Kui seda valu ees ei oleks ( järg) | Okkalised arutlused\nKui seda valu ees ei oleks ( järg)\nPäris mitu päeva on eelmisest postitusest möödas ja nüüd on võimalik rääkida, millised on tagajärjed.\nKindel on, et kahel pisikesel lapsel on peale kirjeldatud tingimuste õnneks olemas ka teine elu ja see on oluliselt parem kui see milles nad olid tol jõulueelsel õhtul. Miks sattusid lapsed tol ööl sellistesse õõvastavatesse tingimustesse? Ma arvan et kellelegi ei tule kasuks teda süüdi mõista vaid pigem mõista. Kui palju on Eestimaal katkisi peresid? Kui paljudel lastel ei ole mõlemaid vanemaid? Kui mitmed emad loodavad, et lastele tuleb kasuks näha oma mõlemaid vanemaid? Lihtsaid vastuseid ei ole. Ilmselt on asjaosalised ise tolle öö valusast ehmatusest oma järeldused teinud ja see enam ei kordu. Sageli olen ma kuulnud, et arvatakse, et viinaveaga lapsevanem oleks ikka parem kui ühe lapsevanema puudumine.\nEi ole mina nüüd kellelegi hea nõuandja, kuid ka päris pisike laps võib saada joobes vanema juures psühhotrauma, mida ta kannab endaga kaasas elu lõpuni. See jääb painama ja lämmatama nagu luupainaja.\nMinul on kahjuks liiga isiklikke kogemusi alkoholilembese vanemaga ja seetõttu on teema hell. Nendele vanematele, kes lapsi alkoholist küllastunud keskkonnas kasvatavad, lootes, et kõige tähtsam on pere terviklikkus või lapse kontakt oma mõlema vanemaga, olen nõus lahtikiskuma oma isikliku vana haava, mis mind kogu elu läbi on kummitanud- ehk on sellest kogemusest mõnele kasu.\nMinu ema tarvitas elu viimastel aastakümnetel alkoholi väga palju. Tööd teatris jäi tal järjest vähemaks, konfliktid, fustratsioon ja nii see läks. Istus oma toas, napsitas ja mida aasta edasi, seda rohkem. Hiljem lisandusid sinna juurde veel rahustavad tabletid. Kui pidurid maas, siis tuli minu tuppa ja hakkas mõnitama ning sõimama ehk lihtsalt elas oma pettumused teismelise tütre peal välja. Hommikul oli taas korras, et õhtul ning öösel korduda.\nSee oli samuti mõni päev enne jõule. Kuuske tuppa ei toodud, minu toas oli vaasis kuuseoksad, mille peal põlesid paar küünalt, oli vaikne ja rahulik. Siis helises koridoris telefon, tol ajal ju mobiiltelefone ei olnud. Võtsin toru, küsiti ema ja ma hõikasin. Toauks oli tal kinni ja sellest oli selge, millega tegeletakse, tema jõi üksinda. Rasked sammud, ema tuikus koridori, astus veel ja kukkus näoli maha põrandale. Siis mõmises uimaselt: ” T- värdjas , kasi oma tuppa!”. See tähendas- mina, oma isa värdjas. Tulin tuppa, küünlad põlesid nii ilusasti, kuuselõhna oli tuba täis. Ei mäleta, kuidas mu kätte sattus pikk ja kitasas kleidivöö. Nägin radiaatoritoru ja tundsin oma käte vahel kleidivöö tugevust. Radiaatoritoru oli nii kutsuv, astuda oli 6 sammu. See oli nagu virvatuluke, mis meelitas. Samm, teine, käte vahel oli kleidivööst saanud silmus. Järsku lõi pea klaariks, virutasin vöö nurka, kukkusin voodile ja hakkasin hääletult nutma. Nutsin tunde meeletus valus ja üksinduses. Olin 13 aastane.\nSee olukord on mind saatnud kogu elu, kordudes unenägudes, muutes kogu maailmavaadet ja siiani on kõige hellemaks elamuseks kui näen kutsetel lapsi joobes vanemate kodus. Kõik jookseb kokku, on meeletult valus ja selles tundes on alati ka teatud hulk raevu täiskasvanute vastu, kes oma lastele selliseid kannatusi tekitavad.\nMõni aeg tagasi rääkis mulle samasugustest lapseea kogemustes üks teismeline noor. Järelikult ei ole need ainult ühe häiritud psüühikaga inimese mälestused. Tempel lüüakse mällu paljudele.\nUsun, et need lapsed ei satu enam kunagi sellisesse olukorda ja ei pea kunagi oma elus toimetulema varjudega minevikust.\nTeine sündmuse osapool ärkas ka mõni päev hiljem üles ning kostitas mind ähvarduste ja kohtusse andmise lubadustega. Temale ma ütleks lihtsalt- SAVI. Neetud on inimene, kes ei suuda ühtki päeva, mil lapsed külas on, kainena püsida. Õigustused vähemalt minu puhul ei toimi, nii, et kui vaja, siis advokaadi ma leian. Positiivne on, et riigilõivu maksmise raha jääb viinale kulutamata. Jõudu.\nTeise tüdruku saatus on kahtlasem. Ma ei tea, kas sotsiaaliveskid hakkasid seda jahvatama või mitte. Tema ema elab hoopis Eestimaa teises otsas ja siin on lugu ikka segane. Katsun veel uurida kui vähegi saan.\nRohkem me selle loo juurde tagasi ei tule, kuid midagi saaks ehk seaduste tasemel teha küll. Näiteks võiks ohu korral lapsele olla võimalus ( politsei, kiirabi, sotstöötaja, lastekaitsja) ametisisikutel ajutiselt viia laps turvakodusse. Seejärel peaks, oletame kümne päeva jooksul, otsustama selleks kutsutud ja seatud ametiisikud, millise olukorraga on tegemist ja milliseid meetmeid rakendada. Eraldamise aeg ei tohiks olla pikk. See sunniks olukorra kiiresti lahendama lapse kasuks. Teine mõte on ka. Kui lapsevanem kui laste eest vastutaja on joobes ja kedagi teist laste juures ei ole, siis peaks see süütegu jõudma kohtusse. Karistuseks oleks parim tuhatkond ühiskondliku töö tundi, aga väga spetsiifilistes paikades. Koristaja lastekodudes, vanadekodudes, pikaravihaiglates, sotsiaalmajutuskeskustes, kainestusmajas, arestimajas. Ja ikka nii, et neid kaltskilomeetreid jaguks hulgi koos kõigi lisadega.\nThis entry was posted on jaanuar 8, 2013, in Imelikud inimsuhted. Bookmark the permalink.\tLisa kommentaar\nKotkas on laskunud. In memoria. →


Molycorp Silmet avas Sillamäel uue analüütikalabori - Äriuudised - Majandus\nMolycorp Silmet avas Sillamäel uue analüütikalabori\n12. detsember 2012, 18:03\nMolycorp Silmet AS avas Sillamäel uue analüüsilabori.\nFOTO: Molycorp Silmet AS\nMolycorp Silmet AS teatas, et avas täna Sillamäel ühe kõige kaasaegsema sisseseadega analüütikalabori Euroopas.\nTipptasemel laborikeskkond võimaldab haruldaste muldmetallide ja haruldaste metallide tootjal Molycorp Silmetil analüüsida ülikõrge puhtusastmega toodangut.\nLabor kasutab enam kui 150 analüüsimeetodit, et määratleda ligi 70 elementi ja mitmesuguseid ioone. Laboris on täna 51 töötajat ning seal tehakse ligikaudu 10 000 analüüsi kuus.\nMolycorp Silmet on Euroopa suurimaid haruldaste metallide ja muldmetallide tootjaid, kuni kümnendik maailmas vajaminevast tantaalist ja kuni viiendik puhtast metallilisest nioobiumist tuleb just Molycorp Silmetist.\nEttevõtte andmetel ostetakse 99 protsenti tootmises kasutatavatest materjalidest väljastpoolt Eestit (peamiselt Brasiiliast, USAst ja Venemaalt) ja 99 protsenti toodangust müüakse Eestist välja (valdavalt Euroopa Liitu, USAsse ja Jaapanisse).


10 maailma kõige imelisematest müügiautomaatidest - 🛳 - Travel To You | Väljaanne: 2020\nMüügiautomaadid on jõudnud kaugele, kuna esimene oli leiutatud Ida-Egiptuses, kui matemaatik leiutas seadme, mis andis püha vett pronksmünt vastu.\nSel aastal avatakse Singapuris maailma esimene müügiautomaatide restoran, kus kliendid saavad valida kuumade ja külmade toitude, sealhulgas traditsiooniliste lemmikloomade jaoks nasi briyani, mis tuleb välja jätta "Chef in Box" tehnoloogiast.\nKuid söömine ja jook ei ole tänapäeval ainus tänapäeval müügiautomaadi kasutamine - paljudes neist mehhaanilistest poodidest on kogu maailmas palju erinevaid kummitusi. Siin on mõned meie lemmikud.\n1. kingitus masin, Dubai\nKinkide andmine on üks pühade suurimatest rõõmudest, kuid meil kõigil on sõber või pereliige, kellel pole võimalik seda osta. Õnneks on S * uce kingitusi Dubais Village Mallil vastus: kingituste müügiautomaat annab kõik, alates lõhnastatud küünlalt kuni parfüümi ja pesu, kõik ühe nupuvajutusega. Ja te ei pea muretsema ka selle ümber pakkimise pärast, sest teie valitud esinemine tuleb ilusasse, läikivasse kullakoti kotti.\n2. Art-o-mat, USA\nArt-o-mat on tegelikult ümberkujundatud sigaret masin, kuid sigarettide väljastamise asemel annab see kunstiteose. Põhimõtteliselt on Põhja-Carolinas asuva kunstniku Clark Whittingtoni sõnaline sõnum ja praegu on kogu Ameerikas rohkem kui sada Art-o-matsi. Igaüks neist on täis miniatuurseid meistriteoseid, mille on loonud kohalikud kunstnikud, kes saavad taotleda, et nende töö oleks varustatud masinaga.\n3. Hello Kitty müügiautomaadid, Aasia\nVõib tunduda, et Hello Kitty võtab üle kogu maailma - või vähemalt osa Aasiast - kui kaubamärgiga müügiautomaate saab nüüd kogu kontinendil, Taiwanist Malaisiast leida. Nad on varustatud Hello Kitty šampooniga Hello Kitty sokidesse, mänguasjadesse, raamatutesse ja rahakotidesse. Te ei pea kunagi oma Hello Kitty kitti uuesti käima ...\n4. Dole banaani müügiautomaadid, Jaapan\nTänu Dole banaanide müügiautomaatidele on Jaapanis viis päeva üllatavalt lihtne saada. Need masinad on olnud umbes alates 2010. aastast, mil banaanimark on oma esimene Tokyo metroojaam paigaldanud. Teie suupiste on samuti tagatud optimaalse värskuse olekus, kuna masin jääb jahuks temperatuuril 13 ° C (55 ° F) - ilmselt on ideaalne temperatuur banaanidele.\n5. Vintage Coca-Cola dosaator, Mississippi, USA\nCoca-Cola dosaatorit ei pruugi olla enam nostalgiline müügiautomaat. Mississippi kuuluv Biedenharni Coca-Cola muuseum on üks originaalsetest Coca-Cola müügiautomaatidest, mis jagavad riigi lemmikjooki vana stiilis klaaspudeleid vaid viie sentidega.\n6. Sprinkles Cupcake ATM, USA\nTänu ühe naise raseduse soovile on ameeriklastel nüüd tunduvalt lihtsam saada suhkruriba igal tunnil. Sprinklesi pagariäriautomaat - leidub kuuel erineval Sprinklesi kauplustel üle kogu riigi - pakutakse kuni 24 tundi ööpäevas värskelt küpsetatud koogikesi mitmesugustes maitsetes, punast sametti ja maapähklivõi šokolaadi.\n7. raamatupood, Singapur\nKuigi tehnoloogilisi edusamme võib vaadelda kui ohtu meie armastatud paberilehtedele, ei ole see nii Singapuris. Sisestage Singapuri rahvusmuuseumis raamatupood müügiautomaat, kus tehnoloogia abil on raamatutehnika lihtsam lahendada traditsioonilisel viisil. Laste pealkirjadest saate midagi graafilistest romaanidest või luulekogudest.\n8. Live crab müügiautomaadid Hiinas ja Jaapanis\nHiinas ja Jaapanis on krabid selline populaarne roog, et müügiautomaatide, kes elavad krabid müüvad, leiutis on vältimatu, eks? Need masinad ilmnesid esmakordselt Hiinas ja Jaapanis 2010. aastal ja on osutunud tabanud. Umbes 3,50 euro eest saate osta elava krabi koos oluliste lisanditega - äädikas ja mõne ingveri tee - ja valmistada ette kastmist.\nTõepoolest, see konkreetne masin on mõeldud väikesele publikule silmas pidades, kuid viimaste minutite kalapügilendude jaoks, kui meenutasite kõike peale söödi, võib see lihtsalt päästa päeva. Kogu Ameerikas asuvas piirkonnas on nad varustatud igasuguse kalasööda, sealhulgas minnowide, nuudussside ja liblikatega. Delicious.\n10. Õlle müügiautomaat, Jaapan\nÕlu müügiautomaadid esimest korda ilmunud Jaapanisse ja nüüd on neid peaaegu igas linnas ja linnas, kusjuures enamik Jaapani õlletootjaid omavad oma kaubamärgiga saadetist. 2000ndate aastate alguses oli alaealiste joomisega seotud mure, mille tõttu paljudel juhtudel olid elektroonilised juhilubade skannerid, ja tundub, et mured kehtisid, kuna mõne müügiautomaadi müük vähenes 50% võrra.


Hansarent alustas asendusauto teenuse pakkumist Ergo kindlustusseltsile 2009. aastal. Toonane Ergo juhatuse liige Vahnitski kinnitas, et leping tehti Hansarendiga ning tema ei vastuta Hansarendi tegevuse eest. „Need ettevõtted kuuluvad küll ühele omanikule, aga mina töötan Hansabussis, aga leping on sõlmitud Hansarendis,“ selgitas Vahnitski.\nTema hinnangul oli see leping väike ning see ei peaks praegu olema mingi teema. Vahnitski kinnitas, et näe huvide konflikti. „Ma ei läinud koostööpartneri juurde, sest mina ei vastuta Hansarendi eest. Teiseks sain ma ametisse läbi konkursi, mis toimus kevadel,“ sõnas Vahnitski.\nTa oli hämmingus, et kui ta oleks läinud tööle Elioni või Elisasse, kas ka see oleks siis huvide konflikt. „See läheb absurdiks, see ei ole põhjendatud,“ märkis ta.\nVahnitski lisas, et Hansabussi juhiga ta Ergos töötamise ajal ei kohtunud. Ergost töölt lahkus ta juba eelmise aasta aprillis. Tookord saatis ta endistele kolleegidele kriitilise kirja, milles arvustas ettevõtet ja rääkis avameelselt oma lahkumise põhjustest.\nASi Hansabuss vedanud Neeme Tammise tegevjuhiameti võttis üle Sergei Vahnitski. Tammise hinnangul on Vahnitskil pikaajaline juhtimiskogemus - ta on töötanud pea kümme aastat Ergo Kindlustuse ASis, kus oli üks juhatuse liikmetest.\n24. juuli 2012 kell 10:36\nHansabuss sai uue juhi\nASi Hansabuss juhtkonnas toimusid muudatused: 16 aastat ASi Hansabuss vedanud Neeme Tammis siirdus juhtima Hansabuss Gruppi.


Meistriklass avaliku sektori tulevikku vaatavale juhile - Eesti Koolitus- ja Konverentsikeskus\nKui isik, kes on end meistriklassile registreerinud, ei läbi meistriklassi täies mahus või jätab osalemata (ning talle ei leita asendajat), siis esitab meistriklassi läbiviija katkestanud teenistuja asutusele arve meistriklassi maksumuse ulatuses, mis on 775,20 € (sh km). Meistriklass viiakse läbi ühtekuuluvuspoliitika fondide rakenduskava 2014-2020 prioriteetse suuna “Haldusvõimekus” programmi “Inimressursi koolitus ja arendamine” raames ning rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist ja riigieelarvest omafinantseerimiseks ettenähtud vahenditest.\nMiks mõnes ametiasutuses sujub töö teistega võrreldes oluliselt efektiivsemalt? Millised on need ühised tunnused, mida on võimalik tuvastada ja vähem tõhusates ametiasutustes kasutusele võtta? Mil määral saame avaliku halduse õppetunde ühest regioonist teise üle kanda? Millised oskused peavad 21. sajandi avalike asutuste liidritel olema?\nEsmakordselt on viiekümnel Eesti riigi ametiasutuste juhil võimalus osaleda Dr Zeger van der Wal meistriklassil.\nAvaliku sektori liidritele suunatud meistriklassis analüüsitakse nende keerukat töökeskkonda, mida iseloomustavad volatiivsus, selgusetus ja ebakindlus. Pandeemiast tulenev kriis on selle ilmekas näide.\nOluline on rõhutada, et programmi eesmärk ei ole pakkuda probleemidele riiulilahendusi, selle eesmärk on toetada avaliku sektori juhte, kes suudaksid ise mõelda ning tulemuslikke otsuseid vastu võtta.\nMeistriklass avaliku sektori tippjuhtide asetäitjatele ning keskastmejuhtidele\nRegistreerimisvormil olev küsimus "Kas õpite ja osalete muudel kursustel 4 nädala jooksul alates 19.11.2020" tuleneb Euroopa Komisjoni statistiliste andmete kogumise nõuetest, mis on seatud Euroopa Sotsiaalfondi rahastuse kasutamisele. Andmeid kasutatakse koolitus- ja arendustegevuste analüüsimiseks. Andmeid ei kasutata isikustatud kujul. Statistikaamet võib 6 kuu jooksul pärast koolitust osalejaga andmete täpsustamiseks ühendust võtta.\nOsaleja loetakse katkestajaks, kui ta pärast gruppi arvamist jätab tegevusele ilmumata, ei osale tegevuses ettenähtud mahus või teatab oma loobumisest peale 9. novembrit 2020 ja ei leia endale nõuetele vastavat asendajat.\nKui isik, kes on end meistriklassile registreerinud, ei läbi meistriklassi eelpoolnimetatud mahus või jätab osalemata (ning talle ei leita asendajat), siis esitab meistriklassi läbiviija katkestanud teenistuja asutusele arve meistriklassi maksumuse ulatuses, mis on 775,20€ (sh km). St, et asutus võtab endale kohustuse hüvitada meistriklassile registreerunu meistriklassi koha maksumus täies mahus kursuse läbiviijale ehk Eesti Koolitus- ja Konverentsikeskus OÜ-le osaleja katkestamise korral. Kui isik teavitab enda mitteosalemisest, siis püütakse osapoolte (asutus, meistriklassi läbiviija ja Riigi Tugiteenuste Keskus) koostöös leida loobujale meistriklassi sihtgruppi kuuluv asendaja. Kui nõuetele vastavat osalejat ei leita, siis on tegemist katkestamisega ning meistriklassi koha maksumus kuulub katkestaja isiku või tema tööandja asutuse poolt hüvitamisele. Meistriklassil osaleva(te) isiku(te) asutus ehk tööandja võtab meistriklassi läbiviija ees kohustuse tasuda iga oma asutuse katkestaja meistriklassi koha hind.


Tervislik toitumise kaalulangus valjakutse, 35 kõige lihtsamat dieediga seotud väljakutset sellest kaalust alla võtta - Kaalukaotus\nStressi tottu kaalukaotus\nTervislik toitumise kaalulangus valjakutse, Kehakaalu langetamise 30 päeva väljakutse „Kiirstart“ - Confido Meditsiinikeskus\nTundes end süüdi, et midagi - isegi kui see on rämpstoit - läheb raisku? Koolitus on nii teoreetiline kui praktiline. Ma ei vajanud seda koogikooki ega viilu ega pitsat, sest vähem kui kahe tunni pärast kavatsesin tegelikult näljane ja võiksin süüa oma suupisteid või lõunat. Minu jaoks on oluline ka selle lihtsus, sest kui ma pean toitumiskava jälgimiseks 2x päevas poes käima ja erinevaid toiduaineid hankima, siis mu motivatsioon on kiire kadu. Ma ei tahaks süüa ainult toortoitu uuri välja, mis see siin tegelikult on või lõigata välja kõik, mis sisaldas süsivesikuid.\nÜhesõnaga kõik on hästi ja loodan ,et läheb veel paremaks.\nNädalaga läks 2kg. Ei tahaks liiga vara hõisata, aga enesetunne on hea, energiat on rohkem.\nKahjuks ei ole eriti trenni jõudnud, püüan järgmine nädal selles osas ennast parandada. Kadunud on juba 4 päevaga raskustunne rinna all.\nErksam on olla, tohutu motivatsioon ja väga suurt positiivset jõudu annab foorum. Suur tänu Sulle nii hästi toimiva kava eest. Alustasin nädal tagasi ja täna kaalule astudes oli kaal langenud natuke üle 2 kg!\nVäsimus on läinud, energiat on palju ja lisaks on kadunud igapäevane jalgade paistetus.\nSa ei kujuta ettegi, mis tunne on igal hommikul näha kaalul uut, väiksemat numbrit, avastada, et püksirihmal ei olegi rohkem auke. Peale kõiki neid teisi ja ketot ja paleot ja mis kõik veel, on see esimene programm mis toimib. Minu jaoks on oluline ka selle lihtsus, sest kui ma pean toitumiskava jälgimiseks 2x päevas poes käima ja erinevaid toiduaineid hankima, siis mu motivatsioon on kiire kadu. Pole kordagi näljatunnet tundnud, pigem on tunne et söön liiga palju liha ja rasva.\nMul on kaal võrreldes eelmise laupäevaga — 1,4kg ja kõikide mõõtude võtmiseks kulus 6,5cm vähem mõõdulinti. Söönud olen selle eest naudinguga ja kordagi pole tekkinud tunnet, et pean millestki loobuma. Alustades oli 88kg.\nKuna see 7 tuli ette juba jõuluks, siis arvasin, et see on küllalt suur põhjus tähistamiseks. Lõppes sellega, et sain endaga sõbraks, andsin lahkumisavalduse ja hakkasin elama!!! Käiks nagu kauplemine ja kiikumine piiri peal. Minu kogemus on see, et aasta tagasi alustades tabas mind hull paranoia, et ei paneks mööda ja olin endaga ikka väga range sest eesmärk saada kaalunumber kahekohaliseks oli ikka tugev!\nToitusin sellest, milles sada prossa kindel olin. Esimese 2 nädalaga kukkus 4 kilo ning vot alles siis tabas mind tõeline hasart! Sa ei pea enam mõistatama, mida süüa teha ja millal süüa.\nKõik toidud on lihtsad ja kiirelt valmistatavad. Kogu menüü on ehitatud üles põhimõttel, et söögikordi saab omavahel vahetada. Toitumisnõustaja toetus Kord nädalas saadad sa toitumisnõustaja meilile pildi oma kaalunumbrist, annad tagasisidet, kuidas oled endale püstitatud ülesannetega hakkama saanud, esitad tekkinud küsimused ja mõtted.\nUus grupp alustab Jaanuari algus — 74,8 ja täna hommikuse seisuga 60,3. Olen nii õnnelik ja rahul, kuid sammun vapralt edasi, et saavutada oma unistus, 55kg.\nToitumisnõustaja vastab küsimustele, annab soovitusi ja innustab jätkama. Kohtumistel vaatate koos üle, kuidas on eesmärkide poole liikumine edenenud, millised on tulemused. Ajakiri Kaalulangus edulood Cinch! Kaalukaotuse edulugu: Selena väljakutse "Olin oma karjääris muusikaäris kunstnike veebisaitide haldamise vastu kirglik, kuid ma ei hoolitsenud oma keha eest. Mul oli tohutu probleem öelda kiirtoidule ja soodale.\nSuupisteid tegin siis, kui polnud näljane. Ma lisasin oma ebatervislikke harjumusi peaaegu iga dieediga, kuid need jätsid mind alati väsinuks, näljaseks, rahulolematuks, tujukaks, ärevaks ja pettunud.\nMa võtaksin kaalust alla, kuni on dieedil käimine kergem ja siis on mu teksad jälle tihedad. See on kaalu langetamiseks kõige lihtsam, toitev ja sõbralikum viis kätega maha panna. Minu särgid sobivad paremini, ma ei näe nii küljel on palju lisamullu ja ma lõbustan mõtet esimest korda kanda kaheosalist supluskostüümi! Ka minu seedimine on protsenti paranenud. Ja see oli nii lihtne! Mõni tüdruk, keda tean, on toores dieedil või mahlaplaanil ja teised elimineerivad süsivesikuid.\nSee plaan võimaldab mul hästi süüa ja süüa väga mitmesugust toitu. Ma ei tahaks süüa ainult toortoitu uuri välja, mis see siin tegelikult on või lõigata välja kõik, mis sisaldas süsivesikuid.\nMa hakkasin nutma, kui maitsesin vanilje-mandli külmutatud banaani suupisteid, sest see oli nii hea, et ma ei suutnud uskuda, et mu suu sellest kogu aeg puudu oli! Ma ei tunne pärast söömist enam iiveldust, mul on pidev energiavoog ja ma ei tunne kunagi, et piiran end. Ja nüüd, kui mu keha on ideaalselt tasakaalus, on mul kõige rahulikumad uned igal õhtul. Ma tunnen end palju pingevabamalt ja produktiivsemalt.\nMul ei ole näljavalusid, mägironimisemotsioone, pearinglust ega iha. Enne Cinchi! Kõik oli kas mikrolaineahjus või rösteri ahjus. Nüüd ei vaja ma enam kokandusklassi. Mul on põhitõed maas ja võin teha söögikorda!\nRingvaates selguvad tervisliku toitumise tagamaad\nKõik söögid on selged ja lihtsad ning mul on võimalus neid vähese loovuse abil segada igal ajal, kui soovin. Üks maitsvamaid roogasid, mida ma tegin, oli ricotta penne.\nToiduaineid mis soodustavad energia ja kaalulanguse\nRasva kadu pro ana


Meediaülevaade: naabrid räägivad. 29.02 – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nAin Hinsberg 28. veebr. 2020 Uudised\nAlkoholi müük Soomes languses\n“Alkoholireform” ei toonud Soomes kaasa tarbimise suurenemist, nagu tervishoiuorganisatsioonid hoiatasid, vaid vastupidi – müük on kõikjal langenud. Kui tarbimine tõusis õige pisut 2018. aastal (+0,1%), siis eelmisel aastal taastus langustrend: alkohoolsete jookide hulgimüük ja jaemüük langes 100% alkoholi puhul 2,1% ja liitrites mõõdetuna oli langus 2%. Loe edasi: YLE\nLigi 160-l ametikohal teenivad naised rohkem kui mehed\nKui mehed teenivad Soomes keskmiselt 15–18% rohkem kui naised ja see lõhe pole viimastel aastatel eriti vähenenud, siis ometigi leidub erandeid, ehk on 158 ametikohta, kus naised teenivad meestest rohkem. Reeglina on tegemist avaliku sektori juhtivate töökohtadega. Statistiliselt usaldusväärset naiste ja meeste võrdlemist saab praegu teha ainult 551 ametikoha osas. Loe edasi: YLE\nSoome oma Harvey Weinstein?\n78-aastase soome-kanada multimiljonäri Peter Nygårdi vastu esitati tütarlaste ja naiste vägistamises süüdistatuna eelmisel nädalal New Yorgis rahvusvahelise tsiviilasjana kollektiivhagi. Suurem osa hagi sisust on seotud Nygårdi Bahama saartel asuvas Nygård Cay villas toimunuga ning varaseim seik toimikus on lausa aastast 1977, värskeim veidi üle aasta tagune. Loe edasi: Helsingin Sanomat ja Hensingin Sanomat\nLäti-Valgevene piiril simuleeritakse rahutusi\nSilene piiripunktis korraldatakse Läti-Valgevene ühisõppused, mille käigus õpitakse rahutustega toimetulemist. Vastavalt Läti ja Valgevene koostööprojektile õpivad piirivalvurid ebaharilikes tingimustes tegutsema, hoides samal ajal ka piirikontrolli rutiinseid protseduure käimas. Loe edasi: Delfi\nMitteriigikeelne teave asutustelt avalduse põhjal\nLätimaalased peavad varsti kirjutama avalduse, kui soovivad saada asutustelt teavet muus kui riigikeeles – sellist seaduseelnõu praegu Seimis üsna edukalt menetletakse. Seega võivad elanikud soovi korral küsida riigi- ja omavalitsusasutustelt teavet mitte ainult riigikeeles, kuid samas ei tohi asutused omal initsiatiivil saata välja mitte-riigikeelset infot. Loe edasi: Delfi\nOtsitakse taga naisröövlijõuku\nZemgale piirkonnas toimus ühel päeval kolm juhtumit, kui rühm naisi tungis pensioniealistele elanikele algul uksel kaupa pakkudes, kuid seejärel ähvardades ja füüsilist jõudu kasutades eluruumidesse ning varastas raha kokku mitme tuhande euro väärtuses. Kurjategijad olevat ringi liikunud tumerohelise Volvoga. Loe edasi: Delfi\nTähtinvesteeringud Rootsi moodi\nDagens Industri on nimetanud ühe oma aktsiaportfelli printsess Estelle (nimi tähendab tähte) järgi ja alates 2012. aastast, kui noor Östergötlandi hertsoginna sündis, on kümnest taskukohasest kvaliteetaktsiast koosnev portfell kasvanud tänaseks peaaegu 400%. Loe edasi: Di\nVolvo teslatab Polestariga\nVolvo allbränd Polestar toob Genfi moto-show’l välja e-autost kontseptsioonsedaani Precept, mis kasutab Google Android Automotive OS-i integreerimist, ehk maakeeli on plaanis saada esimeseks autotootjaks, kes tarnib Google’i opsüsteemiga sõiduki – mis on nagu Android Auto ulatuslikum telefonivaba versioon. See tähendab, et auto tunneb läheneva autojuhi eemalt ära ning valmistab automaatselt ette juhi lemmikrakendused ja -seaded. Loe edasi: The Verge\nPiiripolitseil taas arvutisüsteemiprobleem\nEilne Rootsi piiripolitsei arvutisüsteemiprobleem tähendas, et Schengeni-välistest riikidest sisse lennanud reisijaid ei olnud võimalik kontrollida ja nende jaoks oli piir seega mõnda aega suletud. Kuigi probleem said lahendatud, tuleb meeles pidada, et sarnane arvutisüsteemide kokkujooksmine pani lennujaamade piirikontrolli Schengeni-välistest riikidest saabunud reisijate jaoks Rootsis seisma mõneks ajaks ka detsembris. Loe edasi: Dagens Nyheter ja SVT Nyheter\nJulgeoleku surve kriminaalprotsessidele kasvab\nVenemaal vähenes eelmisel aastal küll vaenule õhutamise paragrahvi põhjal menetlusse võetud kriminaalmenetluste arv, kuid samal ajal sarnaste süüdistustega seotud karistuste arv hoopis suurenes. Eksperdid märgivad murega, et selle taga on FSB sekkumine kriminaaluurimisse ja see kasvutrend on olnud märgatav juba kolmandat aastat järjest. Loe edasi: Kommersant\nSuurandmemajandus riigi löögi all\nValdkonna suurettevõtete ja ekspertide sõnul rikub Минкомсвязь’i uus seaduseelnõu suurandmete reguleerimise kohta põhiseaduslikke majandustegevuse ja teabe levitamise vabadusi ning võib pärssida tehisintellekti arengut Venemaal, sest selle kehtima hakates muutub hoopis segasemaks registreerimiskohustusega suurandmehaldurite määratlus ja staatus ning aeglustub kodumaine andme- ja tehisintellekti (AI) turu areng, luues nii eelistingimusi hoopis välisettevõtetele. Loe edasi: Kommersant\nLiiklustrahve üle saja miljardi rubla\nLiikluspolitsei poolt Venemaal autojuhtidele 2019. aastal määratud trahvide summa ületas esmakordselt 100 miljardi rubla (1,36 miljardit eurot) piiri. Sagedamini esinevate liikluseeskirjade rikkumiste edetabelit juhib traditsiooniliselt ja konkurentsitult kiirusepiirangu ületamine – 101,8 miljonit korda. Teemärgiste või liiklusmärkide nõuete täitmata jätmisi pandi kirja 12 miljonit korda, punase tule rikkumisi 5,1 miljonit korda ning 3,3 miljonit korda sõiduki teel paiknemise eeskirjade rikkumist (reeglina vale möödasõit). Loe edasi: Kommersant\nPosted in Uudised and tagged areng, Edasi, Google, naabrid räägivad. Bookmark the permalink.


Kuldne sügis täis parimat meelelahutust! — Elva Turism\nKuldne sügis täis parimat meelelahutust!\nViskame pilgu aknast välja, märkad kuidas puud on juba kollased. Suvine põud on pelgalt mälestus, sest vihmast juba puudu ei tule. Sellised ilmad on parim aeg külastada mõnda kontserti, etendust või ammutada tarkust mõnest kohtumisest! Sügismasendust aitavad peletada:\nKäesoleval nädalal on meie fookuses ettevõtjad. Üle Eesti on käimas Ettevõtlusnädal ning meie vallaski leidub hulganisti põnevat ettevõtjale, koolinoorele või neile, kes alles mõtlevad ettevõtjaks hakata. 4. oktoobril kulmineerub sündmusnädal Ettevõtluskonverentsiga, mille lõpus antaks välja tunnustusi valla ettevõtetele. Rohkem infot leida www.elva.ee/ettevotlusnadal\nTeatrit jagub meil oktoobris nii väikestele kui suurtele. Kes veel Hellenurme Veskimuuseumis käinud ei ole, saavad kaks kärbest lüüa ühe hoobiga, kui minna vaatama 7.oktoobril Pajusi Rahvateatri etendust „Ehitame torni“. 11.oktoobril on Elva Kuluutikeskuses VAT teater tükiga „Pal-tänava poisid“, kuhu veel saada loetud lisakohad. Rannu Rahvamajas annab etenduse Rakvere teater, tuues lavale „See kõik on tema“, 12.oktoobril, kell 19. Kuu teises pooles väärivad teatrisõprade tähelepanu kindlasti Reky lasteteatri „Hans ja Grete“, 16.oktoobril Rannu Rahvamajas ning EHH-Teatri etendus „Sõdalased“ 17.oktoobril Puhja Seltsimajas.\nKuu lõppu, 19.oktoober, kell 19, mahub veel Kuressaare Linnateatri poolt, Debora Vaarandi 100.sünnipäevale pühendatud, etendus „Paljasjalgne Debora“ Elva Kultuurikeskuses. Tähelepanu kõik need, kellel ei olnud võimalust külastada Kaire Vilgatsi ja Showstoppersi „Teid ootab kabaree“ etendust Elvas– nüüd on võimalus sellest osa saada Rannu Rahvamajas, 24.oktoobril. Piletid saadaval Piletilevis.\nTulemas on ka erisuguseid kontserte ja pidusid. 12.oktoobril toimub ansambli Helisev Horoskoop eestvedamisel kontsert „50 aastat Horoskoopi“, kus Elva Kultuurikeskuse lavale jõuavad mitmed tuntud lood, kui legendaarne Anne Velli. Algus kell 19:00, piletid juba eelmüügis Piletimaailmas. Aakre Rahvamaja ootab teid tantsuõhtule kuu teisel laupäeval, 13.10, kui jalga saab keerutada Meelis-bandiga. Konguta Rahvamaja pakub miskit aga nootrele, kui 26.oktoobril, on kavas maha pidada üks korralik noorte pidu.\nKellele pakub huvi mõni uus oskus või tarkus, siis kalendrisse märkida järgmised sündmused: Seentega lõnga värvimise õpituba – 6.-7. oktoober, Rannu Rahvamaja. Toitumisnõustaja Erik Orgu jagab tarkusi Rõngu Rahvamajas 17.oktoorbil. Aakre Rahvamaja ootab kõiki kohtumisõhtule Katrin Uffertiga, 24.oktoobril, rääkimaks Vene toidukultuurist, kirjandusest ja kunstist.\nAeg lendab kiiresti, mida saab järeldada tõsiasjast, et Elva vald saab juba ühe aastaseks. Selle tähistamiseks on toimumas Rannu Rahvamajas suurejooneline Galakontsert, mis jätkub tantsuõhtuga, kus astub üles Boogie Company. Kuupäevaks 27.oktoober, algusega kell 19. Piletid peagi saadaval Piletimaailmas.\nSoovitame pilku peale heita meie kodulehele, kus leiab veel lisa. Nautige kuldset sügist ja kohtumiseni!\nSA Elva Kultuur ja Sport pakub tööd spordijuhile ja turismijuhile Loe lisaks\nKuues Matkamaraton viib Elva jõe ürgoru matkarajale! Loe lisaks\nElva turismiinfo statistika ülevaade 2018.aasta kohta Loe lisaks\nMillal sa viimati Elvas käisid? Loe lisaks


Femme.ee / Hoolitsetud / Nägu / Mahlane läige\nEsileht > Hoolitsetud > Nägu > Mahlane läige\nLopsakalt läikivad huuled on kevadsuvise meigimoe lemmikud – hea vaheldus mattidele punastele pumatitele või suvine täiendus harjumuspärasele huulevärvile. Läiget sobib kasutada nii naturaalsetes toonides jumestuse kui ka efektsema meigi puhul.\nEt huuleläiked on läbikumavad ja kerged, võiks katsetada neidki toone, mida te tavaliselt kasutama ei kipu.\nEttevaatlikum võiks olla vaid hõbedakarva läigetega, sest need muudavad jume halliks. Eriti trendikad on suvel (virsiku)roosad varjundid.\nLy Ranne, Stiili ilutoimetaja ja jumestaja läiketarkused\n• Huuleläiget aitab püsivamaks muuta kontuurjoon. Kõige loomulikumalt mõjub huulepigmendi tooni kontuur, mida võiks huultele kanda n-ö kerge käega ja hajutada pehmelt huulepinna suunas. Proovi nt Chaneli huulepliiatsit Le Crayon Gloss, mis on pehme koostisega ja spetsiaalselt huuleläigete jaoks loodud. Kerge kontuuri joonistamiseks sobib hästi ka Versace pehme pliiats Flash On Lips.\n• Liialt tume ja kontrastne kontuurjoon mõjub maitsetult ja väljakutsuvalt.\n• Kui huuleläige kipub üle huuleserva kortsukestesse valguma, saab tulemust püsivamaks muuta huuleservade puuderdamisega – rasusel pinnal kipuvad meigitooted hõlpsamalt laiali valguma. Jälgi, et puudrit ei satuks huulepinnale – läikega segunedes võib tulemus muutuda «jahuseks». Aitab ka kauapüsiva koostisega kontuurpliiats, nt Elizabeth Ardeni Lip Definer. Rasvasem pliiats ei pruugi läiget nii hästi raamides hoida.\n• Lihtsam on kanda kerge ja läbikumava värviga huuleläikeid, need ei nõua suu huulepliiatsiga raamimist ega korrektset huuleserva.\n• Kahvatud huuleläiked kõigile ei sobi, rikkaliku värvipigmendiga läiked aga kipuvad üle huulte laiali jooksma. Soovitan proovida kerge punaka pigmendiga läikeid, need sobivad paljudele ning annavad just õige annuse värvi ja sära: Shiseido Lip Gloss G3, Ruby Luster; L’Oréali Glam Shine, 29 Berry Crystal; Lancóme’i Juicy Tubes, 17 Fraise; Chaneli Cristalle Gloss, 18; YSLi Lisse Gloss, 11.\n• Väike nipp: sobiva läiketooni võib ka ise segada. Kanna huultele värvitut huuleläiget, siis hajuta huulte keskele sobivad koguses tumedamat (nt punast) huulepulka. Vajuta huuled kokku\nLoe lisaks huulepulkadest.\nModern writing services (0)\nWriting services for students (0)


Kornelia Ender – Vikipeedia\nKornelia Ender 1973. aastal\n25. oktoober 1958 (62-aastane)\nPlauen, Bezirk Karl-Marx-Stadt\nKuld 1976 Montreal 100 m vabalt\nKuld 1976 Montreal 200 m vabalt\nKuld 1976 Montreal 100 m liblikat\nKuld 1976 Montreal 4x100 m kompleksi\nHõbe 1972 München 200 m kompleksi\nHõbe 1972 München 4x100 m vabalt\nHõbe 1972 München 4x100 m kompleksi\nHõbe 1976 Montreal 4x100 m vabalt\nKuld 1973 Belgrad 100 m vabalt\nKuld 1973 Belgrad 100 m liblikat\nKuld 1973 Belgrad 4x100 m vabalt\nKuld 1973 Belgrad 4x100 m kompleksi\nKuld 1975 Cali 100 m vabalt\nKuld 1975 Cali 100 m liblikat\nKuld 1975 Cali 4x100 m vabalt\nKuld 1975 Cali 4x100 m kompleksi\nHõbe 1973 Belgrad 200 m kompleksi\nHõbe 1975 Cali 200 m vabalt\nKuld 1974 Viin 100 m vabalt\nKuld 1974 Viin 200 m vabalt\nKuld 1974 Viin 4x100 m vabalt\nKuld 1974 Viin 4x100 m kompleksi\nKornelia Ender (hiljem Matthes, nüüd Grummt; sündinud 25. oktoobril 1958 Plauenis Bezirk Karl-Marx-Stadtis) on endine Ida-Saksamaa ujuja. 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis sai temast esimene naisujuja, kes on võitnud ühtedel olümpiamängudel neli kuldmedalit, kõik maailmarekordiga. Hiljem väideti, et Ida-Saksamaa koondise arstid olid oma sportlastele süstemaatiliselt manustanud steroide (ehkki ilma sportlaste teadmata). Kuna naisel oli 1976. aastal ilmnenud steroidide tarvitamise sümptomeid (sügav hääl, ülearenenud keha), kahtlustati Enderi saavutuste paikapidavust.\nEnder treenis noorelt ja võitis 1972. aasta suveolümpiamängudel Münchenis 13-aastaselt oma esimesed olümpiamedalid: kolm hõbemedalit, sealhulgas ühe 200 m kompleksujumises, lõpetades Austraalia ujuja Shane Gouldi järel teisena. Järgnevate aastate jooksul ületas ta individuaalsetel ja võistkondlikel distantsidel 32 maailmarekordit, sealhulgas neli Montréali mängudel. 1991. aastal tunnistas ta 1976. aasta mängude suhtes pikaajalisi kahtlusi oma füüsilise seisundi kohta, tunnistades, et meeskonna arstid ja treenerid olid talle mitmete kuude jooksul süstinud arvukalt narkootikume (vrd doping Ida-Saksamaal). Ender ütles, et ta ei teadnud omal ajal ega olnud ka hiljem teada saanud, mis ravimid need on. Ta ütles, et talle öeldi vaid, et ravimid aitavad tal "taastuda", kuigi ta oli üllatunud lihasmassi lisandumise üle, omistas ta selle siiski oma rangele treeningule.\nKui naine muutus kahtlustatavaks ja keeldus kloorhüdrometüültestosterooni võtmast 1977. aastal, keelasid marksistlikud võimud tal koondises riiki esindamast.\nEnder oli neli aastat abielus Ida-Saksamaa seliliujumise ujuja ja mitmekordse olümpiavõitja Roland Matthesiga. Nüüd on ta abielus endise saksa kergejõustiklase ja bobisõitja Steffen Grummtiga.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kornelia_Ender&oldid=5696262"


Räni-kardhein – Vikipeedia\nRäni-kardhein (Ceratophyllum demersum) on veesisene taim kardheinaliste sugukonnast kardheina perekonnast.\nRäni-kardhein on kosmopoliitse levikuga mageveetaim.\nEnamasti kasvab ta toiteaineterikastes seisvates või väga vaikse vooluga veekogudes suvise temperatuuriga 15–30 °C, kinnitudes mudasele põhjale. Vahel esineb ta ka nõrgalt riimveelistes veekogudes.\nTaime vars kasvab 1–3 m pikkuseks. Varrel on hulgaliselt külgvõsusid, mis muudab ühe isendi suureks põõsakujuliseks massiks. Iga leht on 8–40 mm pikk. Lehed on 6–12 kaupa männastes. Lehed on terava servaga hammastega, jäigad ja haprad.\nTaim on ühekojaline ja õitseb juulist septembrini. Õied on väikesed, umbes 2 mm pikad, kroonlehti on 8 või rohkem ja need on rohekaspruunikad. Samal taimel moodustuvad eraldi isas- ja emasõied.\nRäni-kardhein on juurteta lehesarnaste risoididega.\nVili on ogadega 4-5 mm pikkune pähklike.\nRäni-kardheina kasvatatakse sageli akvaariumides, sealhulgas külma veega täidetud akvaariumides. Isegi ilma juurteta võib taim kinnituda akvaariumi põhja või akvaariumis olevate esemete külge. Need helerohelised taimed pakuvad suurepärast kaitset vastkoorunud maimudele. Kardheina paljundatakse katkilõikamise teel.\nRäni-kardheina kasutatakse veekogude puhastamiseks, sest nad eritavad aineid, mis takistavad tsüanobakterite arengut.\n↑ L.Raudsepp, (1981) Eesti õistaimi, Tallinn: Valgus, lk. 184\nRäni-kardhein – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis\nRäni-kardhein andmebaasis eElurikkus\nCeratophyllum demersum (inglise keeles)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Räni-kardhein&oldid=5398147"\nLehekülje viimane muutmine: 19. juuli 2019, 18:17\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:17, 19. juuli 2019.


Inga Gaile “Klaas” – Andres Laiapea\nLõvide kõrval pingil istub noor tütarlaps, maainimese moodi riides, komps jalge juures maas, ja loeb raamatut.\nInga Gaile debüütromaan “Klaas” (läti keelest tõlkinud Aive Mandel) ilmus paari aasta eest sarjas “Meie. Läti, XX sajand”. Romaani põhitegevus leiab aset aastatel 1937-1939 ja keerleb osaliselt ümber Strenči psühhiaatriahaigla, mille patsiendid Teise maailmasõja ajal suuremalt jaolt hukati.\nStrenči on maaliline väikelinn Koiva jäe kaldal, umbes paarkümmend kilomeetrit Valgast Riia poole. Ma olen sealt korduvalt läbi sõitnud, kuid peatunud vaid korra. Kunagi palju aastaid tagasi Riiast häälega tulles. Valmieras õnnestus saada psühhiaatriahaigla mikrobussi peale. Kui see oma sihtpunkti jõudis, siis sai Strenčis veidi ringi vaadatud. Kena koht, tundus väga vaikne ja rahulik.\nNaine seisab ja närib mõtlikult heinakõrt. Ta on endasse sulgunud.\n“Pidagem meeles neid 336 Strenči psühhiaatriahaigla patsienti kokku 351-st, kelle hukkas natsirežiim,” kirjutab Gaile romaani järelsõnas. “Raamatu sündmused leiavad aset ajal, mil kõik tundub olevat justkui korras, ent neist, kes ei vasta valitsevale arusaamale heast ja kurjast, vaadatakse mööda, vaikitakse või üritatakse neid alla suruda. Selline atmosfäär pole tundmatu ka tänapäeva Lätis.”\n“Loodan, et vead, mida on tehtud, jaotades inimesi enda kõrval rohkem või vähem väärtuslikeks, kuuluvad minevikku ja me teadvustame, kuivõrd oluline osa teel õnnelikuma elu poole on iseenda ja teiste võrdväärsuse tunnetamine,” lisab ta samas.\nKārlis ei ütle midagi, kõigutab mantlit käes ega tea, mismoodi mulle öelda, et mul tuleb see selga tõmmata, et keegi ei näeks, et olen lapseootel.\nNii temaatiliselt kui ka stiililt sarnaneb Gaile raamat veidi Maggie O’Farrelli romaanile “Esme Lennoxi kadumine”, millest sai tehtud juttu veebruaris, kuid on sellest siiski piisavalt erinev.\nTõlkija Aive Mandel märgib oma järelsõnas, et “mitmed seigad 1930. aastatest vääriksid ja vajaksid edaspidigi hoopis rohkem arutamist nii loomingulises kui ka ajalookirjutuse vormis. Inga Gaile on seda ajastut vaadelnud rõhuasetustega, mis võimaldaksid sama lugu küllalt äratuntaval viisil läbi mängida teisteski aegades.”\nPS. Kahju, et EV100 puhul ei tehtud nüüd sarnast romaanisarja, milles erinevad tänapäeva autorid möödunud sajandi sedasi läbi võtaksid. Kuluks ju eestlastelegi ära selline väike sisekaemus.\nPostitatud 1. juuni 2018 Autor Andres LaiapeaRubriigid ajalugu,kirjandus\nEelmine Eelmine postitus: Kas Itaalias valitseb uus konsensus?\nJärgmised Järgmine postitus: Kathleen Jamie “Leiud”


Karl Mihkel Elleri repliik: esikoht pole Walesis Tänaku jaoks esmatähtis - WRC - Autoralli MM 2020 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nKarl Mihkel Elleri repliik: esikoht pole Walesis Tänaku jaoks esmatähtis\n4. oktoober 2018, 6:55\nRallisõitja Ott Tänak.\nFOTO: Alexander Neis/imago/Eibner/Scanpix\nKuigi Ott Tänak on eelmised kolm MM-rallit võitnud – tänu kiirusele, kavalusele ja ka kübekesele õnnele – on Walesis peamine eesmärk edestada MM-sarja üldliidrit Thierry Neuville’i ja lähimat jälitajat Sebastien Ogier’t, mitte silmad ruutus võidu nimel punnitada.\nTõsi, taas kamaluga punkte teenida oleks suurepärane, kuid pea tuleb hoida külmana ning eestlaste vaatenurgast on oluline, et praegune 13-punktiline vahe punktitabelit juhtiva Neuville’ga väheneks.\nWales on Tänakule märgilise tähendusega ralli. Just nendel teedel tegi ta 2011. aastal oma MM-debüüdi WRC-autoga ning saavutas kuuenda koha. Vaid korra ongi ta sellest tulemusest Walesis paremat suutnud: olles 2016. aastal teine.\nKoos Walesi ralliga on hooaja lõpuni Austraalias jäänud kolm etappi ehk iga piloot võib maksimaalselt juurde saada 90 punkti. Eelmise kolme ralliga suutis Tänak koguda 87, tema peamised rivaalid Neuville ja Ogier aga vastavalt 28 ja 32 punkti. Tähtede seis tundub Tänakule soodne. Saarlane on ajaga ka mehistunud, mis on üldvõitu silmas pidades kindlasti tähtis.\nSõitjate MM-sarja üldseis:\nThierry Neuville (Hyundai) 177\nOtt Tänak (Toyota) 164\nSebastien Ogier (M-Sport) 154\nEsapekka Lappi (Toyota) 88\nAndreas Mikkelsen (Hyundai) 75\nKonstruktorite MM-sarja üldseis:\nKoos täna algava Walesi ralliga on hooaja lõpuni kolm etappi.


176. Liiniveduri kontseptsioon C36-7i baasil. Freight locomotive concept based on a C36-7i locomotive Randrüüt, Rait06.06.2017 magistritööd\n177. Konkurentsivõime ja efektiivsuse analüüs Soome panganduse sektoris. Analysis of Competitiveness and Efficiency of Banking Sector in Finland Rautamaa, Aleksi06.06.2017 bakalaureusetööd\n178. Laiendatud konfiskeerimise põhiseaduspärasus. Constitutionality of Extended Confiscation Reinkort, Janno06.06.2017 magistritööd\n179. Bikeep 2.0 - iseseisev tark rattalukustussüsteem Põhja-Ameerika turule. Bikeep 2.0 - Self-powered smart bike locking dock for North Americas market Reisko, Karel06.06.2017 magistritööd\n180. Tarbija ostuotsustusprotsess kinofilmide valikul. Consumer decision process for theatrical motion pictures Remmelgas, Piret06.06.2017 magistritööd\n181. Sihtinvesteerimise valimine lühiajalisele kaubandusele. Selecting and Investment Target for Short-Term Trading Ridal, Oleg06.06.2017 bakalaureusetööd\n182. Apolipoproteiin C-II analoogpeptiidi toimemehhanismi uurimine inimese vereplasmas isotermilise tiitrimis-kalorimeetria meetodil. Effect of apolipoprotein C-II mimetic peptide studied in human plasma by isothermal titration calorimetry Risti, Robert06.06.2017 magistritööd\n183. 9,11-sekosterooli D-ringi fragmendi sünteesi uurimine lähtudes tsüklopentaan-1,2-dioonist. Study of Synthesis of the D-ring of 9,11-Secosterols Starting From Cyclopentane-1,2-dione Rom, Siimu06.06.2017 magistritööd\n184. Kulusäästliku mõtlemise rakendamine Eesti toidutööstuse ettevõtete jaotusveol. Application of lean thinking in distribution of Estonian food manufacturing companies Roomet, Maarja06.06.2017 magistritööd\n185. Aluselise heeliks-ling-heeliks transkriptsioonifaktori TCF4 haigusseoseliste tähendusmuutusega variatsioonide uurimine. Analysis of disease-related missense variations in the basic helix-loop-helix transcription factor TCF4 Roots, Kaisa06.06.2017 magistritööd\n186. Tarbijate motiivid iseteeninduslike kassade eelistamiseks supermarketites. Consumer Motives for Preffering Self Checkouts in Supermarkets Rooväli, Anne06.06.2017 magistritööd\n187. E-demokraatia mõistmine: kodanike osaluse edendamine kaasava eelarvestamise projektides. Understanding e-Democracy: Key Features to Increase Citizen Participation in e-Participatory Budgeting Projects Røsten, Anders06.06.2017 magistritööd\n188. Info- ja kommunikatsiooni tehnoloogia rakendamise mõju, 1000 EURO käibemaksureformi puhul. Impact of the implementation of information and communications technologies into the reform of the value added tax administration EURO 1000 Rozov, Janek06.06.2017 magistritööd\n189. Liitreaalsuse kasutajaliidese prototüüpimise meetodid haridusrakendustes. The methods of prototyping User Interfaces in educational applications with Augmented Reality technology Rusakova, Valeriia06.06.2017 magistritööd\n190. Äri- ja avaliku teeninduse sektori agregeeritud koormuste modelleerimine tarkvaras PSCAD. Modelling of aggregated commercial and public services loads with PSCAD Rõigas, Saamuel06.06.2017 bakalaureusetööd\n191. Ring-ahel tautomeeria 2-atsüülbensoehapetes. Ring-Chain Tautomerism in 2-Acylbenzoic Acids Rõõmusoks, Marko06.06.2017 magistritööd\n192. Tarbija õiguste kaitse tarbijakrediidilepingute puhul. Consumer rights protection for consumer credit contracts Rückenberg, Eva06.06.2017 magistritööd\n193. Tarbija õiguste kaitse tarbijakrediidilepingute puhul. Consumer Rights Protection for Consumer Credit Contracts Rückenberg, Eva06.06.2017 magistritööd\n194. Ärilt ärile ja ärilt tarbijale tarkvara kui teenus idufirma kliendi pardale võtmine Hopitude näitel. B2B and B2C SaaS startup customer onboarding on the example of Hopitude Rüga, Reili06.06.2017 magistritööd\n195. Jälgimisseadmete kasutamine töökohal ja töötaja õigus privaatsusele. Using surveillance equipment at the workplace and the employee right to privacy Saarep, Kaire06.06.2017 magistritööd\n196. Mikrovõrgud ja nende juhtimine. Microgrids and Microgrid Control Saaver, Kert06.06.2017 bakalaureusetööd\n197. Euroopa Liidu Toimimise Lepingu artikkel 101(3) ja Konkurentsiseaduse § 6 ei ole kooskõlas süütuse presumptsiooniga. TFEU article 101 (3) and § 6 of the Competition Act are not in compliance with the principle of presumption of innocence Salk, Maie06.06.2017 magistritööd\n198. Puudumismehhanismi tuvastamine lünklikes andmestikes ja selle rakendamine imputeerimisel. Detecting Missing Data Mechanism for Incomplete Datasets and its Applications for Imputation Salk, Margus06.06.2017 bakalaureusetööd\n199. Kiiruspiirangute määramise põhimõtted riigiteedel. Speed setting principles on Estonian roads Sammul, Janno06.06.2017 magistritööd\n200. Ilma andmesubjekti eelneva nõusolekuta otseturustuse eesmärgil häälkõnede tegemise kooskõla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679. The Consistency of Making Voice Calls without Prior Consent of the Data Subject for the Purposes of Direct Marketing with the Regulation (EU) 2016/679 of the European Parliament and of the Council Saukas, Kadri06.06.2017 magistritööd


Kütusevarastele tingimisi vangistus ja töötunnid\nKohus mõistis mandrilt pärit noormehed esmaspäeval Kuressaare kohtumajas süüdi kahest Saaremaa põllumajandusühistu tanklast kütuse varastamises.\nKert Reinholdi süüdistati Lääne-Saare vallas Kaubi külas asuvasse tanklasse sissemurdmises ja 376 euro väärtuses 1000 liitri diislikütuse varastamises. Koos Armin Ruusega sooritati samasugune kuritegu uuesti, mille kahjud ulatusid samuti 376 euroni.\nKuu hiljem toimus uus sissemurdmine, aga seekord polnud tanklas kütust, misjärel murti sisse Orissaare vallas Salu külas asuvasse tanklasse ja varastati 848 liitrit bensiini väärtusega 667,80 eurot.\nLisaks sai Kert Reinhold süüdistuse väikeses koguses marihuaana käitlemises, mille eest määrati talle üheaastane vangistus tingimisi aasta ja kuue kuu pikkuse katseajaga, ning kriminaalmenetluse kuludeks peab ta riigituludesse kandma 1238 eurot.\nArmin Ruuse karistusele lisandus lubadeta sõitmise eest Harju maakohtu poolt määratud kandmata jäänud kolme kuu pikkune vangistus. Mehele mõistetud liitkaristus asendati 447 tunni üldkasuliku tööga. Kriminaalmenetluse kuludena tuleb tasuda kokku 1328,76 eurot.\nJohannes Jürisson jäi samuti süüdi korduvas grupiga sissetungimises ja kütuse varastamises ning sai karistuseks kaheksa kuud tingimisi vangistust ühe aasta pikkuse katseajaga. Riigituludesse peab ta kandma 705 eurot sundraha.\nKampa kuulus ka neljas noormees, kelle suhtes kohus otsustas kriminaalmenetluse lõpetada tema vähese süü tõttu. Noormees peab riigituludesse tasuma 470 eurot ja kaitsjatasuks välja käima 204 eurot.\nLisatud: 01.03.2017 / 10:14\nKas neis tanklates hoiti salakütust, et kahjusummad nii väikesed olid? Ma küll ei tea, et 1000 liitrit diislit saaks 376 euro eest kusagilt kütusefirmast osta.\nLisatud: 01.03.2017 / 16:13\nLisatud: 02.03.2017 / 15:53\nKust pärinevad ańdmed, et rikkurite lapsed?\nKeda Te nimetate rikkuriks? Kas Soomes tööl käivat ehitustöölist, kes oma Saaremaal elavale perekonnale raha teenib?\nVõi seda, kes 70.aastaselt tööl käib, et lapsele õppimise raha teenib?\nKui selliseid artikleid kirjutada, nagu see Saarte Hääle oma, peaks ikkagi tagapõhja ka teadma ja vältima valesid andmeid. Aga ajalehed on juba nii nagu nad on!!!\nElu peab edasi minema. Raske on, sest Saaremaalt vaja ära kolida, aga üritame.\nLisatud: 01.03.2017 / 17:22\nJaa, olid ajad…\n1000 liitrit diislikütust — 376€ so 0,376 €/l\n848 liitrit bensiin — 667,80€ so 0,7875 €/l\nSaarte Hääl sai pressinõukogult vastu näppe kirjutise “Mehed krattisid põllufirmadelt mitu tonni kütet” pealkirja eest: “Pressinõukogu otsustas, et Saarte Hääl rikkus ajakirjanduseetika koodeksi punkti 4.4., mis näeb ette, et ajakirjandus ei või inimest käsitleda kurjategijana enne sellekohast kohtuotsust. Pressinõukogu hinnangul on kaebuse esitaja mõistetud süüdi loo pealkirjas.”\nTuleb välja, et oligi eksitav pealkiri — ei kratitud mitut tonni kütet! ;)\nLisatud: 01.03.2017 / 17:35\n2x1000l=2000l bensiini, erikaal 0,750 kg/l seega 1500 kg bensiini\n848l diislikütust, erikaal 0,84 kg/l, seega 712,32 kg diislikütust.\nKokku 2212,32 kg, ikkagi mitu tonni.\nNoh, Saarte Hääl eksis pealkirja “Mehed krattisid põllufirmadelt mitu tonni kütet” esimeses sõnas. :)


PILDID ⟩ Hakkaja mees ehitas omal käel neljarattalise kodu - Kodustiil\nHakkaja mees ehitas omal käel neljarattalise kodu\n18. märts 2020, 12:32\nPILDID ⟩ Hakkaja mees ehitas omal käel neljarattalise kodu\nTom Johnsoni neljarattaline kodu.\nFOTO: Tom Johnson / Caters News/Tom Johnson / Caters News / Scanpix\nAlaskal elav Tom Johnson ostis endale 1996. aasta väljalaskega Ford F350-i, et sellest oma unistuste kodu ehitada.\nAastaid amortiseerunud haagissuvilas elanud Tom oli valmis uude koju kolima. Mehele sai kiirelt selgeks, et tuliuue haagissuvila ostmine käib tema jaoks üle jõu. Seega otsustas Tom omal käel enda unistuste kodu valmis ehitada, vahendab mirror.co.uk.\nEhitusjärgus olev Tom Johnsoni neljarattaline kodu.\nKuldsete kätega mees ehitas omal jõul auto kasti pisikese kodu. Kuigi ruumiga priisata ei ole, mahutab pisike elamine endasse kõik eluks vajaliku. Mobiilses kodus on kokku kuus magamiskohta. Lisaks on seal olemas kööginurk koos vajaliku tehnikaga, kütte- ja veesüsteem, palju kavalalt paigutatud panipaiku, päikesepaneelid ja isegi väike veranda.\nTom kasutab oma mobiilset kodu, et Alaska metsikut loodust avastada. «Minu neljarattaline kodud on täiuslik. Seal on olemas kõik, mida mul teel olles vaja läheb,» sõnab Tom.\nEhitustöödeks kulus Tom'il kolm kuud ja läks mehele maksma ligikaudu 13 000 (11 800 eurot) dollarit. «Ma müüsin oma vana haagissuvila maha, seega ei läinud see mulle otseselt kuigipalju maksma. Ausalt öeldes ei maksnud ma selle eest suurt midagi,» sõnab Tom.\nNüüd on mehe unistus täitunud. Tom reisib oma neljarattalises kodus üle terve Alaska osariigi, et sealset kaunist loodust nautida.


KAS TUNNED PIPI PIKKSUKKA? – Libharku\nKas sa tunned Pipi Pikksukka?\nTommy ja Annika on kaks armast ja head last. Neil on omavahel küll tore mängida, aga üle kõige ootavad nad, et nende kõrval asuvasse majja koliks keegi, kellel on lapsi. Aga ühel ilusal päeval, kui Tommy ja Annika vaatavad üle plangu Segasumma suvila poole, näevad nad midagi väga tähelepanuväärset. Väikest tüdrukut, kes kannab kätel päris hobust …\nSegasumma suvilasse on kolinud Pipi Pikksukk koos oma hobuse ja ahviga, kelle nimi on Härra Nilsson. Pipil ei ole ei ema ega isa, kes talle ütleksid, mida ta tegema peab. Pipi teeb alati täpselt seda, mida ta ise tahab!\n„Kas sa tunned Pipi Pikksukka?“ sobib oma värviliste Ingrid Vang Nymani joonistatud piltide ja lihtsa tekstiga hästi just nooremale lugejaskonnale, kes pole veel tuttav Astrid Lindgreni armastatud raamatukangelase rohkete seiklustega. See raamat on kui sissejuhatus Pipi Pikksuka põnevasse maailma!


\tKATE MOSSI TÜTAR LILA GRACE KÕNNIB OMA ESIMESEL RAJANÄITUSEL - MOOD\nKate Mossi tütar Lila Grace kõndis just oma esimest rajanäitust\n18-aastane Lila Grace tegi oma modellidebüüdi Pariisi moenädalal Miu Miu's.\nMitte pärast seda, kui 16-aastane Kaia Gerber kõndis 2017. aastal Calvin Klein 205W39NYC eest (mäletate seda?), On veel üks supermodellist järeltulija rajadebüüdi teinud - seekord on meil tänada Kate Mossi.\nTema ainus tütar Lila Grace Moss Hack avas ja sulges täna hommikul Pariisi moenädala viimasel päeval Miu Miu 2021. aasta kevadnäituse. 5'5 mudel on varem osalenud arvukates reklaamikampaaniates (peamiselt Miu Mu ja Marc Jacobs Beauty jaoks), kuid see tähistab tema esimest ametlikku välimust catwalkil.\nLila Grace Moss avab Miu Miu kevad 2021 show.\nMoss, kes sai just eelmisel kuul 18-aastaseks, on Londonis asuva Kate Mossi agentuuri, ettevõtte, mille tema ema 2016. aastal asutas, esindaja. Ta jagas täna Instagramis oma modelleerimise verstaposti, tänades stilist Katie Grandit ja castingdirektorit Anita Bittonit enne meigi ja juuste andmist legendid Pat McGrath ja Guido Palau hõiskavad.\nKülaliste elava lennuraja asemel pidas Miu Miu oma moeetendust tühjal elliptilisel staadionil kollektsiooni sportlike motiivide ja spordiriiete tõlgenduste noogutamiseks. Hiiglaslikel virtuaalsete külaliste ekraanidel (erinevalt eelmise nädala Balmaini showst) esinesid saateid korraga vaatama kogunenud naised kogu maailmast, sealhulgas Chloë Sevigny, Addison Rae, Precious Lee ja Gabrielle Union.\n@miumiu SS21 🧡 AITÄH, et lubasite mul debüüdi unisemas näitusel @kegrand @bitton ~ kinnisideeks need juuksed @guidopalau & meik @patmcgrathreal xxxx\nJagatud postitus Lila Moss (@lilamoss) 6. oktoobril 2020 kell 9:16 PDT\nNimelt on Miu Miu nüüd ainus valmisrõivakollektsioon, mida kontrollib täielikult Miuccia Prada, nüüd kui ta jagab Raf Simonsiga loomingulisi kohustusi oma nimekaimul. Rõivad mängisid tuttavate allkirjadega, nagu 60ndate ääred, väljamõeldud vibud, pastellid ja kaunistused koos mõningate vabamate süstidega, näiteks trikoo joped ja triibulised polosärgid.\nPüüdke allpool olevat täielikku Miu Miu kevade 2021 rajanäitust.\nFotod viisakalt Miu Miu\nmilline nägi jocelyn wildenstein välja enne plastilisi operatsioone


Kuidas keskenduda/ lõpetada mõtlemist? | Para-web\n/ Kuidas keskenduda/ lõpetada mõtlemist?\nKuidas keskenduda/ lõpetada mõtlemist?\nMa olen varem lugenud selle kohta ja uurinud, aga pole leidnud sellist toimivat meetodit, kuidas õppida 100%'iliselt keskenduma.\nIlma keskendumiseta on ju väga raske, absoluutselt kõiges.\nVõtame näiteks mõtlemise lõpetamise.\nMa üritan mõnikord teha nii, et üritan midagi tunda/ näha. Näiteks panen tähele, kuidas ma hingan ja üritan vaadata asju lihtsalt nii, et ma ei mõtle midagi. Isegi see on tihti väga raske, ning sellepärast ma küsingi.\nNäiteks üks inimene, kes tegeleb lucid dreaminguga, ütles mulle hästi loomulikult, et ''Sa mõtled liiga palju, lihtsalt lülita oma mõistus välja.'' Talle on see äärmiselt lihtne, ning ma pole kunagi aru saanud, kuidas talle saab olla nii enesest mõistetav, ta on üldse hästi rahulik inimene.\nJa muidugi keskendumine - üks oluline põhjus, miks ma tahan õppida keskendumist, on see, et ma naeran alati ebasobival hetkel ja tihti kui ma mõtlen, et ''Ära naera, ära naera, ära naera.'' (külgetõmbe seadus?), siis ma ei lõpetagi naermist ära.\nHuulde hammustamine ega füüsiline valu ei aita, ma olen põhimõtteliselt oma emotsioonide küüsis kinni siis.\nÄkki keegi teab mingeid nippe?\n[Muudetud: 10-29-2009 WickedMe]\nSee tulebki harjutamisega. Võta iga päev omale veerand tundi harjutamiseks. Viska voodile pikali (või ole ükskõi millises asendis, peaasi, et sul endal mugav on) ja vaata mõnda neutraalset objekti. Sa ei tohi mõelda, et "see uks on imelik" või "Lagi on valge" või "Ma ei tohi mõelda". Lihtsat jõllita, klaasista oma pilk ja lihtsalt... Tee oma aju tühjaks. Alguses tundub see raske, sest pidevalt tikuvad pähe mõtted nagu "See on nii mõttetu" ja "Vahiks parem pornot". Aga ajapikku tuleb see juba iseenesest. Mina suudan ka niimoodi "tuled kustu" panna, kui vaja on. Aga siiani pole seda vaja läinud.\nAnna siis teada, kuidas asi edeneb.\nKuidas on võimalik. mirro 7 2,535 29-05-2014 10:11\nSõda iraagis. Mis juhtub? Kuidas lõppeb? rez 30 7,059 20-01-2012 12:43\nKuidas testida õnne olemasolu.. Tutanhamon 2 1,971 11-04-2005 19:41


Suurepärased tulemused üleriigiliselt kalade rändepäeva joonistusvõistluselt – Tallinna 21. Kool\nSuurepärased tulemused üleriigiliselt kalade rändepäeva joonistusvõistluselt\nGert Martin Kadastik (9D) pilt „We are going“. Zürii poolt toodi töös välja huvitavat lahendust ja väga hea värvide kasutust. Juhendas Tiina Meeri.\nIngel Erm (9D) pilt „Kalapüük“. Juhendas Tiina Meeri.\nRobin Kaiküll (9B) pilt „Lõhe“ valiti kahe parima aasta kala kujutamise hulka. Juhendas Tiina Meeri.\nŽürii valis veebigaleriis esile toodud paremikku Säsili-Indra Madison ja Karmen Vapper’i (6C) tööd. Juhendas Ilmi Laur-Paist.\nSäsili-Indra pildi kohta avaldatud arvamus: „Lihtsalt äge idee esiteks, see rändurkala boarding pass. Teistsugune ja kihvt lahendus, kuidas rändurkala teekonda edasi anda.“\nÜhe žüriiliikme kommentaar Karmeni tööle: „Põnev teos, mis juhib väga omapärasel moel tähelepanu takistustele kalade rändeteel. Warholylikult kriitiline ja mõjus. Parim omasuguste seas.“\nKõik võistlusele saadetud tööd osalevad ka rahvusvahelisel hindamisel, mille tulemused selguvad 24. oktoobriks 2020.


Selgunud on Tipneri karikavõistluste uued mängupaarid\nEesti Jalgpalli Liidu ruumides loositi Evald Tipneri karikavõistluste 1/32-finaalpaarid. Teiste seas astuvad võistlustulle ka kuus Järvamaa jalgpallimeeskonda.\nTipneri karikavõistluste 1/64 kohtumine. Paide LM vs FC Hiiu United (27:0) Foto; Maarja Trauss\nPaide Linnameeskond, kes möödunud voorus alistas rahvaliigas palliva FC Hiiu Unitedi suure 27:0 skooriga, läheb loosi tahtel koduväljakul vastamisi II liigas mängiva Jõgeva SK Noorus 96 meeskonnaga, kes möödunud voorus lülitas penaltiseerias võistlustelt välja SK Imavere.\nII liigas mängiv Türi JK Ganvix võõrustab koduväljakul aga IV liiga meeskonda Tallinna Depood. III liigas palliv Paide Linnameeskond III võtab aga ette reisi Tartusse, kus neid ootab ees esiliiga võistkond Tartu FC Santos.\nKoerut ootab aga koduväljakul ees aga tõeline katsumus, sest loosi tahtel tuli nende vastaseks Premium liiga meeskond Nõmme Kalju.\nIII liigas mängiv Ambla Vallameeskond võõrustab koduväljakul II liiga meeskonna Läänemaa jalgpalliklubi.\nEile õhtul toimus Tipneri karikavõistluste avaringi viimane lahing, kus FC Järva-Jaani alistas oma vastased rahvaliiga meeskonna Tallinna 32. keskkooli suurelt 18:2. 1/32 finaalis kohtub Järva- Jaani aga Põhja-Tallinna jalgpalliklubi Voltaga.\n1/32-finaalid mängitakse 25. ja 26. juulil.


Sõjaeelse Eesti esseistika ja kirjanduskriitika » Blog Archive » Eesti talurahvaõiguse arengu põhijooni\nEesti talurahvaõiguse arengu põhijooni\nesti õigusajaloo senisest uurimisest ja tuleviku ülesandeist on kirjutanud prof. J. Uluots hea ülevaate, märkides neid rohkeid ülesandeid, mis ootavad lõikajaid Eesti õigusajaloo viljaväljadel. Selles märgib ta Eesti õigusajaloo tähendust H. Brunner’i sõnadega: Nagu iga ajalugu, nõnda ka õigusajalugu töötab inimsoo enesetundmise üleva probleemi kallal. Ta omab selletõttu oma olemasolu õigustuse iseendas ega tarvitse seda põhjendada eeskätt kasuga, mis temast võib saada praegusaegse õiguse tundmiseks. Käsitelles küll inimkonna õiguskorra kujunemise üht murdosa eestähendatud ulatuses, aitab Eesti õigusajalugu seega kaasa kogu inimkonna õiguse tundmisele ja enesetundmisele. Õiguskord, milles rahvas elanud ja elab, kujundab elulisema ja olulisema osa vastava rahva elust ja olemasolust. Selles mõttes Eesti õigusajalugu aitab otsustaval määral kaasa Eesti rahva eneseteadmisele ja enesetundmisele ning selle kaudu oma oleviku ja tuleviku kujundamisele . . . Erilise ja põhjapaneva tähendusega on aga Eesti õigusajalugu Eesti õiguse tundmiseks ja teadmiseks. Kuna kõike, mis on, võib mõista ainult siis, kui teatakse, kuidas see on saabunud, siis oleks enesepetmine uskuda, et kehtivat õigust võiakse tunda tema ajalooliste aluste vaatlemiseta. Alles õigusajaloo kaudu, mis seletab õiguse oleviku tema minevikust, jõutakse kehtiva õiguse teaduslikule mõistmisele. Nagu rahvas sisaldab endas mitte ainult üksteise kõrval, vaid ka üksteise järel elavaid põlvesid, nõnda ka rahva õigus sisaldab endas mitte üksnes olevikus kehtivaid, vaid ka neile eelnevaid õigusnorme.\nÜks ülesandeid, mis ootab Eesti õigusajaloolasi, on kindlaks teha need õigusnormid, mis vanas iseseisvuseaegses Eestis olid kehtivad, selle järel vaadelda nende püsimist, muutumist ja kadumist Eesti võõraste valitsuste all viibimise perioodis, kuid ühtlasi ka uute omapäraselt tekkinud õigusnormide väljakujunemist sama perioodi kestel. Kõik need nähted kujundavad endast õiguse arengu, ja selle põhijooni vana Eesti õiguse suhtes katsutaksegi käesolevas käsitluses valgustada. Ses mõttes ei ole täiesti täpne käsitluse pealkirjas väljend „talurahvaõiguse”, sest ürgselt vanal iseseisvuseajal ja veel hiljemgi polnud see üksnes „talurahva õigus”, s. o. ei sisaldanud ainult talurahva elu ja olu korraldavaid õigusnorme. Hiljem ometi, eestlaste olukorra halvenemisega nii majanduslikult kui ka õiguslikult, sulasid ühelt poolt eri rahvakihid kokku kihiks, mis oli tuntud talupoegade nime all, teiselt poolt läks osa rahva kõrgemast kihist üle ja sulas kokku sakslastega. Selles mõttes on ka käesolevas käsitluses jäädud senise trafaretse nimetuse juure.\nEesti talurahvaõigus, milline see oli üksikuil ajajärkudel, on veel läbi uurimata. Vana iseseisvuseaja õiguse suhtes väärivad mainimist eriti prof. J. Uluotsa uurimused riiklikku ja ühiskondlikku korda reguleerivate normide alal. Muus osas on vana iseseisvuseaegne õigus veel läbi uurimata ja selle sisu veel kindlaks tegemata. Seda teha ei ole võimalik ka käesolevas käsitluses. Vanemas teaduslikus kirjanduses on Eesti vana iseseisvuseaegses õiguses tahetud näha Vana-Germaani, eriti Skandinaavia õiguse mõjustust. Leonid Arbusow ütleb, et Skandinaavia õiguse mõjustused olid üldse ainsad võõrad, mis saksa õigusnormide kõrval tulid talupoegade suhtes õiguslikult tähtsate ürikute ja õigusraamatute sisuosiseina küsimuse alla. Üks sellaseid Skandinaaviast laenatud õiguse instituute pidi olema kihelkond – kiligunde ehk kihlakunta. Paul Johansen seletab kihelkonna tekkimist järgmiselt: Väljendi „kilikunde” tekkimine on selge, kui pidada silmas, et kesk-rootsi keeles kasutati kuni 16. sajandini „kihlakunta” nimetusena „gislalagh”. „Kihla” tuleb keelelisest küljest kui „gisla’st” tekkinut vaadelda. Vana-rootsi „lagh’i” tähendus vastab eesti „kond’ile”. Selle põhjal oletab Johansen, et maa jagunemine kihelkondadesse on pärit ajast, kui Põhja-Germaani vallutajad sundisid maale peale oma võimu ja valitsuse. „Gislalagh” oleks seega maa-ala, kust anti pantvange või sõlmiti vastav kokkulepe. Oma teooria lähemaks põhjenduseks esitab ta veel seisukoha, mille järgi maa-alaline jagunemine kihelkondadeks on Lääne-Eestist tunginud ida poole, mida tõendavat muide ka nähe, et kõige läänepoolsema Eesti kihelkonna nimetus esineb pärisnimena. See teooria ei näi suutvat siiski mitte küllalt veenvalt tõestada Skandinaavia õiguse mõjustusi Vana-Eesti õiguses. Et sellased haldusõiguslikud instituudid – nagu kihelkond – oleksid Skandinaavia õigusest laenuna tunginud Vana-Eesti õigusse, oleks vajalik olnud Eesti läänerannikul asetsevate maa-alade pikemaaegne vallutamine skandinaavlaste poolt. Lühiajalised röövretked, mida skandinaavlaste poolt on küll ette võetud ja mille tulemustena on maksetud lunamaksu kaasaviidud pantvangide eest, ei võinud olla suutelised skandinaaviakeelseid termineid eesti keele üle tooma. Nad ei võinud tuua Eestisse ka ühtegi skandinaaviapärast haldusõiguslikku instituuti, millega koos eesti keele oleks üle toodud nimetus.\nVõõraste õiguste mõjustuste otsimisel Vana-Eesti õiguses tuleb väga tõsiselt arvestada tolleaegset õiguslike normide iseloomu. Kõigepealt oli see kirjutamata õigus, mille sätted elasid edasi rahvas sel teel, et nad suuliselt edasi anti põlvest põlve. See nähe võib esimesel hetkel esile kutsuda arvamuse sellaste õiguslike normide ebastabiilsusest ja muutuvusest ja ühes sellega ka kerge võimaluse vastu võtta sätteid võõraste, esmajoones naaberrahvaste õigustest. Ent ometi ei olnud see nii! Kirjutamata õiguslikud normid ei olnud tollal mitte väikese kitsa spetsialistide ringkonna, vaid kõigi õigusevõimeliste isikute teada. Nende tekkimine, muutumine ja kadumine oli mõeldav ainult sel teel, et kogu rahvas tekkis üldine ja enam-vähem ühtlane vaatekoht uue normi tunnustamise kohta õigusliku normina, endise õigusliku normi kasutamise kohta uuel, muudetud kujul või senise kehtinud õigusliku normi kasutamata jätmise kohta. See iseloomustav joon Vana-Eesti õiguses tingis äärmise konservatiivsuse, tema tekkimise, muutumise ja kadumise suhtes, nagu on ses suhtes konservatiivse iseloomuga iga tavaõigus.\nVeel teine iseloomustav joon on omane Vana-Eesti õigusele. See oli sakraalne õigus või vähemalt põimitud läbi sakraalsete elementidega. Kahjuks pole Vana-Eesti õigus ning tema üksikud sätted niivõrd läbi uuritud, et meil oleks võimalus siinkohal üksikasjaliselt näidata, kui suurel määral tolleaegne õigus oma koguulatuses ning millised tema sätted omasid sakraalse iseloomu. Ometi lubavad meile tähelepanekud eestlaste eluavaldusist, mis on dokumentaalselt tõendatavad palju hilisemast ajast, seletada neid üksnes Vana-Eesti õiguse sakraalse iseloomu eeldusel. Nii on XVII sajandil esinenud sageli juhtumeid laulatamata kooselust talurahva vahel. Rootsiaegne õigus luges sellase kooselu kuriteoks, mida kirikuõpetajad olid kohustatud registreerima igal aastal kohtule esitatavais kurjategijate nimestikes ehk „Delinquenten-Liste’des”. Arvestades sellase nähte sagedust, ei saa meie siin seletada seda rahva nõrga moraalse ja kõlbelise tasapinnaga. Õigem on arvata, et sellane nähe oli põhjustatud rahvas säilinud vaatest mehe ja naise kooselu vormile. Kui kiriku pingutused – tunnustada kiriklikku laulatust abiellumise ainuõigeks vormiks – ei annud sajandite jooksul tulemusi, siis võib see seletatav olla ainult sellega, et rahvas olid tugevad vastupidised religioosse ilmega veendumused. Veel 1712. jj. aastail on Hageri kirikuraamatute andmete järgi leidnud küllalt laialdast kasutamist surnute matmine kalmetesse. Sama nähe esineb kaunis laialdaselt veel teisteski kihelkondades ja ka hiljeminigi. Seegi nähe tõendab kujukalt Vana-Eesti aegsete religioossete tõekspidamiste sügavat juurdumist rahvas veel mitusada aastat ristiusu all elades. Kui neist näidetest viimane, s. o. matmiskombed, kuulub enam usulisse valdkonda, on meil esimese, s. o. mehe ja naise kooselu vormi puhul tegemist siiski õigusliku instituudiga. Vana õigusliku instituudi edasi-püsimine sajandite jooksul kehtiva õiguse vastaselt võib seletatav olla ainult selle instituudi omaaegse sakraalse ilmega.\nNeed Vana-Eesti õiguse iseloomustavad jooned sunnivad meid äärmise ettevaatuse ja umbusuga suhtuma igale hüpoteesile, mis tahab Vana-Eesti õiguses leida võõraste, muuseas ka Vana-Germaani ja Skandinaavia õiguste küllalt märgatavat mõju.\nTuleb seega, kuni küllalt konkreetsete andmetega pole tõendatud vastupidist, jääda seisukohale, et Vana-Eesti õigus arenes iseseisvalt ja omapäraselt ja saavutas XIII sajandi alguks suhteliselt küllalt kõrge taseme, mis ei olnud madalam samaaegsest germaani õigusest.\nEesti maa ja rahva alistumisega võõraste võimu alla XIII sajandi esimesel poolel kerkib esile Vana-Eesti õiguse edaspidise saatuse küsimus. Selle vaatlemisel ei saa päris vaikides mööduda Leonid Α r b u s ο w’i seisukohtadest. Arbusowi arvates võib läbi kogu XIII sajandi jälgida sakslaste poolt üritatud kohtu ja õiguse sisseviimist eestlaste maale. „Siinjuures ikka ja jälle kerkiv küsimus kohaliku ürgse tavaõiguse olemusest, sisust ja lõplikust saatusest laseb käesoleval silmapilgul vaevalt teisiti vastata, kui et vastmainitud areng oli õigusliku elu germaniseerimine. Talurahva õiguste sisuks on puht germaaniõiguslikud sätted kriminaalõigusliku, protsessuaalse ja eraõigusliku iseloomuga.” Saarlaste poolt 1241. ja 1255. aastal sõlmitud lepinguid, milliste järgi foogt võis kohut mõista ainult kokkuleppel maa vanematega ja kindlaksmääratud aja jooksul ning viimase lepingu sätteid, mille kohaselt nende saarlaste pärandi üle, kes „secundum eorum consuetudinem eliminari contigit pro peccato contra naturam commisso”, ja samuti artiklit, „in quem seniores terre pro tota terra consenserunt”, et tapmist pärandi saamise eesmärgiga karistatakse pärandi kaotamisega maahärra kasuks ja trahviga, „que de homicidio dari consuevit in illa terra”, ei võta Arbusow oma väitlemises arvesse. Selle põhjenduseks toob ta ette, et need olid ainult individuaalsed, ainult Saaremaa olukordi eriti arvestavad määrused. Need ei kehtinud mitte kogu maal ja neid ei võetud sisse hilisematesse kodifikatsioonidesse. Ka 1255. aasta lepingus ettenähtud trahvirahasid arvab ta mitte põhinevat maa kombeõigusel, vaatamata lepingu teksti otsesele sõnastusele, vaid tahab siingi näha Skandinaavia õiguse mõjustuste võimalusi. Seega pidid siis Arbusowi järgi XIV sajandil kodifitseeritud talurahva õigused sisaldama puhtal kujul germaaniõiguslikke elemente.\nKuid Arbusowi argumentatsioon ei ole veenev. Nii Eestimaa alistumine kui ka õiguslike vahekordade vähene korraldamine sündis XIII saj. esimesel poolel eestlaste ja võõraste vahel sõlmitud lepingutega, nagu veenvalt on näidanud prof. Uluots. Need õiguslikud küsimused aga, mis lepingutega korraldati, olid niivõrd üksikud, et nende kaudu senise õiguse ümberkorraldamisest ei või juttugi olla. Kõik see õiguse valdkond, mida praegu tunneme eraõiguse nime all, jäi neist puutumatuks. Kõik eraõiguslikud vahekorrad ja tavad jäid seega püsima endisel kujul, kui välja arvata ainult mõningad vähesed kanoonilisest õigusest tingitud muudatused, mis puudutasid peamiselt abieluõigust. Üldiselt jäid püsima ka karistusõiguslikud normid. Muudatused selles sündisid ainult uute ristimisest tingitud kuriteoliikide juurdetulekuga ning mõningate muudatustega, mis olid tingitud uute lääniõiguslikkude maahärrade huvidest. Kõige suuremad olid muudatused haldusõiguses. Kuid siingi oli maahärra nii välispoliitilistes kui ka sisemise valitsemise poliitikas teataval määral seotud veel XIII sajandi esimesel poolel.\nKuid Eesti maa ja rahva alistamine võõraste võimu alla kaasas siiski suure muudatuse senistesse õigusnormidesse. Endise Vana-Eesti õiguse kõrvale hakkas tungima võõraste õigus – peamiselt germaani õigus. Kuidas see sündis, pole seni õigusajaloolised uurimused suutnud veel täpselt kindlaks teha. Kuid juba praegu võib küllaldase tõenäolisusega väita, et see ei sündinud mitte korraga – samaaegselt maa alistamisega, nagu väidavad balti-saksa õigusajaloolased, vaid aegamööda ja järkjärgult. Õigusraamatud, mis kujutavad retsipeeritud germaani õigust, on pärit XIV sajandi algult. Selle ajani, s. o. peaaegu terve sajandi kestel, polnud olemas kirjalikult ülestähendatud õigust, vaid elati tava- ehk kombeõiguse järgi. See asjaolu mõjustas aga omasoodu Vana-Eesti õiguse tungimist võõrastesse õigusnormidesse. Hiljem, tavaõiguse ülesmärkimisel õigusraamatuisse, võtsid nende koostajad eeskuju umbes sajandi võrra varem Saksamaal tekkinud õigusraamatuist, eriti Saksi peeglist, ja seetõttu sattus neisse õigusraamatuisse germaani õigust hoopis suuremal määral, kui see senini tegelikult oli kasutusel. Sama nähe, kus kehtiva õiguse kirjalikul ülesmärkimisel kasutatakse võõraid vastavaid kirjalikke allikaid, eriti teoseid, millistes on läbi töötatud võõrad õigused, ja sealjuures võetakse võõrast õigusest suurel hulgal eeskirju, mis seni mitte ei kehtinud, esineb meie maal ka hiljem, nimelt XVII sajandi õiguse kodifikatsiooni katsetes ja XIX sajandil balti õiguse kodifitseerimisel. Võib seega küllaldase tõenäolisusega väita, et XIII sajandil oli Vana-Eesti õigus palju laialdasemalt kasutamisel kui pärast õigusraamatute koostamist XIV sajandil. Kuid ka pärast õigusraamatute koostamist jäi neisse siiski püsima Vana-Eesti õiguse sätteid, vaatamata teostunud germaani õiguse sissetungile. Liivimaa Õiguspeegli, mis sisaldab üldist maaõigust, uurimisel on rea sellaseid sätteid kindlaks teinud Leo Leesment. Võibolla, et neid leidub teisiski õigusraamatuis.\nPeale germaani õiguse sissetungimise ilmestas võõraste võimule alistumisele järgnevat ajajärku õiguse erinemine vastavalt üksikute maa-alade ja seisuste järgi. Maa-alade järgi oli igas maahärras-konnas oma õigus. Kuid maa-alaliselt jagunes õigus ka maahärraskonna enda piirides – eeskätt maaõigusisse, mis kehtisid väljaspool linnade piirkondi, ning linnaõigusisse linnade piirides. Seisuste järgi kujunes viis õiguse liiki: 1) kirikuõigus, millele allusid eeskätt vaimulikud, kuid ka palju ilmlikke isikuid, eriti viimaste perekondlikud vahekorrad; 2) lääniõigus, mis korraldas vahekordi maahärrade ning vasallide vahel; 3) mõisaõigus, mis määrustas vahekordi vasalli ja tema tagaasurite talupoegade vahel, eriti talupoegkonna kohustuste ja koormiste suhtes; 4) talurahvaõigus, käsitlev vahekordi talupoegade vahel ja talupoja isikut kui niisugust ning 5) linnaõigus, mis määritles avalikke ning eravahekordi linnakodanike vahel.\nJärgnevalt võtame vaatlusele ainult mõisa- ja talurahvaõiguse arengu põhijooned, mis kajastavad vasallide kihi tegelikust ülevõimust väljakasvanud erinevate õiguslike tõekspidamiste võitlust. Sel puhul esitatud näited talurahva õigusliku seisundi kohta ei ole mõeldud purgivaina, vaid on käsitlemist leidnud ainult niivõrd, kuivõrd see on vajalik olnud osutatud õiguste arengu olulisemate põhijoonte tähistamiseks.\nEestlaste-talupoegade olukord ei muutunud alistumisega võõraste võimule mitte järsku senisest vabast rahvast vasallide orjadeks. Sel puhul vajab selgitamist üks asjaolu. See on nähe, mille kohaselt vasallidele anti kohtupidamise õigus maa tagaasurite üle. Eriti vajab siin vaatlemist olukord Harjus-Virus, kus vasallidele näit. Waldemar-Eeriku lääniõigusega oli antud kohtupidamise õigus ka elu ja surma peale, mis pidi seda tähendama, et vasallil oli õigus tavalises kohtupidamise korras karistada oma tagaasureid surmanuhtlusega. Kuigi Waldemar-Eeriku lääniõiguse kirjapanemist on arvatud 1315. aastale, tuleb tema sätete tekkimist arvata palju varemale ajale, ja seega võisid sellased tavad kehtivusel olla juba varsti pärast Eesti vallutamist ja Harju-Viru asustamist vasallidega. Kui see nii oli, siis pidi vasallikohtu tegevuse tõttu endine õigus hakkama juba varakult moonduma ja germaniseeruma, kuna vasallkond oma suures enamuses komplekteerus sakslasist. Ometi ei olnud see päriselt nii. Kui jätta ka arvestamata võimalus, et osundatud Waldemar-Eeriku lääniõiguse säte ei tarvitsenud tegelikul kasutamisel olla, milline võimalus eraviisiliselt koostatud õigusraamatute suhtes, nagu seda nähtavasti oli Waldemar-Eeriku lääniõigus, kunagi ei ole täieliselt välja lülitatud, ei vasta eespool esitatud tõlgitsus ometi mitte Waldemar-Eeriku lääniõiguse osundatud sätte tõelisele mõttele. Waldemar-Eeriku lääniõiguse järgi ei ole meil tegemist mitte vasalli tõelise jurisdiktsiooniga oma tagaasurite üle, vaid esmajoones tähendas see jurisdiktsioonist saadava sissetuleku, trahvirahade näol jne., minemist vasallile. Teiseks kehtis kogu piiskopi ja orduaja põhimõte, mille kohaselt kohtumõistmine kuulus ainult omataolisele, seega võis kohtumõistjaks eestlase-taluniku üle olla ka ainult eestlane-talunik. Et see nii oli, tõendavad näited hoopis hilisemast ajast. Bunge poolt on 1851. aastal trükitud „Ordnung der Bauern”; see moodustab ärakirja Tönnis Maydell’i raamatust. Maydell oli admiral ja asehaldur Koluveres ning Eestimaa rüütelkonna pealik 1597. aastal. Ärakirja on valmistanud tuntud meeskohtunik Gustav v. Lode XVII sajandi teisel poolel. Raamatu „Ordnung der Bauern” 5 punktis kujutatakse kohtupidamist talurahva üle järgmiselt: „Õigete ja tõendavate hagide peale tehakse ülemuse ja 6 vana kogenud ja maaga taluniku poolt otsus maa õiguse ja tegelikkude asjaolude põhjal” Samuti huvitab meid Liivimaa rüütelkonna esindajate vastus Rootsi hertsogile Karlile (26. maist 1601 p. 11), kus jurisdiktsioon talurahva üle on kujutatud järgmiselt: „Kui talunik on üle astunud oma härraste või teiste vastu, kutsutakse ta isiklikult ette ja määratakse talle aeg kostmiseks ja tunnistajate ettetoomiseks, milliseks ajaks nimetatakse talunikkude vanemaist 3 või 4, keda kutsutakse õiguseleidjaiks. On asi eraõiguslik, teevad need eelkäinud hagi ning kostuse ja ka tunnistajate ülekuulamise järel otsuse. Kui see leitakse olevat õige, peab kostja asja sisu järgi seda täitma või oma vastaspoolega otsuse kohaselt kokku leppima. On see aga kriminaalasi, siis määratakse ülalnimetatud hirsnikkude juure kõrge ülemuse poolt kolm vannutatud kohalikku aadlikku, kes asja käiku pealt kuulavad. Teevad siis õiguseleidjad õiglase otsuse, jääb asi sellega; aga juhul, kui seda mitte ei sünni, pehmendavad või kõvendavad juuresviibijad vannutatud mehed seda otsust asja iseloomu kohaselt, et ühelgi poolel poleks põhjust õigusega kaebamiseks”. Nagu näeme sellest, oli veel XVII sajandi algul talunike osavõtt kohtumõistmisest talurahva üle küllaltki intensiivne ja seda veel neli sajandit hiljem. Nende allikate järgi talunikest kohtunikud otsustasid küsimused tsiviilasjus lõplikult, kriminaalasjus mõisnike osavõtul, kusjuures mõisnikel oli kriminaalasjus otsusega määratud karistuse pehmendamise või kõvendamise õigus. Süüdi mõista aga õigeksmõistetud süüaluseid ja õigeks mõista süüdimõistetuid ei olnud neil õigust. Sellane kohtupidamise kord ei olnud kehtiv mitte üksnes talunike omavahelistes protsessides, vaid ka taluniku ja mõisniku vahelisis tüliküsimusis. Kahelda nende allikate tõepärasuses ei ole mingit alust. Sama tõendab talupoegade osavõtmine hirsnikena talupoegade protsessides ka Tallinna linnusekohtus ja Liivimaa maakohtuis 1632. aastal.\nTehes nüüd kõigest eelnevast järelduse, peame möönma, et Vana-Eesti õigus jäi Eesti maa-alal püsima ka siis, kui maa langes väliselt võõraste võimu alla. Vana-Eesti õigus jäi püsima mitte üksikute õiguste instituutidena, vaid üldise reeglina, en masse, kuna uued õigusnormid tulid senistele ainult juure ja täiendasid või muutsid neid ühes või teises sihis. Seega on meil XIII sajandi Eesti õiguse suhtes tegemist sama nähtega, mis hiljemini kordus XVI sajandi keskpaiku, kui ordu riigi langemisel endine õiguskord kinnitati Poola, Taani ja Rootsi valitsejate poolt ja XVIII sajandi algul, kui endine õiguskord kinnitati Vene valitsejate poolt.\nVaatamata asjaolule, et endine õiguskord jäi enam-vähem täielikult püsima, sündis pärast Eesti vallutamist võõraste poolt põhiline murrang talupoegade omandiõiguses maale. Ainuomandusest, olgu see siis kas ühisomandus või eriomandus, sai uue korra järgi mitmeastmeline omandus, nagu see oli omane lääniõigusele. Vanas iseseisvuseaegses Eestis oli omandiõigus maale kahesugune. Metsa-, heina- ja alemaad olid küla ühisomanduseks. Küla ühisomanduseks oli ka suurem osa põllumaid. Kuid juba siis oli maid, mis polnud mitte kogu küla ühisomandus, vaid mis olid üksikute isikute või perekondade eriomanduses. Selle omandiõiguse säilitasid eestlased ka pärast maa vallutamist, kuid sellele lisanes ülenevas astmes esiteks, vasalli omandiõigus ja selle üle veel maahärrade, nimelt ordumeistrite ja piiskoppide omandiõigus samale maale. Iga omandiõiguse sisu oli mitmesugune. Maaisanda omandiõigus seisnes õiguses talle kuuluvaid maid teatavate kindlaks fikseeritud kohustuste vastu läänistada vasallidele kõigi seal elavate asuritega ja õiguses lääniõiguses ettenähtud juhtumitel maad oma otsesesse valdusesse tagasi saada. Vasalli õigus maale seisnes õiguses temale läänistatud maa asuritelt kindlaks fikseeritud suuruses makse saada ja õigus kohut pidada kujul, nagu seda juba ülal kindlaks tegime. Kohtupidamise õigus seisnes seega peamiselt õiguses saada endale trahvirahasid. Talupoegadele jäi maa valdus- ja kasutamisõigus koos pärandamisõigusega endiste õigusnormide kohaselt. Kuid maa valdus- ja kasutamisõigusega olid talupoegadele pandud ka teatavad kohustused kiriku ja vasalli ning samuti ka läänihärra vastu. Nende loetelu aga ei kuulu käesoleva käsitluse ülesandeisse. Need endised õigusnormid, mis vanal iseseisvuse ajal olid olnud osalt seatud õigusnormid, osalt tavaõiguslikud, jäid sest ajast peale ainult tavaõiguslikeks normeks. Nende normide arenemine ja muutumine sündis nüüdsest peale esmajoones tavaõiguslikul teel.\nÕigusnormid, mis ordu ajal olid seatud talupoegade ja vasallide vaheliste suhete korraldamiseks, ei olnud arvukad ega kõiki esilekerkivaid küsimusi reguleerivad. Nende korraldamine jäi juba siis suurelt osalt tavaõiguse määrata. Algul olid eestlaste ja läänihärrade vahekorrad küll korraldatud lepingutega, kuid XIII sajandi lõpul ja hilisemal ajal sellaseid lepinguid enam ei esine. Uusi korraldavaid määrusi nõudis vasallimõisade asutamine vasalli ja tema tagaasurite vahekordade reguleerimiseks. Kuigi nende korraldamine võis osaliselt sündida seatud korras, toimus see enamasti tõenäoliselt siiski tavaõiguslikul teel. Nende vahekordade korraldamine aga nõudis paratamatult talupoegade seniste õiguste kitsendamist, mis ilmnebki mitmel alal. Haaratud olid sellest talupoegade omandiõigus maale, sest eramõisaid ei rajatud mitte üksi asustamata maale, seega maale, mis ei olnud veel kellegi valduses, vaid nende alla võeti sageli ka just eestlaste poolt asustatud maad. Sellased juhtumid olid juba täiel määral õiguserikkumised, seda rohkem veel, et ka tolleaegne seatud õigus ei tunnustanud seda. Õiguserikkumisi esines ka veel sel kujul, et vasall või mõisavaldaja tõstis omavoliliselt oma talupoegade koormisi. Talupoegade kord juba väljakujunenud koormised mõisavaldaja kasuks olid kinnitamist leidnud tavaõiguses. Talupojad uskusid, et nad on kohustatud neid koormisi tegema mõisavaldaja kasuks ja et mõisavaldajal on õigus nõuda nende koormiste tegemist. Sama sisetunne oli ka mõisavaldajail. Kui nüüd mõisavaldaja tõstis äkki seni tava teel väljakujunenud koormiste suurust ja hulka, siis ei saanud tal olla sisemist veendumust selle kohta, et ta on suurendatud koormiste nõudmiseks õigustatud ja talupoeg nende sooritamiseks kohustatud. Seda võis ta teha ainult veendumuse põhjal, et tegelik võim annab talle kätte võimaluse koormiste pealesurumiseks talupoegadele. Talupoegade sisetunne aga ei nõustunud kunagi koormiste suurendamisega ja nad ei saanud neid tunnistada õiguspärasteks. Sellasel õigusvastasel teel sündis talupoegade koormiste, tõsi küll pikaldane, kuid selle vastu aga pidev ja järjekindel suurendamine.\nIsiklike õiguste poolest jäid talupojad edasi vabadeks, võisid omal suval vahetada oma elukohta, siirduda ühest mõisast teise ja isegi ühe maahärra valitsuse alt teise alla. Talupoegade isikliku vabaduse piiramine sündis juba õiguspärasel teel, kuna see toimus lepete kaudu seisuste ja maahärrade vahel, s. t. talupoegade õigusvabadust kitsendavad õigusnormid anti kõrgeima võimu poolt ja olid seega seatud õigusnormid. See sündis orduajal lõpul sel teel, et talupojad kinnitati aja jooksul maa külge, tehti sunnismaisteks. Sunnismaist talupoega võis mõisavaldaja igalt poolt kohtu teel tagasi nõuda, kui ta oli pagenud. Õigus tagasi nõuda pagenud talupoega ei olnud mitte mõisniku isiklik õigus, vaid see õigus kuulus mõisale, s. t. igakordsele mõisavaldajale. Sunnismaisus ei tähendanud seega siis mitte isiklikku õiguslikku sidet mõisniku ja talupoja vahel, ei tähendanud mitte, et talupoeg oleks olnud mõisniku omand, ori või pärisori, vaid ainult seda, et talupoeg ei tohtinud enam lahkuda oma maalapilt, oli sellega õiguslikult seotud. Sunnismaisus ise aga ei kitsendanud mingil määral seniseid talupoegade omandiõigusi oma maalapile. Millised tegurid kutsusid sunnismaisuse esile, ei kuulu käesolevase käsitlusse.\nTalupoegade omavaheliste vahekordade korraldamine jäi suurelt osalt orduajalgi tavaõiguslikkude normidega arendatavaks, seega oma põhiolemuselt Vana-Eesti õigusele tugineva talurahva õigusega.\nRootsi ajal jätkus talupoegade ja mõisavaldajate vahekorda korraldava tavaõiguse muutumine viimaste õigusvastaste tegude kaudu. Kõigepealt sündis see muutus talupoegade koormiste tõstmisega ja talude mõisastamisega, s. o. talupoegadelt nende omandi – maa – äravõtmisega ja mõisa külge liitmisega või nendest uute mõisate asutamisega. Talupoegade õiguslik sisetunne ei saanud seda kunagi tunnistada õiguspäraseks nähteks. Kaheldav on ka, kas sellased nähted olid kooskõlas mõisavaldajate eneste õigusliku sisetundega. Selge on küll, et suurel hulgal juhtumeil ka mõisnikud ise ei võinud veendunud olla oma tegude õiguspärasuses, sest rootsi aja algul Baltimaile tunginud rooma õigus oma õpetusega orjadest ei suutnud veel sel määral tungida suuremalt osalt vähese haridusega mõisnike laialdastesse hulkadesse, et oleks suutnud juba selleks ajaks ümber muuta viimaste õiguslikke tõekspidamisi. Nende ümberkujundumine rooma õiguse mõjustusel kehtivate talurahvaõiguse normide vastaselt võis sündida siiski võrdlemisi kiiresti, sest on inimlik oma tegude õigustamiseks, mille õigluses ei olda sisemiselt veendunud, otsida põhjendusi, mis neid muudaks õiguspärasteks. Ometi ei olnud ka rootsi aja lõpul veel uued tõekspidamised mõisnike hulgas maksvusele pääs-nud, nagu näeme veel juhtumeist vene aja algul. Nii jäi tavaõigusega normeeritud talurahvaõigus endisel kujul ikkagi selleks õiguslikuks aluseks, mis korraldas vahekordi talupoja ja mõisniku vahel. Kui talupoegade olukord rootsi aja kestel tunduvalt halvenes, siis ei sündinud see mitte õiguspäraselt. Kuid kuigi meie talurahva olukorra ümberkujunemise algmeid rootsi ajal leidsime õigusvastaseis nähteis, moondusid viimased pideva ja pikemaaegse tarvitamise tõttu uueks tavaks, mis ses suhtes muutis ka senist talurahvaõigust. Uue olukorra kujunemine leidis ka seaduslikku tunnustust rootsi aja lõpul talurahva seadusandluses. Viimase eeskirjad ei sisalda kaugeltki kõiki talupoegade ja mõisniku vahekordi korraldavaid norme, vaid sisaldavad sellest ainult murdosa, millele teaduslikus kirjanduses ka juba tähelepanu on juhitud.\nVeel ühe nähte juures tuleb peatuda, hinnates talurahva olukorda rootsi ajal. See on allikmaterjalides, küll harva, kuid siiski esinevad juhtumid talupoegade müümiste kohta. On katsutud nende põhjal seletada talupoegade isiklikke õigusi nii, et need rootsi aja lõpuks pidid olema juba täiesti kadunud ning talupoeg pidi oma õigusliku seisundi poolest sarnlema täiesti asjale, mida mõisnik, tema omanik, võis müüa, kinkida, laenuks anda, vahetada hobuste, koerte ja teiste loomade vastu täiesti oma heaksarvamise kohaselt, nagu asja. See arvamus pole aga sugugi põhjendatud. Sellane talupoja olukorra kirjeldus ei vasta esiteks sugugi talupoja ja mõisniku vahekordi korraldava tavaõiguse arengukäigule, teiseks ei vasta see ka sugugi rootsi ajal talurahva kohta käivale seatud õigusele. Osa neist müügiaktidest võib seletada sel teel, et need tegelikult ei tähendanud talupoja müümist, kuigi see järelduks vastava dokumendi tekstist, vaid tegemist on ainult pagenud talupoja väljanõudmise õigusest loobumisega või selle edasiandmisega kolmandale isikule. Kuigi ka otseseid müügitehinguid võis tegelikult esineda, siis võisid need olla ikkagi ainult õige üksikud juhtumid ja sel korral kindlasti õigusvastased.\nEesti maa-ala minekuga Vene alla ei muutunud talupoja olukord seadusandlikul teel sugugi. Tegelikult muutus see õige tunduvalt. Kui meie võime talupoegadest kogu rootsi aja kestel kõnelda kui vaid sunnismaistest, siis XVIII sajandi jooksul muutus nende olukord juba pärisorjuseks. See muutus sündis täiel määral tavaõiguslikul teel. XVIII sajandi algul ilmneb juba sümptomeid, mis näitavad, et mõisnikkonnas on läbi löömas vaated talupojale kui orjale rooma õiguse mõistes, mida ilmekalt näitab Roseni deklaratsioon 1739. aastast. Kuigi see ei väljenda mõisnikkonna üldisi vaateid talupoegade õigustele, mõjustas see neid ometi tugevasti ja järgnev mõisnikkude põlv võttis need juba täiesti omaks. Talurahvas ise pole oma õiglustundes kunagi tunnustanud mõisnikku õigustatuks nendeks tegudeks ja selleks kohtlemiseks, mis talurahvale osaks sai pärisorjuse ajal. Ometi osutusid siin mõisnike tõekspidamised talupoegade ja mõisnike vahekordade korraldamise küsimusis tugevamaiks talupoegade omist, sest esimesed said kaudse tunnustuse kõrgemalt võimult, Vene valitsuselt, nagu see nähtub 1738.-40. aastail olnud Vohnja möldri Jaani protsessidest. Nii näeme XVIII sajandil talurahvaõiguse järsku ja sügavat muutumist talupoja õigusliku seisundi kahjuks. Kuid milliseks see XVIII sajandil tegelikult kujunes, nõuab veel ligemat uurimist just tollal kehtinud talurahvaõiguse sätete kindlakstegemise kaudu.\nVaramust nr. 6/1938\n« Jaan Lattikust kui noorsookirjanikust.\nVeikko Antero Koskenniemi luuletajana »


"Täna samm, homme teine“ parimad õppematerjalid leiab Koolielu varamust : Koolielu\ntäna samm, homme teine, konverents, IKT, töötuba... +täna samm, homme teine, konverents, IKT, töötuba... +täna samm, homme teine, konverents, IKT, töötuba, konkurss, digitaalne õppematerjal -\nIKT sügiskonverentsi „10 aastat tagasi ja edasi“ ühes töötubadest tutvustasid oma töid HITSA digitaalsete õppematerjalide konkursi „Täna samm, homme teine“ finaali pääsenud autorid.\nHITSA digitaalsete õppematerjalide konkursile „Täna samm, homme teine“ esitati 2014/15. õppeaastal 23 tööd, millest hindamiskomisjon valis välja kümme parimat. Konkursil osalesid kõik ajavahemikul 1. maist 2014 kuni 15. aprillini 2015 haridusportaalis Koolielu õppevara all avaldatud alus- ja üldhariduse digitaalsed õppematerjalid, mis esitati autori või ainemoderaatori poolt konkursile 30. aprilliks 2015.\nParimate seas oli nii kehalise kasvatuse kui eesti keele, füüsika kui loodusõpetuse digitaalseid õppematerjale, enim just keele ja kirjanduse omi.\nTallinna Gustav Adolfi Gümnaasiumi õpetaja Jane Tõnisson tutvustas õppematerjali „Uus meedia ja emakeel“, mis sai alguse õpetaja enda magistritööst. „Soovisin siduda koolivälise tekstimaailma õppetööga,“ ütles Jane Tõnisson.\nFotol: Jane Tõnisson pälvis oma õppematerjali eest HITSA tänukirja.\nÕppematerjal on mõeldud eelkõige õpetajatele enesearendamiseks, mõtete saamiseks ning töölehtede, ülesannete edasiarendamiseks. 5. klassile on mõeldud tööleht „Youtube“, 6. klassile „Sotsiaalmeedias käitumine“, 7. klassile „Pildianalüüs“, 8. klassile „Algustäheortograafia“, 9. klassile „Võõr- ja tsitaatsõnad“. Esineja märkis, et populaarsete sotsiaalmeedia kanalite kasutamine õppetöös võib olla kohati keeruline, samas grammatika õppimine uue meedia vahendite abil oli tema kogemuste põhjal edukas.\nŽürii märkis selle töö puhul, et selgelt tuleb välja, kuidas õpilased kasutavad ja tagasisidestavad töölehti, tegu on väga huvitava materjaliga.\nTiina Lall Valga Priimetsa Koolist koostas õppematerjali nutitehnika kasutamisest kehalise kasvatuse tundides: „Nuti-kehaline“. Priimetsa kool osales Digipöörde projektis, mille algatasid Samsung Electronics Baltics ja Tallinna Ülikool. Projekti eesmärk on õpetada koole kasutama digitaalseid seadmeid õppetöös tulemuslikumalt. Priimetsa kooli projekti idee oli keelekümbluse tugi nutitehnika abil. Keelekümblusklassides soovitakse nutiseadmeid kaasata loodusõpetuse, muusika ja kehalise kasvatuse tundides. Tiina Lalli koostatud õppematerjalist näebki, kuidas koolis see õnnestus. Äppe ja vastavaid keskkondi, mis aitavad treeningut, tulemusi, distantsi, marsruuti jne jälgida ning tulemusi salvestada, saab kasutada iga spordiala juures: kestvustreeningul, pallimängudel, võimlemisel, kergejõustikus, terviseradadel. Rohkete fotote ja videotega illustreeritud õppematerjali on lihtne kasutada, autor annab konkreetsed viited ja juhised, kust mis äppi leida ja kuidas rakendada.\nFotol: Tänukirja sai ka Tiina Lall.\n„Luule kujundlikkus“ on meeskonnatöö: õppematerjali autorid on Linda Püssa Eesti Maaülikoolist, Kaisa Salm Tartu Herbert Masingu Koolist, Eliis Valdma Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukoolist ja Eveli Torma Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumist. Materjal on abiks luuleanalüüsi põhimõistete õppimisel, annab teadmisi ja oskusi luuletuse vormi ja sisu analüüsimiseks; võimalusi harjutamiseks ja enesekontrolliks; tutvustab nii vanemat kui ka uuemat eesti luulet. Läbivad teemad on luuleanalüüsi põhimõisted; luuletuse mõte, meeleolu; tänapäevane eesti luule. Materjal on mõeldud kasutamiseks II ja III kooliastmes. Töö autorid ütlesid tutvustusel, et luulet on mistahes kooliastmes keeruline õpetada, õppematerjal „Luule kujundlikkus“ annab võimaluse suunata õpilane iseseisvalt luulemaailma avastama.\nVeel tutvustas töötoas veebilehte „Praktilised tööd füüsikas“ Viimsi Keskkooli õpetaja Ingrid Rõivas. Õppematerjal sisaldab praktiliste tööde juhendeid ja töölehti põhikooli III astme (7. klassi loodusõpetuse, 8. klassi optika ning mehaanika) ja gümnaasiumi I kuni III füüsikakursuse jaoks. Ingrid Rõivase sõnul tekkisid juhendid praktilisest vajadusest õpilastega laboratoorseid töid läbi viies ja need on aastate jooksul läbi katsetatud.\nVaata kõiki finaali pääsenud töid siit.\nKonkursi võidutööde kohta loe siit.\n21. oktoobril Tallinna Reaalkoolis toimunud IKT sügiskonverentsil vaadati ajas tagasi, mis on koolis IKT valaasa toimunud, ja uuriti, mis on tulekul. Praktilistes töötubades tutvustati põnevaid projekte nii õpetajatele kui koolijuhtidele. Räägiti internetiturvalisusest, digitaalse õppevara loomisest ning uutest tehnoloogiatest, sh 3D-printerite ja nutiseadmete kasutamisest õppetöös. Käsitleti uusi trende õpetamisel, õppetöö tõhusat haldamist IKT teenuste abil ning IKT arenguvajadusi kooli juhtimisel.\nKonverentsi korraldasid Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus, Tallinna Haridusamet, eKool ja Tallinna Reaalkool.


Standardväärtuse teatis: milleks seda vaja on? - takistustetaLoe Edasi\nPõhiline takistusteta Standardväärtuse teatis: milleks seda vaja on?\nStandardväärtuse teatis on dokument, mis annab teavet standardväärtuse taseme kohta. Selle väljastab vastutav maksuamet. Ettevaatust: segiajamise oht: standardväärtuse hinnang ei ole kinnisvaramaksumäärus.\nTavahindamisteade on nn põhiteatis, mille eesmärk on muuta kinnisvaramaksu suurus läbipaistvaks. Siin loetletud väärtused on siduvad. Teate ainus eesmärk on teavitada teid kui omanikku osaku väärtusest. See ei kujuta endast maksetaotlust. Teie vara või kinnisvara ühikuväärtuse leiate ühikuväärtuse teatisest üksuse "Hindamisasutuse toimiku number" all. Seejärel arvutab maksuamet standardhinnangu alusel tasumisele kuuluva maksu.\nKes selle saab?\nIgaüks, kes ostab või pärib kinnisvara või maatüki, saab standardse hindamisteate. Olenemata sellest, kas kinnistu on era-, põllumajandus-, metsa- või ärikasutuses. Kui vara kuulub rohkem kui ühele isikule, jagatakse tavahinnangus väärtus kõigi omanike vahel. Kui sageli saavad kinnisvaraostjad otsuse kätte aasta jooksul, siis pärijatel ja kingisaajatel tuleb enamasti kauem oodata. Taust: Maksuamet ei saa alati kinnistusraamatu muudatustest kohe teada.\nÜhiku väärtuse arvutamiseks kasutatakse erinevaid meetodeid.\nNii arvutatakse ühiku väärtus\nEnne kui maksuamet saab standardväärtuse teatise saata, peab ta esmalt kindlaks määrama standardväärtuse. Väärtuste suhted alates 1. jaanuaril 1964 (Lääne-Saksamaa) ja 1. jaanuar 1935 (Ida-Saksamaa). Seetõttu näitab ühiku väärtus, kui palju vara või vara sellel ajahetkel väärt oleks olnud. Hoonestatud kinnistute puhul võetakse arvutusse ka maja olulised omadused, näiteks:\nMilliseid hindamismeetodeid määramisel kasutatakse?\nMaksuamet kasutab arvutamisel hindamisseadust (BewG). Hoonestatud maa puhul on ühiku väärtuse määramiseks valida kahe meetodi vahel:\ndiskonteeritud tulu meetod\nMillist meetodit kasutatakse, sõltub sellest, kas andmed aasta brutoüüri kohta on kättesaadavad. See vastab ligikaudu kinnisvara netoüürile.\nÜhiku väärtuse arvutamine diskonteeritud tulu meetodil\nKui on teavet aasta brutoüüri kohta, saab maksuhaldur määrata teie kinnisvara ühiku väärtuse kapitaliseeritud tulu meetodil. Kui vara kavatsetakse välja üürida, rakendab ta eelnimetatud arvestuskuupäeval aasta brutoüüri. Kui soovid ise kasutada, siis kehtib kohalik võrdlev üür. Seejärel korrutab ta selle võtmenumbri seaduses ette nähtud kordajaga, mis oli määratud hindamisseaduses. Vara üksikud omadused, nagu ehitusaasta, ehitusviis ja kogukonna suurus, võivad väärtust vähendada või suurendada. Seetõttu on need aspektid ka arvutusse kaasatud.\nÜhiku väärtuse arvutamine reaalväärtuse meetodil\nIlma andmeteta aastase brutoüüri kohta ei jää maksuhalduril muud üle, kui kasutada reaalväärtuse meetodit. See protseduur põhineb vara tegelikul väärtusel. See tähendab: Vastutav ametnik arvutab maa väärtuse, hoone väärtuse ja välirajatiste väärtuse individuaalselt. See põhineb keskmistel tootmiskuludel. Seejärel liidab ta kõik väärtused kokku.\nMuide: reaalväärtuse meetodit ja tulude meetodit kasutatakse ainult hoonetega kinnistute puhul. Hoonestamata maa puhul korrutatakse maa normväärtus aastast 1945 või 1964 maa pindalaga. Realistliku ühikuväärtuse saamiseks konverteeritakse see eurodesse ja vähendatakse 20 protsenti.\nKui maksuhaldur on teie maja või kinnisvara ühikuväärtuse välja arvutanud, saab ta sisestada väärtuse ühikuväärtuse teatisse ja saata selle ära.\nMis on ühiku hindamine?\nVõib juhtuda, et ühikuväärtus tuleb mõne aasta pärast uuesti määrata – näiteks kui jagate oma kinnistut, ehitate uue maja või teete hoones põhjalikud konstruktsioonilised muudatused. Sest see muudab teie vara väärtust. Seejärel määrab maksuamet uue standardväärtuse. Seda protsessi nimetatakse ühiku väärtuse määramiseks või uuesti määramiseks. See toimub 1. järgmise aasta jaanuaris. Seejärel teavitatakse teid uuest väärtusest standardse hindamisteate kaudu.\nLoe rohkem huvitavaid artikleid siit? Seaduse ja maksude erinevused Kinnisvara ostmine: pöörake tähelepanu nendele näpunäidetele Ehitusteadmised Ehitusleping: Kolm lepingutüüpi ja nende erinevused\nStandardväärtuste teatis: kuidas saate esitada vastuväite?\nEnne esitamist uurige dokumenti hoolikalt. On täiesti võimalik, et väärtus on seatud liiga kõrgeks või märkate muid ebakorrapärasusi. Seejärel on teil õigus otsus edasi kaevata. Siiski ei tasu liiga kaua oodata: seadusandja annab selleks neli nädalat aega. Veenduge, et viitaksite oma kirjas teatud väärtustele ja öelge täpselt, mis teie arvates on vale.\nMis vahe on ühiku väärtusel ja turuväärtusel?\nÜhiku väärtusel ja turuväärtusel on üks ühine joon: need näitavad kinnisvara väärtust. Need kaks pole siiski identsed. Nagu eespool kirjeldatud, kasutatakse kinnisvaramaksu määramisel ühiku väärtust. Arvutamisel on lähtutud eeldusest, et vara väärtus ei ole muutunud alates 1935. või 1964. aastast. Turuväärtus on seevastu väärtus, mida kinnisvara või maa müümisel praegu tõenäoliselt turul on võimalik saavutada. See tuleneb nõudlusest ja pakkumisest ning on müügihinna määramise aluseks. See määramine toimub kinnisvara hindamise raames.\nPõhimõtteliselt: ühiku väärtus on alati turuväärtusest madalam. Selle põhjuseks on aegunud väärtused aastast 1935 ja 1964, mille alusel ühiku väärtust ikka veel määratakse. See muutub kinnisvaramaksureformiga alates 2025. aastast.