Ida-Virumaa üritused, 5.-12.09 - Vaba aeg - Põhjarannik\nIda-Virumaa üritused, 5.-12.09\nLüganuse maarahva laadal annavad kontserdi Kalle Sepp ja Mikk Tammepõld.\n* Toila spaahotellis kl 19 Narva ooperipäevade kontsert: Nina Kawaguchi (viiul), Maila Laidna (klaver). Kavas Arvo Pärt, J.S. Bach, Manuel de Falla jt. Kontserdipääse sisaldub wellness-keskuse Orhidee pileti hinnas (28 eurot), kohtade broneerimine tel 334 2931.\n* Kreenholmi manufaktuuri ooperitelgis kell 19 Narva ooperipäevade raames Georg Friedrich Händeli ooper "Orlando". Pääse 12-18 eurot.\n* Kohtla-Nõmme rahvamaja kõrval kell 21 autokinos komöödia "Õnne ja tervist!" (Venemaa). Töötab vabaõhukohvik. Istekoht 3 eurot, parkimiskoht autoga 10 eurot.\n* Kreenholmi manufaktuuri ooperitelgis kell 19 Narva ooperipäevade raames ooperigala. Pääse 19-29 eurot.\n* Kreenholmi manufaktuuri ooperitelgis kell 14 Narva ooperipäevade raames Raimo Kangro koguperemuusikal "Juku". Pääse 7-17 eurot.\n* Jõhvi linnagaleriis kell 16 Larissa Sõduri retrospektiivse näituse "Unistused ja reaalsus" avamine. Näitus jääb avatuks 1. oktoobrini.\n* Narva linnuses kell 19 Narva ooperipäevade raames kontsert "Alfred Schnittke ja Louis Vierne Narva linnuses". Esinevad Nina Kawaguchi (viiul), Egert Leinsaar (viiul), Karin Sarv (vioola), Ruslan Petrov (tšello), Anneli Tohver (klaver). Pääse 6-9 eurot.\n* Vokas kella 16-18 avatud RSK Jõhvikas orienteerumisneljapäevaku start. Info www.rskjohvikas.ee.\n* Alutaguse kettagolfipargis Ida-Virumaa meistrivõistlused kettagolfis, esimene päev. Kell 11 üksikmäng, kell 15 paarismäng.\n* Kohtla-Nõmme rulapargis kell 12 rula- ja tõukerattatrikkide õppimine, trikitamist tulevad õpetama Tartu rulakooli juhendajad.\n* Sillamäe Kalevi staadionil kell 14 Eesti jalgpallimeistrivõistluste kolmas liiga, FC Sillamäe - FC Maardu Aliens.\n* Kohtla-Järve spordihoone malesaalis kell 10.30 SK Diagonaal kiirmalesarja etapp.\n* Voka staadionil kell 11 Ida-Virumaa meistrivõistlused petangis, üksikmäng.\n* Voka kettagolfipargis Ida-Virumaa meistrivõistlused kettagolfis, teine päev. Kell 11 üksikmäng, kell 15 paarismäng.\n* Illuka krossirajal kell 11.30 Illuka kestuskross, Eesti karikavõistluste III etapp.\n* Ahtme kunstmuruväljakul kell 13 Eesti jalgpallimeistrivõistluste naiste teine liiga, Kohtla-Järve JK Järve - Narva Trans.\n* Kohtla-Järve spordikeskuse staadionil kell 14 Eeti jalgpallimeistrivõistluste teine liiga, Kohtla-Järve JK Järve II - Põhja-Tallinna JK Volta II.\n* Narva Äkkeküla tervisespordikeskuses kell 18 Ida-Virumaa maastikurattaõhtute etapp.\n* Ahtme gümnaasiumi staadionil kell 19 Eesti jalgpallikarikavõistlused, Kohtla-Järve JK Järve II - Tallinna Kalev III.\n* Taga-Varesemetsas kella 16-18 avatud RSK Jõhvikas orienteerumisneljapäevaku start. Info www.rskjohvikas.ee.\n* Narva Äkkeküla tervisespordikeskuses kell 18 Narva firmajooks.\n* Lüganuse külaplatsil kell 10 Lüganuse maarahva laat. Rikkalik kultuuriprogramm, laadaoksjon, laadaloterii. Kell 18 Kalle Sepa ja Mikk Tammepõllu kontsert. Laadapäeva lõpetab kell 19 simman ansambliga Detail.


Kommentaarid - Kapo pidas kinni FSB agendi, kelle Eesti-vastase tegevuse sihtmärgid olid Eesti riigiasutused - DELFI\nKapo pidas kinni FSB agendi, kelle Eesti-vastase tegevuse sihtmärgid olid Eesti riigiasutused - kommentaare 1-10\nRegistreeritud (25) Anonüümne (86)\nSm. Krõlovi peavad valgetes kitlites hullutohtrid vahistama!\nSm. Krõlov oli alles äsja meite man. Aga kus on sm. Zamonastõrski? Kapo, andke sm. Zamonastõrskile korralikult süüa ning kui ööd on kongis külmad, siis ka üks lisatekk. Sm. Zamonastõrski lõbustas meid rohkem kui "1001 öö" jutuvestja.\nKaPo, ande sm. Zamonastõrskile sm. Krõlov.\nTublid, laske aga käia, neid agente on siin veel...\nMillal läheb kohalike trollide vahistamiseks?\nBot-neti armee saab rentida alates $5/h.\nNüüd on võimalus ka meie enda ametnike e-sigadused e. digikuriteod "agendi" kaela ajada. Muidu pidi kogu aeg raiuma, et e-süsteemid ja riigiasutused on turvalised ja SEAL ei saa keegi midagi muuta, lisada, kustutada . j.n.e\nJa milliseid EV ametnike "digikuritegusid" sm. "Taller" siis hiljuti avastanud on, mida nüüd nii kangesti oleks vaja vahelejäänud FSB agendi kaela ajada? Kas Pikk tänav selle kohta ka mingi zapiska andis või kästi taolise küsimuse esitamise korral vene partisani kombel vaikida?\nNüüd on oodata vastu taas inimröövi või mõne tavalise Eesti kodaniku arreteerimist?\nFSB IT vendade tase on väga kõrge. Palgal on programmeerijaid kes loovad erinevaid lahendusi millega arvuteid nakatatakse ja vajadusel võetakse hiljem kontroll nende arvutite üle, et sooritada rünnakuid X kohta. Kontrollitakse sotsiaalmeediat ja luuakse vandenõuteooria internetilehekülgi mis seavad kahtluse alla lääne demokraatia. Kui USA ja GB olid enne valimis ja hääletusi väga haavatavad vene häkkerite tegevuse suhtes siis näiteks Prantsusmaa tegutses valimiste ajal kindlalt. Kustutati üle tuhande FB konto. Pandi kinni tuhandeid Twitteri kontosid. Suleti kümneid prantsusekeelseid vandenõuteooria saite mida hallati ja mõnda isegi majutati Venemaa ip-de peal. USA ja GB sellega hakkama ei saanud.\nUSA-s on muidugi palju muutunud. Muide USA sisejulgeolekuteenistus keelas kõigil riigiametitel Venemaa viirusetõrjeettevõtte Kaspersky Lab ülipopulaarsete toodete kasutamise. Kuidas on olukord Eestis? Delfis on suur osa kommentaatoreid kes oma infoallikaks kasutavad FSB poolt mõjutatud kanaleid.\n"Delfis on suur osa kommentaatoreid kes oma infoallikaks kasutavad FSB poolt mõjutatud kanaleid. " - sellega kohe 101% nõus!\nKasperskiga oli asi natuke keerulisem. Üks NSA töötaja võttis reegleid rikkudes omale tööd koju kaasa. See töö oli aga uue viiruse(-laadse toote) loomine. Kuna Kasperski viirusetõrjel on komme kahtlaselt käituvad failid isoleerida ja saata nende näidis oma peakontorisse, siis panid nad kogemata pihta ka NSA uue "viiruse". Oma viga märgates saatsid nad selle NSA-le tagasi, aga need pistsid selle peale kohe karjuma, et varastatakse nende faile. Loomulikult on võimalik, et viirusetõrje ka muidu faile varastab, aga usaldusega kaupleval ärimehel on vähe põhjust sellise jamaga tegeleda.\nPS. Info pärineb venevastaste juutide käest.\nMa ka nõus- niikaua kui Kaspersky ei hakka lambist läbilaskma mingeid huvitavaid faile, siis nagu mul pohh et nad mind skannivad, pervert pole, intiimfotosid ei tee, rahaasjad on selged, riigi julgeolekut mõjutavaid dokke ei hoia, meelsus- hea kui näevad et mitte positiivne.\nMentuura tegeleb mainekujundusega, huvitav palju neid FSB agente endiselt KAPO ridades pesitseb?\nSee, et neid leitakse on positiivne ja annab ülevaate olukorrast, et mingil tasandil pole Eestis FSB saavutanud kontrolli kus nende agendid oleks avastamatud. Kindlasti on neid veel ja veel. Aga hoopis hullem on olukord seal kus neid ei leita. Nagu Läti! Seal on see asi tõenäoliselt nii sisse imbunud, et agentidel on elu üsna turvaline.\nMõni pole matemaatika tunnis käinud.\nKapo = KGB + LKA\nLKA = CIA\nKGB = SVR\nVaata, kui palju on kagebiite, nende pereliikmeid ja lapsi praegu võimu juures. Alles üks kagebiidi tütar soovis presidendiks saada.\nPole paha. Seekord on KAPOkad oma palga välja teeninud.\nKas jälle üks külmutatud edinnaja kokkulepe?\nValmistas ette ID-kaarte ründama?\nProkurör lükkas selle raadios ümber. Prokuröri jutust jäi selline mulje, nagu oleks see FSB-lasest Venemaa kodanik töötanud Eestis mingis eraettevõttes ja üritanud tungida mingi riigiasutuse arvutisüsteemi.\nArtiklist selgub, et see kahel jalal kõndiv lutikas ei jõudnud märkimisväärset kahju tekitada. Järelikult midagi ta siiski jõudis. Võibolla jõudis edastada Kremlile meie presidendi salastatud kinganumbri, mis on ühtlasi parooliks salajaste dokumentidele ligipääsuks?\nKõige tõenäolisem on et saboteeris ID kaartide uuendamist.


Rehvivahetusega ära kiirusta - Järva Teataja\nRehvivahetusega ära kiirusta\nJõulueelse seisuga oli politsei kogu Eestis trehvanud kolmele autole, mille all veeresid suverehvid. Pilt on illustratiivne.\nKuigi 1. märtsist tohib Eestis sõita suverehvidega, ei soovitata veel rehvivahetusega kiirustada. Muutliku ilma tõttu võib teedel esineda jätkuvalt libedust, mis muudab suverehvidega autosõidu äärmiselt ohtlikuks.\n„Talverehvide kohustuslik kasutusaeg (15. oktoober kuni 1.märts) saab küll läbi, päevased temperatuurid on valdavalt plusspoolel ja suuremad teed on lumevabad, kuid rehvivahetusega ei tasu kiirustada. Öösel on külmakraadid ning püsib libeduse oht. Naastrehve võib kasutada kuni 31. märtsini, talviste tee- ja ilmastikuolude korral kuni 30. aprillini. Seega ei tasu veel rehvitöökotta tormata,“ selgitas Maanteeameti liiklusekspert Villu Vane mullu.\nÖeldu on tõene ka tänasel päeval.\nSputniku salajasse propagandavõrgustikku kuulus 13 Eestile sihitud lehekülge (9) Loe artiklit


Miks selle nädala Areenis Ariel Pinki intervjuud ei olnud? – Rada7.ee\nAndke mulle kõik andeks – kõik kontserdikorraldajad, promootorid, esinejad, muusikasõbrad, ja ma ise ka – , aga kui mõnd tänapäeva muusikut üldse intervjueerima ja kiitma peaks, on see Ariel Rosenberg Pink. Kõik teised on muusikud, artistid, esinejad. Head, kenad ja väga vajalikud inimesed meie elus, aga Ariel Pink on midagi enamat. Ariel Pink on geenius, selle sõna kõige algupärasemas tähenduses. Eestis esinemas käinud artistidest on temast olulisem vaid Michael Jackson. Või siis… äkki ei ole temagi…\nAriel Pinkist pritsib muusikat välja. Olen teinekord fantaseerinud, et kui Pink minust päikesepaistelisel tänaval mööda jalutaks, kostaks temast kogu aeg muusikat – justkui käte, jalgade, pea ja tagumikuga transistorraadio, mille tahmastest valjuhäälditest tuleks non-stop ajatuid ja superhelgeid poplaulukesi.\nNo ja kus siis on Ekspressi intervjuu? A vat ei olnudki seda nii lihtne kätte saada. Esiotsa oli meil vaid tema bändi Haunted Graffiti bassimehe Tim Kohi (mängib ka ansamblis White Magic) kodune telefon ja e-maili-aadress. Et ta elab Kalifornias ja oli juba maikuu alguses Euroopasse tuuritama tulnud, ei olnud telefoninumbrist abi. E-meilile ta kahe päeva jooksul kah ei vastanud.\nKuidagi õnnestus agendi kaudu välja selgitada, et Haunted Graffiti – lisaks Pinkile ja Rohile, kitarrist Cole GN (teine bänd: The Samps), klahvpillimängija Kenny Gilmore (Lilys), trummar Aaron Sperske (Beachwood Sparks, Lilys) – on otsapidi Portugalis ja nad on endale seal kohaliku telefoni ostnud. Ja number on siin. Fine! Väga hästi. Helistasin sellele numbrile, ma ei tea, kes neist vastas, äkki Ariel ise, ja teatati nukralt, et telefoniintervjuu ei sobi kuidagi, kuna neil on mobiili minutid väga loetud, et teeme e-mailiga. Okei. Saatsin küsimused meiliga ja helistasin üle. Esitades toru vastu võtnud haunted-graffitilasele, et palun pange Arielile südamele, et ta hiljemalt pühapäeva õhtuks ära vastaks. (Kui ma rääkisin telefonis Arieliga, siis ma palusin Arielil Arielile edasi öelda, et ta pühapäevaks ära vastaks…). Ta – äkki siis Ariel – vastas, et nad järgmised paar päeva on autoga teel, aga katsuvad kuskil tee peal internetti pääseda.\nMiks ma seda igavat ajakirjaniku köögipõllu juttu räägin? Selleks, et osutada, et on olemas popstaare, kellel ei ole tuuril olles käepärast telefoni, kuhu iga hetk helistada saaks, kelle puhul ei ole teada, kus ta “täna õhtul” ööbib, kellel ei ole katkematult interneti-juhet taga. Ja see on Ariel Pink. Geniaalne Ariel Pink. Lo-fucking-fi! Nüüd me räägime!\nNüüd short-cuti tehes – vastused jõudsid e-meiliga lõpuks Eestimaale, aga seks ajaks oli Ekspressi kultuurilisa Areen juba kaks päebva trükis olnud. Kiirelt kuskil internetipunktis antud vastused on nüüd aga siin. Et ma olen nii räbalalt haigena maas, et ma ei tea kas üldse pühapäeval Tapperisse kontserdile suudan tulla (yeah right, suremas olen või? seagripp või? – autor vestleb endaga), siis ma enam pikemalt Ariel Pinki ei kiidaks, vaid tõlgin hinge vaakudes selle inteka ära.\nKuidas turnee on kulgenud? Kas oled ringireisimise ja kontsertide andmise asjus endiselt entusiastlikult meelestatud?\nTuur on täpselt poole peal. Umbkaudu neli nädalat oleme liikvel olnud ja neli nädalat on veel ees. Minu meelest hakkame just praegu edusamme tegema, paremaks minema, aga kogu turnee on mõnus olnud.\nKui arvestada Eesti rahva arvu ja sinu populaarsust Eestis, siis ilmselt on Eesti koht üle maailma, kus sa oled absoluutselt kõige populaarsem. Niisiis – kas sul kõhus kõditab ka veidi, et lähened sellele tõotatud maale? (On sul liblikad kõhus?)\nJah, kõditab küll, aga võibolla on see sellest hiina toidust, mis ma eile õhtul sõin…\nPõed sa üldse esinemispalavikku?\nKogu aeg. Mitte päris esinemispalavikku siiski. Rohkem nagu lavakõdi (liblikaid kõhus).\nSa esinesid nüüd koos terve bändiga – kuidas see võrreldes üksipäini tegutsemisega tundub? Milline on bändiliidri tunne? Kas proovide tegemine on mõnus?\nProovide tegemine oli karm. Aga praegune Euroopas mängimine on kui palgapäev – mul on ikka kõvasti lõbusam seekord kui mistahes varasemal turneel.\nKust sa need kutid oma bändi leidsid?\nOma tagahoovist. Me oleme kõik LA-lased ning me kõik oleme ka sõbrad (v.a Cole – tema on Oaklandist pärit).\nAreen valis sinu plaadi “Worn Copy” aastal 2005 aasta parimaks albumiks. Ja me siiamaani ootame sult p ä r i s uut plaati. Kuidas sul sellega läheb? Millal ilmub?\nEks näis. Vaja oleks korralikku plaadilepingut, ja seda ei ole meile seniajani pakutud.\nKas sa tuuril olles ka muusikat kirjutad?\nEnamasti on su plaadid koosnenud nii öelda sahtlimaterjalist (see vist oli sedasi ka “Worn Copy”-ga). Kui palju sul sahvris veel muusikat on, mida veel välja ei ole mingil kujul antud?\nEga ei ole sugugi, et kõik välja antud plaadid on sahvrimaterjal.\nLoodetavasti on meil selleks ajaks, kui Eestisse jõuame, veel alles kõige värskemaid plaate – meie uued 7-tollised, “Can’t Hear My Eyes” ja “Flashback EP”.\nPraegu on Ameerikas tekkinud koormate viisi uusi artiste, kes on väga lo-fi-saundiga, salvestavad muusikat kodustes tingimustes jne (Dan Deacon, Wavves, Blank Dogs, mitmed sinu sõbrad etc etc). Mis sa selles lo-fi-buumist arvad? Tunned sa end veidi süüdi ka selles?\nJah. Ei. Jah. Ei…\nMa kuulsin, et Barcelonas, festivalil Primavera, keerasid sa esinemise ajal oma tagumiku publiku poole ja palusid publikul oma perset suudelda. Kas see on osa sinu lavashow ekstravaganzast või juhtus publikumis midagi…?\nMa laulsin “Worn Copy” lugu “Trepanated Earth”. Need on selle laulu sõnad!


Liinikaitselülitid tuleb paigaldada nii, et lambipirni läbipõlemisel poleks terve maja pime - kommentaare 1-4\nsee on kena teooria\nKipub müügijutu moodi olema. Sai endalgi uues majas tohutu hulk kaitsmeid ostetud ja ritta seatud, et kõigi elu oleks mugavam, kui miskit peaks juhtuma.\nPäris elus on aga siiski ikka nii, et (ka kõige kvaliteetsemate kaitsmetega ja õigesti paigaldatuna) viskab tihti koos selle kiire reaktsiooniga kaitsmega ikka isegi ka peakaitsme välja ja istud esialgu ikka pimedas, kapp kaitsmetest pungil...\nKaitselülitite "reaktsiooni kiirus" lühisel on tavaliselt kõigil ühesugune kui ei ole just spetsiaalselt selektiivse kaitselülitiga tegemist. Asjast aru saamiseks vaata Vikipeediast Automaatkaitselüliti. Kui lühisvool on piisavalt tugev, võib see mitu samal liinil järjestikku olevat kaitselülitit rakenduma panna olenemata nende karakteristikust B või C. Teine asi on ülekoormuse korral, seal saab ka „kiirusest“ rääkida. LED lamp võib tekitada sisselülitamisel suhteliselt väga tugeva ja lühikese vooluimpulsi, mida B karakteristikuga B10 (tavaline valgustusliinide ees) välja ei kannata ja rakendub – lülitab voolu välja. Seal on hea kasutada C10 kaitselülitit mis kannatab kaks korda tugevamat vooluimpulssi. Võib kasutada ka spetsiaalseid LED lambi stardi pehmendajaid. A karakteristikuga kaitselüliteid ei kasutata valgustiliinide kaitseks, ei sobi.\nPumbakarakteristik küll rasket käivitust ei põhjusta.\nSiis ei ole sul õiget pumpa. Näiteks 10kw mootoriga lägapumbal võib käivitusvool tõusta 20 korda tavalise 7 asemel. lihtne arvutus ütleb 15x20=300A tulebki valida liinikaitseks K karakteristik, kui just ei kasuta sujuvkäivitit või sagedusmuundurit.\nJutt mida videos räägiti oli kõik õige ja ei olnud müügijutt. Tuleb arvestada seda et antud jubinad mida näidati on toitekaablite ja liinide kaitseks mõeldud mitte seadmete kaitseks mida need liinid toidavad.\nSeadmed peavad olema ehitatud nii et nad on kasutamiseks ohutud ja selleks märgistatakse nad CE tähisega mis tähendab et nad on ohutud kasutada meie standardi järgi ehitatud elektrivõrkudes.\nJutt ei ole päris täpne ja on eksitav. Täht kaitsmel ei näita rakendumise kiirust vaid lühisvoolu kordsust, mille juures kaitse rakendub (0.4 sekundi jooksul). Kui võtta B karakteristikuga 10A automaat, siis see peab rakenduma 5 kordse voolu juures (50A). C = x10 (100A), D = x15 (150A), K = x17 (170A).\nKui kõik need kaitsmed panna ritta ühte ahelasse ja lühisvook ületab 170 amprit, siis kõik need kaitsmed rakenduvad korraga. Ehk sama kiiresti.\nOn olemas ka selektiivsed kaitsmed, kus saab eraldi seadistada rakendumise kiirust sekundites aga need pole mõeldud kodusesse majapidamisse.\nArtikkel on põhimõtteliselt vigane.\nKirjeldatud kaitselülitite tunnusjooned erinevad mitte rakendumiskiiruse poolest vaid rakendumistundlikkuse poolest.\nSamuti ei ole Vikipeedia eriline autoriteetne allikas, sest sinna võivad kirjutada kõik ja just eestikeelsesse Vikipeediasse on suure osa elektrialaseid artikleid treinud keegi nii elektrist kui ka eesti keelest suht algelisi teadmiseid omav Dimitri.\nKaitselülitite artikli suuremad möödalaskmised parandasin ka omal ajal ära kuid muudes artiklites on neid möödqlaskmisi küllaga.\nAsjatundjad, võtke vahel aeg maha ja parandage ka teisi artikleid...\nJa suhtuge ettevaatlikkusega ingliskeelsetesse elektriala artiklitesse, sest need on kirjutatud inglise keelt emakeelena kõnelvate inimeste poolt ja need inimesed ei ela reeglina riikides kus kehtivad meiega sarnased EN standardid, vaid nad on pigem Suurbritanniast, Põhja-Ameerikast, LAV-ist, Indiast , Austraaliast jne.


IFD AWARD 2019 - Kas maailma parim katus on Eestis? - EhitusEST\nKategooria: Katuse-ehitus, EhitusEST september 2019\nTartu mnt 24 korterelamu. Katuseehitaja Toode AS. Katusematerjal SSAB (Swedish Steel) tsingitud terasplekk Tinsmith Pro.\nViiendat korda toimuvale ülemaailmsele katuse- ja fassaadiehitusalasele konkursile IFD AWARD 2019 esitati Eestist kolm objekti.\nLamekatuse kategoorias T1 Mall – katuse-ehitaja Maleko AS ning metallkatuste kategoorias Arvo Pärdi Keskus – Eksklusiivehitus OÜ ning Korterelamu Tartu mnt 24 – Toode AS.\nKokku esitati konkursile ca 90 objekti USA-st, Kanadast, Hiinast ning enamikest Euroopa riikidest. Objektid võistlevad neljas kategoorias – metallkatused, kaldkatused, lamekatused ja (tuulduvad) fassaadid.\nEsimesel konkursil IFD AWARD 2011 võitis Eestist esitatud AHHAA Keskus (arhitektid Künnapu ja Padrik AB) metallkatuste kategoorias Grand prix. Konkursil hinnatakse eelkõige katuse- ja fassaadiehitajate tehnilist meisterlikkust ning samas objektide tehnilist keerukust.\nBerliini kokku tulnud rahvusvaheline žürii valis igas kategoorias välja neli nominenti, nende hulgas oli ka Maleko ehitatud T1 Mall katus.\nGrand prix kõigis neljas kategoorias kuulutatakse välja 27. septembri 2019 õhtul Edinburghis IFD kongressi raames toimuval pidulikul galaõhtul.\nT1 Mall arhitekt Antonio Lavieri. Katuseehitaja Maleko AS. Katusematerjal Technonicol SBS-rullmaterjal.\nSildid: aasta katusEKFMLkatuskatuseehitusmaailma parimad


I AM PHOTOGRAPHER > Blogi > Nikon võitis jälle TIPA auhinna. Autasustati mudeleid D7000 ja COOLPIX P300\nNikon võitis jälle TIPA auhinna. Autasustati mudeleid D7000 ja COOLPIX P300 (27.04.2011)\nAmsterdam, Holland, 21. aprill 2011 – Nikon Europe teatas täna, et nad võitsid kaks kõrgelt hinnatud TIPA (Technical Image Press Association) auhinda. D7000 võitis parima professionaalse digipeegelkaamera ja COOLPIX P300 parima üldotstarbelise kompaktkaamera auhinna.\nTIPA on Euroopa juhtiv fotograafiaajakirjade ühing. Selle auhindu valivad Euroopa 29 fotograafiaajakirja 13 riigist ja need antakse toodetele, mille žürii tunnistab omas kategoorias parimaks nende üldise kvaliteedi, omaduste ja lõppkasutaja huvide seisukohalt.\nNikon Europe'i tootejuht Jordi Brinkman ütleb: „Me oleme väga uhked, et D7000 suutis korrata oma eelkäija D90 edu, mis võitis sama auhinna aastal 2009. Me püüame digipeegelkaamerate professionaalsetele kasutajatele pakkuda alati ülimoodsaid tehnoloogilisi võimalusi, mis meeldivad eelkõige kirglikele fotograafidele, kes otsivad alati võimalust astuda sammuke edasi oma loovuse väljendamisel. Me oleme eriti rahul sellega, et mõjukas TIPA organisatsioon kiitis just D7000 mitmekülgsust.”\nSander van Velzen, Nikon Europe'i tarbijatoodete tootejuht lisas: „Meile on asjatundlikelt fotograafidelt tulnud COOLPIX P300 kohta väga head tagasisidet. Eriti meeldis neile hiljuti väljatöötatud üliere f/1.8, 24 mm lainurgaga suumobjektiiv ja sellega saavutatavad hämmastavalt elutruud pildid. TIPA antud auhind räägib enda eest: see on siiani üks meie parima kvaliteediga kompaktkaameraid.”\nParim professionaalne digipeegelkaamera Nikon D7000\nTIPA žürii kommenteerib: „Nikon D7000 avaldas meile muljet kui ajakohase DX-formaadiga digipeegelkaamera (APS-C suurus) etalon. Sellel on 16,2 MP CMOS-pildiandur, kuni 100 kaadri ulatuses kuus kaadrit sekundis sarivõte ja täisajaga automaatse teravustamisega 1080p täiskõrgeraldusega videosalvestus. Kaks SD-kaardi pesa, 100% pildiotsija ja ere 3-tolline LCD-ekraan reaalaja vaatega muudavad selle kaamera väga mitmekülgseks tööriistaks. Magneesiumisulamist pealmine ja tagumine kate, spetsiaalsed ilmastiku- ja tolmukindlad tihendid ja 150 000 kasutustsükliga katikusüsteem annavad sellele professionaalse jume.”\nParim üldotstarbeline kompaktkaamera: Nikon COOLPIX P300\nTIPA žürii kommenteerib: „Nikon COOLPIX P300 on stiilne kompaktkaamera, millel on tähelepanuväärselt võimas f/1.8 objektiiv, alates 24 mm (35 mm ekvivalent) ja 4,2-kordne optiline suum. Kõrge peegeldusindeks tagab veelgi teravamad ja kõrgema kontrastiga pildid. Kombineerides seda võimsa 12,2 megapikslise taustvalgustatud CMOS-anduriga pakub see kaamera suurepärast pildikvaliteeti ka hämarates tingimustes. P300 suudab filmida täiskõrgeraldusega (1080p), kuid samas ka aegluubis, salvestuskiirusel kuni 120 kaadrit sekundis.”


Linoleum vs vinüül (Koduarendus) | Erinevus sarnaste objektide ja terminite vahel.\nLinoleum vs vinüül\nLinoleum on valmistatud looduslikest toodetest ja vajab rohkem hooldust, kuid on keskkonnasõbralikum kui vinüül põrandakate. Linoleumi põrandaid on saadaval laiemas värvivalikus. Vinüül on\n10–15 aastat Vastupidav, kuid võib kriimustada või mõlkida\nLinaseemneõli, kork, puidujahu, mineraalsed täiteained, värvained. Naftast valmistatud sünteetiline materjal.\n3–8 dollarit ruutjalga kohta. Paigaldatud 2–7 dollarit ruutjalga kohta.\nÕiglane Õiglane vaeste suhtes\nRaske, amatööridele ei soovitata. Liimimine; koorige ja kleepige üle puit, tsement või varem paigaldatud põrandakate\nLinoleum on põrandakate, mis on valmistatud taastuvatest materjalidest nagu tahkestatud linaseemneõli (linoxyn), männi kampol, jahvatatud korgitolm, puidujahu ja mineraalsed täiteained, näiteks kaltsiumkarbonaat, kõige sagedamini kotleti või lõuendi alusele. Vinüülkompositsioonist plaat (mida tavaliselt nimetatakse ka vinüül-asbesti põrandakiviks) on viimistletud põrandamaterjal, mida kasutatakse väga laialdaselt nii elamutes kui ka ärihoonetes alates 1950. aastate algusest kuni 1980. aastate alguseni..\nNiiskuskindel, kuid mitte täielikult veekindel. Halva paigalduse korral võib kahjustada vett. Mitteläbilaskev\n1,5–5 mm 1,5–5 mm\nNõuab viimistlemist korra või kaks aastas. Üksiku rebimise või lõike võib asendada sama kujundusega plaastri või plaadiga. Üksiku rebendi või lõike võib asendada sama kujundusega plaastriga, kuid parem väljavahetamine on parem kulumisvõimalus.\nNõuab viimistlemist korra või kaks aastas. Saab taastada plaastritega. Pole kergesti taastatav; tuleb pärast kaitsekatte kulumist asendada.\nKalduvus niiskuskahjustustele, eriti kui tegemist on erineva plaadiga. Kalduvus kärbetele ja pisaratele\nJah, koosneb taastuvatest toodetest ja on ringlussevõetav / biolagunev. Loo mürgiseid kõrvalsaadusi; pärast paigaldamist väikestes kogustes lenduvaid orgaanilisi kemikaale. Uuemad tootjad toodavad keskkonnasõbralikumaid, vähesaastavaid materjale.\nSisu: Linoleum vs vinüül\n5 Asendamine ja hooldus\nLinoleum on valmistatud taastuvatest materjalidest. See leiutati 1800. aastate keskel, kui üks inglane märkas värvipurgis tahkunud linaseemneõli kummist nahka. Lisaks linaseemneõlile sisaldab linoleum männi kampolit, puidujahu, jahvatatud korgitolmu, mineraalseid täiteaineid ja sellel on lõuendi või kotikese alus. Värviskeemide loomiseks lisatakse värvaineid ja pigmente. Linoleumi müüakse lehtede ja plaatidena.\nLinoleumi on paljudel juhtudel keeruline paigaldada, samas kui vinüülpõrandakatteid, mida saab osta eelnevalt lõigatud ruutudena, millel on juba plaatide liim, võib olla üsna lihtne paigaldada.\nVinüülpõrandad on valmistatud vinüüllehtedest, mis on nafta ja muude kemikaalide sünteetiline toode, vildist, klaaskiust ja värvainetest. Seda saab valmistada väga erinevates viimistlusmaterjalides. Lehtvinüül on saadaval suurtes rullides, kuid vinüül on saadaval ruutude ja plaatidena, mis sarnanevad plaatide või lehtpuuga.\nVaadake linoleumi ja vinüüli võrreldes allolevas videos:\nLinoleum oli varem valik ainult kommertsruumides, näiteks haiglates ja koolides, kuid nüüd on ta uuesti tõusmas vinüüli rohelise alternatiivina. See ei ole allergeenne ja sellel on loomupärased antibakteriaalsed omadused (seega selle populaarsus haiglates). See on väga vastupidav kriimustustele ja kulumisele ning värvitud kogu ulatuses, mitte ainult peal. See on ka taaskasutatav ja biolagunev. Selle eluiga võib olla vinüülist kolm korda suurem.\nVinüülpõrandakate on veekindel, odavam ja palju lihtsamini paigaldatav. Paigaldamine võib olla nädalavahetuse DIY projekt. Samuti on vinüül vähem tundlik erinevate puhastusvahendite suhtes. Kuna tegemist on sünteetilise tootega, on see saadaval väga erinevates viimistlusmaterjalides ja stiilides. Vinüül võimaldab põrandakatte alla paigaldada ka polstri, muutes selle saagiseks ja elastseks, mis aitab ruumi soojustada.\nLinoleumi on üsna raske korralikult paigaldada. Kuna see pole täiesti veekindel, võib halb paigaldamine põhjustada niiskuse läbitungimist, mis kahjustab materjali ja aluspõrandat, seetõttu on üldjuhul vajalik professionaalne paigaldamine. Linoleum on ka puhastusvahendite suhtes tundlikum ja vale tüübi kasutamisel võib see kahjustada.\nVinüülpõrandakatete pikaealisus sõltub suuresti selle kaitsekattest. Kui see on läbi kulunud, ei saa kulunud põrandakatteid vähe vahetada. Sünteetilise materjalina tarbib vinüül rohkem energiat, et tekitada mürgiseid kõrvalsaadusi, ning eraldab väikeses koguses lenduvaid orgaanilisi kemikaale ka pärast paigaldamist. Vinüül ei ole biolagunev ja seda on väga raske taaskasutada.\nLinoleum tuleb paigaldada täiesti kuivadele ja parandatud pindadele. Isekleepuvad plaadid on kõige lihtsamini paigaldatavad, kuid niiskuskahjustuste vältimiseks peavad need olema ideaalselt joondatud ja lõigatud. Ujuvas stiilis põrandakatetes kasutatakse korkpõhjaga klõpsutatavaid plaate või plaate, kuid see stiil on vee suhtes kõige tundlikum. Lehtlinoleumi (kõige vastupidavam linoleumi vorm) paigaldamine on eriti keeruline ja hõlmab linoleumi alla põrandaliimi ja pealmise viimistluskihi paigaldamist..\nVinüülpõrandakate hõlmab etappe, sealhulgas liimi tükeldamine, paigaldamine ja laotamine, kui see on lehe kujul. Kuid vinüül on nüüd saadaval eellõigatuna ruutudena plaatide sarnaseks või ribadena puitpõrandate meenutamiseks. Samuti on need isekleepuvad, mis lihtsustab paigaldamist.\nAsendamine ja hooldus\nLinoleumit tuleb regulaarselt pühkida, tolmu pesta või tolmuimejaga. Tugevaid keemilisi puhastusvahendeid ei tohiks kunagi kasutada. Parimad on õrn nõudeseep ja kuum vesi. Põrand tuleks kord või kaks aastas viimistleda, kuna see on linoleumi pikaealisuse säilitamiseks ülioluline. Plaatide tüüpi põrandad ei tohiks kokku puutuda liigse veega. Kahjustatud lehtlinoleumi saab parandada plaastritega, kui saadaval on sama mustriga materjal. Kahjustatud plaadid saab välja vahetada.\nKui vinüülpõrandakate on tavaliselt kulumiskindel, siis vinüülpõrand kaob aja jooksul ja vajab lõpuks väljavahetamist. Vinüüli abil on plaatide tüüpi põrandakatete asendamine lihtne kahjustatud või kulunud plaatide asendamine, mis on väljakutseks vaid juhul, kui kõnealune plaat on tootmisest väljas või kui teil pole käepärast ühtegi varukatust. Leht-tüüpi vinüüli abil saab kahjustusi parandada, sulatades pealispinna vedela õmblusmassiga või lappides materjali topeltlõikamise teel.\nÜks linoleumi tugevamaid müügiargumente on suhteliselt madalad keskkonnaprobleemid. Sellel on madal toksilisus, ei esine lenduvaid orgaanilisi ühendeid, see on taastuv ja ringlussevõetav.\nVinüüli tootmine hõlmab märkimisväärset energiatarbimist ja loob toksilisi kõrvalsaadusi. Samuti on teada, et see eraldab pärast esimest paigaldamist väikestes kogustes lenduvaid orgaanilisi kemikaale. Enne 1980ndate lõppu paigaldatud vinüülpõrandad võivad sisaldada asbesti ja nende ohutuks eemaldamiseks on vaja spetsiaalset protsessi. Põrandakatete tootjad toodavad nüüd aga vinüülpõrandaid, mis saavutavad vähese kiirgusega materjalidele LEED-krediidi IEQ4.3.\nLinoleum hinnaga 3–8 dollarit ruutmeetri kohta on tavaliselt kallim kui vinüül (2–5 USD ruutmeetri kohta).\nLinoleum teeb tagasituleku - HGTV rekonstrueerib\nLinoleumi vannitoa põrandaküsimused - About.com põrandakate\nVikipeedia: vinüülkompositsiooni paan\nKeeleteadlane vs polüglott


Sinihallitusjuustu kevad |\nPosted on 20/04/2009 20/04/2009 by vello\nKena kevad oli saabunud. Lilleke lõõris peenral, linnuke puul. Päike soojendas oma kuldkollaste kiirtega juba vaikselt rohetama löövat aeda ning sillerdas rõõmsalt väikese hubase aiamaja akendes. Aiamaja sees istus aknal väike tükk kurba sinihallitusjuustu kes ohkas ” oohhh… nii kena kevad ja mina siin nii üksi… nii üksi”.\nSinihallitusjuustukesel ei olnud elus hästi läinud. Lapsepõlv möödus küll rõõmsalt laagerdustehases hängides ja noorusaastad pakkimisvabrikus tsillides, kuid küpsed ja kõige väärtuslikumad elutunnid suukoopas ja seedekulglas olid temast mööda läinud.\nNimelt oli ta eelmine suvi sinna samasse aiamajja reisinud koos ühes kilekotis olnud – 4 pudeli veini, viinamarjade, kondoomide, küünalde ja Michael Buble CD’ga. Veinid avati, CD pandi mängima, küünlad läideti, kondoomid paigutati teksade tagatasku, viinamarjad ja sinihallitusjuustutükid asetati taldrikule.\nÕhtu arenes, tunnid möödusid. Väike sinihallitusjuustutükike istus taldrikul, ajas enda kaenlaalused õieli ja üritas levitada parimat aroomi, et teda ikka valitaks, kuid kuri saatus mängis talle vingerpussi. Ta oli viimane allesjäänud tükike juustu taldrikul, kuid ennem kui järg viimaks temani jõudis, pühkis üks energiline karvane käsi kõik nõud ja klaasid laualt maha ning asendas need lillelise sitskleidi, roosade kannikate ning punaste stringidega.\nÕhus lendlev juustutükike põrkas vastu tooli seljatuge ning sealt rikošeti saanuna maandus aknalaual. Seal istudes nägi rõõmsat kondoomipoissi, kes talle lehvitas ja karjus, ” Juhuuu… läheb peoks!!!” Kondoomipoiss karjus talle midagi veel, kuid juustutükike ei saanud midagi aru, sest kõik sõnalõpud kadusid ära…\nJa aeg läks. Juustutükike ootas kannatlikult mitu tundi, ootas terve öö ja hommikupooliku, et teda märgataks, kuid asjata. Lõpuks tuled kustutati, aiamaja nagisev uks suleti ning siis saabus üksindus.\nÜksindus… hilissuvi, sügis, talv.\nPikad ja masendavad hallid päevad – täis tolmu ja kopitanud õhku. Korra või kaks kuulis ta ka uudishimulikke rotte, kes omavahel arutasid…\nHääl 1. “Kuidas see tükk juustu ikka nii värske välja näeb ja lõhnab… kas mürgitatud?”\nHääl 2. “Ei usu, et mürgitatud aga säilitusained täis nähtavasti”.\nHääl 1. “Ähhh ei olegi müritatud?… ma lähen söön ta siis ära!!!”\nHääl 2. “Hull peast!!! … surma tahad saada ve!!! … Valdur eelmine aasta ju maitses ühte diivani polstrivahele kukkunud vorstitükki, mis samamoodi nägi kena ja isuäratav välja… järgmine päev juba andis otsad. Pea seda meeles poeg, säilitusained on sama mis mürk, surm!”.\nNii istuski juustutükike üksi seal aknal, vahest vaatas õue, vahest piilus lootusrikkalt majakese ust – ehk keegi tuleb ja märkab. Enamus ajast siiski ta magas rahutut und ja nägi hirmu-unenägusid sellest, kuidas ta on keset odavat sulajuustumerd asuval kõrgel tuulisel kaljunukil ning tal pole tiibu.\nKui jälle oli mõni päikesepaistelisem päev, siis laulis ta:\nOlen väike sinihallitusjuust,\nma ei ole tehtud puust,\nolen hoopis täis säilitusaineid,\nrahvas tehke mulle laineid…\nSeepeale tõstis ta oma käed ta tegi ise endale laineid – kujutades endale ette, et ta on suur rokk-staar ja esineb parajasti kümnetele tuhandetele bakteritele kusagil inimkõhus asuval staadionil.\nNii see aeg läks ja venis, venis ja läks.\nJa siis saabus kevad. Lilleke lõõris peenral, linnuke puul. Päike soojendas oma kuldkollaste kiirtega juba vaikselt rohetama löövat aeda ning sillerdas rõõmsalt väikese hubase aiamaja akendes. Aiamaja sees istus aknal väike tükk kurba sinihallitusjuustu kes ohkas ” oohhh… nii kena kevad ja mina siin nii üksi… nii üksi”…\nKorraga kuulis juustutükike aiamajale lähenevaid samme… uks lükati raginal lahti ning juustutükike nägi valgusjoas sisseastuvat väikest paksu punnis põskedega poisikest. Sel hetkel rõkatas juustutükikese süda rõõmust ning hinges kõlas tal:\nPosted In Sisukas stooriTagged In elu, loodus, söök/jook, sotsiaalne\nKuidas majanduskriisis ellu jääda – II osa. Nõuandeid naistele.\nOne thought on “Sinihallitusjuustu kevad”\n24/04/2009 at 12:55 pm\nNii armas lugu :D


COVID-19 valmisolekukava: eesmärk on hoida uuel viirushaiguste hooajal ühiskond avatuna - Kesknädal\nFoto allikas: Pexels/Sotsiaalministeerium\nValitsusele esitletud strateegiadokument „COVID-19 valmisolekukava 2022/2023 viirushooajaks“ keskendub eesmärgile hoida uuel viirushaiguste hooajal ühiskond lahti ja tagada lastele võimalus käia koolitundides kohal terve õppeaasta jooksul.\n„Meie eesmärk on hoida ühiskonda avatuna. Riiklikud piirangud kehtestatakse ainult juhul, kui need on vältimatult vajalikud inimeste tervise kaitsmiseks. Eelkõige räägime stsenaariumist, kui tuleb uus viirustüvi, mis läheb läbi nii vaktsineerimise kui ka läbipõdemise teel omandatud immuunsusest. Aga see on praegu väikse tõenäosusega stsenaarium,“ rääkis tervise- ja tööminister Tanel Kiik.\n„Omikronist raskemini kulgevate tüvede esiletõus ei ole teadlaste hinnangul väga tõenäoline, aga välistada seda loomulikult ei saa. Loodame parimat, aga valmistume halvimaks. Me oleme kahe aasta jooksul selle viirusega koos elama õppinud – meil on olemas vaktsiinid, ravimid ja üha paremad teadmised COVID-19 haiguse kulgemisest. Igaüks saab elu avatuna hoidmisse panustada: mida suurem on Eestis ja kogu maailmas vaktsineerituse tase, seda väiksem on võimalus uute tüvede tekkeks,“ kirjeldas Kiik.\nStrateegiadokument „COVID-19 valmisolekukava 2022/2023 viirushooajaks” valmis Riigikantselei, Sotsiaalministeeriumi ja selle allasutuste, Teadusnõukoja, Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi, Haridus- ja Teadusministeeriumi ning Kultuuriministeeriumi koostöös.\nTore et tuli ka koroonaviiruse levik meelde. Ukrainas elavatest inimestest on muidugi kahju aga meist ei olene midagi ja tuleb tegeleda oma riigis inimeste heaolu kindlustamisega. Kellegi peale pole loota.brüsseli tegelased tegelevad sanktsioonide väljamõtlemisega ja Bideni ees pugemisega tahtmata näha et peamiselt just tema ässitamise tõttu käib sõda.\nPole vaja muretseda,eestlane on muretseja rahvas-auto,lapsed,maja ja covide kõrvale muretseme sügiseks\nkoolibuss\t4 päeva ago\nKena oleks sisse seada koolibussid, et riskirühmad ei saaks lastelt nii sageli nakkust.\nTeate väga hästi, et kui keegi nakkuse saanud või mitte, tal täiesti ükskõik ,kas nakatab teisi või mitte. Pole ju nii eluvõõras? Busside ja rongide ventilats. peab midagi kardinaalselt ette võtma .Koostöös teadlastega pole see ju nii kulukas ja keeruline. KUidagi suunata salongiõhk läbi UV kiirgurite…?\nMiks ei ole meil saadaval neid kaelaskantavaid UV kiirgusegs puhastatud õhku näo juurde suunavad KAELAVÕRUD. Miks nad ikka veel maksavad pesumasina hinna. Riskirühmad vajavad neid kohe ja tasuta.\nÜhissõidukites räägitakse, hüütakse, lobisetakse telef. MITTE KEEGI ei kanna maski -ebamugav-ei pea ju.\nAga riskirühmal haiglas länbuda on mugav. ? Egas neil autot pole.\nOmav. PEAVAD leidma võimalused tellida FFP3 rwspiraat. ja neid tasuta jagama riskirühmadele, samuti desinfits,vahendid /mittegeeljad,et nendega saaks kauplustest ostetud pakendid üle tõmmata/,sest need on neile liiga kallid.\nEt vaktsineerimine surma eest kaitseb 60% ja mittevakts.40% on nüüdseks vist selgeks saanud? Vaktsineerimise TAGAJÄRJED võivad samahästi võtta see 10% hinge välja eakatelt.Seega fifty-fifty.\nMIllised on need ravimid? Remidoviir ei aita ju.\nusklik\t2 päeva ago\nSoome leht kirjutab, jooksis netist läbi, et Portugalis, kus on kõige rohkem vaktsineertuid 90% on kõige rohkem nakatumisi ja kõige suurem surevus, järgneb Soome. Hoolimata, et ilmad nüüd soojad ja püikest rohkem.\nPalun,mis on nende ravimite nimed, millega koroonat ravitakse, need uued mõtlen.


Ilves: Eesti on valmis Venemaaga dialoogiks kõigil teemadel - Äripäev\nIlves: Eesti on valmis Venemaaga dialoogiks kõigil teemadel\n28. juuni 2008, 13:26\nTänasel kohtumisel Venemaa Föderatsiooni\npresidendi Dmitri Medvedjeviga Hantõ-Mansiiskis ütles Eesti riigipea Toomas\nHendrik Ilves, et naaberriikide omavahelist läbikäimist võiks edaspidi\niseloomustada suhtlemine rohujuure tasandist presidentideni ja tihe koostöö.\nEesti ja Venemaa presidentide ligi tunnipikkune kohtumine Hantõ-Mansiiskis keskendus kahe riigi suhete hetkeseisule ja mitmete probleemide võimalikele lahendustele, vahendas presidendi kantselei.\n“Eesti on valmis avameelseks, asjalikuks ja püsivaks dialoogiks kõigil teemadel, mis puudutavad meie suhteid,” kinnitas president Ilves.\nEesti riigipea sõnul tuleks lähitulevikus keskenduda küsimustele, mille lahendamine tooks kasu mõlema riigi kodanikele, olgu selleks näiteks uue Narva jõe maanteesilla ehitus või Peipsi järve ökoloogiline kaitse.\nPresident Ilves kinnitas, et Eesti on valmis peamiselt majandusküsimustega tegeleva valitsustevahelise komisjoni (VVK) töö taasalustamiseks. Rääkides ettevalmistamisel olevatest Eesti-Vene lepingutest, ütles Eesti Vabariigi president, et Eesti on valmis alustama läbirääkimisi nn sõjahaudade lepingu asjus, mis on kindlasti oluline nii Vene kui ka Eesti poolele, ja mis peaks tagama uurijatele vastastikku vaba juurdepääsu arhiividele, et leida andmeid meie esivanemate matmispaikadest.\nPresidentide kohtumisel käsitleti ka välisministrite poolt sõlmitud Eesti-Vene piirilepingu küsimust. Eesti riigipea meenutas, et Eesti on selle ratifitseerimise lõpetanud.\n“Ma kinnitan veelkord - Eestil ei ole ühelegi oma naabrile ei territoriaalseid ega majanduslikke pretensioone, Eesti tunnistab jätkuvalt piirileppe allkirjastanud välisministrite Urmas Paeti ja Sergei Lavrovi poolt kokkulepitud piirijoone kulgemist,” rõhutas president Ilves.\nEesti ja Venemaa riigipeade kohtumisel käsitleti ka Euroopa Liidu ja Venemaa suhteid, mida detailsemalt arutati päev varem toimunud Euroopa Liidu ja Venemaa tippkohtumisel. President Ilves tervitas Euroopa Liidu ja Vene uue raamlepingu (PCA) läbirääkimiste algust ning tõdeti, et selle lahenduse leidmine on mõlema poole huvides.\n29. juuni 2008, 13:20\nMikser: Ilvese lahkumine oli põhjendatud 13\n29. juuni 2008, 11:42\nIlves lahkus keset riigiduuma väliskomisjoni juhi kõnet 16


Kuidas arve rekvisiite muuta? – Bauhub\nKuidas teenuse hind kujuneb?\nKui pikaks perioodiks Bauhubi eest tasuda tuleb?\nKellele Bauhubi arve saadetakse?\nKust saab Bauhubis arveid vaadata ja alla laadida?\nKuidas peale prooviperioodi Bauhubi kasutamisega jätkata?\nKuidas tellimusmudel määrata?\nKuidas enda tellimus lõpetada?\nKuidas enda tellimusmudelit muuta?\nKuidas arve rekvisiite muuta?\nKui te hakkate Bauhubis uut projekti looma, siis veenduge alati, et uut projekti luues oleksid teie tellimuse andmed korrektsed. Kui te olete saanud arve, kus on mõni väli valesti kuvatud, siis võtke meiega ühendust info@bauhub.ee.\nPeale projekti loomist on võimalik rekvisiite muuta tellimuste seadetetest. Selleks minge ettevõtte seadetesse, klikkige ikoonile "Tellimused" ning valige "Seaded". Antud vaates kuvatakse teie ettevõtte kõik aktiivsed projektid.\nKui tellimusmudel on kuupõhine või aastane, siis teil on võimalik iga projekti rekvisiite eraldi määrata. Kui tellimusmudeliks on valitud koondarve, siis saadetakse teile arved ühele aadressile, mida on teil võimalik samuti muuta.\nKuidas tellimuse arve tüüpi muuta?\nKas ma saan tellimuse erinevale aadressile vormistada?\nKas varasemalt loodud arvet on võimalik muuta?\nKas Bauhub projekti aegumise kohta teavitusi saadab?\nMiks ma sain e-arve asemel tavalise PDF-faili enda e-mailile?\nMiks minu projekt suletud on?


Tiia Tiik, minu blogi: 2015 muutuvad invatakso hinnakirjad\nTallinna Sotsiaal- ja Tervishoiuamet teatab, et alates 1. jaanuarist 2015 muutuvad invatakso hinnakirjad. Tulenevalt läbiviidud riigihankest jäi teenuse osutamine Tulika Takso AS-le. Uuel aastal suureneb limiit, et tagada sõitude mahu säilimist invatakso klientidele. Tulika Takso osutab teenust järgmiste hindadega: sõidualustamise tasu 3,65 eurot, takso ootetunni hind 11,82 eurot, takso läbisõidu kilomeetrihind 0,69 eurot päevasel ajal ja 0,80 eurot öisel ajal. Taksokaardi kasutajatele kuulimiit 39 eurot, millest kliendi omaosalus ¼ arvest. Termaki Autopargi AS osutab teenust järgmiste hindadega: taksoteenuse ratastoolibussi poole tunni (kuni 35 minutit) hind 20 eurot ja ühe tunni hind 25,50 eurot. Kuulimiit ratastoolibussi kasutajatel on 160 eurot kuus (ehk arvestuslikult 8 poole tunnist sõitu). Klientide omaosaluseks on sõidualustamistasu 1 euro ja iga sõidetud kilomeetri eest 0,10 eurot.\n- detsember 30, 2014


Heiksi blogi: Loomakaitsenali: "Tänage ikka härra Valnerit!"\nLaias laastus toimib asi nii, et pärast seda kui üles ärkan ja esimese kohvi naha vahele surun, siis lükkan ka telefoni sisse ning õhtul pärast kümmet lülin naiska tungival nõudmisel selle rääkimiseaparaadi välja. Alati ma ei jõua ega tahagi aga vastata ja siis üks numbritest suundub Kristinale ja teine Kristile, kes abivajajaid nõustavad.\nJa suhtlebki Kristi ühel heal päeval toreda memmega, kellel mure suur. Kristi näeb vaeva ja korraldab kõik ära ning hädaline loomake sai abi. Memmeke helistab õnnelikuna õhtul tagasi:\n"Ja tänage siis südamest härra Valnerit!"\n"Mis see Valner siia puutub? Tema ei tea üldse sellest loost midagi! Mina ju aitasin teid!"\n"Sedant nüüd küll lapsuke, aga tänage ikka härra Valnerit! Tänage kindlasti Valnerit! Eks ole?"


Pepsi üllatas kasumiga - Äripäev\nPepsi üllatas kasumiga\n17. aprill 2014, 21:30\nRaido Neemre 17. aprill 2014, 21:30\nPepsi avalikustas oma esimese kvartali aruande, mille kohaselt ettevõtte kasum kasvas 13% 1,22 miljardile dollarile ehk 79 senti aktsia eest. Aasta varem oli ettevõtte kasum 1,08 miljardit dollarit ehk 69 senti aktsia eest.\nKorrigeeritud kasum aktsia kohta oli 83 senti. Ettevõtte aastakasum kasvas 12,62 miljardi dollarini varasemalt 12,58 miljardilt dollarit, teatas karastusjookide tootja täna.\nAnalüütikud ennustasid aktsia hinnaks 75 senti ning aastatuluks 12,39 miljardit dollarit, vahendab FactSet. Ettevõte sõnas, et 2014. aastal oodatakse tulude kasvuks 7%.\nEnne turgude avamist tõusid ettevõtte aktsiad 3,8%.


Saatanlikult kirglik õhtu jõulueelses Tallinnas\nTango on oma salapäraga juba üle sajandi vallutanud maid ja inimeste meeli. See kunagi saatanlikuks peetud tants peegeldab suuri tundeid ? armastust, vihkamist, kirge ja armukadedust.\n?Teie ees saavad kahe tunni jooksul olema meie parimad tantsijad,? lubab Tango Seduccioni lavastaja, koreograaf ja esitantsija Gustavo Russo. Pressiesitlusel nähtud katked kolmeosalisest etendusest ei lase ses kahelda. Tantsijate sammuseadmine on põhjamaise temperamendi jaoks rabav, kuid suurimat rolli mängib hingestatus, milleta õiget etendust ei sünniks. ?Suur süda on selle tantsu juures peamine,? kinnitab Russo.\nTango Seduccioni tähed on võlunud vaatajaid üle kümne aasta, esinenud vaimustavate etendustega mitmel pool maailmas. Meie publikuni jõuab seekord nende kolmas programm ? omanäoline ülistuslaul tangole, mosaiik inimtunnete laiast skaalast. Laupäeval Tallinna Linnahallis esinevad tantsijad on võitnud hulgaliselt auhindu rahvusvahelistel festivalidel.\nTango Seduccion on loodud Astor Piazzolla muusikale, kes oskab suurepäraselt oma heliteostes edasi anda tangos peituvat dramatismi. ?Kui aga Piazzolla muusikale, mitmete tuntud koreograafide peensusteni läbitöötatud tantsuseadetele ja temperamentsetele tantsijatele lisada veel efektsed ja isikupärased kostüümid ning valgusemäng, siis saame tulemuseks suurepärase tangoetenduse, mis väärib vaatamist,? kinnitab korraldaja Valentina Kolomainen.\nTango sünnimaal Argentinas on see tants kõige ehedam ja tangorütmid kõigil veres.\nSeal on tango rohkem kui lihtsalt tants, see on argentiinlaste usk ja armastus, nende kirg, valu ja isikupära. See on kahe partneri ? mehe ja naise vaheline duell, ürgne tõmme teineteise poole, tantsuline varitsusmäng ? kes keda suudab alistada, kus võidab tugevam, tahtejõulisem, meeletum\nPärast etendust on ka põhjamaisel publikul võimalus oma temperament proovile panna. Fuajees on elav muusika ja tantsuplats kõigile avatud. Töötavad baarid. Külastajad on oodatud pidulikus riietuses.\nTango Seduccioni lavastaja, koregraaf ja esitantsija Gustavo Russo (pildil) sündis 1970. aastal Buenos Aireses. Argentina tangot kui kunsti on ta õppinud alates 16. eluaastast.\nJuba 18aastaselt ilmnes, et Gustavo on üks maailma andekamaid Argentina tango tantsijaid. Ta alustas oma rahvusvahelist karjääri, osaledes tähtsamates tangoetendustes, filmides ja teleprogrammides.\nProfessionaalne karjäär algas 1990. aastal, kui noormees tantsis sellistes tangoetendustes nagu ?Taconeando?, ?La Ventana?, ?La Veda?, ?Che Bandoneon?, ?Senor Tango? ja ?The Argentine Tango Show?.\nTa esines solistina teleprogrammis ?The Big Value of the Tango?, reisis Ameerika Ühendriikides ja Mehhikos koos Mariano Moresiga, tantsis peaosa tangoetenduses ?Viva Tango?, mis võitis auhinna Estelares del Mar kui parim tangoetendus.\n1992. aastal kutsuti Gustavo tantsima maailmakuulsasse Tango Passioni truppi, mille koosseisus esines mitmel pool maailmas, kaasa arvatud hooaeg Broadwayl. Kuni 1999. aastani oli selle trupi esitantsija ja staar.\n1999. aastal lõi Gustavo Russo tantsukompanii Tango Seduccion, kus lavastas ja seadis tantsud oma uuele tantsuetendusele ?Tango Seduccion?.\nMaailmas on kaks tangomaad, Argentina ja Soome, kus tango on populaarne nii muusika kui ka tantsuna. Tantsitakse aga erinevalt.\nArgentina tango võib jagada kolmeks: tango-tango, tango-milonga ja tango-valss. Kõik kolm tango varianti on oma olemuselt erinevad. Esimene on aeglane partneri tunnetamine ja juhtimine, tants nagu jutustus. Teine, tango-milonga, on kiirem variant, kus tango põhisamme tantsitakse kiirema tempoga. Kolmandas variandis esitatakse sammud ja figuurid valsirütmis kolme peale.\nEnnekõike on kõik need kolm tangot kui sõnatu jutustus partnerile, mil tantsivad enamasti jalad. Sellist väljapoole elatud kirge ja teravaid peapöördeid, nagu me seltskonna- või võistlustantsus näinud oleme, Argentina tangos pole. Partneri tunnetamine on väga tähtis igas eluvaldkonnas, miks mitte õppida seda argentina tango kaudu?


Kormoranid teevad Tondisaarel puudele häda\nTänavu pesitseb Võrtsjärves asuval Tondisaarel umbes 30 kormoranipaari, see aga tähendab hukku saarel kasvavatele puudele, millel linnud pesitsevad või puhates istuvad. Puudele saab saatuslikuks happeline linnusõnnik.\n«Olukord Tondisaarel on üsna kehv: enamik puid on välja langemas, ennekõike need, millel on pesad,» nentis Võrtsjärve limnoloogiakeskuse juhataja Ain Järvalt. «Sügiseks jääb lehestikku ilmselt vähe järele.»\nJärvalti sõnul näevad linnusõnnikuga valgendatud tüved välja kui kunstpuud ning nende taastumine võtaks aastaid aega. Kormoranid on aga visad vanast kolooniast loobuma.\nEriti palju oli kormorane saarel kevadel, kui pesapaiga pärast käratses umbes 700 lindu.\nVastuseks ühe kaluri soovitusele viia saarele kährikuid arvas Järvalt, et need kormoranide kolooniat ei mõjuta, sest nende lindude pesad on puude otsas. Vaid puude puududes teeb kormoran pesa maapinnale. Küll aga on saarel maas ja roostikus arvukalt partide, kajakate ja tiirude pesi, mida kährik kindlasti laastaks.\nVõrtsjärve sihtasutuse juhataja Jaanika Kaljuvee ütles, et vastavalt keskkonnaameti soovitusele pesitsemisajal linde mitte häirida ei toimu suve keskpaigani Tondisaarel mingeid üritusi. 30. juulil on seal ümbritsevate valdade ühisüritusena simman.\nVikipeedia andmetel kasvab saarel üks kuusk, kaski, pärni, lepavõsa ja kibuvitsapõõsaid ning laugeid kaldaid katab ja ümbritseb roostik.


Vaiko Eplik: «Võidavad targad, mitte head.» - Teater Vanemuine\nVaiko Eplik: «Võidavad targad, mitte head.»\nKõige pikemad aplausid, kõige kiledamad kiljed. Seda kõike enne staari lavale naasmist ehk siis, kui Tartu rokkooperis Juudast laulnud Vaiko Eplik etenduse järel publikule kummardama tuli. Ise helendab tagasihoidlikkust: «Mina ei ole õige inimene selle üle otsustama, kas Juudas tuli hästi välja. Ütleme nii, et polnud viga.»\nKui pilli- ja piljardifänn, rokklaulja Eplik mullu detsembris Juudase rollile kandideerimas käis, kohmas ta: «Jesus Christ Superstar» on ainus muusikal, milles üldse osalema soostuks. Roll meeldis. Ehkki esimene reaktsioon, kui teda konkursile kutsuti, oli küüniline: näitas kutset bändikaaslastele ja siis naerdi koos kümme minutit jutti. Südamest. Alles seejärel hakkas nüüdne menu-Juudas pakkumist kaaluma. Ja läks. «Mõtlesin, et kui mina ei lähe, kes siis laulab,» muigab Vaiko. «Juudas nõuab rokilikku lähenemist, kuid enamik meie rokklauljaid ei sobi kas füüsiliste parameetrite poolest või ei ole siis häälel piisavat ulatust. Mul endalgi oli selle partiiga maadlemist.» Vastu võttis kutse rollile sellepärast, et vajas vokaalselt väljakutset. «Kirjutan kogu aeg ise endale lugusid ning on oht muganduda: kirjutad vastavalt oma registrile ja kõige mugavamasse helistikku. Nii võid lauljana vaikselt alla käia.» Muide pelgas ka. Seda teatritegemist. Ja Juudast.\nÜtlesid mulle rokkooperi proovide aegu, et teed kõike, mida kästakse. Oli ses lavastuses mingigi asi, mille puhul Eplik end jube ebamugavalt tundis?\nAlgul oli kõik ebamugav. See, et lähed lavale ja teeskled, on ebaloomulik. Sama hea kui U2 trummari öeldud lause: «Mu elu on nii absurdne. Lähen lavale, löön asju, inimesed plaksutavad ja maksavad mulle raha!» Muidugi on see algul loomuvastane, aga inimene harjub kõigega (Juuda-naer esimest korda).\nKooliteatri-asja pole siis Eplik kunagi oma elus ajanud?\nKooliajal kirjutasin kaks värssnäidendit. Kaheksas klass. Ühe nime mäletan – «Kaks ei jagu kolmega». Kõik oli värsis – õudselt palju vihjeid klassikale ja reklaamidele, nagu tollal kombeks. Stoori selline, et kaks printsi läksid metsa, kus elasid kolm seksinäljas nõida. Nood võtsid printsid vangi. Printside nimed olid Claudius ja Alexander (tavaline Epliku naer). Lõpuks päästsid printsessid printsid ära (uus naer). Saatuslikuks sai see, et printse kaks ja nõidu kolm – sellest tuli ka näidendi nimi.\nMeeletu. Taheti meid mingitele võistlustele saata, aga me ei tahtnud minna. See on ka minu seotusest teatriga kõik.\nKui aga nüüd järgmine muusikalipakkumine tuleb, mida Eplik siis teeb?\nSõltub muusikalist. Nüüd on üks kord tehtud ja näen, et polegi nii hirmus.\nMida siis algul kartsid?\nEt ei suuda näidelda. Et ei julge midagi teha. Kui aga paralleelselt laulad, siis on lihtsam – kui hästi laulad, siis ei panda muid vigu tähele. Tekstiteatris ma vaevalt hakkama saaksin.\nKas selleks suveks on laval käikudel nüüd ring peal?\nEi. Ruffusega ilmub uus singel ja mõni kontsert on ette näha. Ansambliga Koer algab aktiivsem tegevus. Singel «Maiu on piimaauto» tuli välja, uus on plaanis ja võib-olla hakkame juulis ka tihemini kontserte andma. Koera plaat on valmis, üksnes miksimata veel. Lugusid on neliteist ja üks hullem kui teine. Eesti keeles laulda on mulle uus asi: hakkasin kümme aastat tagasi laule kirjutama inglise keeles, kogusin sellega oskusi ja jõudsin nüüd eesti keele juurde. Eestikeelne sõna langeb raskemalt ja on palju mõjusam – mõnus välja öelda.\n«Maiu on piimaauto» – kust idee?\nKohila raudteejaamas, enne kui selle ruumid üle värviti, võis seinalt lugeda väriseva poisikesekäega kirjutatud lauset «Maiu on piimaauto». Alati itsitasime seda bändipoistega. Ühel hetkel hakkasin mõtlema, mis ajendab inimest sellisele teole. Tõenäoliselt oli see varapuberteedis noormees, kellelgi tema klassis olid hakanud tekkima imelikud kehakumerused ja see vaimustas noorukit niivõrd, et pidi selle kuidagi välja elama. Otse tüdrukule läheneda ei julgenud, siis väljendas oma kire nihilistlikult ja ausalt seinale. Tegelikult on see puhas iha manifestatsioon. Ja me otsustasime kirjutada puhta ja õilsa hümni armastusele.\nNii et Ruffus ja Koer ikka korraga.\nRuffusega on teised ambitsioonid kui Koeraga. Ruffusega teeme praegu väga rahulikult oma esimest plaati. Oleme teinud pikalt ja valmis on vähe: väga hoolega sepistame. Päris ise teeme: lindistame, miksime ja produtseerime. Ruffusega üritame kombata enda kui muusikute piire ja Koeraga loodame võita odavat populaarsust (Juuda-naer teist korda). Ütleme välja kõik need mõtted, mis inimestel peas mõlguvad. Näiteks Tartus on ühele seinale kirjutatud «Tapke naisi!». Vildikaga. Mõtelge, mis viib inimese seisundisse, et ta sellise rumaluse seinale kirjutab? Ta peab olema murtud mees – see on südamevalus kirjutatud viimane appikarje. Kui selle peale mõtlema hakkad, on see üsna inspireeriv.\nStuudiotöö ehk siis uhamine kogu aeg.\nPidevalt vaikselt uhan. Ei tea, mis bändis, aga lähen kuhugi arvatavasti trummariks. Harjutan praegu trumme. See on mu uus hobi. Poeg Villem mängib ka trummi. Viisi ta veel ei pea, aga rütmika on tal vinge. Põrutab aga mõnuga ja on jube õnnelik. Meil Eestis on nii vähe häid trummareid, miks mitte anda oma poja näol sesse panus – eesmärk on saada oma poeg nii kaugele, et ta hakkab mulle trummitrikke õpetama.\nAga see valge kitarr nimega Beib on sul tänaseni alles?\nKui ma seoses Eurovisioni-bisnisega Renault’lt auto sain, siis mingi promoürituse jaoks viisin neile selle seina peale. Nemad andsid laenuks auto ja mina andsin laenuks kitarri. Auto viisin tagasi, kitarri pole siiani tagasi saanud. Las olla seal seinal. Mul on nii palju kitarre, ega need koju ära mahukski.\nMitu on palju?\nEi teagi täpselt. Osa on prooviruumis, osa kodus, osa vanemate juures. Mul on lihtsalt mitut sorti pille – ühed, millega mängin, teised – ajaloolise väärtuse pärast. Kogun vanu elektrikitarre. Mu lemmikud on Tšehhoslovakkia pillid – eriti Jolana firma omad. Igal inimesel peab hobi olema – mul on selline õnnetu hobi (kollektsionääri tagasihoidlik naer).\nKust sa neid hangid?\nMa ei hangi, ma kütin neid! Kogun väikest viisi ka vanu klahvpille: otsisin Kohila mõisahoones kedagi, kes mulle prooviruumi võtit annaks ja siis kangastelgede klassis oli kapi otsas, keset roostes pasunaid, Weltmeisteri vurlitser. Jälle sai kogu täiendust. Armastan instrumente – see on mu kinnisidee (naer). Mul oli naisega probleem – ostsime korteri, remontisime ära ja siis tegin ettepaneku, et ühe seina broneerin kitarridele. Ta ei olnud sellega nõus, ütles, et ei taha elada pillipoes.\nMitu pilli sel seinal siis on?\nKaks – rohkem naine ei lubanud ja poleks vast mahtunudki. Tahtsin ühe oreli ka koju jätta.\nMul on kaks elektriorelit, harmoonium, vurlitser ja klaver. Kitarre on – ütleme tosin. Pluss-miinus, pigem pluss. Vanim pill on aastast 1969 ja see on Muzima Rekord – üks esimesi dzässkitarre, mis NSV Liitu jõudis.\nVeel Epliku nõrkusi?\nPiljard, milles osavust arendan. Naudin piljardit nii väga, et ei näe võitmiseks vaeva. Piljard on esteetiliselt nauditav mäng, kas või visuaalselt. Härrasmeeste mäng – paned sigari hambusse, ajad suust välja mõttetut loba ja vaatad, kuidas pallid veerevad. Kõige parem asi piljardi juures on see, et mäng ei jää kunagi viiki.\nJa pärast piljardit?\nRaamatud. Vanasti olin ka suur melomaan, aga viimasel ajal sellega eriti ei tegele. Seda muusikat, mis mulle meeldib, on mujalt raske leida, siis tuleb seda ise teha. Oma muusikat kuulan aga väga harva. Kõik plaadid, mis mul on ilmunud, sain alles möödunud aastal – naine kinkis sünnipäevaks. Varem ei olnud – milleks, ma ju tean neid lugusid niigi.\nSeda ikka tead, mitu lugu oled kirjutanud?\nSelle arvepidamise lõpetasin 17aastasena, kui seitsmesajanda looni jõudsin. Algul oli kvantiteedil tähtsust: iga loo lindistasin kassettmakiga ja panin kladesse kirja. Kui hakkasid tulema lood, millega rahule jäin, kaotas kvantiteet tähtsuse. Arvepidamise lõpus oli 740 lugu, praegu tuleb ehk 1000. Aga see pole oluline.\nKõige esimene lugu?\nKui olin nelja-aastane ja käisin lasteiaias. Kosjalaul. Tahtsime poistega teha sihukese mängu, et poisid ühel pool seina ja tüdrukud teisel pool. Poisid võtavad õlgade ümbert kinni, lähevad tüdrukute juude ja kallistavad neid. Ajend oli selline ja mõtlesin laulu välja.\nMõni fraas sellest loost?\nEi hakka laulma, olen nii häbelik inimene (Epliku-naer). Tegelikult oli see labane laul.\nKõige viimane lugu?\nPraegu töös. Ruffusele. «We Want Blood». Meil on Ruffusega väga konkreetsed teemad. Peamine neist on hea ja kurja vaheline igikestev võitlus.\nJa hea kindlasti võidab?\nVõidavad targad, mitte head. Kogu aeg peab valitsema tasakaal. Maailm ei ole must ja valge, sa ei saa poolt võtta. Pole olemas häid ja halbu inimesi, kõik on head ja kõik on halvad, või – need, kes me parajasti viitsime olla.


Kuidas saaks Tartu siin oleva tarkuse raha teenima panna? - Tänane leht\n13. oktoober 2017, 13:33\nTartu ülikool. FOTO: Kristjan Teedema\nTartu on nagu see leiutaja, kelle naine käis naabritele kurtmas, et mu mees oskab teha kõike, välja arvatud raha. Tuleks enam väärtustada elukeskkonda, tuua välja tugevad küljed Emajõelinnana linnarahva ja turistide jaoks. Teha koostööd Pärnu ning Viljandi ja teiste Lõuna-Eesti linnadega, et turistid leiaksid tee Tallinnast või Riiast väljapoole. Tallinna-poolsele survestamisele üleriigiliste projektide rajamisel (nt Rail Baltic) saab tunduvalt paremini vastu seista ja Tartu huve senisest paremini kaitsta. Kohalikus mõõtmes rääkides tuleb soodustada kohalikku ettevõtlust, hangete piirmäära vähendamisega luua võimalusi ka väikeettevõtjatele. Kui ettevõtlikud inimesed tunnevad linna toetust ja õiglast kohtlemist, on neil indu rajada ka lisatöökohti, mis suudaks paremini kasutada meie tarkuse potentsiaali.\nArendades Tartu head elukeskkonda ning aidates kaasa piirkondliku teaduskoostöö ettevõtlusvõrgustiku arenemisele.\nTartusse investeeritud koolitus- ja teadusrahal on alati olnud parim hinna ja kvaliteedi suhe. Seda saab tõhustada vaid paljude erinevate meetmete koosmõjus. Neist olulisim on keskvõimude poliitika muutmine (ametkondliku killustatuse ja halli võrdsustamise poliitikast loobumine, Tartu loomingulise potentsiaali jõulisem arvestamine Eesti-siseses tööjaotuses). See tähendab ka laste võimete kui suurima rahvusliku rikkuse varast avastamist ja «eriti andekate» klasse ülikoolilinnas.\nLinna ülesanne on võtta vahendaja roll ning tuua omavahel kokku ettevõtted, teadusasutused ja investorid. Plaanime algatada linna, ülikoolide ja investorite koostöös toetusfondi teaduspõhiste spin-off-ettevõtete tekkimise hoogustamiseks. Samuti toetame edaspidigi ärikiirendite ja -inkubaatorite tegevust ning rahvusvahelise ärifestivali sTARTUp Day korraldamist.\nTartu majandusedu alus on ülikoolide, linna ja ettevõtjate koostöö. Tartu ülikoolides luuakse palju suure rakendusliku potentsiaaliga teadust. Et see potentsiaal realiseerida, on vajalik ettevõtluse alustamise tugisüsteem ning stabiilne alustavate ettevõtete rahaline toetamine. Kindlasti on oluline ka see, et tudengid tahaksid siia jääda. Linn saab teadusmahukat ettevõtlust toetada, olles uuenduslike ideede puhul koostööaldis, kasutada linna elava laborina tänapäevaste teenuste ja tehnoloogiate katsetamisel, näiteks isejuhtivate sõidukite arendamisel ja katsetamisel. On oluline arvestada linnaplaneerimises erinevate majandusharude spetsiifilisi vajadusi. Tähtis peaks olema linnajuhtide roll kutsumaks Tartusse ja Lõuna-Eestisse suuri tööandjaid, kõrgtehnoloogia tipptegijaid.\nTartu eesmärk peab olema positiivselt eristuda roheliste parkidega omanäolise teadus- ja teadvuslinnana, kuhu inimesed tahavad tulla – ja kuhu nad tahavad tagasi tulla. Tartu äriinkubatsioon on paraku nõrgale tasemele toppama jäänud ja vajab hädasti uusi juhte – hingelt noori mehi ja naisi. Ühe esimese tegevusena võimule saades vahetame välja Tartu teaduspargi tippjuhtkonna, pakkudes direktoritooli Rene Tõnissonile, kes on selle asutusega kaua ja tulemuslikult seotud olnud.\nMeil on teadustaristu ja ülikoolid, mis meelitavad siia noori inimesi õppima, aga hilisemad karjääri- ja palgavõimalused pealinnas või välismaal on kahjuks palju suurem tõmbenumber kui võimalused Tartus. Tartu vajab jõulisemat ettevõtluse arengut, mis võimaldaks erinevate erialade lõpetajatel ennast Tartus realiseerida. Ettevõtluse areng, konkurents, palga ja töökohtade kasv on need, mis võimaldavad ambitsioonikatel ja tarkadel inimestel Tartusse jääda. Oma rolli mängivad muidugi ka transpordiühendused. Ettevõtlikud inimesed ja teadlased reisivad palju ja nad vajavad kiireid ühendusi muu maailmaga. See kõik on jälle seotud linna tõmbekeskustega. Kui neid ei ole, siis ei saa me rääkida ka huvist linna vastu ega siin raha teenimisest.\nVolikogu toetab reforme, mis on suunatud tööhõive suurendamisele, inimeste majandusliku olukorra parandamisele ja seeläbi Tartu kui omavalitsuse tulude kasvule. Loome igale Tartu gümnaasiumi, kutseõppeasutuse või kõrgkooli lõpetavale noorele võimaluse saada ettevõtluskoolitust. Targa linna projektide (sh uute e-teenuste loomise) kaasrahastamiseks loome Targa Tartu fondi. Süveneme senisest suuremal määral Tartu kutsehariduskeskuse probleemidesse, aitame kooliperel populariseerida kutseõpet kui meistrite koolitust. Suurendame koostööd start-up’i kogukonna, ülikoolide ja linna vahel. Selleks toetame ökosüsteemi (üritused, kiirendid, inkubaatorid, hub’id, võrgustikud) tugiüksusi. Loome Tartusse ingelinvestorite võrgustiku, toetades sellesuunalist tegevust, nagu EstBAN Tartu grupi loomine ning eraldiseisvad üritused investoritele.\nNõukogude ajal võeti selles suunas mõndagi ette (kaks üleliidulise tähtsusega ja suure ekspordipotentsiaaliga aparaaditehast, plastmassitehas), kavandati ülipuhaste ainete tootmist, ülikoolil olid koostöölepingud ettevõtetega. Sellised ettevõtmised võimaldaksid tänapäeval ka tudengeid osalise tööajaga rakendada.


Valikud Trade Fidelity IRA - Aktsiate piirid erinevad aktsiate valikutest\nUSA suurimad maaklerfirmad\nFidelity investeerimisfondidesse investeerimiseks pole miinimume. Bürood peetakse alustavate investorite tippmaakleriks. Fidelity Investmentsil on 8,3 triljonit dollarit klientide koguvarast, 30,6 miljonit aktiivset maaklerkontot ning see on hea valik klientidele, kes soovivad investeerida Fidelity ETF-idesse ja investeerimisfondidesse. Mõned võivad olla rahul käed-välise investeerimisviisiga, samas kui teised otsivad üks-ühele nõu. SCHW nõuab hulgimüügiks kauplemiseks vähemalt 25 dollari suurust saldot. Neid nimetatakse sageli neljaks suureks vahendusettevõtteks.\nGetty Images Kui te ei pääse k pensionikontole oma töökoha kaudu, võib järgmine parim asi olla IRA. Individuaalsele pensionile minekuks seisab IRA maksusoodustusega konto, mis võimaldab teil tulevikus raha paigutada.\nKuid IRA avamisel võib olla nutikas finantsotsus, õige teenuseosutaja valimine võib tunduda tohutu. Lisateavet selle kohta, kes pakub IRA-sid, kuidas valida teenusepakkujat ja millised ettevõtted pakuvad parimaid IRA kontosid.\nIRA kontode mõistmine Kuigi sissemaksed tavapärasesse IRA-sse on maksust mahaarvatavad, tuleb pensionile jäämise korral tasuda tulumaks. Teine võimalus on avada Roth IRA, mis ei paku kohest mahaarvamist, kuid annab pensionilejäämise korral maksuvabastuse. Kuni 6 dollarit saab IRA-sse kaasa aidata Plus, uue põlvkonna online investeerimisplatvormide nagu Betterment ja Wealthfront rahuldada neile, kes tahavad käed-välise kogemus pensionile säästu.\nNeed uued platvormid sobivad ideaalselt investoritele, kes teevad seda ise, kes ei tunne vajadust töötada üksinda vahendajaga.\nKauplemisoptsioonid Roth IRAs\nVahepeal võivad need, kes soovivad oma kontot professionaalselt hallata, kõige paremini teenindada maaklerfirma poolt loodud IRA. Kuid ta ütleb, et inimesed ei tohiks olla liiga mures selle pärast, et IRA osutaja läheb äritegevusest välja ja võtab oma raha nende vastu. Panga hoiukontol, näiteks hoiukontol või hoiusertifikaadil hoitav IRA raha on tavaliselt kindlustatud kuni dollari ulatuses Federal Deposit Insurance Corporationilt.\nVahepeal pakub väärtpaberiinvestorite kaitse korporatsioonibüroode klientidele kuni dollarit. Näpunäited parima IRA kontohalduri leidmiseks Victor Medina, sertifitseeritud finantsplaneerija ja finantsettevõte Palante Wealth Advisors Penningtonis, New Jersey's, ütleb, et IRA pakkuja valimine langeb sellistele teguritele nagu kulude, teenuste ja investeeringute võimalused.\nMõned IRA-d küsivad protsenti investeeritud summast, samas kui teised maksavad tehingu eest tasu. Protsenditasud võivad olla kuni 0, 25 protsenti konto saldost.\nKuid kulud ei ole kõik. Teisisõnu, kui IRA ei paku ligipääsu kõrge jõudlusega investeerimisfondidele, ei ole madal tasu teile kasulik. Selle asemel, et valida IRA teenusepakkuja üksi, arvestage, millised vahendid on kättesaadavad ja kuidas nad on seda teinud.\nMõned võivad olla rahul käed-välise investeerimisviisiga, samas kui teised otsivad üks-ühele nõu.\nKas otsite kõrgemat teenindustaset või madalamaid hindu, vaadake mõningaid parimaid IRA kontosid. Nõustamine võib olla kasulik nii uutele kui ka kogenud investoritele. Siiski, kui sul ei ole veel finantsnõustajat, kaaluge ühte neist firmadest, kes on tuntud mõne parima IRA kontoga.\nFidelity saab kõrgeid finantstoodete ja valikuvõimaluste valikuid. Lisaks IRA-le haldab ettevõte k kontot, maaklerikontosid, kolledži säästukava ja palju muud. Kõik see on aidanud Fidelityl koguda muljetavaldavat finantsplaneerimisvahendite kogumit, millest saab kasu Valikud Trade Fidelity IRA omanikele, ütleb Bogner.\nPlus, Fidelity tegutseb filiaalid üle kogu riigi neile, kes soovivad näost näkku teenust.\nTraditsioonilise või Roth IRA avamiseks Fidelity's ei ole minimaalset tasakaalu, avamise tasu ega aastakulusid. Ettevõte pakub juurdepääsu rohkem kui 10 investeerimisfondile, sealhulgas paljudele, kellel ei ole tasusid. Need, kellel on tasu, maksavad online-vahendusel 49, 95 dollarit. Kliendid, kes kasutavad Fidelity automatiseeritud telefoniteenust tehingute jaoks, on tasutud umbes 0, 56 protsendini printsipaalist ja esindavad abikõlblikud tehingud maksavad 0, 75 protsenti põhisummast, maksimaalselt dollarini.\nEsimene on hooldustasu või igakuine või iga-aastane tasu, mis on mõeldud ainult IRA eest.\nTradeStation vs. Fidelity: parima IRA konto otsimine - Pensionile jäämine\nCharles Schwab. Ka Charles Schwab pakub klientidele juurdepääsu personaliseeritud nõuannetele. See on firma, mida ta kasutab oma klientidega. Neile, kes soovivad oma kontot avada, on Charles Schwabil kogu riigis asuv müügipindade võrgustik. Schwab IRA-d saab avada mis tahes summaga, kuna miinimumtaseme nõue puudub ning konto avamise ja haldamise eest ei ole tasu.\nLisaks sellele ei ole ettevõttel mingeid tehingutasusid, mida on võimalik internetis tasuta müüa või automatiseeritud telefoniteenuse kaudu tasuta. Kõik maakleri toetatud tehingud maksavad veel 25 dollarit. ETF-e saab müüa võrgus tasuta ja varud maksavad kaubandusele 4, 95 dollarit.\nBogner ütleb, et Principal on veel üks äriühing, kes kaalub Valikud Trade Fidelity IRA, eriti kui kavatsete tasakaalu k kontolt üle kanda. Kuigi sellel ei ole jaemüügikohtasid, muudab ettevõte ümbermineku protsessi lihtsaks.\nSamuti pakub see juurdepääsu professionaalide meeskonnale, kes aitavad klientidel koostada tegevuskava, et määrata kindlaks, kui palju raha nad pensionile jäämiseks vajavad ja milliseid samme selle eesmärgi saavutamiseks võtta. Kontode puhul, mille saldo on vähemalt 10 dollarit, ei ole avamis- ega hooldustasusid.\nIRA-sse kuuluvate tehingute eest võib nõuda lisatasusid.\nAlumine rida Rothi individuaalsed pensionikontod IRA-d on viimase mitme aasta jooksul muutunud ülipopulaarseks. Makses täna oma sissemaksetelt makse, saavad investorid tulevikus vältida kapitali kasvutulu maksmist - hea samm, kui arvavad, et nende maksud tõenäoliselt pärast pensionile jäämist olema kõrgem. Roth IRA-d peavad siiski järgima paljusid samu reegleid kui traditsioonilised IRA-d, sealhulgas väljavõtmise piirangud ja väärtpaberiliikide ning kauplemisstrateegiate piirangud.\nKui olete oma IRA võrku mugavalt hallanud, proovige parendamist. Ettevõte on suhteliselt uus teenusepakkuja, kuid on juba kiiresti endale nime andnud, kuna tal on mõned parimad IRA-d, mis on mõeldud vabakutselistele investoritele. Robo nõustajana soovitab ta finantsvajadustele tuginevat portfelli, kuid ei pruugi pakkuda sama taset nüansseeritud juhistele, mida saaksid finantsplaneerija või täisteenusega investeerimisühing.\nTeie Agentuuri MBS-i kaubandusstrateegia raha kontrollnimekiri.


Mida küüned tahavad? - Sisuturundus Apotheka - Tervis\n2. juuli 2018, 9:47\nSuvi ja peibutavad päikesekiired, aiatööd ja hõrgud marjad esitavad niigi toimekatele ning kõige ees alati alasti olevatele kätele oma nõudmisi. Päikesel on komme küll soojalt paitada, aga ka nahka kuivatada ja vananemist kiirendada. Marjad ja viljad annavad vajalikke vitamiine, kuid enne seda on neil tavaks oma väikesed märgid kätele maha jätta. Et käed püsiksid korras ja kaunid, tuleb nende eest hästi hoolt kanda.\nÜsna sageli arvatakse, et nõrgad küüned on mõne vitamiini puuduse tagajärg. See võib tõesti ka nii olla, kuid hoopis levinumaks põhjuseks peavad dermatoloogid väliseid mõjutajaid, mis röövivad küüneplaadist niiskuse. Näiteks pidev kokkupuude kemikaalidega, vee või kuiva õhuga. Märjaks saades küüned paisuvad, kuivades aga tõmbuvad kokku. Selline pidev pendeldamine ühest olekust teise muudab küüneplaadi õrnaks ja hapraks.\nPuhkust ja õhku


Maastikupõlengu tagajärjel hukkus Võrumaal vanem naisterahvas - Võrumaa Teataja\nPühapäev, 07 Aprill 2019 12:46\nEile, 6. aprillil kell 16.19 said päästjad väljakutse Võru maakonda Võru valda Kasaritsa külla, kus oli süttinud kulu ja majapidamise abihooned. Sündmuskohale sõitsid Võru, Mõniste ja Põlva komando kutselised päästjad ning Rõuge vabatahtlikud päästjad. Kokku põles umbes 1 hektar kulu ja metsaalust ja tulekahju tagajärjel hävisid ka puukuur ja kelder. Tulekahju likvideeriti kell 18.25. Tulekahjus sai raskelt kannatada vanem liikumispuudega naisterahvas, kes kasutas liikumiseks tugiraami. Naine sai üle keha põletushaavu ja osaliselt põlesid ära ka tema riided. Kiirabi viis naise Tartu Ülikooli kliinikumi, kus ta eile õhtul suri. Tulekahju tekkepõhjus selgitatakse välja menetluse käigus.\nEilse päeva jooksul said päästjad hulgaliselt väljakutseid metsa- ja maastikupõlengutele ja lõkete juurde, kus ei olnud täidetud tuleohutusnõuded. Päästeamet juhib tähelepanu, et lõket tehes, grillides või suitsetades tuleb olla äärmiselt ettevaatlik, sest ka väike eksimus looduses lahtise tule kasutamisel võib kaasa tuua rängad tagajärjed. Samuti tuletame meelde, et kulupõletamine on aastaringselt keelatud.\n19-04-10 - Traagiline tulekahju sai alguse tünnis prahi põletamisest


Õigusakti eelnõu: Otsus nr.LVK-O-0255 Loa andmine Tartu linna kõrvaltänavate ja jalgrattateede talihoolduse, prügiurnide tühjendamise ja hoolduse ning paviljonide ja pinkide hoolduse riigihangete korraldamiseks Tartu Linnavolikogu, Otsus LVK-O-0255\nÕigusakti eelnõu: Loa andmine Tartu linna kõrvaltänavate ja jalgrattateede talihoolduse, prügiurnide tühjendamise ja hoolduse ning paviljonide ja pinkide hoolduse riigihangete korraldamiseks\nTeema: Loa andmine Tartu linna kõrvaltänavate ja jalgrattateede talihoolduse, prügiurnide tühjendamise ja hoolduse ning paviljonide ja pinkide hoolduse riigihangete korraldamiseks\nReg. number: LVK-O-0255\nKoostamise kp: 04.03.2020\nKoostaja: Madis Tammeorg\nEttekandja: Raimond Tamm\nEsitab: linnavalitsus, 03.03.2020 istungi protokoll nr 14\nJuhtiv komisjon: Majanduskomisjon\nMajanduskomisjoni protokoll nr 35:\nLinnavalitsuse istungi protokoll nr 25:\nÕigusakt: Tartu Linnavolikogu 24.04.2020 otsus nr 242 "Loa andmine Tartu linna kõrvaltänavate ja jalgrattateede talihoolduse, prügiurnide tühjendamise ja hoolduse ning paviljonide ja pinkide hoolduse riigihangete korraldamiseks"\nFailid: Prygiurnide hoolduspiirkonnad.pdf ( 1102 kb )\nKorvaltanavate hoolduspiirkonnad.pdf ( 905 kb )\nTartu_Linnavolikogu_Otsus_2020_LVK-O-0255.pdf ( 14 kb )\n04. märts 2020. a. nr LVK-O-0255\nLoa andmine Tartu linna kõrvaltänavate ja jalgrattateede talihoolduse, prügiurnide tühjendamise ja hoolduse ning paviljonide ja pinkide hoolduse riigihangete korraldamiseks\nVõttes aluseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lg 1 p 8, kohaliku omavalitsuse üksuse finantsjuhtimise seaduse § 28 lg 3 ja Tartu linnavara eeskirja § 51 lg 2, Tartu Linnavolikogu\n1. Lubada linnavalitsusel korraldada riigihanked:\n1.1. Tartu linna kõrvaltänavate ja jalgrattateede talihooldustööde tellimiseks 15.10.2020-15.04.2021;\n1.2. prügiurnide tühjendamise ja hoolduse tellimiseks 01.01.2021-31.12.2023;\n1.3. paviljonide ja pinkide hoolduse tellimiseks 01.01.2021-31.12.2023.\n2. Otsus jõustub vastuvõtmisele järgnevast päevast.\nTartu Linnavolikogu otsuse eelnõu "Loa andmine Tartu linna kõrvaltänavate ja jalgrattateede talihoolduse, prügiurnide tühjendamise ja hoolduse ning paviljonide ja pinkide hoolduse riigihangete korraldamiseks " juurde\nKõrvaltänavate, teede ja jalgrattateede talihooldustööde tellimine.\nTartu linna kõrvaltänavad on jagatud kolmeks hooldustööde piirkonnaks:\n1. piirkond Narva mnt, Riia tn ja Võru tn joonest lääne poole;\n2. piirkond Narva mnt, Riia tn, Võru tn joonest ida poole;\n3. piirkond Tähtvere hajaasustuspiirkond endise Tähtvere valla piirides.\nPiirkondade skeem on toodud lisandfailis.\n1) teise seisunditaseme talihooldusena kõrvaltänavate (1,107 miljonit m2, 197 km) ja Tähtvere hajaasustuspiirkonna teede (102 km) sahkamine ning neil tänavatel asuvate ristmike, ülekäigukohtade, tuletõrjehüdrantide ümbruste, restkaevuluukide puhastamine;\n2) kolmanda seisunditaseme talihooldusena tähistatud jalgrattateede (196 tuhat m2, 61 km) lume- ja libedustõrje ning kevadkoristus.\nTööd tellitakse vastavalt tee seisundinõuete (majandus- ja taristuministri 14. juuli 2015. a määrus nr 92) talviste seisundinõuete osale ning linnavalitsuse 12. jaanuaril 2016. a kinnitatud Tartu linna tänavate sõiduteede seisunditasemetele ja hooldusnõuetele. Talvine teine seisunditase tähendab seda, et üle nelja cm sula- ja kaheksa cm paksuse koheva lume korral tuleb tööd teha hiljemalt 12 tunni jooksul ning samuti tuleb tasandada üle kolme cm kõrgused kinnisõidetud lume- või jääkonarused.\nSelleks et ühtlase hooldusega tagada talvisel perioodil linnas jalgrattaga liiklemise ohutus ja mugavus, soovime jätkata eelneval lepinguperioodil end õigustanud kergliiklusteede talihoolduse tellimist.\nKõrvaltänavate talihoolduse hange on planeeritud perioodiks 15.10.2020-15.04.2021.\nHanketingimused on sarnased eelneva perioodiga. Kõrvaltänavate talihooldust korraldatakse sõltuvalt ajaperioodist kahe erineva põhimõtte alusel:\n1) täisteenus teise seisunditaseme tagamiseks perioodil 1. detsember kuni 31. märts;\n2) valmisolek ning teenuse osutamine ühikhindade alusel vastavalt linnavalitsuse tellimustele perioodil 15. oktoober kuni 30. november ning 1. aprill kuni 15. aprill. Esimesel juhul on kogu ilmastikust tingitud töömahtude määratlemise risk töövõtjal. Arvestades varasemat kogemust on tööde kvaliteedi ning seisunditaseme nõuetele vastavuse tagamiseks otstarbekas ja ökonoomne tellida tööd seisunditaseme tagamise ja valmisoleku kombinatsioonina.\nHanke lepinguperiood on planeeritud üheks aastaks arvestusega, et 2021. aastal täitub aastaringse hoolduse hanke viieaastane periood, mis võimaldab need seni eraldi tellitud tööliigid ühendada ühte aastaringse hoolduse hankesse. Vajadus selleks tuleneb esiteks elutähtsa teenuse osutamise kohustusest. Elutähtsa teenuse toimepidevus kohalike teede sõidetavuse tagamisel on seadusega pandud kohaliku omavalitsuse kohustuseks. Hiljutine kriisiõppus tõi välja vajaduse, et selle tagamiseks peab piirkonnas olema kõikide tänavate hooldus ühtse logistilise juhtimise all (juhuks kui tekib vajadus rakendada kriisiaegseid erimarsruute, suunata operatiivselt ümber tehnikat jne). Teiseks on töös ühtse tänavate hoolduse andmebaasi ja uuel tasandil juhtimisvõimaluse (geoinfosüsteemi kaudu suhtlemine töövõtjaga, töökorralduste jagamine, täitmise kontroll, objektide andmed otse geoinfosüsteemist, automaatne kumuleeruv muudatuste arvestus tööliigiti jne) loomine ArcGIS (geoinfosüsteem) rakenduse abil, mis eeldab samas piirkonnas toimuvate tööde ühtlustamist. Kolmandaks on jalgrattateede hoolduse maht kasvanud seitsme aastaga üle viie korra (12 km-lt 61 km-ni), mistõttu on nende teede kiiremaks kevadkoristuseks optimaalne rakendada aastaringse lepinguga seonduvat ressurssi. Neljandaks on senise kahe hanke ühildamisel ja piirkondade korrigeerimisel lisaks rattateede paremale hooldamisele võimalik tekitada sünergiat ja kokkuhoidu ka tühisõitude vähendamisega marsruutide optimeerimisel, sahkpuisturite kasutamisega ainult sahkade asemel jne. Hinnanguliselt suurendab see efektiivsust ligi kümme protsenti. Kõrvaltänavate hooldusmaht on lepinguperioodil suurenenud 2,3 protsenti.\nHankelepingu prognoositav maksumus on 600 tuhat eurot.\nPrügiurnide tühjendus- ja hooldustööde tellimine\nPrügiurnide tühjendus- ja hooldustööde tellimine on toimunud kolmeaastaste hangetena, mis on ennast õigustanud, mistõttu olulisi muutusi nii hankeperioodi, kui ka hanketingimustesse pole kavandatud.\nTöövõtjal tuleb tagada parkides, mänguväljakutel, tänavatel ja bussipeatustes asuva 1193 urni puhastamine, värvimine, remont, asendamine ja tühjendamine vastavalt vajadusele. Urnide arv on võrreldes käesoleva lepinguperioodi algusega (2018. aasta algus) kasvanud ligi kaheksa protsenti. Tulenevalt kavandatavatest tingimustest on töövõtja ülesanne vastavalt vajadusele kuni kümne protsenti kõlbmatuks muutunud või kadunud urnide asendamine ja ümber paigutamine ning linna poolt paigaldatud uute urnide hooldada võtmine.\nTööde tegemiseks on linn jagatud neljaks piirkonnaks, mille kohta on võimalik esitada eraldi pakkumused. Piirkondade skeem on toodud lisatud failis.\nHankelepingu prognoositav maksumus on 400 tuhat eurot.\nBussipeatuste ja jalgrattateede ääres asuvate paviljonide ja pinkide hooldustööd\nLinnale kuuluvate bussipeatuste paviljonide ja pinkide hooldustöid on eelnevalt tellitud kolmeaastaste hangetena. Linnamajanduse osakonna hinnangul tõstab kolmeaastane hange hooldusfirma motivatsiooni tööde kvaliteetsemaks ja perspektiivitundega tegemiseks. Paviljonide ja pinkide hooldusleping hõlmab ühte kivist ja 183 klaasist bussipeatuse paviljoni, paviljonides asuvat 189 istepinki ja 237 eraldi asetsevat istepinki ning lisaks jalgrattateede ääres asuvat viite paviljon-varjualust koos nendes asuvate kolme puitprussidest piknikulaua ja kuue pingiga. 2019. aasta hooldustööde maksumus oli koos paviljonide remondimaksumusega 23 900 eurot.\nPõhilised hooldus- ja remonditööd on alljärgnevad:\n- pinkide värvimine või lakkimine, remontimine ja puhastamine;\n- katkiste, deformeerunud ja mädanenud laudade väljavahetamine ning korrodeerunud metalljalgade puhastamine;\n- bussiootepaviljoni klaasist ja kivist seinte, klaaside, valguskastide ja konstruktsioonide puhastamine mustusest, kleebistest, liimist, värvitud kirjetest; vajadusel üle värvimine jne;\n- purunenud või katki löödud klaasi kildude ja lõhutud konstruktsiooniosade koristamine.\nLisaks tavahooldusele on hankesse lisatud bussiootepaviljonide purunenud klaaside koristamine, uute tarnimine ja paigaldamine ning bussipaviljonide metallkonstruktsioonide remonti vajavate detailide tarne- ja hooldustööd. Hooldustöid tehakse aasta ringi. Hankelepingu prognoositav maksumus on 80 tuhat eurot.\nKõikide hangete läbiviimiseks korraldatakse avatud hankemenetlus.\nLinnavalitsuse 02.04.2020 istungi protokoll nr 25:\n1. Linnavolikogu menetluses olevad eelnõud\nKUULATI: Jüri Mölderi ettekannet ja linnavalitsuse liikmete sõnavõtte\n1.3.1. muuta otsuse eelnõu pealkirja ja sõnastada see järgmiselt: "Loa andmine Tartu linna kõrvaltänavate ja jalgrattateede talihoolduse riigihanke korraldamiseks";\n1.3.2. muuta otsuse punkti 1 ja sõnastada see järgmiselt:\n"1. Lubada linnavalitsusel korraldada riigihange Tartu linna kõrvaltänavate ja jalgrattateede talihooldustööde tellimiseks perioodil 15.10.2020-15.04.2021.".


Tõe ja õiguse teema on küll olemas, aga see on nii pikk, et ei jaksa kõike läbi lugeda.\nM.O.T.T. Inimesed ei jaksa enam pikki tekste lugeda. Ja see algab juba koolist: tekstülesanne võib max kahte lauset sisaldada, näite.s Maril on kaks õuna, Jüril kolm. Mitu õuna on lastel kokku? Kui oleks: Maril on ühe võrra vähem õunu, kui Jüril. Jüril on kolm õuna. Arvuta, mitu õuna on Maril ja mitu õuna on lastel kokku?, siis jookseb juba juhe kokku.\nAh, jäta nüüd. Võrdled ju võrreldamatut. On väga suur vahe, kas loed sidusat teksti (pikkus polegi oluline) või lehekülgede kaupa mingit teemat siin perekoolis, mis on paratamatult hüplik, sisaldades ka igasugu “pahna” ja asjasse mittepuutuvat. Täiesti arusaadav, et ei pruugi jaksata seda kõike läbi kedrata. Mingi “pika tekstiga” seda küll samastada ei saa, rääkimata üldistavate järelduste tegemisest inimeste lugemisoskuse ja -võime kohta.\naga samas maksis 20 aastaga talulaenu kinni .Kes viitsib arvutage palju sellise maalahmaka ja elamise jaoks praegu laenu peab võtma ja kas saaksite 20 aastaga makstud!\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 28.02 18:06; 28.02 18:08; 01.03 12:31;\nega nad seal hästi ei elanud, filmiski juttu, et vahepeal pidi mitu kuud ainult kartuleid silgusoolveega sööma.\nKas Vargamäe rahvas mitte sisemaal ei elanud? Jõest oli raamatus juttu, merd ei mäleta, et oleks mainitud. Et siis, kust nad silku said?\nrandlastest kalakaupmehed käisid üle eesti ju Soolasilk oli kõikjalpühitoit.\nMina arvan, et vitamiine said nad rohkem kui tänapäeva inimesed, kes vitsutavad surnuks töödeldud toite nagu krõpse, komme, valget saia, makaroni jne. Tuhkagi need eksootilised puuviljad vitamiine sisaldvad. Need korjatakse pooltoorelt ära, pritsitakse ja töödeltakse. Tekitavad pigem allergiat.\nLapsed ei olnud kindlasti mitte nõrgemad. Tänapäeva lapsed ei sure massiliselt tänu kaasaegsele meditsiinile ja vaktsiinidele, mis hoiab elus ka sügavalt enneaegsed ja väga sügava puudega lapsed, kes looduses kunagi ellu ei jääks.\n19 sajandi keskpaik ei olnud see söök enam nii üksluine midagist, et ainult körti ja körti.\nKevade filmi alguses kirjutab klassituppa viidud Arno oma tahvliksele september 1895. Aga nüüd meenutagem, milliseid toite Kiire venna ristsetel pidulauale ja köstrile ette kanti ning kui peened lauanõud ja puha. Miks te arvate, et 30 aastat varem oli veel ürgaeg, kus ainult körti luristati?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 9 korda. Täpsemalt 28.02 18:14; 01.03 16:09; 01.03 17:26; 01.03 17:48; 01.03 18:05; 02.03 09:38; 02.03 09:47; 02.03 09:56; 02.03 10:11;\nTegevus toimus 19.sajandi viimasel veerandil. I osa algab lausega: See oli läinud aastasaja kolmanda veerandi lõpul …\nMis puutub puuvilja- ja marjaaedade rajamisse, siis filmis on stseen, kui Andres toob kusagil õunapuuistikuid ja istutab neid maja akna alla.\n1872 aastal algab, ütles Tanel Toom.\nTänan hea kommentaari eest. Samas hariv ja meeldetuletav, samas meelelahutuslik ja ka ajakohane. Aitäh!\nselle nisusaia teemaga haakub selline raamat nagu “Minu esimesed triibulised”, kus mõisnikupojaga mänginud talupojalaps sai päeva lõpuks õhukese viilaka kollast saia. praegu ja ka nõukaajal mõtlesime, et no mis too tühi saiaviilakas, et proua oli hirmus koi. st eks ta võis ihne olla muidugi, kuid peamine point on see, et polnud ilmselt sakstelgi tollal nisuleiba nii kippelt käepärast, ja magus nisusai, eriti safraniga kollaseks tehtud, oli ka neil pidukaup. no muidugi oleks too viilakas võinud siis paksem olla, aga nojah … akkab talupoeg end veel liiga äste tundma, eksole. seega ilmselt oli see saiaviil proua arvates piisavalt lahke and selle eest, et tema pojal seltsiline oli.\nSaia, sepikut, odrakaraskit jne tehti suuremate pidude ajaks. Viisid ju Mäe tüdrukud Oru poistele ikka salaja aiaaugust pidusaia..\nKarjapoisile ütles Krõõt kirikusse minnes, et võta aidast nisuleiba ja määri võid ka peale jne Ma ei viitsi praegu raamatut välja otsida, et mis pühad siis parajasti olid.\nSöödi ikka hapupiima\nKindlasti mitte, söödi või tegemisest jäänud vadakut ja koore tegemisest tekkinud lõssi. Või sõitis muidugi linna turule. Liha said heal juhul killukese pühadeks, soolasilk oli söögiks. Kevade tegevus ei toimunud pärapõrgu soos. Kivirähk ju kirjutas kuidas oli unistuseks süüa sularasva.\nMitte või tegemisest jäänud vadakut, vaid petti ehk võipiima. Olevat väga maitsev olnud. Midagi muud kui see, mida meil peti nime all müüakse.\nGoogeldasin spetsiaalselt, et olla kindel õigetes terminites. Vadak e juustuvesi on juustu ja kohupiima tootmise kõrvalsaadus. Pett ehk võipiim võib olla hapendatud või rõõsk. Mingi imemaitsev asi see võipiim tänapäeva inimesele küll pole, olen ise 90ndatel vahukoorest võid teinud, selle poolläbipaistva piimaga ei osanud midagi peale hakata. Jahukõrdi ja puukooore või samblaga pooleks leiva kõrvale võis tõesti asjalik olla.\nNo aga lugegu siis paberkandjal teosed läbi! Kõige autentsem, sest film annab osalt edasi ikkagi režissööri nägemuse, raamat kirjaniku ehk looja oma.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 28.02 16:30; 01.03 06:31; 01.03 09:49;\nPäris kurb. Kust siis vanarahvas vitamiine sai? JU ei saanudki, ehk seetõttu oli eluiga lühike ja ka lapsed nõrgad ning paljud surid imikuna haigustesse.\nMeie räägime siin apelsinide, mangode, banaanide, lõhe jms. söömisest ja ikka süüakse veel purgilisandeid ka juurde. Eluiga pikeneb, kas seetõttu?\nHapukapsas ja loomamaks oli talvine vitamiinide allikas. Hapukapsasse segati ka jõhvikaid. Peet ja kaalikas ka, need olid tollal küll kiduramad kuid mikrotoitainete kogus sama mis praeguse aja toidus. Aga kõvasti ühekülgsem oli see toitumine ikkagi.\nÜhekülgne jah, aga ilmselt ka tervislikum. Ei olnud neil ju transrasvu, pestitsiide, herbitsiide, ületöödeldud poolfabrikaate. Magusatki ei saanud eriti.\nHapukapsas jõhvikatega võis väga hea asi olla – fermenteeritud toit pealekauba.\nKeegi mainis marju ja seeni. Imestan, et kas oli tollal aega selliseks nokkimiseks. Lapsed käisid? Ja mis nad oleks teinud nende seente-marjadega? Vist ainult kuivatamine võiks kõne alla tulla, sest hoidiste tegemine tuleb oma pool sajandit hiljem alles.\nmarju kuivatati, kuid jõhvikas säilib ka vee sees kenasti. maasikaid, vaarikaid ja mustikaid võidi mõisasse viia. seeni ilmselt kuivatati, aga võidi ka tünni sisse soolata. kui kogus suur ei olnud, söödi värskelt. kasen’d nüüd alati ekstra metsas käidi, sageli olid just karjalapsed need, kes käisid, sest karja kõrval oli neil palju aega. ja ega siis polnud ju selliseid kultuurkarjamaid, ainult kodulähedased koplid, aga lehmade ja sigadega uidati ilmselt kõik metsaveered ja kraaviservad läbi, mis oli kahel põhjusel praktiline – sai sealne hein ka loomade kõhtu ja teiseks ei saanud kari siis vilja minna.\nSeal raamatus ei ole mu meelest keskendutud ei samblaleivale ega võipiimale, söögist pole nii hirmus palju juttu, saad aru, et vorst on piduroog ja tööd tuli palju teha ja head maad oli vähevõitu. Aga ei ole seal näpunäiteid, kuidas üheteist viljakotiga üksteist inimest ja kari aasta otsa ära toita ja sealjuures veel laen makstud ja pearuga ärplemiseks raha kõrvale pandud saab. 2.-4. osani on üldse valdavalt linnaelu, 3. osa lõpus küll Indrek ikka läheb Vargamäele. Aga lugdes siit seda eluolu, tundub see ikka masendav ja pingeline küll. Harid ja kasvatad, aga suuremat osa ise ei naudigi, segad heale viljale sammalt hulka, et kõhu täis saaks, ja piimast teed võid müügiks, mida ise saad siis pidupäeval maitsta. Kogu aeg sööd enam-vähem saepuru ja rabad tööd, et siis pidupäevaks korra normaalse inimese kombel süüa. Ja kui veel ilmaga ei vea, siis on kõik see töö ja vaev vastu taevast ja surm silme ees.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 01.03 09:20; 01.03 09:53;\nAga nii seda riiki ehitati!\nMuidugi oleks mugav juba kellegi valmistehtud ellu sisse sadada, aga kust niisugust elu toona võtta?\nKui siduda 19. sajandi elu-olu nt rahvakalendriga (ja mitte ainult 19. sajandiga), siis saab sealt huvitavaid asju teada – nt on teatud rahavakalendri tähtpäevadel oma kindlad toidud, mida valmistati.\nOn meelde jäänud ühest kunagisest loengust, et vaatamata, sellele, et pidi kogu aeg tööd tegema, olid siiski teatud lõõgatõmbamise hetked ka olemas – nt ei tohtinud naised teatud päevadel kedrata; mehed puid teha jms. Kuna kristlus oli ses mõttes väga arukalt pimedale maarahvale suunatud, et igasugused rahvakalendri tähtpäevad olid seotud erinevate kristlike märtrite ja pühakutega, siis sai inimesi vaevata suunata – need on näed kirikuga seotud asjad ja need toimivad nii ning rahvas kuulas ja uskus.\nLähtun konkreetselt folkloor.ee-le kogutud infost.\nMina ka ei viitsi/jaksa Perekooli teemasid lehekülgede kaupa lugeda, sest esiteks on info alati nii laialivalguv ja teiseks on Perekooli teemades kombeks alati mingil kõrvalteemal vaidlema minna.\nMuidu lugemisega probleeme pole. Olen raamatu- ja lugemissõltlane.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 01.03 11:01; 01.03 12:21;\nNo palun vabandust, aga kui sisukas teemas hakkavad inimesed lehekülgede viisi jaurama, mis on karvakasvanud palakas, siis ega ei viitsi küll lugeda.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 28.02 11:52; 01.03 11:06;\nKas maad oli tõega nii palju, 150 ha on ju terve külajagu maad. Seda 1-2 kraavi küll kuivaks ei tõmba. Kas Krõõt vastusega ka sai kui küsis, et miks Andres sellise koha valis?\n“Miks sa just selle koha ostsid?”\n“Aga misukese siis?” küsis peremees vastu.\n“Kas paremat ei leidnud?” küsis perenaine uuesti.\n“Paremad olid enne mind ära ostetud või mis veel olid, neid ei müüdud. Käisin ka Sooväljal vaatamas, aga need on veel hullemad, ligipääs raskem kui Vargamäele. Oli paar õige suurt, Paluka ja Sõõrussaare, kuid nende peale ei hakanud minu hammas: põlnd raha. Aga ega ta siin nii väga hull olegi, las me aga harjume ära, see on ainult esteks nõnda, et ajab hirmu peale.” (Tammsaare 1981: 11)\nMinu meelest oli ka kogu see vanaaegne elurütm palju sobilikum inimpsüühikale: rabati tööd ja iga perioodi lõpus korraldati pidu (keskmiselt iga 7 nädala tagant). Oli, millele mõelda ja loota, kui hambad ristis tööd rassisid.\nPraegu rassid terve aasta non-stop ja ei pane tähelegi, kui üks periood lõpeb ja teine algab. Pidude pidamiseks raha ja aega ei jätku. Ja niimoodi siis läbi põlemegi.\nEga talvel ju meeletut rassimist olnudki ja pidumoodi asju oli rohkemgi. Osad tööd tehti talgukorras ja need lõppesid sageli simmaniga. Vanasti oli ju maal palju rahvast.\nTegemist oli kehva maaga. Hetkel on müügis selline maatükk:\nmis on umbes sama suur, kui oli Vargamäe, aga millel on head põllumaad, metsamaa, mitte vesi ja lodu nagu Vargamäel. Pakun, et Vargamäe-sarnane maatükk oleks poole odavam, kui isegi mitte veel odavam.\nSeda, et maa oli kehv, näitab ju ka see, et Andres sellest suurest maalahmakast midagi müüa ei saanud. Kui oleks olnud hea ja haritav maa, oleks saanud ju osa võlgade katteks teistele müüa. Ega suude toitmiseks nii palju maad vaja ole, Eesti keskmiseks talu suuruseks oli tol ajal 20-25 hektarit. 150st hektarist oleks saanud 6 talumaad. Aga polnud midagi müüa, sest see maa ei andnud midagi.\nkas näiteks metsatöö ei ole rassimine? Millest need majad ehitati?Ega siis ESPAKi või muud sellist kohta polnud!\nEga maju siis igal aastal ehitatud ja sõja järgsetel aastatel tegid metsatööd isegi naised.\nMa olen leidnud senini Eestis ainult ühe tootja petti (Farmi) ja minu meelest on see maitsev küll. Hapendamata petti pole müügil üldse näinud. Hea meelega prooviks ka teiste tootjate pette, eriti talude omi, kui keegi teab, kes toodab ja kust saab, andke teada.\nno näiteks meie peres on alati just petti joodud ja mitte keefiri, ja seda mitte vaesuse pärast, vaid meile maitses pett rohkem.\naga no nii ka ei saa öelda, et üldse mingit meelelahutust polnud. isegi nö pimedal orjaajal ikka noored käisid õhtuti kiigel ja naised-tüdrukud kogunesid talviti ühte ja teise tallu, kus siis ketramise ja muu sellise kõrvalt lauldi, vesteti jutte ja mõistatusi ja muud sarnast “leelot”. mehed ja noorukid õitsil käies vestsid jälle omi jutte, ja kui kuskile kaugemale heinale mindi, siis ikka käis õhtuti jutt ja nali. selge muidugi, et töölaule on meie folklooris rohkem kui muid, aga eks see ole kõigi raske elu peal talupojarahvastega nii. omaette aines oli muidugi sakste pilkamine, selline eluterve sarkasm. olen seda juba varem korduvalt kirjutanud, et juba Hupel siunas kellelegi tuttavale eestlaste lorilõugsust, võrreldes näiteks leplike ja rahumeelsete lätlastega, et nina ees seisavad, mütsid peos ja pokkerinäod peas, no nii tuimad kui tõnisson kismausutlemisel, a nii kut selja keerad, panevad kõrtsi ja irvitavad nagut penid ja hobesed ja panevad su laulu sisse. ei mingit au- ega häbitunnet, nurjatud sihandsed! ja eks need pilkelaulud olnd valusad jah, mida valusam vits mõisatallis, seda valusamad laulud kojas ja kõrtsis.\nNo näed siis. Minu vanaema jälle rääkis, kuidas kolmekümnendatel nende tallu palgatud töömees (mitte sulane, vaid mingi meistrimees) läks söögilaua äärest poole söömise pealt minema, sest ei kannatanud kuidas noorema peretütre 3-4 aastane laps lihakausi ääres pirtsutas ja endale peoga paremat otsides lihatükke kausi ühest äärest teise loopis.\nAga jah, leiba lõikas laua ääres tõesti peremees, see käis peremeheks olemise juurde.\nJa iga kell on pööratud riidega rõivatükk loodustsäästvam ja väärikam kui igal aastal tacost uus naftapõhine kalts osta.\nNii et puhta suhtumise küsimus, mida inimene väärtuseks peab. Mina iga päev liha söömist ja saastavat tarbimishullust ei oska kuidagi hästi elamiseks pidada.


Hiina 10-Ampr MPPT päikeseenergia kontrolleri tootjad - hulgimüük 10-ampr MPPT päikeseenergia laengu kontroller - SKYWISE\n10 Amp MPPT päikeseenergia laengu kontroller\nMPPT1050-DCLi on omamoodi 10 amp MPPT päikeseenergia laengu kontroller. See tähendab 12V süsteemi pinget, 10A maksimaalset laadimisvoolu ja maksimaalset koormusvõimsust 60W. Tänavavalgus päikeseenergia kontroller LED-draiveri sees on hämardamisfunktsioon. See tähendab, et mitte ainult saate määrata kergust, vaid ka nutikat päikeseenergia laengut ...\nMPPT1050-DCLi on omamoodi 10 amp MPPT päikeseenergia laengu kontroller.\nSee tähendab 12V süsteemi pinget, 10A maksimaalset laadimisvoolu ja maksimaalset koormusvõimsust 60W.\nTänavavalgus päikeseenergia kontroller LED-draiveri sees on hämardamisfunktsioon. See tähendab, et mitte ainult saate määrata kergust, vaid ka nutikas päikeseenergia laengut regulaator automaatselt reguleerida kergust, kui aku pinge on madal.\nMe nimetame seda "automaatse hämaroleku režiimiks".\nS-UNIT "Dim Auto" üksus on seatud "jah", seadistage samaaegselt "Dim V" ja "Dim%"; kontrolleri seadistamiseks vajutage "send" nuppu. Kui aku pinge on madalam kui "Dim V" pinge hakkab automaatselt hämarduma. Toitepinge väheneb 0,1 V võrra, koormustegur tühjeneb vastavalt "Dim%" komplektile, on minimaalne väljundvool 10% seadevoolust. Kui digitaalse päikeseenergia laengu kontroller on seadistatud "Dim" või "Auto Dim", võib minimaalne väljundvõimsus olla 0,3 W. Madalpinge ei tohiks olla suurem kui "CVT" (laadimisväljundi sihtmärgi) pinge. Kui aku pinge langeb LVD pingele suletud asendisse, vähendatakse kontrolleri väljundvoolu 0,3 W-ni.\n365 režiim on veel üks eelisfunktsioon.\nSee põhineb aku toitel (laadimisvõimsus, tühjenemisvõimsus) energiatõhususe juhtimiseks. Kui aku laeng on päeva jooksul suurem, siis tühjeneb rohkem öösel. LED-valgus päikeseenergia kontroller saab arvutada valgustugevuse suhet vastavalt laadimisvõimsusele ja ülejäänud aku tugevus, et vältida aku tühjenemise aeglustumist aku pinge tõttu. 365 režiimi kasutamisel peaks süsteem olema konstrueeritud nii, et see vastaks kolme vihma päeva nõuetele.\nHot Tags: 10 amp mppt päikeseenergia laengu kontroller, Hiina, tootjad, hulgimüük, odav\nPaari: MPPT 40a päikeseenergia laengukontroller Järgmise: 10a päikeseenergia kontroller\n2.4Ghz raadiosideside päikeseenergia kontroller\n30a MPPT päikeseenergia laengu kontroller\nDIY Solar regulaator\n10-Amprit päikeseenergia kontroller\n10a MPPT päikeseenergiakontroller