ja nippe, SideKick- äkki leiame siit oma küsimustele vastused: http://www.lhv.ee/index.cfm?id=80208\npõhimõtteliselt ma olen nõus Kristjani väitega, et profid niimoodi ei kasuta TA-d ...\nsamas tahaksin lisada, et kauplemisega nagunii raha teenivad ainult profid, olgu siis TA põhjal või muul moel ... mis omakorda tähendab seda, et siin foorumis TA kaitseks välja astunutest lõviosa ei teeni oma turul tõmblemisega raha ...\nHennoga selles mõttes nõus, et ehk 90% TA kasutajatest kasutab seda valesti (liiga pealiskaudselt). Selles mõttes tegelikult TA ei tööta tõesti. Aga eks ma usun, et siinse foorumi proffidest kasutajad kõik nõus, et kauplemine ongi väga karm, olgu sul meetodiks TA, FA või mis iganes. TA puuduseks ongi ehk see, et alguses tundub jube lihtne, võtad graafiku ja hakkad tasemeid joonistama. Reaalne TA point jõuab kohale enamasti aastatega (vähemalt mul oli nii).\nSidekick, ok, ma joonistan siis ühe näite.\nSiin siis lubatud näide. Lisaks antud aktsia 60min graafikule sai vaadatud juurde ka lühemate perioodide graafikuid, turu liikumist, sektori liikumist jne. Nende pealt sündis otsus. Core short sai sisse võetud 85 USD juurest, kaetud 74 juurest. Kuna positsiooni sai suurendatud/vähendatud vahepeal, siis keskmiseid hindu raske välja tuua. Kui septembri alguses 80 USD tase murti,siis tõusule ei panustanud.\nSee näide nüüd ei proovi tõestada, et TA töötab, selleks peaks valim olema palju suurem. Aga sooviti lihtsalt näidet.\nMis te taote seda vaest lepikut nüüd niimoodi. On ju siililegi selge, et lapsesuu nagu teda finantsringkondades kuuldavasti kutsutakse on vaid müügimees, kes püüab oma juttudega jumal teab millest lollikestele jätta muljet, et tegeleb tõsise asjaga.\nTuletan meelde, et enne LHVst jalaga saamist juhtis ta aasta jagu mingit hulka portfelle, mida pidi aktiivselt kauplema. Üks mu tuttav oli piisavalt rumal, et lepiku müügijuttu uskuda ning jäi ilma umbes 15% investeeringust enne kui taipas raha välja võtta. Mõnel pool on kuulda olnud, et ka teised jäid suuremal või vähemal määral lepiku kauplemisega miinusesse.\nNüüd siis on mees jälle platsis ja seletab suure suuga oma kauplemisosavusest. Ja jälle on mingi hulk lollikesi kes särasilmil ja ila suunurgast tilkudes teda kuulavad.\nMa mõnikord käin seda ta tarkinvestori huumorinurgakest ka lugemas, kui mul tuju halb on. Peale lugemist läheb tuju alati paremaks.\nMu noor börsihuviline sugulane teadis üksvahe rääkida, et tarkinvestori trade-soovituste alt kaovad eriti halvasti läinud soovitused mingil hetkel lihtsalt ära. Nagu imeväel või nii.\nAga hea müügimees on ta küll. Viimasel ajal ei saa äripäeva lahtigi võtta ilma et tegelinski seal ei poseeriks.\nKuulge, lõpetage see sapipildumine ära!\nmiks graafikul ühtegi tehnilist indikaatorit pole? mis on shortimise argumendid just seal, kus seda shorditud sai?\nmiks seda ideed siin tabelis pole:\nnii häid ideid ei jagagi klientidele?\nja muuseas, kas selles tabelis tõesti pole osa ideid puudu (nagu Gordon ja üks teine foorumlane väidavad)? ma mäletan, et 2006 okt-nov polnud eriti head kuud. nii mõnigi idee lõpetas üle 20% miinuses.\nJyriado, pole hullu, mind selline anonüümne kriuksumine ei häiri juba ammu :)\nTarkinvestori veebilehel oli ka mõnda aega tagasi üks terav kommentaar, keegi oli uue kasutaja registreerinud ja kritiseeris hoolega. Jäigi ainukeseks kommentaariks. Kuid IP aadress näitab nii mõndagi ja seda vaadates tuli tõdeda - "Kas tõesti, ka sina, Brutus?"\nSee ülalolev paistab olevat Gordon74 esimene kommentaar LHV lehel ...\nselguse mõttes: kus on ee advanced TA, mis sa lubasid?\nEestlane on nii negatiivne alati. Ära hoia vaka all, jaga ka positiivset - mõned head portfellihaldurid äkki?\nKristjan Hänni, Kawe Kapitalist. www.kawe.ee\nElab ilmselt üle ka kehvad ajad, erinevalt mõnedest pangabroileritest.\na) miks peaks olema graafikul indikaatoreid? Ma ei kasuta eriti\nb) TI kauplemisideede alla jõuavad ideed arvutiprogrammist meie määratud päringute peale, nendega tegeleb meil Andrus. Loomulikult tekib ideid ka nende ideede väliselt, oleme jaganud neid foorumis.\nc) See, et me kustutame halvasti läinud ideed ära, on nii loll jutt, et pole mõtet kommenteeridagi.\nd) Advanced TA on see, et sa õpid lugema hinnaliikumist, saad aru ostjate müüjate vahelisest dünaamikast ja selle järgi prognoosid edasist. Advanced TA ei ole mingi über-indikaator.\na) võin eksida, kuid tarkinvestori foorumis oponeerib TA fännidega tihti JIM. Iga kord, kui ta püüab väita, et TA indikaatorite aluseks on hind ja käive bashitakse ta ära. Muuhulgas ka sina. millest erinevad seisukohad?\nb) Sa väidad, et sinu YTD tootlus on 50+% (allikas TI foorum), miks te siis jändate nende arvuti poolt genereeritud ideedega, mis on selgelt negatiivse tootlusega?\nc) Mul puuduvad selged tõendid, kuid jutud käivad. juba vanarahvas rääkis, et kus suitsu, seal tuld. Ehk mõni kogenum weebisurfaja aitab ja otsib tõendeid nendest weebiajaloo salvestajatest.\nd) AMZN short heade tulemuste peale on pigem kõhutunne, kui TA. Tunnistan, ma ootasin just über-indikaatorit, sest sa propageerid indikaatorite põhjal investeerimist. Äkki peaksid hakkama hoopis kõhutundetreidimist propageerima?\nto Gordon74 & CO\nEnne teisi kritiseerima hakates on mõistlik alati ennast sama "joonlauaga" mõõta.\nLihtsalt lahmimiseks pole intelligentsust tarvis.\non see su esimene postitus LHV foorumis?\nma mõõdan ennast sama joonlauaga. Ma isegi mitte ei salga, et ma ei suuda TAga raha teenida. Kunagi proovisin, sain mõnusalt tünga. Kusjuures, koolitajaks oli vähemalt osaliselt seesama Kristjan.\na) anna link, kus JIM on TI kasutajate poolt "ära bashitud, kuna väidab, et TA indikaatorite aluseks on hind ja käive", mulle küll ei meenu\nc) see toon ei viisakas, katsu olla.\nd) AMZN short ei olnud heade tulemuste peale, oli selle peale, et müüjad saavutasid ülekaalu ja tõenäosus langus suur\nMa "propageerin indikaatorite põhjal investeerimist"???? Ole mees ja anna link sellele.\nNii, nokumõõtmise võistluse vahekokkuvõte. Siiani on selgeks tehtud ainult järgnev:\n1) Igat sorti nokuga on võimalik igat moodi pissida\n2) Pissimine by KL® pole rangelt reglementeeritud, kuid siiski protsessina kirjeldatav\n1) Teatud moodi nokuga pole võimalik edukalt igal moel pissida\n2) Pissimine by KL® on loov tegevus, mitte süsteemne\n3) Pankades on, in general, pigem kesised nokud\n4) Hännil on sobiv noku igaks elujuhtumiks\n1) Pissimine by KL® on vilets toode.\nOotame uut hooaega :)\nkristjan, vastan viimasele küsimusele esimesena:\nalates lk 12. eriti palun pöörata tähelepanu lk 19!\nlk 19 kohta: ma olen alati tahtnud küsida, et kui ma panen 6 indikaatori asemel 22 indikaatorit, kas siis on tehingu edukuse tõenäosus üle 100%?\na) ma võtan sellega veidi aega, ma pole regulaarne TI lugeja ja otsimine võtab veidi aega.\nc) kui see on vale, siis on tegemist tõesti alatu laimuga. Pole süüdi enne, kui teisiti tõestatud!\nd) mis osa tehnilisest analüüsist võimaldab kindlaks teha "müüjate ülekaalu" ja "suure tõenäosuse languseks".\nsuffiks klassikalises headuses. LOL\nsiiski pean ma mittenõustuma punktiga 4. Hänni underperformib soodsa briisiga.\nnäete nyyd isegi milliste teravusteni võib viia fedi poolt intresside langetamine. jumal hoidku meid veel krahhi eest :)\nKristjan vist ju kauplemisest elatub. Järelikult need võtted mida ta kasutab toimivad ja toovad leiva lauale.\nNo nüüd postitab Lepik oma portfelli selle aasta väljavõtte pdfina või pildina ja tõestab ära, kuidas asjad on. Right?\nMaidre kell 13.21 - good one!\nIse istun Tallink Stari peal, kus kokku on vist 50 inimest ja mis juba 5-6 minutit sõidab, ehkki väljumine peaks olema kell 14.00. Short Tallink:-)\nIgaüks, kes räägib, et TA ei toimi, ei ole lihtsalt ühtegi kasumlikku kauplemisautomaati näinud.\nAutomaadid kasutavad ju pea eranditult TA-d. OK, saab ju tiba FA-d ka sisse progeda nagu näiteks olulise fundamentaalse uudise tuleku eel turult väljuda või vastupidi pendingud sisse panna jne aga valdavalt on kauplemisautomaadid siiski TA põhised. Kuna leidub ka kasumlikke isendeid, siis TA toimib. Punkt.\nIse eelistan FA-l põhinevaid pikemaajalisi tehinguid.\nei saa aru, mis toimub!\nselge, et Ta üksi ei toimi, aga kuidas ilma Ta -ta üldse oleks võimalik kaubelda?


Maskikohustusest kinnipidamine: Põhja-Tallinn on endiselt linna murelaps - P-Tln\n26. aug. 2021 kell&nbsp15:02\nBussis ja trammis tuleb viiruse leviku tõkestamiseks jälle maski kanda, aga võrreldes varasemaga on mupol maskikohustuse täitmise kontrollimisega käed ja jalad tööd täis. Lihtsalt öeldes – paljud inimesed ei taha enam maski ette panna.\nMupo on ühendanud jõud terviseametiga, et maskide kontrollimine kulgeks võimalikult sujuvalt. Terviseamet käib mupoga kaasas, et jagada selgitusi, vastata küsimustele ja tegeleda vajadusel sõjakamate reisijatega.\nNädalal alguses toimus järjekordne ühine reid, mille käigus jälgiti kahe tunni jooksul maskikohustuse täitmist Vabaduse platsil peatuvates bussides ja Linnahalli peatuses peatunud trammides – ja seda mõlemas sõidusuunas. Kahe tunniga jagati laiali 216 maski: 95 maski jagas mupo ja 121 maski terviseamet.\nMärksõnad: maskikohustus, mupo, piirangud, ühistransport\nMupo ja Terviseameti ühine reid: kolm tundi, 303 maski ja kuhjaga ükskõiksust\nPelgulinna bussis sündis rekord: noorte suhtumine maskidesse on pehmelt öeldes jahe


Uidumõtteid ja Juhtumisi: Eeljaanid suvekodus\nSuvekodu on sobiv nimetus kohale kus mul suvel kõikse rohkem meeldib olla. Viimastel aastatel just Jaani eelsel ajal sinna jõudnud. Tänavugi kujunes esimeseks ettevõtmiseks heina niitmine vikatiga nagu ennemuistsel ajal. Naaber oli õnneks nii kena olnud, et trimmeriga sissesõidutee puhtaks tõmmanud ja paar meetrit ka piiri äärest. Plaanis oli varahommikul kohale sõita, kuid seoses ajavahega uni segi, kolmest viieni olin ärkvel, neetult valge ju väljas. Panin silmaklapid ette ja jäin uuesti põõnama, alles üheteist ajal ärkasin. Seega kohale jõudsin ühe paiku. Ei hakkanud ennast kohe puhkuse esimesel päeval tapma, niitsin vaid kaks kolmandikku krundil kasvavast kõhuni heinast. Laisklemisest andsid tunnistust ka pihud, mis seekord isegi rakku ei läinud.\nHein Ukraina värvides lilledega\nMetsaalusel lõkkeplatsil põletasin hakatuseks hunniku eelmise aasta õunapuuoksi. Tavapärane jalutuskäik mere äärde. Rahvast üllatavalt vähe vaatamata suht soojale ilmale ja täitsa normaalse temperatuuriga veele. Kas polegi siis puhkused juba alanud või on kõik väljamaale põrutanud. Kümmekonna inimese hulgas rohkem kui pooled väljamaalased, üks suur pere Rootsist. Naljakas oli kuulda ema ja laste nägelemist kui nood arvavad, et keegi teine aru ei saa😜 Tagasiteel jalutas kass üle tee, hiir oli hambus. Minu kiisutamise peale vaatas väga kahtlevalt üle kulmu, ega ma ometi himustavat silma tema saagile heida.\nMust kass hiirega üle tee ... seljatagant\nEelmisel aastal ehitatud kivitaimla oli mutt päris korralikult üles kaevanud, uskumatu kui palju pahandust sihuke tegelane teeb. Lilled enamus õitsenud kuid sirel veel täies ilus. Maja taga jätsin ka paar pisikest laiku imekena sinikollaste lilledega tikitud heina alles. Kokkuvõttes nägi aed palju parem välja, eelmise aasta harvendamine aitas, tegelt peaks veel kõvasti oksi lõikama rääkimata krundil kasvavate paari suure lepa lühemaks võtmisest, et need tormituulega murdudes miskit ei lõhuks. Metsa all tuleks paar puud maha võtta, üks kuivik oli ise ümber kukkunud.\nVanematega lõkke ääres\nSelle aasta tule disain\nJärgmine päev eeljaanituli vanematega. Tegelt super hea mõte ametlikust päev varem korraldada, uskumatult vaikne ja omaette olemine. Lõkke ehitasin kiirelt risti-rästi lepa kuivikutest, parasjagu suure et jaguks süsi vorstikeste grillimiseks. Sääski oli võrreldes eelmise päevaga ootamatult palju, ei tea mis neid välja meelitab. Olin plaaninud ka kohvi ja magustoidu aga kõige tähtsama vee näol maha unustanud. Ei viitsinud spetsiaalselt poodi ka sõita, kohvitamise korraldasime takkajärgi linnas. Vanemad olid väga rahul, omal käel nad ju suvilas enam ei käi. Täna sõidan sõbra paadiga paariks päevaks Saaremaale päris jaanitulele.\nLabels: Jaanipäev, kass, lõke, puu, rand, suvila, vanemad\nkonn, lendav konn Thursday, 23 June, 2022\nLõkkest hüppab välja punane kukk:) Häid pühi!\nBianka Thursday, 23 June, 2022\nmustkaaren Saturday, 25 June, 2022\nVäga äge tuli!\nJaanid ja Kessulaiu Sfinks\nMiks mulle pandeemia meeldib\nAiast, poliitikast, sõjast\nVanus kummitab, tempo langeb :(\nHea mees kes lubabki :P


DELFI ERISAADE | Kunstiajaloolane Liivrand Jumalaema kirikust: tänu keskaja meistrite võlvidele hävis vaid katus ja koopiatorn - DELFI\nDELFI ERISAADE | Kunstiajaloolane Liivrand Jumalaema kirikust: tänu keskaja meistrite võlvidele hävis vaid katus ja koopiatorn\nKas osa vitraaže säilis?Foto: Yves Herman, REUTERS\nJumalaema kirik on üks kolmest suurest Pariisi sümbolist. Selle kuulsus mõjutas ka Tallinna Oleviste kiriku renoveerimist 1820. aasta põlengu järel, rääkis Delfi erisaates kunstiajaloolane Harry Liivrand.\nDelfi erisaate stuudios räägivad välistoimetaja Kaarel Kressa ja kultuuriajaloolane Harry Liivrand, mida me praeguseks katastroofilisest tulekahjust teame ja miks Jumalaema kirik prantslastele ja kogu maailmale korda läheb?\nKressa sõnul käib Prantsusmaal aktiivne, üldsust vapustanud tulekahju uurimine. „Hüpoteesi järgi oli tegemist õnnetusjuhtumiga, mis võib olla seotud katedraali renoveerimistöödega,“ rääkis ta.\n„Prantsuse päästeteenistuse sõnul kasutati tule kustutamiseks kõiki võimalikke meetodeid. Veepommidega polnud võimalik kustutada, mida soovitas USA president Donald Trump, sest kardeti kogu struktuuri kokku kukkumist. Põhjused olid arhitektuurimised, miks ei saanud liiga võimsate veemassidega möllata. Kokku kustutati üheksa tundi,“ lausus Kressa ajuti aeglasena kulgevana tundunud kustutustööde kohta.\nPariisi Jumalaema kiriku laiemat tähendust aitas lahti mõtestada kultuuriajaloolane Liivrand, kes seletas sissejuhatuseks, et kirik sai tegelikult kuulsaks alles 19. sajandi alguses.\n„Tegemist on tohutult sümboolse väärtusega ehitusega, mis on ilmselt üks kolmest Pariisi arhitektuurilisest sümbolist. Siis Louvre’i ja Eiffeli torni kõrval,“ märkis ekspert.\nLiivrand viitas kirjanduse rollile selle kiriku üleilmse tuntuse tekkimisel. „Jumalaema kiriku võimas tähendus saab alguse tänu kirjandusele, Victor Hugo romaanile, mis oli vastuseks 1820-ndatel levinud meeleoludele kiriku suhtes. Tol ajal arvati, et kirik on kole maja, selle võiks ära lammutata või siis anda talle muu funktsioon. Hugo oli hoonest aga tohutult vaimustunud ja see inspireeris teda oma romaani kirjutamisel. Sellega kutsus ta välja tohtu huvi ja vaimustuse keskaegse kultuuri vastu. See pani alguse uusgootika levikule terves maailmas, mille üks tagajärgi oli ka see, et kirikut hakati alles siis ka esimest korda korralikult restaureerima.“\nKunstiajaloolase sõnul ulatus siis tekkinud Jumalaema kiriku fenomeni mõju isegi otsaga Eestisse „Kaudselt võib seda protsessi siduda ka meie Oleviste kiriku ajalooga, kui see põles maha 1820. aastal, siis selle taastamisprotsess oli mõjutatud populaarseks saanud uusgooti ehituse vaimustusest.“\nLiivrand analüüsis ka tule laastamistööd, millest ta tõi välja olulisi detaile. „See väike haritorn, mis ära põles ja alal kukkus, see pole keskaegne. See ehitati koopiana keskaegsest tornist alles 19. sajandil. Tegelikult hävis 19. sajandi koopia. Ja sisse on kukkunud selle torni all olev võlvik, mida võis ju kahjustada see 19. sajandi koopia ehitus.“\nKeskaja meistrite võlvid\nTa rõhutas, et tänu peaks kuuluma keskaja ehitusmeistritele, kelle tugevad võlvid jätsid hullema ära. „Põnev on selle tulekahju puhul – tuleb tänu anda keskaja ehitusmeestele, et ehitasid nii võimsate võlvidega hoone, mis pidasid ju enamjaolt vastu. Kui räägime, et kirik põles, siis tegelikult põles katus ja katusekonstruktsioonid, millest osa oli ka hilisem 19. sajandist.“\nKunstiajaloolane vastas ka küsimusele, kas üldse on võimalik sellise tähendusega hoone puhul rääkida, et ehitist saab ka parima soovi korral taastada.\n„Me ei saa kunagi enam rääkida, et tegemist on originaaliga, tegemist on koopiaga, mida hakatakse tegema. Meie õnneks on Jumalaema kirik seest ju alles. See pole kõige suurem õnnetus, et põles ära katus ja 19. sajandil rajatud haritorn. Muidugi on sellest kahju ja emotsionaalselt võib see rusuvalt mõjuda. Aga kui mõtleme, et selle puhul oli tegemist koopiaga, siis ehitatakse uus koopia ja katus.“\n„Meie jaoks on oluline, et säilib kõik, mis on sees ja suurem osa vitraažidest on alles. Jumalaema kiriku interjööris pole palju vana kunsti, suurem osa sellest ongi vitraažid ja kui nendest suurem osa säilib, siis oleks see fantastiline. Ma arvan, et paratamatult ehitatakse uus katus ja originaaliks seda enam nimetada ei saa. Kui tegemist on koopiaga ja hea koopiaga, mis meid ära petab, siis võime sellega ju leppida.“\nNotre-Dame’i taastamiseks on kogutud miljard eurot


Müüa korter, 3 tuba, voika, Nõo, Nõo vald, Tartumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 3 tuba - voika, Nõo, Nõo vald, Tartumaa\nMüüa renoveeritud ahiküttega 3- toaline korter.\nMüüa 3-toaline ahiküttega korter. Korter on läbimaja planeeringuga. Remondi käigus on vahetatud ja soojustatud terve korteri põrandad, välja on vahetatud kõik elektrijuhtmed, seintes on kipsplaat. Vannitoas on põrandaküte ja uued keraamilised plaadid seintes. Korteris on 2 korraliku plekkahju.\nKorteri juurde kuulub suur ja kaasaegne kuur, kus saab küttepuid hoiustada ning muid tarvilikke asju. Korteri juurde kuulub keldriboks. Soovikorral saab kasutada ka aiamaad.\nKorteri igakuised kommunaalkulud on umbes 50- 60 eur+ elekter.\nKorterisse jääb kokkuleppeliselt osaliselt mööblit.\nLähim lasteaed ~ 660 m Nõo Lasteaed Krõll\n~ 2.9 km Tõravere Lasteaed Tõruke\n~ 4.7 km Nõgiaru Lasteaed\nLähim kool ~ 1.4 km Nõo Reaalgümnaasium\n~ 1.4 km Nõo Põhikool\n~ 5.9 km Tartu Erakool (Elva linn)\n45 000 € 818 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3141042 Kommentaar:


CABRERA SAARESTIKU MERE-MAISMAA RAHVUSPARK - HISPAANIA 2020\nCabrera saarestiku mere-maismaa rahvuspark\nPärast seda, kui oleme külastanud mõnda naiste jaoks keelatud maailma paika, naaseme täna Hispaaniasse, kus õnneks ei keelata kedagi diskrimineerivatel põhjustel. Täpsemalt, täna kolime Baleaarid, saarestik, kus on palju kaitsealasid. Üks neist on Cabrera saarestiku mere-maapealne rahvuspark, mis on eriti väärtusliku ruumi tõttu muu hulgas oma neitsilikkusega.\nKas soovite teada paljusid vaatamisväärsusi, mida see kallis varjab? park rahvuslik? Noh, siis ärge jätke kahe silma vahele midagi, mida me teile allpool ütleme! Ma kinnitan teile, et teile meeldib see!\nEnne sukeldumist Cabrera saarestiku mere-maismaa rahvuspargi paljudesse vaatamisväärsustesse pakume teile selle kauni koha kohta olulist teavet. Saarestik, mis eraldus Mallorca'st umbes 15 000 aastat tagasi, koosneb 18 saarest ja peamisest saarest Cabrerast, mille pikendus on 1569 hektarit. Kogu territooriumil on kauneid lahtisi, pöördeid, liivarandu, kaljusid ja koopaid, millest mõned on tohutu iluga. See asub Mallorcast veidi enam kui tunni kaugusel ja seda peetakse parimaks näiteks Hispaania Vahemere häirimata saarte ökosüsteemidest.\nKahtlemata on pargi peamine atraktsioon selle looduslik rikkus, kuna leiate rohkem kui 450 taimeliiki, rõhutades nahkjaid, lehtpõõsaid ja mitut merelindude liiki, sealhulgas pistrikku. Eleonor. Maapealse loomastiku osas peame esile tooma 10 sisaliku alamliiki, mida leidub põhisaarel ja erinevatel saarekestel. Muidugi paistab park silma ka merepõhjaga, mis on üks paremini säilinud kogu Hispaania rannikualal. Tegelikult võib leida rohkem kui 200 kalaliiki ja hulgaliselt endeemilisi selgrootud. Lisaks tuleb arvestada, et tänu vihmade vähesusele, mis põhjustab setete panuse merre peaaegu nulli, on veed erakordse läbipaistvusega, võimaldades erakordset nähtavust.\nLisaks loodusväärtustele on pargis palju muid kultuurilisi vaatamisväärsusi, näiteks 14. sajandil ehitatud loss, mis on kuulutatud kultuurilise tähtsusega paika, ning mitu arheoloogilist leiukohta - nii maad kui ka veealuseid. Lisaks ei tea paljud inimesed seda, kuid Cabrera saarestik peidab endas kõige huvitavamaid ajaloolisi andmeid. Näiteks tuleb meeles pidada, et 1. kuni 6. sajandil elas selles paigas roomlaste populatsioon, kes vastutas ettevalmistamise eest garum, kala sisikonnast valmistatud aine, mis oli afrodisiaakum. Tegelikult näete XIX sajandi lõpul ehitatud hoones asuvas muuseumis keraamilisi säilmeid, kus roomlased valmistasid seda ainet erinevate roogade maitsestamiseks. Lisaks vangistati lossis pärast Baileni lahingut 9000 prantsuse vangi. Neist ellu jäi vaid 3600.\nParki pääseb lähimatest sadamatest väljuvate turistide laevade kaudu. Kui soovite minna oma paadiga, peate Baleaari loodusinstituudilt (IBANAT) taotlema navigeerimis- või ankurdusluba. Peate arvestama, et maksimaalselt 50 õigused päevas ankrusse andes Cabrera sadamas. Lisaks on oluline teada, et akvatooriumiga sukeldamiseks peate ka pargi juhtkonnalt luba küsima. Jätame teid siis meie galerii juurde, kust leiate palju pilte Cabrera saarestiku mere-maismaa rahvuspargist. Ära jäta seda kasutamata!


Maie Kalda: erinevus redaktsioonide vahel – Vikitsitaadid\nMaie Kalda: erinevus redaktsioonide vahel\nMaie Kalda (muuda)\nRedaktsioon: 22. juuni 2021, kell 22:51\nLisatud 1711 baiti , 10 kuu eest\n→"Maie Kalda. Kaastekste"\nRedaktsioon: 22. juuni 2021, kell 22:34 (redigeeri)\n(→"Maie Kalda. Kaastekste")\nRedaktsioon: 22. juuni 2021, kell 22:51 (redigeeri) (eemalda)\n* Tagantjärele olen püüdnud ära arvata, miks lugesin rohkem algupärast kui tõlkelist uudisproosat. Olid ju olemas Nobeli laureaatide ja Põhjamaade sari. Asi oli ehk 1930-ndate tõlkekirjanduse keeles: see oli üldjuhul eesti kirjanike omast kehvem. Praegu on asjalood vastupidiseks pööranud ja me ei jõua küllalt kiita professionaalsete tõlkijate virtuooslikkust ning tööeetikat. Siis aga — puine, hooletult kiirustav, kohmakate tõlkevastete ja võõrapärase süntaksiga. Mõttepause tuli pidada isegi ainult lausungi elementaarseks mõistmiseks. Et seesugust teksti küündimatuks hinnata, piisas loomulikust keeletundest. (lk 24)\n* Peaaegu iga tööd saab endale huvitavaks teha. (lk 29)\n* Näiteks luule analüüsi mõttekusse, isegi võimalikkusse ma ei usu tänapäevani. Luule räägib keeles, mida ei oska keegi ega miski peale tema. (lk 32)\n* Olin just teinud ülikoolis marksismi riigieksami Reimani nimelisele õppejõule, keda hüüti Kummkäeks. See oli Julk-Jüri moodi, tavatses öelda, et armas laps, mis te võltsite, sellel Lenini teose leheküljel ei seisa mitte "ja", vaid "ning". (lk 34)\n* Kuna mina tahtsin teha tööd kriitikast, siis oli üheks eksamiks terve eesti kriitika ajalugu ja teiseks ajajärk, kuhu ma kavatsesin maanduda - Eesti aeg või, nagu tollal nimetati, kodanlik Eesti. Ülikoolis olime saanud selle perioodi kirjanduse alal väga vähe õppust: neli n.-ö. punast luuletajat - Barbarus, Kärner, Alle, Semper, natuke Lutsu ja Tammsaaret. Muud peaaegu ei olnud. (lk 35, jutt 1950ndate teisest poolest)\n* Ma olen hiljem entsüklopeediate erinevate väljaannete jaoks eesti kirjandusest artikleid tehes akadeemilist kirjanduslugu [EKBL] kasutanud ja ütleksin, et I ja IV köide on küllaltki kasutatavad. Et kõige kiuste on õnnestunud päris palju olemuslikku edasi anda. Kuigi tühi pada seal kõrval kogu aeg kõmiseb ja kuigi kehtisid sellised proportsiooni reeglid, et Gailitist ei tohtinud pikemalt kirjutada kui näiteks Kärnerist. (lk 44-45)\n* Järgmise kirjandusloo tegijail on meie raamatust vähemalt materjali võtta ja korralik bibliograafia. Karl August Hermanni kirjanduslugu on palju naerdud, aga ikka läheb teda aeg-ajalt vaja. Ideoloogilise hinnangu kramp on kahjuks Eesti Vabariiki kaasa tulnud. Räägitagu pealegi, et väikerahva kirjandus on poliitilisem kui suurte oma, aga niiviisi, krambis olles, jääme vaeseks ja nälga. (lk 47)\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/65004"


Digi lisalood 26. august 2016\nARVAB: Kristiina Ojuland Arvamusfestivalil kõnet pidamas. Priit Simson\nSuur aitäh, noororavad!\nPaides toimunud Arvamusfestivalil sai enda programmiga üles astuda ka Kristiina Ojuland ja tema Rahva „Ühtimise“ Erakond. Rahvast tema esinemine eriti ei huvitanud, kuni korraga saabusid telki noororavad ja hakkasid Ojulandiga valjuhäälselt vaidlema. See äratas tähelepanu ümbruskonnaski ja Ojulandi telki saabus hulganisti rahvast, kes muidu seal toimuvast väljagi ei teinud.\nKaitseväkke kutsutud vene poisid on saanud selgeks sama nipi nagu paljude mitte-slaavi rahvuste esindajad nõukogude sõjaväes, kes väitsid, et nad ei saa riigikeelest aru. Ka meie vene rahvusest sõdurid teevad näo, et ei saa eestikeelsetest käsklustest aru. Just nendest, millest ei taheta aru saada.\nMIDA? Kuperjanovi JVP võitlejad andsid sõdurivande, aga kas kõik said sellest ikka aru? Siim Verner Teder\nTallinna Sadam ei suuda suursaarte praamiühenduse lepingut täita ning ühtegi lubatud uut parvlaeva 1. oktoobriks 2016 liinile ei jõua. Vjatšeslav Leedo Saaremaa Laevakompanii kavatsevat nüüd ise valmistada ette liiniveo pakkumuse majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumile, et tagada praamiliiklus mandri ja saarte vahel ka edaspidi.\nMiks noored muusikud emigreeruvad?\nEestlased on laulurahvas, meil on heliloojad Pärt ja Tüür, dirigendid Järvid, meie laulukoorid on maailma tipptasemel. Aga Eesti tippmuusikute lapsed õpivad välismaa konservatooriumides, sest kodumaine muusikaharidus polevat piisavalt väärtuslik.\nLAHKUVAD: Paljudele noortele muusikutele Eestis õppida ei kõlba. Shutterstock\nSuurbritannia kolleegid hoiatasid teiste riikide rahapesu andmebüroosid, et Suurbritannias registreeritud limited liability partnership tüüpi ettevõttete üle puudub riigi kontroll ja seetõttu on nad rahapesuskeemides eriti populaarsed.


Rahu kogudus tänab linna pikaajalise koostöö eest - Kultuur\n"Tallinna linna ja erinevate koguduste ühistegemiste eesmärgiks on olnud alati tallinlaste parem elu – hoolivam, sallivam, ühtehoidvam," ütles Tallinna linnapea Taavi Aas tänuürituse eel. "Kõigi nende väärtuseliste maamärkide juures on väga oluline roll kanda kirikul, et materiaalsete võlude kõrval pakkuda inimestele tuge ja hoolitsust," tõdes Aas tunnustades eriliselt Rahu koguduse pühendunud sotsiaaltööd.\nNõmme Rahu koguduse õpetaja Ove Sander märkis, et linna olulise rahalise panuse abil on Rahu kiriku interjöör saanud sellise ilme nagu see 1930. aastatel oli, samuti tänatakse Tallinna linna Lunastaja kiriku uue küttesüsteemi rajamise eest. "Koostöö pole kindlasti ainult majanduslik, vaid hõlmab ka sotsiaal- ja kultuurisfääri, mida aktiivselt linnaosavalitsusega ühiselt teeme," täpsustas Sander.\n"Linnaosavalitsus tähistab koostöös kogudusega ning Tartu rahulepingu aastapäeva, küüditamisohvrite mälestuspäeva ning esimest adventi. Sotsiaalvaldkonnas on kindlasti olulisim toidutare projekt. Selle raames on võimalik vähekindlustatutel kahel korral nädalas sooja toitu süüa," rääkis Nõmme linnaosa vanem Grete Šillis.


26. okt 2010 00:43\nOn kinnitumas järgmine plaan:\nNimelt otsustasime naisega, et teeme nö "unistuste pulmad", kohaks valisime Sri Lanka.\nNüüd siis vajame värsket infot ja abi reisi korraldamisel:\nPlaan minna 2011 jaanuar - märts (sõltub parimast ajast ja pakkumisest)\nKestvus 14 päeva\nSiiani tundub, et odavaim viis oleks võtta lend London - Sri Lanka (vahepeatus Saudi Araabias). Kas seal ümberistumiseks on vajalik viisa?\nJärgnevalt otsiks kontakti inimestega, kes on varem sellises kohas pulmad teinud (mis on võimalikud kitsaskohad, kas on sealmail mõni "kodustatud kohalik", kes aitaks mõistliku tasu eest asju korraldada?).\n26. okt 2010 00:56\nAbiellumiseks väljaspool Eesti Vabariiki annab perekonnaseisuamet tõendi abielu sõlmimist takistavate asjaolude puudumise kohta. Nimetatud tõendi saamiseks tuleb koos isikut tõendava dokumendiga minna perekonnaseisuametisse. Tõendi väljastamise eest tuleb tasuda riigilõiv. Lisainformatsiooni küsida oma elukohajärgsest Perekonnaseisuametist.\nSelleks, et muuta välismaal sõlmitud abielu legaalseks Eesti Vabariigis, tuleb välisriigis väljaantud abielutunnistus selle väljaandnud maa vastavas ametkonnas kas legaliseerida või kinnitada apostilliga ja registreerida Eesti rahvastikuregistris.\nKui aga dokumendi väljaandnud riik on ühinenud välisriigi avalike dokumentide legaliseerimise nõude tühistamise Haagi konventsiooniga, tuleb dokument kinnitada apostilliga. Täpsem info nimetatud konventsiooni ja sellega ühinenud riikide kohta asub Välisministeeriumi kodulehel.\nKõik võõrkeelsed dokumendid peavad olema tõlgitud eesti keelde ja tõlge notariaalselt kinnitatud.\nKui Eesti ja välisriigi vahel on sõlmitud õigusabileping, ei ole dokumendi täiendav kinnitamine vajalik. Eestil on sõlmitud õigusabilepingud järgmiste riikidega:\nMis kasu on sellest, et arvuti kodus olemas, kui sellega midagi mõistlikku peale hakata ei osata?\nTo tonlist: palun loe uuesti minu küsimust! Dokumentide asjus küsimusi pole, kõik endale juba ammu selgeks tehtud. Aitäh sellegipoolest:)\nto saareke: jah tahame abielu sõlmida seal. Just infot tahame selle kohta, kuidas seal tseremoonia läbi viiakse, kelle kaudu pulmakorraldus, millise eelarvega peaks arvestama jne. Küsimusi oleks palju, palju:) Palun võta ühendust katukene17@hotmail.com


COVID-iga satub haiglasse üha nooremaid mehi – Pealinn.ee\nCOVID-iga satub haiglasse üha nooremaid mehi (0)\n„Oleme täheldanud, et viimase paari nädala vältel on sattunud haiglaravile aina rohkem nooremaealisi COVID-19 meespatsiente,“ märkis Lääne-Tallinna keskhaigla juhatuse esimees dr Arkadi Popov. „Haiglaravil viibivate meespatsientide keskmine vanus on meie haiglas hetkel 61 aastat, samas kui naispatsientidel on see 76 aastat. Endiselt on valdav osa meie patsientidest vaktsineerimata COVID-19 vastu.“\nPopovi sõnul ollakse valmis selleks, et pärast pühi võib haiglaravi vajadus suureneda. „Meie haiglas on COVID-19 voodikohtade hõive täna 67%, seega on meil praeguse seisuga vabu voodikohti COVID-19 haigete raviks piisavalt,“ kinnitas Popov. „Ainsaks probleemseks kohaks võib osutuda III astme intensiivravi. Neid kohti on meie haiglas vähe, kuid siin saavad appi tulla teised suured haiglad, kus III astme intensiivravivõimekus on suurem, eelkõige Põhja-Eesti Regionaalhaigla.“\nRegionaalhaigla sisehaiguste kliiniku juhataja dr Pille Mukk nentis samuti, et Regionaalhaiglas ei ole täheldanud, et COVID-patsiendid jõuaks haiglasse varasemast raskemas seisus.\n„Piirkondliku haiglana tegelemegi eelkõige raskemas seisus COVID-patsientide raviga,“ lausus ta. „Küll aga on patsiendid olnud veidi nooremad ning selgelt on raskemalt põdemas inimesed, kes on vaktsineerimata ja nende taastusravi aeg on pikem. Järel- ja taastusravi vajavad koroonapatsiendid patsiendid sageli, see on olnud nii möödunud kevad-talvises nakatumise laines kui ka käesoleval sügisel.“\nMikk ütles, et taastusraviks on need inimesed haigla vastavates osakondades sarnaselt kõigi teiste patsientidega. „Mida raskemalt haigus ägedas faasis kulgenud on, seda pikemalt vajatakse järelravi,“ lausus ta. „Kuna meie juures on ravil suhteliselt raskemalt põdenud ning ka intensiivravi vajanud inimesed, siis kokkuvõttes on pikemat käsitlust vajavate patsientide hulk praeguseks kasvanud. Raske hingamispuudulikkusega kulgeva haiguse järel varasema elukvaliteedi saavutamine võtab aega.“\nKuidas inimesi vaktsineerima saada?\nKuigi vaktsineerimist üritatakse teha ühtpidi mugavaks ja teistpidi sisuliselt kohustuslikuks, ei ole vaktsineeritute hulk siiski veel piisav ning võluvitsa kõhklejate veenmiseks tegelikult ei ole.\nTallinna koroonaviiruse ennetusmeetmete koordinaator Ester Öpik ütles, et suuri hulkasid kiirelt vaktsineerima saada ei ole reaalne. „Samas on oluline, et vaktsineerimine on tehtud inimesele väga kergesti kättesaadavaks, sealhulgas nõustamine vaktsineerimise teemadel,“ lausus ta. „Selleks olema Tallinnas avanud nõustamis- ja vaktsineerimispunktid nö inimeste käiguradadel. Teenust pakutakse eelregistreerimiseta. Alates 20.10 oleme nendes punktides teinud eilse seisuga 20 782 doosi. Lisaks pakume alates 8.11 kodus vaktsineerimist – pöördutud on nõu saamiseks või aja broneerimiseks 1161 korda, ootel on kodus 333 inimest ja tehtud on kodudes 847 doosi.“\nÖpiku sõnul on alates aprillist linna korraldatud vaktsineerimisekeskustes – ja punktides tehtud kokku ligi 200 000 kaitsesüsti.\nTartu ülikooli rakendusviroloogia professor Andres Merits ütles, et vaktsineerimata inimeste vaktsineerimisele toomine on kahtlemata võtmeküsimus, kuid häid vastuseid ta ei tea. „Vähemalt selliseid, mida võiks pakkuda viroloog inimesele, kes ei usu, et viirus olemas on,“ lausus ta. „Siin on teema psühholoogile või majandusteadlasele sest asi, mis meil kasutamata, on mõjutamine materiaalsete vahendite abil – soodustused, nende kehtestamine/kaotamine, boonused…“.\nVaktsineeritute nakatumisel on erinevad põhjused\nVaktsineeritute nakatumisel on Meritsa sõnul palju põhjusi. „Esiteks, selge on et SARS-CoV-2 vastane loomulik immuunvastus on kehvapoolne. See pole üllatav – sama on ka teiste koroonaviirustega, mida põetakse korduvalt. Lõuna-Aafrikas on leitud vähemalt üks juhtum, kui inimene on juba neli korda COVID-it põdenud,“ kirjeldas professor.\nMeritsa sõnul vaktsiinide efektiivsus üldiselt korreleerub läbipõdemisel tekkiva immuunvastusega ehk siis koroonaviiruse puhul pole eriti tõhus ja väheneb ajas üsna kiiresti. „Kuid vaktsiinide manustamist ja selle kaudu immuunvastust saab parandada – sellest siis vaktsineerimise skeemide muutused ja täiendavad doosid,“ selgitas ta. „Viiruse muutlikus on samuti oluline, sest muutub kolm asja – viiruse äratundmine olemasolevate antikehade (ja teiste immuunvastuse osade) poolt, viiruse paljunemise kiirus organismis ning viiruse kogus, mis üheaegselt organismi tungib. Seega on paremini levivate viiruse variantide vastu vaja tõhusamat ja tugevamat immuunvastust.“\nPraegused vaktsiinid pole uuele tüvele kohandatud\nMerits selgitas, et praegusi vaktsiine, näiteks Pfizeri vaktsiini, pole uutele tüvedele kohandatud, „Kuni omikroni ilmumiseni polnud seda vaja, sest muudatused viiruse immunoloogilisest omadustes ei olnud suured ja vaktsiin oli tõhus ka uute variantidel – alfa, delta, veidi vähem gamma ja beta – vastu. Omikron on esimene immunoloogiliselt päris oluliselt erinev viiruse variant,“ ütles Merits, kelle sõnul tegelevad vaktsiinifirmad omikroni-spetsiifiliste vaktsiinide katsetamisega, mis peaksid kättesaadavaks muutuma talve lõpul.\nMeritsa sõnul on samas on väljendatud arvamust, et neid ei pruugi vaja minna, sest täiendav doos praegust vaktsiini tagab hea kaitse ka omikroni vastu. „Andmed seda tõesti näitavad, kuid mina siiski pigem arvan, et omikroni-spetsiifiline vaktsiin võib osutuda kasulikuks,“ sõnas ta.\nProfessori hinnangul võib aga vaktsiini valmimise ja vajalike kasutuslubade saamise ajaks olla omikroni laine juba suures osas möödas.\nVaktsiini välja töötamine ja lubade hankimine võtab palju aega\nRavimiameti müügilubade osakonna juhataja Margit Plakso sõnul peab Euroopa Liidus vaktsiinile müügiloa saamiseks olema tõendatud, et vaktsiin toimib, on kvaliteetne ning ohutu. „Selle jaoks on ravimite arendajad esitanud Euroopa Ravimiametile väga palju erinevaid andmeid, muuhulgas neid, mis kinnitavad, et ravimi tootmine vastab headele tootmistavadele ning kliinilised uuringud on korraldatud vastavalt kliiniliste uuringute läbiviimise nõuetele,“ selgitas Ravimiameti müügilubade osakonna juhataja Margit Plakso.\nSamuti peab Plakso sõnul olema selge, milliste andmete kogumine jätkub pärast müügiloa saamist (pikaajalised ohutuse või immuunsuse andmed). Sellest lähtuvalt koostatakse igale vaktsiinile riskijuhtimiskava, mis kirjeldab kõiki teadaolevaid ja võimalikke ohtusid, kuidas neid plaanitakse hallata ja jälgida, kui vaktsiin on turule lubatud ning millist infot kavatsetakse koguda jätku-uuringutest.\nUuringute läbiviimiseks ja andmete esitamiseks on kindlad reeglid. See tähendab, et kõik vaktsiinid, mis on täna saanud Euroopa Liidus müügiloa, on esitanud vajaliku teabe ning neid andmeid on hinnanud ravimiametite spetsialistid ja erialaeksperdid.\n„Kui vaktsiini arendaja soovib müügiloaga koroonavaktsiini koostist muuta, nt asendada tüve, siis tuleb esitada vastavat tüve puudutavate uuringute tulemused olenevalt muudatuse olemusest. Kui tehakse täiesti uus vaktsiin, on sellele vaja uut müügiluba. Samasugune protsess toimub hooajalise gripivaktsiinidega – igal aastal muudetakse koostist vastavalt sellel hooajal ringevatele tüvedele,“ märkis Plakso, kelle kinnitusel pole täna kasutusel olevate koroonavaktsiinide koostist veel uute tüvede osas uuendatud.\nEuroopa Liidus on müügiloa saanud järgmised koroonavaktsiinid: Comirnaty, Spikevax, Vaxzevria, Janssen ja Nuvaxovid. Rohkem infot leiab: https://ravimiamet.ee/covid-19-vaktsiinid.\nMuude viiruste levik püsib madalana\n2020. a haigestumine rotaviirusnakkusesse oli madal, tänavu on olukord sarnane. Enamus registreeritud haigetest on lapsed, registreeritakse peamiselt haiglaravi vajanud haigusjuhud.\nSeisuga 17.12. on registreeritud 127 haigusjuhtu, sh 106 juhul viibisid haiged haiglaravil. Enamus haigetest on lapsed (95%). 2021. aastal on suhteliselt suur reisimisega seotud haigusjuhtude osakaal, moodustavad 8,7% üldarvust (eelmistel aastatel oli neid 2-5%).\nViimaste kuude jooksul on olnud 6-16 haigusjuhtu kuus. Detsembri 17 päevaga on registreeritud 9. Midagi erakorralist ei esine.\nTerviseamet gripiblogi on leitav veebist, viimane siin https://terviseamet.ee/et/uudised/gripiblogi-49-nadal-lisandus-16-gripiviiruse-juhtu\nÜkski kasutavatest vaktsiinidest ei ole sada protsenti efektiivne. Vaktsineerimise peamine eesmärk on ära hoida raskekujulise haiguse kujunemist. Eesti andmed näitavad, et sõltuvalt vanuserühmast vajab vaktsineeritud inimene haiglaravi kolm kuni kümme korda harvem kui vaktsineerimata inimene.\nMutatsioonide kohta, https://vaktsineeri.ee/blogi/kuus-fakti-koroonaviiruse-mutatsioonide-ja-vaktsiinide-kohta/


USA asepresidendikandidaatide teledebatil sõimati teineteist vastastikku narriks või maniakiks ning nõrgaks ja saamatuks - DELFI\nUSA asepresidendikandidaatide teledebatil sõimati teineteist vastastikku narriks või maniakiks ning nõrgaks ja saamatuks\nTim Kaine ja Mike PenceFoto: Kevin Lamarque, REUTERS\nUSA asepresidendikandidaatide teledebatil võrreldi vabariiklaste presidendikandidaati Donald Trumpi „narri või maniakiga“, samas kui demokraatide kandidaati Hillary Clintonit nimetati „nõrgaks ja saamatuks“. Demokraadist Virginia senaator Tim Kaine ja vabariiklasest Indiana kuberner Mike Pence puudutasid teemasid abordist kuni Venemaani.\nPõhilisi teravusi vahetati aga siiski Clintoni ja Trumpi teemal, vahendab BBC News.\nVirginia osariigis Farmville’is asuvas Longwoodi ülikoolis toimunud 90-minutilises duellis läks tavaliselt tagasihoidlik Kaine kohe algusest rünnakule. Pence näis aga häirimatuks jäävat.\nKaine võttis appi vabariiklasest presidendi Ronald Reagani, kui rääkis tuumarelvade ohtlikkusest Trumpi presidendiks saamise korral. Kaine ütles, et Reagan on kunagi hoiatanud, et tuumarelvade levik viib selleni, et „mõni narr või maniakk“ kutsub esile „katastroofilise sündmuse“. Kaine’i sõnul viitas Reagan tookord mõnele Trumpi-sugusele.\n58-aastane Kaine kritiseeris ka Trumpi temperamenti, öeldes, et ei ole võimalik alustada Twitteri-sõda Miss Universumiga ilma iseendale jalga tulistamata.\nTrump: Venemaa murdis Süüria relvarahukokkulepet ega austa USA juhte (31) 05.10.2016\nHillary Clintoni toetus on pärast esimest teledebatti kasvanud 04.10.2016\nÜhel väitluse tulisemal hetkel süüdistas Kaine teravalt Trumpi kiitvaid väljaütlemisi Venemaa presidendi Vladimir Putini aadressil. Kaine’i sõnul kiidab Trump diktaatoreid ning tal on „isiklik Mount Rushmore“, mis koosneb Putinist, Kim Jong-unist, Saddam Husseinist ja Muammar Gaddafist.\n„Kui sa ei tee vahet diktatuuri ja juhtimise vahel, pead sa minema tagasi viienda klassi ühiskonnaõpetuse tundi,“ ütles Kaine.\n57-aastane Pence vastas aga, et Putin austaks Trumpi viimase tugevuse pärast, mis on „lihtne ja selge“. Pence lisas, et „Venemaa väike ja kiuslik liider on maailmalaval olnud tugevam kui [USA praegune] administratsioon – see on valusate faktide konstateerimine“. See ei ole Pence’i sõnul Putini toetamine, vaid „süüdistus Hillary Clintoni ja Barack Obama nõrgale ja saamatule juhtimisele“.\nClinton edestab Trumpi viie protsendipunktiga\nTrump rikkus väidetavalt seadust, tehes äri embargo all oleval Kuubal\nKüsitlus: enamik ameeriklastest arvab, et Clinton võitis esimese teledebati Trumpi vastu


Minutis raputatakse Swedbanki mobiilirakendust 35 korda - BattleIT\nMinutis raputatakse Swedbanki mobiilirakendust 35 korda\nPoolteist aastat tagasi turule toodud Swedbank uudne mobiiliäpp, mis võimaldab kontojääki vaadata vaid telefoni raputades, on tänaseks kogunud juba üle 15 miljoni vaatamise.\nSwedbanki elektrooniliste kanalite juhi Arno Pae sõnul vaatavad panga kliendid keskmiselt mobiiliäpi kaudu kontojääki üle 52 000 korra päevas, mis teeb ligi 35 korda minutis. „Kuna kontojäägile on võimalik ühe liigutusega pilk peale heita kasvõi kassa järjekorras seistes, kasvab rakenduse kasutamise maht märkimisväärselt kiires tempos. Telefonid võpatavad kontojäägi vaatamiseks kõige tihedamini kuu alguses vahemikus 1.-10. kuupäeval. Seda võib pidada üsna loogiliseks, sest enamikel inimestel langeb palgapäev ning ka suurem osa arvete tasumise kuupäevi just kuu algusesse,“ nentis Pae. „Kontojäägi teadasaamine infotelefonilt 1503 on langev trend – kui selle aasta alguses tehti umbes 250-275 000 kõnet nädalas, siis nüüdseks on see number langenud alla 200 000.“\n„Ka mobiili vahendusel sooritatud maksete arv on aastaga kasvanud. Mobiili vahendusel tehakse igakuiselt üle 240 000 makse, mida on pea 8 korda enam kui makseid kontorites. Iga kuu lisandub Swedbankile keskmiselt 1500 uut unikaalset mobiilipanga klienti,“ märkis ta.\nKontojäägi vaatamiseks mobiilirakenduse kaudu tuleb kliendil alla laadida Swedbanki äpp ning rakenduse ikoonidest valida „kontojääk“, mis vajab aktiveerimist. Pärast esmakordset aktiveerimist on võimalik kontojääki vaadata ka sisse logimata. Jäägi nägemiseks tuleb telefoni raputada või tõmmata ekraani näpuga alla poole. Internetipangast tasub lugeda nõuandeid, kuidas on võimalik oma kontojääki soovimatult mitte avaldada.\nVaruge kannatust ja sularaha: nädalavahetusel võivad Swedbanki pangasüsteemid tõrkuda\nSeoses iga-aastaste plaanipäraste hooldustöödega võib nädalavahetuse n\nTelekomiettevõte STV esitles Eestis ainulaadset uudistoodet\nEesti suuruselt kolmas telekomioperaator STV tutvustas kohalikul turul ainu\nRISKIJUHT 2015 on Riigi Infosüsteemi Amet\nTäna, 8. mail Tallinnas toimuval kümnendal riskijuhtimise aastakonverents\nSeitse last kümnest saab nutitelefoni kasutada piiramatult\nNutiseadmeid omab ja/või neid on võimalik kasutada 60% Eesti elanikkonnas\nIBM Verse ühendab omavahel pilved, sotsiaalvõrgustikud, analüüsi ja disaini\nElisa avab täna uudsete digilahendustega esinduse Rocca al Mare keskuses


Säilitamiseks - Page 1 - Õllehedonist\nTootja: Vaat Stiil: Imperial Stout Kangus: 9.1% Vaata lähemalt: Untappd / Ratebeer Ma mõtlesin päris pikka aega, et kuidas ma Jailhouse Brew'idega (esimene ja teine batch) teen. Kas paneksin nad kõrvuti üksteisega või hoopis ignoreeriks nende kahe olevuse erinevat iseloomu ning poetaksin kogu joru ühte patta. Üks on ju mõned...\nTootja: Mikkeller Stiil: Imperial Stout Kangus: 12.12% Vaata lähemalt: Untappd / Ratebeer Varajases nooruses rääkis ema väikesele Georgile, üpriski vallatu ja rammusa elu peal üles kasvanud käharpäisele hurmurile nagu ta siis oli, et ta on väga eriline ja kohe palju-palju parem ning osavam kui teised temaealised. George loomulikult uskus oma...\nTootja: Põhjala Stiil: Barley Wine Kangus: 16.0% Vaata lähemalt: Untappd / Ratebeer Nädalaid kolm tagasi võtsin kõrvuti nii selle kui möödunud aasta Odraveini ning oh seda õndsuseäginat, mida seesamune 2016. aastakäigu linnaseveinikene tekitas. Raskelt mesine ja pähkline ekstaas, mis pani rohkema järgi hinge ihaldama. Möödunud aasta burboonivaati unustatud Odravein oli...\nTootja: Lervig Aktiebryggeri / Hoppin' Frog Brewery Stiil: Imperial Stout Kangus: 12.0% Vaata lähemalt: Untappd / Ratebeer Esiteks, mida neetumat peaks tähendama chocolate martini imperial stout? Stiilinimetused lähevad tänapäeval kuidagi üle käte. Õnneks suutsin leida Ameerika poolse pruulmeistri kommentaari selle kohta, et mida nad siis lõppeks kokku on keetnud. Inspired by...\nTootja: Tanker Stiil: Flanders Red Ale Kangus: 7.0% Vaata lähemalt: Untappd / Ratebeer Kas sa oled piisavalt ketser, et juua Ketserit? - küsimus, mida ma küsin endalt viimasel ajal alati kui ma joon Ketserit. Peale paarikuust sisemist dialoogi olen ma jõudnud arusaamale, et olen ikka küll! Arvestades, et minu maniakaalsuseni...


Mustamäe keskus - A. H. Tammsaare tee 104a, Mustamäe linnaosa, Tallinn - Ärihoonete Kataloog\nA. H. Tammsaare tee 104a, Mustamäe linnaosa, Tallinn • Kaubandus, kaubanduskeskus, meelelahutus, sport, teenindus, toitlustus\n19 472 m2\n2016. aastal valminud 5-korruseline kaubanduskeskus, mille on projekteerinud Novarc Group AS (endine ärinimi EA Reng AS). Tegemist on Tallinna ühe uusima kaubanduskeskusega, mille ankurrentnik on Rimi, lisaks on hoone suurimateks üürnikuteks Apollo Kino, MyFitness spordiklubi, Apollo raamatukaplus, Lido, Lotte kohvik\nKaubanduskeskus on põhiplaanilt ristkülik, 171 × 44 m. Kaubanduskeskuse hoone on põhiliselt 2-korruseline, millele Mustamäe tee poolses osas lisandub vahekorrusena kolmas korrus tehniliste ruumidega ning idapoolses osas 5-korruseline hoone maht kobarkino ja tehniliste ruumidega. Hoone 2-korruselise osa mahu peal paikneb avatud katuseparkla 98 parkimiskohaga.\nHoone kavandamisel seati eesmärgiks luua vabaajakeskus, kus on võimalikult palju söögikohti ning kino ja jõusaal, esimesel ja teisel korrusel asuvad kaubanduspinnad ja kõrgematel kobarkino ning katuseparkla. Hoone asub magistraalse Tammsaare tee ääres. Büroohoone akendest avaneb vaade Tammsaare teele ning lähedal asuvatele kortermajadele. Hoone välisilmet iseloomustavad sandwich- ja moodsad teraspaneelid.\nAsukoht: A. H. Tammsaare tee 104a, Tallinn\nEhitusjärk: valmis ehitatud\nEhituse algus: 2014\nEhituse lõpp: jaanuar 2016\nEhitusfirmad: Astlanda Ehitus ja Eventus Ehitus\nHoone materjalid: õõnespaneel\nHoone struktuurne tüüp: kaubandushoone\nHoone arhitektuurne stiil: kergkonstruktsioon\nHoone kõrgus 25 m\nKatastri tunnus: 78405:503:0010\nKorruste arv: 5 maapalset\nHoone sihtotstabed: kaubandus, toitlustus, kobarkino, jõusaalid\nSuletud netopind: 19 595 m²\nKasulik pind: 16872 m²\nÜüritavat pinda: 13 000 m²\nMillest, kaubanduspind: 14262 m²\nMillest, totlustus: 1635 m²\nMillest, kino, teater või universaalsaal: 3574 m²\nParkimine: töötajatele eraldiseisvas parklas hoone taga ning võimalus parkida ka hoone ees, klientidele hoone ees suur kliendiparkla.\nLifte: 3, milles üks on 2. korruse teenindamiseks vajalik kaubalift.\nEnergiamärgis nr: 1269015 Hinne: C (04.09.2013)\n1. korrus. Võimalik valida pinna suurust, asukohta ja ehituse erilahendusi.


Merekapsast inspireeritud mood | Veebiajakiri Femme\nMerekapsast inspireeritud mood\nJuba sellel laupäeval, 15. oktoobril on Viru keskuse aatriumis toimuva moefestivali FIBIT raames kõigil trenditeadlikel moesõpradel võimalik põgeneda sügiskülmast suvepäikesesse ja vaadata, mida pakub Eesti kuulsuste üks vaieldamatuid lemmikbrände IRIS JANVIER oma järgmise kevadsuvise hooaja kollektsioonis.\nTegemist on esmakordse saladuseloori kergitamisega IRIS JANVIERi SS’17 kevadsuviselt kollektsioonilt ja moemaja esindajad tõotavad, et moepublik ei jää põnevate üllatusteta. Ühelt poolt kannab kollektsioon nende klientide seas hinnatud moemajale omaseks saanud väärtusi nagu trendikus, mugavus, kvaliteet ning selgejoonelised siluetid, kuid teisalt tahavad nad üllatada ootamatute detailidega, mis lisavad kollektsioonile oma ahvatleva mängulise ja vallatu noodi.\nKollektsiooni keskmes on hooaja trendile iseloomulik klassikaline särkpluuskleit, millest on disainitud erinevaid siluette ja vorme: kelmikalt lühikesi, ülalpool põlvi lõppevaid ning ka moodsas midipikkuses variante. Meeleolu lisavad mõnusad naturaalsed kangad, erinevatest puuvillastest linaseni.\nKollektsiooni värvigammas kohtab erinevaid rohelisi, tumesinist, murtud roosakaspruune toone ja nende põnevaid kombinatsioone, mis koos moodustavad nauditava terviku. Tõelise suvetunde tekitavad klassikalised triibulised särgikangad, pilkupüüdvad satiinise pinnaga stretškangad, pesuefektiga linane ja trendikad teksakangad. Peale selle näeme kollektsiooni läbivat põnevat mustrit, mis on disainitud spetsiaalselt IRIS JANVIERi jaoks ja mis on saanud inspiratsiooni mererannast juhuslikult leitud rohelist värvi merekapsast. Ühtaegu tervislik ja ilus merekapsas andis idee nii kollektsiooni värvideks kui ka kleitide kelmikateks volangideks.\nKõik moesõbrad on oodatud IRIS JANVIERI SS’17 kevadsuvise kollektsiooni esmaesitlust vaatama laupäeval, 15. oktoobril, algusega kell 15.00 Viru Keskuse aatriumisse. Nii nagu ka kõikidele teistele FIBITi moeetendustele, pääseb showle täiesti tasuta.\nKauaoodatud FIBIT rõõmustab moesõpru juba sellel reedel ja laupäeval – 14. ja 15. oktoobril. Moesõpradeni jõuavad neli erinevat moeetendust, milles on ühendatud sügistalvised maailmamoe trendid Eesti tippstilistide nägemuses ning kodumaiste disainerite loomingus.\nIris Janvier |\n← Pesu lühiajalugu lahtiriietatult Mänguline vintage-gurmaan →


Hotellid Halsnæs Kommune - Tasuta tühistamise võimalus | Hotels.com\nHotellid Halsnæs Kommune\nOtsing hotellid Halsnæs Kommune\nHalsnæs Kommune – populaarsemad vaatamisväärsused\nGallery GalKunstisõpradel tasub kindlasti välja uurida, milliseid värskeid näitusi pakub vaatamiseks Gallery Gal. Kultuurihuvilisele reisijale pakub Halsnæs Kommune teisigi huvitavaid võimalusi nagu lähiümbruses asuvad Liseleje Strand ja Gjethuset.\nAagallerietKunstisõpradel tasub kindlasti üle vaadata otse südalinnas asuv Aagalleriet. Kultuurihuvilisele reisijale pakub Halsnæs Kommune teisigi huvitavaid võimalusi nagu lähiümbruses asuvad Liseleje Strand ja Gjethuset.\nKunstnerhusetKunstile pühendujatel tasub kindlasti välja uurida, milliseid värskeid näitusi pakub vaatamiseks Kunstnerhuset. Kultuurihuvilisele reisijale pakub Halsnæs Kommune teisigi huvitavaid võimalusi nagu lähiümbruses asuvad Liseleje Strand ja Gjethuset.\nGjethusetKohalikest orientiiridest väärib vaatamist näiteks kesklinnapiirkonnast 0,9 km kaugusel asuv Gjethuset.\nKanonen ProvenHalsnæs Kommune paistab silma mitmete vaatamisväärsustega, nagu näiteks kesklinnapiirkonnast 0,8 km kaugusel asuv fotogeeniline Kanonen Proven.\nSuure tõenäosusega võib Halsnæs Kommune saada sinu lemmikpuhkusepaigaks. Halsnæs Kommune on magnet omaette. Seetõttu leidub ka ümberkaudu hulk igale maitsele vastavaid majutuskohti, kus võib veeta öö või terve puhkuse. Kui sind huvitab Halsnæs Kommune, saad hotelli valida ka Hotels.com kodulehel olevalt kaardilt. Meie kaardil on kogu Halsnæs Kommune oma hotellidega, kaarti vähendades näed valitud hotelli kaugust vaatamisväärsustest ja orientiiridest, suurendades aga saad täpsemat aimu majutuskoha lähiümbrusest. Halsnæs Kommune ootab! Siit leiad hotellide parimad pakkumised meie hinnagarantiiga.


Anne Veski ja Raimonds Pauls esmakordselt ühel laval | Galerii | Õhtuleht\nAnne Veski ja Raimonds Pauls esmakordselt ühel laval\n1/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n2/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n3/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n4/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n5/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n6/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n7/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n8/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n9/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n10/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n11/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n12/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n13/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n14/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n15/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n16/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n17/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n18/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n19/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n20/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n21/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n22/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n23/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n24/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n25/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n26/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n27/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n28/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n29/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n30/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n31/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n32/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n33/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n34/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n35/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".\n36/36 Raimonds Pauls, teda saatvad Riia muusikud ja erikülalisena Anne Veski andsid ainulaadse kontserdi Kuressaare kuursaali kõlakojas. Esitati valik fragmente Paulsi muusikalist "Odessa, see maagiline linn".


Olukord pingestub - Eesti saatis Venemaa piirile soomusrongi - Sputnik Eesti\nOlukord pingestub - Eesti saatis Venemaa piirile soomusrongi\n09:55 18.11.2019 (Uuendatud 10:37 18.11.2019)\nVenemaaga piirneva Eesti maakonna elanikel on võimalus oma silmaga Vabadussõja aegset soomusrongi näha.\nTALLINN, 18. november — Sputnik. Esimese Eesti Vabariigi sajandaks sünnipäevaks taasloodud Vabadussõja-aegse soomusrongi koopia läks ringreisile Ida-Virumaale, Venemaaga piiri lähedale. Veeremi koosseisu kuulub ka suurtükivagun.\nSoomusrong nimega "Wabadus" on rändnäitus, mis räägib Eesti iseseisvuse väljakuulutamisele eelnenud ajaloolistest sündmustest aastatel 1918-1920, teatab ERR.\nVabadussõja aegne rekonstrueeritud soomusrong nr 7 "Wabadus"\nSoomusrongi originaalvedurit veetakse tavalisel raudteeplatvormil, aga vagunid asuvad otse rööbastel. Kokku külastab veerem nelja Ida-Virumaa linna: Kiviõli, Jõhvit, Vaivara ja Narvat.\nHetkel on soomusrong juba Kiviõlisse jõudnud. Varem seisis koosseis teisteski Eesti linnades, sealhulgas Tallinnas.\nSellest ajast, kui soomusrong rööbastele pandi, on seda külastanud peaaegu 100 000 inimest.\nNagu Sputnik Eesti kirjutas, alustas soomusrong oma teekonda mööda riiki käesoleva aasta veebruaris. Rändnäitus koosneb suurtüki-, kuulipilduja-, dessant- ja sanitaarvagunist.\nNäituse eksponaatide seas on ka soomusauto "Estonia", mida veetakse samuti platvormvagunil.\nsoomusauto, Nõukogude Venemaa, Vabadussõda, Eesti


Zoozi tegemised: Marineeritud torbikseened\n'Veel mõni aeg tagasi ei teadnud ma mustast torbikseenest midagi. Avastasin need seened eelmine sügis Keskturul käies. Vaatamata oma välimusele on torbikud ühed parimad seened, mida olen saanud. Kui muidu ostsin torbikuid turult, siis see sügis leidsime abikaasaga neid ka metsast. Rõõm missugune!!!\n1 liiter värskeid musti torbikseeniMarinaad:0,5 dl õli3 sl kanget magusat sinepit (võid teha ka nii, et võtad 2 sl kanget sinepit ja lisad 0,5 sl mett)1 sl valget veiniäädikat2 küünt küüslauku0,5 tl soola1 sl hakitud värsket estragoni või 0,5 tl kuivatatud1 sl hakitud värsket tüümiani või 0,5 tl kuivatatudmusta pipart\nPuhasta seened. Pane kuivale kuumale pannile ja kuumuta, kuni enamus eraldunud vedelikust on aurustunud. Lase seentel jahtuda.Sega marinaadiained omavahel ja lisa seened. Lase seentel üle öö külmkapis maitsestuda, seeni paar korda segades.Söö ära 2-3 päeva jooksul, kas liharoogade lisandina või lihtsalt röstleiva peal.\nAllikas: Nami-Nami, veidi mugandatud\nKatSep 8, 2011, 11:24:00 AMjust vaatasin neid kahtlustavalt Pirita turul, müüa rääkis midagi kuivatamisest ja kastmetest, aga see retsept paistab küll imehea.ReplyDeleteLiinaSep 8, 2011, 12:06:00 PMMul toodi koju kätte suur kott pardirupse, samal ajal oli olemas ka kuhi torbikseeni, nii et need kohtusid omavahel seeneses pardimaksapasteedis. Tulemus oli über, mu meelest pole ükski seen varem nii seenest maitset andnud. Nii et jah, must torbikseen on tore. Muide, mina sattusin neile esimest korda aastaid tagasi Barcelonas, kus need hisp.keeles surmatrompetiteks nimetatud olid. Seal serveeriti neid isetehtud vorstikeste ja ubadega, kah väga hää! Aga ei osanud ma siis veel aimatagi, et need ka meie maal kasvada võiks. Elu õpetab :-)ReplyDeleteZooziSep 8, 2011, 12:38:00 PMKat, need torbikud on kuivatatult ka väga head, aga ma ise pole veel selleni jõundud. Kõik on värskelt ära söödud. Kindlasti proovi :)Liina, ma täitsa usun, et olen varem nendest uhkelt mööda sammunud. Kitsemamplid avastasin ka mõned aastad sedasi, et kurstin, et küll on imelik mets-ainult mürgiseened mühisevad. Nüüd korjan usinalt aga need "mürgiseened" omale korvi :)Mustast torbikseenest veel, et pirukasse koos paprika või mõne muu värvilise lisandiga jääb lisaks heale maitsele ka väga efektne :)ReplyDeleteIvo Serentha and FriendsSep 8, 2011, 1:55:00 PMMy compliments for your blog and pictures included,I invite you in my photoblog "photosphera".CLICK PHOTOSPHERAGreetings from ItalyMarlowReplyDeletePilleSep 12, 2011, 2:56:00 PMMa olen ka neid pirukasse pannud, väga šefid jäävad! Aga see marineeritud variant lõi meil mullu igatahes laineid :)ReplyDeleteAdd commentLoad more...\nKahe juustu pirukad viigimarjaga\nAeglaselt röstitud kitsekints\nKohupiimakoogikesed väikese üllatusega\nKõrvitsa-suitsjuustusupp valge veiniga\nPloomi Tarte Tatin\nPeedi-apelsinisalat halloumi juustuga


Ma ei suuda enam otsustada: kas elada mustas või valges kõrbes? - Digigeenius\nMa ei suuda enam otsustada: kas elada mustas või valges kõrbes?\nmacOS Mojave (versiooninumbriga 10.14) tuli välja septembri lõpul.\nViimane Maci opsüsteem Mojave (sama nime kannab Põhja-Ameerika kõige kuivem kõrb) tõi kaasa [mulle üllatuslikult kogu maailmas paljuoodatud] tumeda režiimi.\nDark mode’i saab sisse lülitada nii: System Preferences -> General -> Appearance -> Light/Dark. Kui valida “Dark”, siis juhtub see, et kõigi Apple’i enda rakenduste taustad, päised, ribad, nupud ja mis vähegi annab, lähevad tumehalliks.\nEelkõige puutud sa sellega kokku Finderis (PC-kasutajatele on see File Explorer). Juba vähem on neid, kes kasutavad Apple Maili ja ilmselt veel vähem neid, kes kasutavad Calendari [Avastasin praegu endale üllatuseks, et ka see on aastatega päris normaalseks muutunud. Hmm].\nKiidetakse näiteks seda, et Photos’is paistavad pildid ja iTunesis “plaadiümbrised” mustal taustal paremini silma. Maitse asi.\nOtseselt mitte millekski. Tundub, et Apple on suutnud neile omaselt tekitada võimsa turundussumina funktsiooni üle, mis õieti ei olegi funktsioon – sel pole mingit praktilist väärtust.\nArvustustes kasutatakse enamasti kasutatakse sõna “cool“. Lihtsalt on lahe, kui asi, mis tükk aega on olnud valge, on nüüd äkki must. [Avastasin just, et tume läheb hästi kokku mu Macbook Pro ekraani ümbritsevate mustade äärtega. +1].\nMida veel saab muuta?\nMingeid alamsätteid ei ole. On ainult üks või teine ja sellest, kas oled valinud heleda või tumeda, lähtuvalt mingeid edasisi valikuid teha ei saa. Selline all-in otsus, ehkki hõlpsalt tagasipööratav.\nKas ma tahan seda?\nOlles dark mode’i mõned kuud kasutanud, olen veidi kahevahel. Mail’is tumedal taustal kirju saates satun vahel segadusse, kui teksti värvi (ja kogemata tausta) muudan ja mõtlen, et kas vastuvõtja ikka näeb seda normaalselt, või saadan laiali kirju, kus olen teksti ja tausta ühte värvi keeranud ja loetav on ainult “Lugupidamisega,”?\nSamas, üldiselt on ta ikkagi ilus. Ja cool. Olen seda lugu kirjutades kümmekond korda edasi-tagasi vahetanud. Seekord tumedad jõud võidavad.\nMis on Apple Music Voice ja kuidas seda kasutada saab?


Kristi Saare | Pensioniks valmistumine võiks käia autopiloodil\nKristi Saare, õpetaja ja investor, 27. oktoober 2020 18:27\nKuigi viimasel ajal on elav pensionidebatt pannud paljud pensionist rohkem mõtlema kui tavaliselt, on pensioniks raha kogumise põhiidee lihtne – säti oma säästud autopiloodil kogunema, et vanemas eas meeldivalt üllatuda.\nPaljudes tekitab sõna pension kerget vastumeelsust, aga tegu on pikaajalise säästmise ja investeerimisega, et ka tulevikus oma elustandardit hoida. See, kas pensioniiga saabub 50- või 70aastaselt, on ebaoluline, korralikku rahatagavara on vaja meil kõikidel ning pensionil veedetud aeg võib küündida lausa 20–30 aastani.\nMida nooremalt alustad, seda lihtsam\nÜkskõik kui väikeste summadega saad raha kõrvale panemist alustada, ja mida varem seda teed, seda suurem on lõpuks summa, sest aeg on investori parim abimees, nii saab liitintress toimida.\nSee tähendab, et esimest korda peaks finantstulevikust mõtlema juba 18aastaselt, esimesi tööotsi tehes. Õnneks teeb seda ka riik – kõik noored, kes pole ise teise samba fondivalikut teinud, loositakse agressiivsetesse (suure aktsiaosakaaluga) madalate tasudega fondidesse. See täidab kaks raha kasvu jaoks olulist kriteeriumi: 1) mida vähem maksad tasudeks, seda rohkem jääb endale alles; ning 2) pikaajalise tootluse toovad aktsiad.\nMuu 20ndates ja 30ndates pensionikogumiseks tehtav on seotud peamiselt oma rahaasjade korras hoidmisega. Kuna teise sambasse liigub raha igast palgast automaatselt, saab säästetud raha hulka suurendada karjääri panustades – mida suurem palk, seda suurem panus pikaajalisse kogumisse. Ka ennast ei tasu unarusse jätta, pensionieaks pole mõtet raha koguda, kui sel ajal enam tervist pole, et elu nautida.\nÜkskõik mis pidi vaadates ei ole aga ainult teise sambasse kogunev raha piisav, et tulevikus oma elustandardit hoida. Ka optimistlikumad arvutused näitavad, et riiklik pension ja teine sammas ühiselt asendavad eelnevast keskmisest palgast umbes 40%. Kui tahaks paremat elu, siis oleks vaja raha lisaks koguda ja siin tuleb mängu kolmas sammas.\nKolmandasse sambasse raha kogumisel ei ole miinimumpiiri, seega võib kogumist alustada kasvõi esimesel töökohal kümne euro kaupa kuus. Oluline on, et tekib distsipliin ja harjumus raha kõrvale panna. Ise säästmist toetab ka riik, andes panustatud rahalt tulumaksu tagasi. Just see tulumaksutagastus teeb sellest sisult kõige võimsama eraisikule kättesaadava investeerimistööriista.\nSamamoodi nagu paljusid noori, räägiti ka mind esimesse pensionifondi 18aastaselt poolkogemata pangakontorisse sattudes. Statistika näitab, et paljud ei tea, kus nende pensionivara koguneb, seega võivad esimesed kogumisaastad luhta minna, kuna fondide vahel võivad tootluserinevused olla lausa mitmekordsed ja mida kauem, eriti noorena, kehvas fondis istud, seda raskem on hiljem vahet tagasi teha.\nKuigi investeerin raha ka pensionisüsteemiväliselt, panustan igal aastal maksimaalselt ka kolmandasse sambasse. Tulumaksutagastus on lihtsalt niivõrd võimas, et ise investeerides on raske sellisele boonusele vastu saada. Kui lisaks esimesele ja teisele sambale suuta ka võimalikult vara kolmandasse sambasse panustada, ja teha seda veel maksimaalses määras (15% brutotulust), siis ootab pensionile jäädes pea 70% sissetulek võrreldes tööeaga, ning see lubab juba palju lahedamalt ära elada.\nVäldi suuri vigu pensionile jäämise eel\nKuigi pensionireformi tõttu on nüüd tekkinud võimalus raha sambast välja võtta, on raske rõhutada, kui suure augu see rahakotti lööb. Võib tunduda, et näiteks kodu sissemakseks raha väljavõtmine on mõistlik plaan, kuid see on tuleviku arvelt elamine.\nKui pensionisamba tühjendad, siis edaspidi samale säästutasemele jõudmine nõuab mitmekordset vaeva. Lihtsam oleks ajutiselt püksirihma korralikult pingutada, et pensionisüsteemiväliselt säästa, kui aastakümnetepikkuse mõjuga raha väljavõtmise otsus teha. Kuna liitintressi mõjul raha kahekordistub keskmiselt kaheksa kuni kümne aasta jooksul, siis ühekordselt samba tühjendamine tähendab, et tulevikus pead iga kümne aasta jooksul ise vähemalt kahekordse summa säästma, et neile, kes kogumist jätkasid, järele jõuda.\nKui 30selt jääb 100 eurot kuus säästudesse panemata, siis 40selt pead panustama juba 200 eurot kuus, 50selt aga juba 400 ning 60selt 800 eurot kuus, et saamata jäänud liitintressi mõjule järele jõuda. See reegel kehtib nii pensionisammastesiseselt kui -väliselt, mida hiljem säästma hakkad, seda rohkem peab vaeva nägema. Seega on 30ndates ja 40ndates kõige olulisem otsus võimalikult palju raha säästudesse lisaks panustada, isegi kui need summad tunduvad endale väiksed. Aega on kogumiseks 25–35 aastat, liitintress teeb oma töö!\nIdeaalis käib pensioniks säästude kogumine autopiloodil nii kaua, kuni hakkab lähenema pensioniiga. Kui kogutud raha on võimalikult mõistlikku fondi pandud ja panustatud jooksvalt nii teise kui kolmandasse sambasse, siis rohkem ei olegi vaja vahepeal tegutseda! Parim säästunipp on püsikorralduse sõlmimine säästukontole, sest siis on vähem riski, et tekib ahvatlus vahepeal rahaga midagi muud teha.\nKui 60ndad uksele koputavad, tuleks hakata mõtlema raha kasutuselevõtmisele. Alustuseks väike ülevaade oma rahaasjadest – millised on pensionisüsteemivälised säästud? Kas on vaja kasutama hakata korraga nii teist kui kolmandat sammast? Lisaks on siinkohal vanus nii kaugel, et oma pensionivara tuleks koguda agressiivsest aktsiafondist pigem juba konservatiivsema sisuga võlakirjafondi. See vähendab riski, et just enne pensionile minekut börsikriis ajutiselt säästude väärtust oluliselt vähendaks.\nMuidugi on keeruline ennustada, mis kõik võib veel enne pensioniea saabumist toimuda, aga pensioni jaoks säästmist tasub näha kui kindlustust riski vastu, et jääd ühel hetkel vanaks ja vaeseks. Tegelikult tahavad ju kõik meist vanaduses elu nautida. Selleks on aga vaja piisavaid pensionisääste.


SISU "Naked Space / Alasti ruum" 2017 - Eesti Sisearhitektide Liit\nSISU “Naked Space / Alasti ruum” 2017\n[kaart pealkiri=”SISU 2017″]\nSISU IV rahvusvaheline sümpoosion toimus 7. ja 8. juunini, 2017 Neubadi endises basseiniruumis, Luzernis ning samaaegselt mobiilses klassiruumis, mille lõid EKA sisearhitektuuri tudengid Telliskivi Loomelinnakusse Tallinnas.\nSISU “Naked Space” süvenes ruumi uus- ja taaskasutusse ning uuris, kuidas kaasata kasutajat disainiprotsessi. SISU püstitas küsimuse, kuidas loob sisearhitekt paljastatud ruumile uue funktsiooni ja identiteedi ning kuidas see omakorda mõjutab kohalikku kogukonda. Mida teha hüljatud hoonetega, et neid kergekäeliselt mitte maha ei kantaks, vaid muudetaks taas tegusaks ja inspireerivaks?\nSISU IV rahvusvaheline sümpoosion toimus koostöös Eesti Sisearhitektide Liidu, Luzerni Rakendusteaduste ja Kunsti Ülikooli inseneeria ja arhitektuuri teaduskonna, Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri osakonna ning Šveitsi Sisearhitektide Liiduga.\nSISU ametlik kodulehekülg sisu.esl.ee\nTäname kõiki osalejad ja panustajaid!\n[kaart pealkiri=”Naked Space”]\nEndised tehasehooned muudetakse elamuteks. Vanast garaažist saab restoran, kus on ka kino ja näitusepind. Kunagine siseujula, mida enam ei kasutata, saab uue elu kultuurikeskusena. Need on vaid mõned näited taaskasutamisest ja vahepealsest kasutamisest, mis on linnades esile kerkimas ning millel on suur potentsiaal olemasolevate hoonete ja neid ümbritsevate linnaalade jaoks. Seal, kus ruumitüpoloogiad kunagi põhinesid ruumi spetsiifilistel kasutusviisidel, põhjustavad hoonete otstarbe muutmine ja nihked hoonete kasutamises nüüd ruumi kvaliteedi muutumist.\nAlasti RUUM tekib siis, kui algsed funktsioonid ja kasutusviisid ühiskonna, majanduse ja tehnika arengu tõttu iganevad. Selle asemel et need hooned tühjaks jätta või lammutada, tuleks anda neile uus otstarve. Sisearhitektuuri ülesanne on hoone sisemus „taasriietada”, et see saaks vastata kasutaja uutele vajadustele, ning luua uue ja varasema vahel suhe, mis kannaks identiteeti ja lisaks kohale uut väärtust.\nTaaskasutamine ja vahepealne kasutamine on seostub küsimusega, mil määral peaks ruumi funktsioon olema ette kindlaks määratud või kas on mugavam luua paindlikke ruume, mis sobiksid paremini meie dünaamilisse, pidevalt muutuvasse maailma. Selles mõttes tähistab alasti RUUM paindlikku ruumi, mida kasutajad saavad omaks võtta.\nSümpoosionil „Alasti RUUM” tutvustatakse mitmesuguseid arusaamu taaskasutamisest ja vahepealsest kasutamisest ning nende kontseptuaalset ja loomingulist teostamist. Sümpoosion heidab valgust küsimuses, kuidas sisearhitektuur saab luua alasti RUUMile seda „taasriietades” identiteedi ja kuidas sellega saab lisada väärtust kogu piirkonnale. Keskendutakse avalike hoonetega seotud projektidele.\nEva Franch, New York\nGraeme Brooker, London\nTom Bosschaert, Rotterdam\nCarmen Gasser Derungs & Remo Derungs, Zürich\nEik Hermann & Juhan Rohtla, Tallinn\nPascal Anghern, Zürich\nAura Luz Melis, Amsterdam\nLeon Lai & Nico Schlapps, Toronto\nMartin Melioranski, Tallinn\nSusanne D. Bachmann, Zürich\nTüüne-Kristin Vaikla, Tallinn\nSibylla Amstutz, Lucerne\nIngel Vaikla, Gent\nMari Hunt, Tallinn\n[kaart pealkiri=”SISU film”]\nTraditsiooniliselt on SISU osa ka filmiprogramm, mille koostas taaskord visuaalkunstnik ja filmilooja Ingel Vaikla.\nElla Raidel / BERG\nÜlo Pikkov / TÜHI RUUM\nAnastasia Kirillova / SLEEPERS’ BEAT\nVolker Sattel / LA CUPOLA\nProjektijuhid: Kairi Rand (ESL) ja Natalie Mets (EKA sisearhitektuuri osakond)\nSchweizerische Eidgenossenschaft / Kommission für Technologie und Innovation (KTI), VSI.ASAI, Eesti Kultuurkapital, Intera, Hals Interiors, André Denz, AVL Dolmetscher GmbH, Création Baumann, Designo AG, Gehri AG, Global Shop Design GmbH, Lista Office LO, Marianne Daepp Innen-Architektur, Pendt AG, Polsterfactory Markus Daepp, Waldis AG.\nBauhof Group, Villeroy&Boch Gustavsberg AB Eesti filiaal, Hektor Light, Moodne Valgustus, Akzo Nobel Baltics/Sadolin, Decoland, Elke Mööbel, Lincona Konsult, Fagerhult, Floorin, E-Lux Kodutehnika, Wermstock, InterStudio, Vivarec, Geberit, Puustelli, Glamox HE, I.D. Kangas, Smart Walls, Björn Espresso Bar, Ambassadors of Design


FOTOVÕISTLUS JA NÄITUS 2007 - Estonian World Review\nFOTOVÕISTLUS JA NÄITUS 2007\nToronto Eesti Maja Kunstikomitee selleaastane fotonäitus toimub laupäeval, 14. aprillil ja pühapäeval, 15. aprillil Eesti Maja kunstigaleriis. Näitus on avatud laupäeval kl 10h – 4 pl ja pühapäeval kl 12–4 pl.\nViimase paari aasta vabad tingimused raamimise ja suuruse suhtes kehtivad ka sel aastal. Võistlusele esitatud fotode suurus ja raamimine on iga fotograafi enda otsustada. Võtame vastu nii laserkoopiad kui digitaaltehnoloogia abil tehtud fotosid. Fotod võivad olla nii värvilised kui must-valged. Nagu varem mainitud, on sel aastal kaks teemat: 1. „Jooned“ (Lines) ja 2. „Inimesed liikvel“ (People in motion). Kunstikomitee otsustas määrata eraldi auhinnad mõlemale teemale. Võistlustöid hindab, nagu alati, zhürii.\nVõistlusele esitavate fotode vastuvõtmine toimub Eesti Maja kunstigaleriis reedel, 13. aprillil kell 4 pl–7 õ. Kuigi kunstikomitee otsustas määrata eraldi auhinnad mõlemale teemale, jääb fotode arv, mida iga osavõtja võib esitada, samaks kui eelmistel aastatel – kokku 4 fotot. Osavõtumaks igalt esitatud fotolt on $5.00 (osavõtumaks läheb auhindadeks). Iga esitatud foto tuleb varustada tiitliga – tagaküljel peab olema pildistaja nimi, aadress ja telefoninumber.\nTäiendavat informatsiooni saab Nora Wallnerilt tel.: 416 445-2254 või Vaike Külvetilt tel. 416 925-6552, epost: .


Kassikuu viimase täisnädala inglisõnumid | Hingepeegel\nMis te arvate, miks nii külm kuu kui veebruar on saanud muuseas nimeks kassikuu – kassid armastavad ju sooja?\nSaksamaal sai kuu sellise nime seetõttu, et veebruaris tuleb kassidele kindlasti ka ise süüa pakkuda, kuna sel kuul napib hiiri ja rotte (ja vabapidamisel kassid lähevad siis ju joonelt põõsalinnukeste kallale).\nMuuseas – vihjeks neile, kes plaanivad omale varjupaigast kassi soetada – Varjupaikade MTÜ varjupaikadest omale veebruaris kassi võttes, saab kaasa tasuta transpordipuuri.\nPluss, kui asjalood kulgevad analoogselt läinud aastatega, siis peagi peaks algama ELSi eestvedamisel suur kampaania, mil kasse (ja koeri) saab steriliseerida ja kastreerida soodushindadega loomakliinikutes üle Eesti – ja millised kliinikud kampaanias osalevad, selle kohta saab infot ELSi lehel – kliinikuid ükshaaval läbi helistada oleks ilmselt õige tüütu. Läinud aastate kampaaniatest saate ise lähemalt lugeda. Jälgige Eesti Loomakaitse Seltsi lehel olevaid uudiseid, siis saate teada, kui tänavune kampaania algab. Oluline on registreeruda ruttu, sest soodushinnaga oppideks pannakse ajad üliruttu kinni, aga tööpäevadesse tunde juurde ei teki, nii et kes hiljaks jääb, see ilma jääb.\nAitab nüüd kassidest, läheme selle nädala inglisõnumite juurde. Vaatame koos, millised sõnumid tõid inglid endaga kaasa sellesse nädalasse. Seekordsed sõnumid jaotuvad juba tavapäraselt sünnikuupäevade järgi:


Valutavad neerud või spin - Motion Free - Istudes spin haiget\nIstudes spin haiget. Spin Bike'i kasutamine\nVertebraalne valu Sageli ainsa vaevusena, sunnib arsti läbi viima nö. Enne, kui ise aru küsimused selle kohta, kuidas teha kindlaks valutama, kas Teil on neeru-või spin, siis on parem otsida abi kvalifitseeritud arsti poole. Nimmepiirkonna osteokondroosi ravi: ravimid, kirurgia ja muud tüübid. Seda käeasendit peate kasutama ainult siis, kui kavatsete treeningu ajal püsti tõusta. Istmikupooltele langeb erinev raskus, kui toetatakse end vaid ühele poolele. Üks skolioosi arenemise põhjuseid võib peituda harjumuses toetada end ühele jalale.\nKüll aga on teada on, et väga haige inimene on nakkusohtlikum kui kergelt põdeja. Samas on nüüd juba päris kindlaid teaduslikke viiteid sellelegi, et viirust võib edasi kanda seegi, kellel endal haigusmärke pole.\nSeni parim teadaolev teadusinfo ütleb, et koroonaviiruse kandja nakatab keskmiselt veel kahte või kolme inimest. Viiruse levikutee kinnipanemiseks tulebki vähendada inimestevahelisi kontakte ja kodus istuda.\nIga ärajäänud kontakt võõraste inimeste vahel lõikab ära ühe tee, mille kaudu viirus võiks levida. Kokkupuudete vältimine on seda olulisem, mida enam saab kinnitust asjaolu, et nakkusohtlikud võivad olla ka näiliselt terved inimesed.\nSiitoodud lihtne graafik näitab, kuidas levib viirus, kui üks haige inimene nakataks kolme tervet. Ning näitlikustab, kuivõrd tõhusalt mõjub katkestus selles ahelreaktsioonis. Punased punktid tähistavad nakatunud Istudes spin haiget ja punased jooned nakkuse edasikandmist.\nHalliga on tähistatud nakatamata inimesed, kes ühtlasi ka peatavad viiruse leviku. Kordame veel kord üle, 24 aasta jooksul valus liigesed viirus levib.\nEsiteks levib viirus kõige enam piisknakkusega, näiteks lima või süljega, sattudes ninna, silma, suhu. Ka teineteise lähedal pikemalt seistes ja juttu ajades võib viirus edasi levida. Teiseks pindadelt: plastil võib viirus ideaaltingimustel elus püsida lausa kaks päeva.\nKolmandaks: aina enam tuleb infot, et viirus levib aerosoolina ehk võib püsida õhus paar tundi. Lisaks sellele, et ennast viirusest säästa, tuleb samuti mõelda, kuidas teisi võimalikult vähe ohtu seada.\n200 lauset - Albaania keel - Eesti keel\nGraafiku allikas: thespinoff. Ideaalne oleks praeguses olukorras toitu koju tellida, kuid teame, et järjekorrad e-poodides on isegi nädala pikkused ja kõikjal Eestis seda võimalust polegi.\nSeega tuleb teinekord ikkagi ise Istudes spin haiget minna. Kaupmehed koos terviseametiga ning teadlased on jaganud soovitusi, kuidas seda endale ja teistele mõelgem viiruse leviku graafikule!\nÄra võta lapsi kaasa. Kaks meetrit! Ükskõik kui hoolikas sa oled, absoluutselt puhtad su käed ei ole.