Rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki meeskonna tööaja Euroopa kokkulepe (AETR) [konsolideeritud versioon]–Riigi Teataja\nRahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki meeskonna tööaja Euroopa kokkulepe (AETR) [konsolideeritud versioon]\nRT II, 10.05.2013, 1\nRahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki meeskonna tööaja Euroopa kokkulepe (AETR) [Vastu võetud 01.07.1970; Eesti Vabariik ühines kokkuleppega Vabariigi Valitsuse 09.03.1993 määruse nr 61 alusel, kokkulepe jõustus Eesti suhtes 30.12.1993].\nKäesolev konsolideeritud versioon ei asenda ainsat autentset teksti, nimelt 1. juulil 1970 vastu võetud rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalase Euroopa kokkuleppe (AETR) teksti, mis on hoiule antud ÜRO peasekretärile. Konsolideeritud versiooni ainus eesmärk on hõlbustada AETRi mõistmist ja lugemist ning see koosneb algsest lepingust (E/ECE/811; E/ECE/TRANS/564), 1.–4. muudatusest (E/ECE/811; E/ECE/TRANS/564/ Amend. 1–4), mis jõustusid vastavalt 3. augustil 1983, 24. aprillil 1992, 28. veebruaril 1995 ja 27. veebruaril 2004, viiendast muudatusest (ECE/TRANS/SC.1/375/Add.1), mis jõustus 16. juunil 2006, ning kuuendast, kõige uuemast muudatusest (ECE/TRANS/SC.1/386/Add.1), mis jõustus 20. septembril 2010.\nRahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki meeskonna tööalane Euroopa kokkuleppe (AETR)\nsoovides kaasa aidata reisijate ja kaupade rahvusvahelise autoveo arendamisele ja täiustamisele,\nolles veendunud vajaduses suurendada maanteeliikluse ohutust, reglementeerida mõningaid töötingimusi rahvusvahelisel autoveol Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhimõtete kohaselt ja võtta ühiselt tarvitusele teatud abinõud reglementeeritud tingimuste täitmiseks,\na) „sõiduk” – mootorsõiduk või haagis; see termin hõlmab igat autorongi;\nb) „mootorsõiduk” – iseliikuv maanteesõiduk, mida tavaliselt kasutatakse inimeste või kaupade autoveoks või inimeste või kaupade veoks kasutatavate sõidukite pukseerimiseks teel; see termin ei hõlma põllumajandustraktoreid;\nc) „haagis” – mootorsõiduki poolt veetavaks kavandatud sõiduk, sealhulgas ka poolhaagis;\nd) „poolhaagis” – haagis, mille ühendamine mootorsõidukiga on ette nähtud nii, et osa sellest toetub mootorsõidukile ning viimane kannab tunduva osa poolhaagise kaalust ja selle koorma kaalust;\ne) „autorong” – kokku haagitud sõidukid, mis osalevad maanteeliikluses ühe tervikuna;\nf) „lubatud täismass”1 – koormatud sõiduki maksimaalne mass, mis on lubatud sõiduki registreerinud riigi pädeva asutuse poolt;\ng) „autovedu”2 – reisijate- või kaubaveoks kasutatava koormaga või koormata sõiduki teekond täielikult või osaliselt üldkasutataval maanteel;\nh) „rahvusvaheline autovedu” – autovedu vähemalt ühe riigipiiri ületamisega;\ni) „liinivedu”3 – kindla sagedusega reisijatevedu täpselt määratud marsruudil, kusjuures reisijate pealetulek ja mahaminek toimub varem kindlaksmääratud peatustes.\nVeoeeskirjad või neid asendavad dokumendid, mille on kinnitatud lepinguosaliste pädevad asutused ja vedajad enne veo alustamist avaldanud, määravad kindlaks veotingimused ja iseäranis veo sageduse, sõiduplaanid, tariifid ja veokohustuse, kui need tingimused ei ole kindlaks määratud mõne seaduse või eeskirjaga.\nOlenemata sellest, kes on veo korraldaja, loetakse liiniveoks ka teatud liiki reisijatevedu, mis ei ole üldkasutatav reisijatevedu, kui see vedu toimub käesoleva mõiste esimeses lõigus kindlaks määratud tingimustel. Sellist vedu, eriti sellist, mis näeb ette tööliste veo tööle ja tagasi või kooliõpilaste veo kooli ja tagasi, nimetatakse edaspidi „eriotstarbeliseks liiniveoks”;\nj) „juht”4 – isik, kes juhib sõidukit kas või lühikest aega, olenemata sellest, kas ta töötab palgalisena või mitte, või on sõidukil selleks, et juhtida seda vajaduse korral;\nk) „meeskonnaliige” – juht või üks järgnevatest isikutest, olenemata sellest, kas ta töötab palgalisena või mitte:\ni) juhi saatja, st isik, kes on juhiga kaasas, et abistada teda teatavate manöövrite tegemisel ja kes võtab tavaliselt aktiivselt osa veooperatsioonidest, ehkki ta ei ole juht käesoleva artikli punkti j tähenduses;\nii) konduktor, st isik, kes saadab reisijaid vedava sõiduki juhti ja vastutab eelkõige piletite või muude reisijatele selles sõidukis sõiduõigust andvate dokumentide väljaandmise või kontrollimise eest;\nl) „nädal”5 – ajavahemik esmaspäeval kella 00.00st kuni pühapäeval kella 24.00ni;\nm) „puhkeaeg”6 – katkestamatu ajavahemik, mil juht võib oma aega vabalt kasutada;\nn)7 „vaheaeg” – ajavahemik, mil juht ei juhi sõidukit ega tee muud tööd ning mida kasutatakse üksnes puhkamiseks;\no) „ööpäevane puhkeperiood” – ööpäevane ajavahemik, mil juht võib oma aega vabalt kasutada ja mis hõlmab „regulaarset ööpäevast puhkeperioodi” ja „lühendatud ööpäevast puhkeperioodi”:\ni) „regulaarne ööpäevane puhkeperiood” – vähemalt 11tunnine puhkeperiood. Seda regulaarset ööpäevast puhkeperioodi võib aga jaotada ka kahte ossa, millest esimene peab olema vähemalt 3tunnine katkematu ajavahemik ja teine vähemalt 9tunnine katkematu ajavahemik;\nii) „lühendatud ööpäevane puhkeperiood” – vähemalt 9tunnine, kuid lühem kui 11tunnine puhkeperiood;\np) „iganädalane puhkeperiood” – iganädalane ajavahemik, mil juht võib\noma aega vabalt kasutada ja mis hõlmab „regulaarset iganädalast puhkeperioodi” ja „lühendatud iganädalast puhkeperioodi”:\ni) „regulaarne iganädalane puhkeperiood” – vähemalt 45tunnine puhkeperiood;\nii) „lühendatud iganädalane puhkeperiood” – puhkeperiood, mis on lühem kui 45 tundi, mida saab vastavalt artikli 8 lõikes 6 sätestatud tingimustele lühendada minimaalselt 24 järjestikuse tunnini;\nq) „muu töö” – kõik tööd peale sõiduki juhtimise, sealhulgas mis tahes töö sama või mõne teise tööandja jaoks transpordisektoris või väljaspool seda. See mõiste ei hõlma ooteaega ning liikuvas sõidukis, parvlaeval või rongis viibitud sõiduki juhtimisega mitteseotud aega;\nr) „sõiduaeg” – juhtimistegevus, mis on salvestatud automaatselt, poolautomaatselt või käsitsi käesolevas kokkuleppes määratud tingimuste kohaselt.\ns) „ööpäevane sõiduaeg” – ühe ööpäevase puhkeperioodi lõpu ja sellele järgneva ööpäevase puhkeperioodi alguse või ööpäevase ja iganädalase puhkeperioodi vahele jääv summeeritud sõiduaeg;\nt) „iganädalane sõiduaeg” – ühe nädala piiresse jääv summeeritud sõiduaeg;\nu) „sõiduperiood” – summeeritud sõiduaeg alates ajahetkest, mil juht alustab pärast puhkeperioodi või vaheaega sõiduki juhtimist, kuni ajahetkeni, mil ta alustab puhkeperioodi või vaheaega. Sõiduperiood võib olla katkematu või katkestatud.\nv) „mitme juhiga vedu” – vedu, kus kahe järjestikuse ööpäevase puhkeperioodi vahele või ööpäevase ja iganädalase puhkeperioodi vahele jääva sõiduaja kestel juhib sõidukit vähemalt kaks juhti. Mitme juhiga veo korral on esimese tunni jooksul teise juhi või teiste juhtide kohalolek vabatahtlik, ülejäänud ajal aga kohustuslik;\nw) „veoettevõtja” – füüsiline isik, juriidiline isik, tulunduslik või mittetulunduslik ühendus või isikute rühm, mis ei ole juriidiline isik, samuti iseseisva õigusvõimega ametiasutus või iseseisva õigusvõimega asutuse alluvuses olev ametiasutus, mis tegeleb autovedudega kas rendi või tasu eest või omal kulul.\n1. Käesolevat kokkulepet kohaldatakse iga lepinguosalise territooriumil kõigil rahvusvahelistel autovedudel, mida teostatakse nimetatud lepinguosalise või mõne teise lepinguosalise territooriumil registreeritud sõidukiga.\n2. Kui aga lepinguosalised, kelle territooriumil vedu toimub, ei lepi kokku teisiti, siis ei kohaldata käesolevat kokkulepet kaupade rahvusvahelisele autoveole, mida teostatakse:\na) kaubaveosõidukiga, mille lubatud täismass, kaasa arvatud haagis või poolhaagis, ei ületa 3,5 tonni;\nb) reisijateveosõidukiga, mis on oma konstruktsiooni ja seadistuse tõttu sobiv ja ette nähtud kuni üheksa inimese, kaasa arvatud juht, veoks;\nc) liiniveoks kasutatava sõidukiga, kui asjaomase liini pikkus ei ületa 50 km;\nd) sõidukiga, mille suurim lubatud kiirus ei ületa 40 km/h;\ne) sõidukitega, mis kuuluvad relvajõududele, pääste- ja tuletõrjeteenistustele ning korrakaitseorganitele või on nende käsutuses ilma juhita, kui vedu leiab aset nimetatud teenistuste ametiülesannete täitmiseks ja sõidukite kasutus on nende kontrolli all;\nf) sõidukitega, mida kasutatakse eriolukordade või päästeoperatsioonide korral, sealhulgas humanitaarabi mitteärilisel veol;\ng) meditsiinilistel eesmärkidel kasutatavate erisõidukitega;\nh) sihtotstarbeliste teisaldussõidukitega, mida kasutatakse 100 km ulatuses nende tavalisest asukohast;\ni) sõidukitega, millega viiakse läbi teekatsetusi tehnilise arendamise, remondi või hoolduse eesmärgil, ning uute ja ümberehitatud sõidukitega, mis pole veel kasutusse võetud;\nj) kaupade mitteäriliseks veoks kasutatavate sõidukitega, mille lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni;\nk) reisijate või kaupade mitteäriliseks veoks kasutatavate kaubanduslike sõidukitega, millel on selle lepinguosalise õigusaktide kohaselt, kelle territooriumil neid kasutatakse, ajalooline staatus.\nKokkuleppe mõningate sätete kohaldamine lepinguosaliseks mitteolevas riigis registreeritud sõidukiga teostatavale autoveole\n1. Lepinguosaline ei kohalda oma territooriumil käesoleva kokkuleppe lepinguosaliseks mitteolevas riigis registreeritud sõidukiga teostatava autoveo suhtes vähem rangeid sätteid, kui on toodud käesoleva kokkuleppe artiklites 5, 6, 7, 8, 9 ja 10.\n2. a) Lepinguosaliseks mitteolevas riigis registreeritud sõiduki puhul võib iga lepinguosaline käesoleva kokkuleppe lisa tehnilistele nõuetele vastava salvestuslehe asemel nõuda üksnes iga meeskonnaliikme poolt käsitsi täidetud päevalehte, mis hõlmaks ajavahemikku alates esimese lepinguosalise territooriumile sisenemisest.\nb) Iga meeskonnaliige kirjutab sel eesmärgil oma päevalehele teabe oma ametialase tegevuse ja puhkeperioodide kohta, kasutades käesoleva kokkuleppe lisa artiklis 12 kindlaks määratud graafilisi sümboleid.\nIga lepinguosaline võib kohaldada artiklites 5–8 sätestatust kõrgemat alammäära ja madalamat ülemmäära. Sellele vaatamata kohaldatakse käesoleva kokkuleppe sätteid juhtidele, kes teostavad rahvusvahelist autovedu teise lepinguosalise riigis või käesoleva kokkuleppe lepinguosaliseks mitteolevas riigis registreeritud sõidukiga.\n1. Kaubavedu teostava juhi vanuse alampiir on:\na) 18 aastat, kui sõiduki ja selle juurde kuuluva haagise või poolhaagise lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni;\nb) teiste sõidukite puhul:\n- 21 aastat või\n- 18 aastat, tingimusel et sellel isikul on ühe lepinguosalise poolt tunnustatud kutsetunnistus, mis tõendab, et ta on lõpetanud kaupade autovedu teostavate sõidukijuhtide õppekursuse. Lepinguosalised teatavad üksteisele kehtivatest minimaalsetest riikliku väljaõppe nõuetest ja muudest olulistest tingimustest, mis on seotud käesoleva kokkuleppe alusel rahvusvahelist kaubavedu teostavate juhtidega.\na) ta peab olema töötanud vähemalt ühe aasta juhina kaubaveosõidukil, mille lubatud täismass on üle 3,5 tonni;\nb) ta peab olema töötanud vähemalt ühe aasta juhina sõidukil, millega teostati sõiduki tavalisest asukohast kuni 50 km raadiusega reisijatevedusid või muid reisijatevedusid, millele käesolev kokkulepe ei laiene, tingimusel et pädev asutus leiab, et ta on sellisel viisil omandanud vajalikud kogemused;\nc) tal on ühe lepinguosalise poolt tunnustatud kutsetunnistus, mis tõendab, et ta on lõpetanud reisijate autovedu teostavate sõidukijuhtide õppekursuse.\n1. Käesoleva kokkuleppe artikli 1 punktis s määratletud ööpäevane sõiduaeg ei tohi ületada üheksat tundi. Seda aega võib kaks korda nädala jooksul pikendada kümne tunnini.\n2. Käesoleva kokkuleppe artikli 1 punktis t määratletud iganädalane sõiduaeg ei tohi ületada 56 tundi.\n3. Kahe järjestikuse nädala summeeritud sõiduaeg ei tohi ületada 90 tundi.\n4. Sõiduperioodid hõlmavad kõiki sõiduaegu lepinguosaliste ja lepinguosaliseks mitteolevate riikide territooriumil.\n5. Juht peab kõik artikli 1 punktis q täpsustatud ajad, samuti kõik sõiduajad sõidukis, mida kasutatakse ärilistel eesmärkidel väljaspool käesoleva kokkuleppe reguleerimisala, registreerima muu tööna; lisaks sellele peab ta käesoleva kokkuleppe lisa artikli 12 lõike 3 punkti c kohaselt registreerima valmisolekuajad. Need ajad tuleb kanda käsitsi salvestuslehele või väljatrükile või sisestada manuaalselt sõidumeerikusse.\n1. Pärast nelja ja poole tunnist sõiduki juhtimist peab juht pidama vähemalt 45 minuti pikkuse vaheaja, kui tal ei alga sel ajal puhkeperiood.\n2. Selle käesoleva kokkuleppe artikli 1 punktis n määratletud vaheaja võib asendada vähemalt 15 minuti pikkuse vaheajaga, millele järgneb vähemalt 30 minuti pikkune vaheaeg, mis jaotuvad sõiduaja või sellele vahetult järgneva aja peale nii, et lõike 1 sätted oleksid täidetud.\n3. Käesolevat artiklit kohaldades ei loeta liikuvas sõidukis, parvlaeval või rongis veedetud oote- ja muud aega, mis ei ole seotud sõiduki juhtimisega, käesoleva kokkuleppe artikli 1 punktis q määratletud „muuks tööks”, vaid käsitatakse „vaheajana”.\n4. Käesolevas artiklis nimetatud vaheaegu ei loeta ööpäevasteks puhkeperioodideks.\n1. Juht peab kinni pidama artikli 1 punktides o ja p määratletud ööpäevastest ja iganädalastest puhkeperioodidest.\n2. 24 tunni jooksul pärast eelmise ööpäevase või iganädalase puhkeperioodi lõppu peab juht alustama uut ööpäevast puhkeperioodi.\nKui sellesse 24tunnisesse ajavahemikku jääv ööpäevase puhkeperioodi osa moodustab vähemalt 9 tundi, kuid vähem kui 11 tundi, loetakse kõnealune ööpäevane puhkeperiood lühendatud ööpäevaseks puhkeperioodiks.\n3. Erandina lõikest 2 peab juht mitme juhiga veo puhul alustama 30 tunni jooksul pärast ööpäevase või iganädalase puhkeperioodi lõppu alustama uut ööpäevast puhkeperioodi, mis peab olema vähemalt 9 tunni pikkune.\n4. Ööpäevast puhkeperioodi võib pikendada nii, et tekib regulaarne iganädalane puhkeperiood või lühendatud iganädalane puhkeperiood.\n5. Juht tohib kahe iganädalase puhkeperioodi vahel võtta kuni kolm lühendatud ööpäevast puhkeperioodi.\n6. a) Kahe mis tahes järjestikuse nädala jooksul peab juht võtma vähemalt:\ni) kaks regulaarset iganädalast puhkeperioodi või\nii) ühe regulaarse iganädalase puhkeperioodi ja ühe lühendatud iganädalase vähemalt 24tunnise puhkeperioodi. Seejuures kompenseeritakse lühendatud puhkeperiood samaväärse puhkeperioodiga, mis tuleb võtta tervikuna enne kõnealusele nädalale järgneva kolmanda nädala lõppu.\nIganädalane puhkeperiood peab algama hiljemalt eelmise iganädalase puhkeperioodi lõpule järgnenud kuue 24tunnise ajavahemiku lõpul.\nb) Erandina lõike 6 punktist a tohib juht üksiku rahvusvahelise reisijate juhuveo puhul iganädalase puhkeperioodi edasi lükata kuni kaheteistkümneks järjestikuseks 24tunniseks ajavahemikuks alates eelmisest regulaarsest iganädalasest puhkeperioodist, tingimusel et:\ni) vedu kestab vähemalt 24 järjestikust tundi lepinguosalise või kolmanda riigi territooriumil, kus vedu ei alanud, ja\nii) pärast erandi kasutamist võtab juht:\na. kaks regulaarset iganädalast puhkeperioodi või\nb. ühe regulaarse iganädalase puhkeperioodi ja ühe lühendatud iganädalase vähemalt 24tunnise puhkeperioodi. Seejuures kompenseeritakse lühendatud puhkeperiood samaväärse puhkeperioodiga, mis tuleb võtta tervikuna enne erandperioodile järgneva kolmanda nädala lõppu,\niii) nelja aasta jooksul pärast seda, kui riik, kus sõiduk on registreeritud, on rakendanud digitaalse sõidumeeriku, paigaldatakse sõidukile lisa 1B liite nõuete kohane sõidumeerik, ja\niv) alates 1. jaanuarist 2014 on sõidukitel vedudel, mis toimuvad ajavahemikus 22.00 kuni 6.00, mitu juhti või lühendatakse artiklis 7 osutatud sõiduaega kolmele tunnile.\nc) Erandina lõike 6 punktist a võtab juht mitme juhiga veo puhul iga nädal vähemalt 45 tunni pikkuse regulaarse iganädalase puhkeperioodi. Seda perioodi võib lühendada kuni 24 tunnini (lühendatud iganädalane puhkeperiood). Seejuures kompenseeritakse iga lühendatud puhkeperiood samaväärse puhkeperioodiga, mis tuleb võtta tervikuna enne kõnealusele nädalale järgneva kolmanda nädala lõppu.\n7. Iganädalase puhkeperioodi lühendamise eest võetud kompensatoorne puhkeaeg tuleb võtta koos teise vähemalt üheksa tunni pikkuse puhkeperioodiga.\n8. Juhi valikul võib ööpäevaseid puhkeperioode ja lühendatud iganädalasi puhkeperioode, mida ei kasutata sõiduki tavalises asukohas, veeta sõidukis, kui see on varustatud valmistaja poolt ette nähtud magamisasemega iga juhi jaoks ega liigu.\n9. Iganädalast puhkeperioodi, mis algab ühel ja lõpeb teisel nädalal, võib arvestada ükskõik kumma nädala, kuid mitte mõlema nädala puhkeperioodina.\nErandid artiklist 8\n1. Erandina artiklist 8 võib juht, kes saadab parvlaeva või rongiga veetavat sõidukit, katkestada regulaarset ööpäevast puhkeperioodi kuni kahel korral muu tegevusega, tingimusel et on täidetud järgmised tingimused:\na) maismaal veedetavat ööpäevase puhkeperioodi osa peab saama võtta enne või pärast parvlaeval või rongis võetud ööpäevase puhkeperioodi osa;\nb) ööpäevase puhkeperioodi kahe osa vaheline aeg peab olema võimalikult lühike ega tohi mitte mingil juhul ületada ühte tundi enne pealelaadimist või pärast mahalaadimist, kusjuures tollitoimingute aeg arvestatakse peale- või mahalaadimise aja sisse.\nÖöpäevase puhkeperioodi kõigi osade kestel peab juhil olema võimalik puhata magamisasemel või kušetil.\n2. Aega, mida juht kulutab sõiduki kasutama hakkamiseks käesoleva kokkuleppe reguleerimisalas oleva sõiduki asukohta minemiseks või sealt asukohast naasmiseks, kui sõiduk ei ole juhi kodus ega juhi tavalises tugipunktis tööandja tegevuskeskuses, ei tohi käsitada puhkeaja või vaheajana, välja arvatud juhul, kui juht on parvlaeval või rongis ning tal on juurdepääs sobivale magamisasemele.\n3. Aega, mida juht kulutab käesoleva kokkuleppe reguleerimisalast välja jääva sõiduki juhtimiseks käesoleva kokkuleppe reguleerimisalasse kuuluva sõiduki juurde või selle juurest, kui viimane ei asu juhi kodus või juhi tavalises tugipunktis tööandja tegevuskeskuses, käsitatakse muu tööna.\nTingimusel et see ei kahjusta liiklusohutust, võib juht sobivasse peatuskohta jõudmiseks kalduda käesoleva kokkuleppe sätetest kõrvale ulatuses, mis tagab sõidukis asuvate isikute, sõiduki või selle lasti ohutuse. Juht peab märkima kõrvalekaldumise laadi ja põhjuse hiljemalt sobivasse peatuskohta jõudmisel käsitsi sõidumeeriku salvestuslehele või väljatrükile või oma töögraafikusse.\n1. Lepinguosalised näevad ette nende territooriumil registreeritud sõidukitele sõidumeeriku paigaldamise ja selle kasutamise käesoleva kokkuleppe ning selle lisa ja liidete nõuete kohaselt.\n2. Käesoleva kokkuleppe kohase sõidumeeriku konstruktsioon, paigaldamine, kasutamine ja katsetamine peavad vastama käesoleva kokkuleppe ning selle lisa ja liidete nõuetele.\n3. Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrusele (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta vastava sõidumeeriku konstruktsioon, paigaldamine, kasutamine ja katsetamine loetakse käesoleva kokkuleppe ning selle lisa ja liidete nõuetele vastavaks.\n1. Ettevõtja korraldab autoveo ja juhendab meeskonnaliikmeid selliselt, et nad saaksid täita käesoleva kokkuleppe sätteid.\n2. Ettevõtja kontrollib regulaarselt sõiduperioode, muid tööaegu ja puhkeperioode kõigi tema käsutuses olevate dokumentide, samuti isiklike sõidumärkmike järgi. Käesoleva kokkuleppe rikkumiste avastamisel peab ta need koheselt kõrvaldama ja vältima nende kordumist, näiteks muutes tööaega ja marsruuti.\n3. Keelatud on maksta palgatud juhtidele tasu läbitud vahemaa ja/või veetud kaubakoguse eest ka siis, kui seda makstakse preemia või lisatasuna, välja arvatud juhul, kui need tasud ei mõjuta liiklusohutust ega erguta käesolevat kokkulepet rikkuma.\n4. Veoettevõtja vastutab oma juhtide rikkumiste eest ka juhul, kui rikkumine pandi toime teise lepinguosalise või lepinguosaliseks mitteoleva riigi territooriumil.\nIlma et see piiraks lepinguosalise õigust võtta veoettevõtjat piiramatule vastutusele, võivad lepinguosalised selle vastutuse siduda lõigete 1 ja 2 rikkumisega. Lepinguosalised võivad kaaluda kõiki tõendeid, et veoettevõtjat ei saa toimepandud rikkumise eest põhjendatult vastutusele võtta.\n5. Ettevõtjad, kaubasaatjad, ekspedeerijad, reisikorraldajad, peatöövõtjad, alltöövõtjad ja juhtide vahendamise agentuurid tagavad, et lepinguliselt sätestatud vedude ajakavad ei lähe vastuollu käesoleva määruse sätetega.\nKokkuleppe ellurakendamise abinõud\n1. Iga lepinguosaline võtab tarvitusele kõik sobivad abinõud käesoleva kokkuleppe sätete täitmiseks, eriti küllaldase kontrolli teostamiseks maanteel ja ettevõtja territooriumil, et igal aastal kontrollitaks suurt ja esinduslikku osa kõikide käesoleva kokkuleppe reguleerimisalasse kuuluvate veoliikide juhtidest, ettevõtjatest ja sõidukitest.\na) Lepinguosaliste pädevad asutused korraldavad kontrolle nii, et:\ni) igal kalendriaastal kontrollitakse vähemalt 1% käesoleva kokkuleppe reguleerimisalasse kuuluvate sõidukite juhtide töötatud päevadest. Alates 1. jaanuarist 2010 tõuseb see osakaal vähemalt 2%‑ni ja alates 1. jaanuarist 2012 vähemalt 3%‑ni;\nii) Vähemalt 15% kontrollitavate tööpäevade üldarvust kontrollitakse maanteel ja vähemalt 25% ettevõtja territooriumil. Alates 1. jaanuarist 2010 kontrollitakse vähemalt 30% kontrollitavate tööpäevade üldarvust maanteel ja vähemalt 50% ettevõtja territooriumil.\nb) Kontroll maanteedel hõlmab:\ni) ööpäevaseid ja iganädalasi sõiduperioode, katkestusi ning ööpäevaseid ja iganädalasi puhkeperioode;\nii) eelnevate päevade salvestuslehti, mis peavad olema sõidukis, ja/või vajaduse korral sama ajavahemiku kohta juhikaardile ja/või sõidumeeriku mällu ja/või väljatrükkidele salvestatud andmeid;\niii) sõidumeeriku nõuetekohast toimimist.\nNende kontrollide puhul ei diskrimineerita sõidukeid, ettevõtjaid ega juhte nende registreerimis- või alalise elukoha, lähte- või sihtkoha ega sõidumeeriku tüübi alusel.\nc) Ettevõtja territooriumil korraldatavate kontrollide puhul kontrollitakse lisaks maanteel kontrollitavatele punktidele ja lisa artikli 11 lõike 2 sätete täitmisele:\ni) iganädalasi puhkeperioode ja nende puhkeperioodide vahelisi sõiduperioode;\nii) kahe nädala sõiduaja piiranguid;\niii) artikli 8 lõike 6 kohaselt lühendatud iganädalase puhkeperioodi kompenseerimist;\niv) salvestuslehtede ja/või salvestusseadme ning juhikaardi andmete ja väljatrükkide kasutamist ja/või juhtide tööaja korraldust.\n2. Lepinguosaliste pädevad asutused saadavad vastastikuse abistamise raames üksteisele regulaarselt kogu nende käsutuses oleva teabe:\ni) mitteresidentide poolt toime pandud käesoleva kokkuleppe rikkumiste ja nende rikkumiste eest määratud karistuste kohta;\nii) lepinguosalise poolt oma residentidele selliste rikkumiste eest määratud karistuste kohta.\nTõsise rikkumise korral peab selline teave sisaldama määratud karistuse määra.\n3. Kui teise lepinguosalise territooriumil registreeritud sõiduki juhi kontrollimine maanteel annab alust uskuda, et toime on pandud rikkumine, mida aga ei suudeta kontrolli käigus tuvastada vajalike andmete puudumise tõttu, aitavad asjaomaste lepinguosaliste pädevad asutused üksteist selle olukorra selgitamisel. Kui pädev lepinguosaline viib sel eesmärgil läbi kontrolli ettevõtja territooriumil, teatatakse selle kontrolli tulemustest teisele lepinguosalisele.\n4. Lepinguosalised teevad üksteisega koostööd, et korraldada kooskõlastatud kontrolle maanteel.\n5. ÜRO Euroopa Majanduskomisjon koostab iga kahe aasta järel aruande selle kohta, kuidas lepinguosalised on käesoleva artikli lõiget 1 kohaldanud.\n6. a) Lepinguosaline võimaldab pädevatel asutustel määrata juhile karistuse käesoleva kokkuleppe rikkumise eest, mis tuvastati lepinguosalise territooriumil, kui nimetatud rikkumise eest ei ole veel karistust määratud, isegi kui rikkumine pandi toime teise lepinguosalise või lepinguosaliseks mitteoleva riigi territooriumil;\nb) Lepinguosaline võimaldab pädevatel asutustel määrata ettevõtjale karistuse käesoleva kokkuleppe rikkumise eest, mis tuvastati lepinguosalise territooriumil, kui nimetatud rikkumise eest ei ole veel karistust määratud, isegi kui rikkumine pandi toime teise lepinguosalise või lepinguosaliseks mitteoleva riigi territooriumil;\nErandina, kui tuvastatakse rikkumine, mille pani toime ettevõtja, kelle asukoht on teise lepinguosalise või lepinguosaliseks mitteoleva riigi territooriumil, määratakse karistus asjaosaliste vahelises kahepoolses autoveokokkuleppes sätestatud korra kohaselt.\nLepinguosalised uurivad alates 2011. aastast võimalust tühistada lõike 6 punktis b sätestatud erand, lähtudes kõigi lepinguosaliste valmisolekust.\n7. Kui lepinguosaline algatab teatud rikkumise suhtes menetluse või määrab selle eest karistuse, esitab ta juhile selle kohta piisavad kirjalikud tõendid.\n8. Lepinguosalised tagavad ka rahalisi karistusi hõlmata võiva proportsionaalsete karistuste süsteemi olemasolu juhuks, kui ettevõtja või temaga seotud kaubasaatjad, ekspedeerijad, reisikorraldajad, peatöövõtjad, alltöövõtjad ja juhtide vahendamise agentuurid rikuvad käesolevat kokkulepet.\n1. Rahvusvahelise kontrolli hõlbustamiseks maanteel lisatakse käesoleva kokkuleppe lisasse, mida täiendatakse asjakohaselt uue 3. liitega, standardvormi näidised, mida võib vajaduse korral kasutada. Standardvormide lisamine ja muutmine toimub artiklis 22b sätestatud korra kohaselt.\n2. 3. liites esitatud näidisvormid ei ole siduvad. Kui neid siiski kasutatakse, tuleb järgida sätestatud sisu, eelkõige punktide numeratsiooni, järjekorda ja pealkirju.\n3. Lepinguosalised võivad neid andmeid täiendada riiklikele või piirkondlikele nõuetele vastava lisateabega. Seda lisateavet ei tohi mingil juhul nõuda teise lepinguosalise territooriumilt või kolmandast riigist lähtuva veo puhul. Seetõttu peab see vormil olema rahvusvaheliste vedude suhtes ette nähtud andmetest täielikult eraldatud.\n4. Standardvorme aktsepteeritakse mis tahes kontrolli käigus, mida käesoleva kokkuleppe osaliste territooriumil asuvatel maanteedel läbi viiakse.\n1. Kõik käesoleva kokkuleppe uued sätted, sealhulgas kokkuleppe lisa ning 1B ja 2. liide, mis käsitlevad digitaalse sõidumeeriku kasutuselevõttu, muutuvad käesoleva kokkuleppe osaliste suhtes kohustuslikuks hiljemalt neli aastat pärast asjakohaste muudatuste jõustumist vastavalt artiklis 21 sätestatud korrale. Sellest tulenevalt peavad kõik käesoleva kokkuleppe reguleerimisalasse kuuluvad sõidukid, mis võetakse esmakordselt kasutusele pärast selle ajavahemiku lõppu, olema varustatud neile uutele nõuetele vastava sõidumeerikuga. Selle nelja-aastase ajavahemiku jooksul peavad lepinguosalised, kes ei ole neid muudatusi oma riigis veel rakendanud, oma territooriumil aktsepteerima ja kontrollima käesoleva kokkuleppe teise osalise territooriumil registreeritud sõidukeid, mis on juba varustatud sellise digitaalse sõidumeerikuga.\n2. a) Lepinguosalised võtavad tarvitusele vajalikud abinõud, et neil oleks võimalik väljastada käesoleva kokkuleppe muudetud lisas osutatud juhikaardid hiljemalt kolm kuud enne lõikes 1 osutatud nelja-aastase tähtaja möödumist. Seda kolmekuulist miinimumaega järgitakse ka juhul, kui lepinguosaline rakendab lisa 1B liite kohast digitaalset sõidumeerikut käsitlevad sätted enne nelja-aastase tähtaja lõppu. Need lepinguosalised teavitavad Euroopa Majanduskomisjoni autovedude töörühma edusammudest, mida nad on lisa 1B liite kohase digitaalse sõidumeeriku kasutuselevõtul teinud.\nb) Kuni lepinguosalised ei ole väljastanud punktis a osutatud kaarte, kohaldatakse nende juhtide suhtes, kes peavad juhtima lisa 1B liite kohase digitaalse sõidumeerikuga varustatud sõidukeid, käesoleva kokkuleppe lisa artikli 14 sätteid.\n3. Ratifitseerimis- või ühinemisdokument, mille riik annab hoiule pärast lõikes 1 osutatud muudatuste jõustumist, loetakse kehtivaks muudetud kokkuleppe, sealhulgas lõikes 1 sätestatud rakendamistähtaja suhtes.\nKui ühinemine toimub vähem kui kaks aastat enne lõikes 1 osutatud tähtaja lõppu, teavitab riik ratifitseerimis- või ühinemisdokumendi hoiuleandmisel hoiulevõtjat, mis kuupäeval digitaalne sõidumeerik tema territooriumil kasutusele võetakse. Selline riik võib kohaldada üleminekuaega, mis ei ületa kahte aastat käesoleva kokkuleppe jõustumisest selle riigi suhtes. Hoiuleandja teavitab sellest kõiki lepinguosalisi.\nEelmise lõigu sätteid kohaldatakse ka juhul, kui riik ühineb pärast lõikes 1 osutatud nelja-aastase rakendamistähtaja lõppu.\nKäesoleva kokkuleppe lisa artikli 12 lõike 7 punktide a ja b lõpus osutatud sätteid kohaldatakse kolme kuu jooksul pärast käesoleva muudatuse jõustumist.\n1. Käesolev kokkulepe on avatud allakirjutamiseks kuni 31. märtsini 1971 ja seejärel ühinemiseks Euroopa Majanduskomisjoni liikmesriikidele ja riikidele, kellel on lubatud komisjoni tegevuses osaleda nõuandva häälega selle komisjoni põhikirja lõike 8 kohaselt.\n3. Ratifitseerimis- või ühinemisdokumendid antakse hoiule ÜRO peasekretärile.\n4. Käesolev kokkulepe jõustub saja kaheksakümne päeva möödumisel päevast, mil antakse hoiule kaheksas ratifitseerimis- või ühinemisdokument.\n5. Iga riigi suhtes, kes on käesoleva kokkuleppe ratifitseerinud või sellega ühinenud pärast käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud kaheksa ratifitseerimis- või ühinemisdokumendi hoiuleandmist, jõustub käesolev kokkulepe saja kaheksakümnendal päeval pärast selle riigi ratifitseerimis- või ühinemisdokumendi hoiuleandmist.\n1. Iga lepinguosaline võib käesoleva kokkuleppe denonsseerida teatega ÜRO peasekretärile.\nKäesolev kokkulepe kaotab kehtivuse, kui selle jõustumise järel on lepinguosaliste arv mis tahes kaheteistkümne järjestikuse kuu jooksul alla kolme.\n1. Iga riik võib käesoleva kokkuleppe allakirjutamisel või oma ratifitseerimis- või ühinemisdokumendi hoiuleandmisel või igal ajal hiljem deklareerida ÜRO peasekretärile saadetud teatega, et käesolev kokkulepe laieneb kõigile territooriumidele või mõnele territooriumile, mille välissuhete eest ta vastutab. Käesolevat kokkulepet kohaldatakse teates nimetatud territooriumil või territooriumidel alates saja kaheksakümnendast päevast pärast seda, kui ÜRO peasekretär sai nimetatud teate kätte, või kui kokkulepe ei ole sel päeval veel jõustunud, siis jõustumise päevast.\n2. Iga riik, kes on teinud eelmise lõike kohase deklaratsiooni käesoleva kokkuleppe kohaldamisest territooriumil, mille välissuhete eest ta vastutab, võib kokkuleppe selle territooriumi suhtes eraldi denonsseerida vastavalt artikli 15 sätetele.\n1. Iga kahe või mitme lepinguosalise vaidlus käesoleva kokkuleppe tõlgendamise või kohaldamise üle lahendatakse võimaluse korral nendevaheliste läbirääkimiste teel.\n2. Iga vaidlus, mida ei lahendata läbirääkimiste teel, antakse ühe vaidleva lepinguosalise palvel vahekohtusse ja esitatakse ühele või mitmele vaidlusosaliste kokkuleppel valitud vahekohtunikule. Kui vaidlusosalised ei saavuta vahekohtuniku või vahekohtunike valimise suhtes kokkulepet kolme kuu jooksul vahekohtu poole pöördumise taotlemisest, võib igaüks neist paluda ÜRO peasekretäri määrata vahekohtunik, kellele vaidlus otsuse tegemiseks esitatakse.\n3. Eelmise lõike kohaselt määratud vahekohtuniku või vahekohtunike otsus on vaidlevate lepinguosaliste jaoks siduv.\n1. Iga riik võib käesolevale kokkuleppele allakirjutamisel, selle ratifitseerimisel või sellega ühinemisel deklareerida, et ta ei loe ennast selle artikli 18 lõigetega 2 ja 3 seotuks. Teiste lepinguosaliste jaoks ei ole nimetatud lõiked sellise reservatsiooni teinud lepinguosalise osas siduvad.\n2. Kui riik teeb oma ratifitseerimis- või ühinemisdokumendi hoiuleandmisel muu reservatsiooni, kui on ette nähtud käesoleva artikli lõikes 1, siis teatab ÜRO peasekretär sellest reservatsioonist riikidele, kes on oma ratifitseerimis- või ühinemisdokumendid eelnevalt hoiule andnud ega ole käesolevat kokkulepet hiljem denonsseerinud. Reservatsioon loetakse vastuvõetuks, kui mitte ükski nimetatud riikidest ei ole kuue kuu jooksul sellest teatamise päevast reservatsioonile vastuväiteid esitanud. Vastasel korral reservatsiooni ei tunnustata ja kui reservatsiooni teinud riik seda tagasi ei võta, siis selle riigi ratifitseerimis- või ühinemisdokument kaotab jõu. Käesoleva lõike kohaldamisel ei võeta arvesse vastuväiteid riikidelt, kelle poolne ratifitseerimine või ühinemine ei ole käesoleva lõike kohaselt jõus nende tehtud reservatsiooni tõttu.\n3. Iga lepinguosaline, kelle reservatsiooni on arvestatud käesoleva kokkuleppe allakirjutamise protokollis või kes on teinud reservatsiooni käesoleva artikli lõike 1 kohaselt või on teinud reservatsiooni, mida on arvestatud käesoleva artikli lõike 2 kohaselt, võib selle igal ajal tagasi võtta peasekretärile saadetud teatega.\n1. Kui käesolev kokkulepe on olnud jõus kolm aastat, võib iga lepinguosaline teatega ÜRO peasekretärile taotleda konverentsi kokkukutsumist kokkuleppe läbivaatamiseks. Peasekretär teatab taotlusest kõigile lepinguosalistele ja kutsub konverentsi kokku, kui vähemalt üks kolmandik lepinguosalistest teatab nelja kuu jooksul pärast tema teadet, et nad nõustuvad taotlusega.\n2. Kui konverents kutsutakse kokku eelmise lõike kohaselt, teatab peasekretär sellest kõigile lepinguosalistele ja palub neil esitada kolme kuu jooksul ettepanekud, mida konverentsil käsitleda. Vähemalt kolm kuud enne konverentsi algust teatab peasekretär kõigile lepinguosalistele konverentsi esialgse päevakorra koos ettepanekute tekstidega.\n3. Peasekretär kutsub käesoleva artikli kohaselt kokku kutsutud konverentsile kõik käesoleva kokkuleppe artikli 14 lõikes 1 osutatud riigid.\n1. Iga lepinguosaline võib esitada ühe või mitu käesoleva kokkuleppe muutmise ettepanekut. Iga esitatud muudatusettepaneku tekst saadetakse ÜRO peasekretärile, kes saadab selle kõigile lepinguosalistele ja teatab sellest kõigile teistele käesoleva kokkuleppe artikli 14 lõikes 1 osutatud riikidele.\n2. Kuue kuu jooksul päevast, mil peasekretär muudatusettepanekust teatab, võib iga lepinguosaline peasekretärile teatada, et:\na) tal on esitatud muudatusettepaneku kohta vastuväiteid või\nb) kuigi ta kavatseb muudatusettepaneku vastu võtta, ei ole tema riigis veel selle täitmiseks vajalikke tingimusi.\n3. Kui lepinguosaline, kes saadab peasekretärile käesoleva artikli lõike 2 punktis b ettenähtud teate, ei ole peasekretärile teatanud omapoolsest muudatusettepaneku vastuvõtmisest, võib ta üheksa kuu jooksul pärast teatamiseks ettenähtud kuue kuu möödumist esitada esitatud muudatusettepaneku kohta vastuväite.\n4. Kui esitatud muudatusettepaneku kohta esitatakse vastuväide käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 sätete kohaselt, siis ei loeta muudatusettepanekut vastuvõetuks ja see ei jõustu.\n5. Kui esitatud muudatusettepaneku kohta ei ole esitatud vastuväiteid käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 sätete kohaselt, siis loetakse muudatusettepanek vastuvõetuks alates allpool määratud tähtajast:\na) kui mitte ükski lepinguosaline ei ole saatnud peasekretärile käesoleva artikli lõike 2 punkti b kohast teadet, siis käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kuue kuu möödumisel;\nb) kui mõni lepinguosaline on saatnud peasekretärile käesoleva artikli lõike 2 punkti b kohase teate, siis kahest järgmisest kuupäevast varasemal:\n- päeval, mil kõik lepinguosalised, kes sellise teate saatsid, on peasekretärile teatanud muudatusettepaneku vastuvõtmisest; kui aga kõikidest vastuvõtmistest teatatakse enne käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kuuekuulise tähtaja lõppemist, loetakse see päev nimetatud kuuekuulise tähtaja lõpupäevaks;\n- käesoleva artikli lõikes 3 osutatud üheksakuulise tähtaja möödumise päeval.\n5a. Kui riik saab käesoleva kokkuleppe osaliseks muudatusettepanekust teatamise ja selle vastuvõetuks lugemise vahelisel ajahetkel, teatab Euroopa Majanduskomisjoni autovedude töörühma sekretariaat uuele lepinguosalisele muudatusettepanekust niipea kui võimalik. Viimane võib teatada peasekretärile vastuväidetest enne kuue kuu möödumist algse muudatuse saatmisest kõikidele lepinguosalistele.\n6. Iga vastuvõetuks loetud muudatus jõustub kolme kuu möödumisel päevast, mil see loeti vastuvõetuks.\n7. Peasekretär teatab viivitamatult kõigile lepinguosalistele, kas esitatud muudatuse kohta on esitatud käesoleva artikli lõike 2 punkti a kohaselt vastuväiteid ja kas ta on saanud ühelt või mitmelt lepinguosaliselt käesoleva artikli lõike 2 punkti b kohase teate. Kui ta on saanud ühelt või mitmelt lepinguosaliselt sellise teate, teatab ta hiljem kõigile lepinguosalistele, kas sellise teate saatnud lepinguosaline või -osalised on esitatud muudatuse kohta vastuväite esitanud või selle vastu võtnud.\n8. Olenemata käesoleva artikli lõigetes 1 kuni 6 sätestatud muudatuse tegemise korrast võib käesoleva kokkuleppe lisa muuta kõigi lepinguosaliste pädevate institutsioonide vahelise kokkuleppega; kui ühe lepinguosalise pädev institutsioon on teatanud, et nende siseriikliku õiguse kohaselt sõltub tema nõusolek erivolitustest või seadusandliku kogu kinnitusest, siis loetakse asjaomase lepinguosalise pädeva institutsiooni nõusolek lisa muutmise kohta antuks, kui nimetatud pädev institutsioon on peasekretärile teatanud, et vajalik volitus või kinnitus on saadud. Pädevate institutsioonide kokkuleppega määratakse kindlaks muudetud lisa jõustumise kuupäev, kusjuures nad võivad ette näha, et üleminekuajal jääb vana lisa täielikult või osaliselt jõusse samaaegselt muudetud lisaga.\n1. Käesoleva kokkuleppe lisa 1. ja 2. liidet võib muuta käesolevas artiklis sätestatud korra kohaselt.\n2. Lepinguosalise palvel arutatakse käesoleva kokkuleppe lisa 1. ja 2. liite kohta esitatud muudatusi Euroopa Majanduskomisjoni autovedude peatöörühmas.\n3. Kui muudatus võetakse vastu kohal olnud ja hääletanud liikmete häälteenamusega ja kui selle poolt on enamik kohal olnud ja hääletanud lepinguosalistest, saadab peasekretär muudatuse kõigi lepinguosaliste pädevatele institutsioonidele vastuvõtmiseks.\n4. Muudatus on vastu võetud, kui kuue kuu jooksul alates teatamise päevast teatab vähem kui üks kolmandik lepinguosaliste pädevatest institutsioonidest peasekretärile oma vastuväitest muudatuse kohta.\n4a. Kui riik saab käesoleva kokkuleppe osaliseks muudatusettepanekust teatamise ja selle vastuvõetuks lugemise vahelisel ajahetkel, teatab Euroopa Majanduskomisjoni autovedude töörühma sekretariaat uuele lepinguosalisele muudatusettepanekust niipea kui võimalik. Viimane võib teatada peasekretärile vastuväidetest enne kuue kuu möödumist algse muudatuse saatmisest kõikidele lepinguosalistele.\n5. Peasekretär teatab igast vastuvõetud muudatusest kõigile lepinguosalistele ja muudatus jõustub kolme kuu möödumisel teatamise päevast.\n1B liite muutmise kord\n1. Käesoleva kokkuleppe lisa 1B liidet muudetakse käesolevas artiklis sätestatud korra kohaselt.\n2. Iga 1B liite sissejuhatavate artiklite muudatusettepanek võetakse vastu Euroopa Majanduskomisjoni autovedude töörühmas kohal olnud ja hääletanud lepinguosaliste häälteenamusega. Töörühma sekretariaat edastab iga sel viisil vastuvõetud muudatuse peasekretärile, kes teatab sellest kõigile lepinguosalistele. Muudatus jõustub kolme kuu möödumisel lepinguosalistele teatamise päevast.\n3. 1B liide, mida on käesoleva kokkuleppe jaoks kohandatud määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa* alusel, nagu on osutatud käesoleva kokkuleppe artiklis 10, sõltub otseselt muudatustest, mida on nimetatud lisasse teinud Euroopa Liit, ja nimetatud lisa muudatusi kohaldatakse 1B liitele järgmiste tingimuste kohaselt:\n- Euroopa Majanduskomisjoni autovedude töörühma sekretariaat teatab kõigi lepinguosaliste pädevatele asutustele ametlikult ühenduse määruse IB lisa muudatuste avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas ja edastab selle teabe samal ajal peasekretärile koos asjakohase teksti koopiaga;\n- nimetatud muudatused jõustuvad 1B liite suhtes kolme kuu möödumisel lepinguosalistele teatamise päevast.\n4. Kui käesoleva kokkuleppe lisa muudatusettepanek hõlmab ka 1B liite muutmist, ei või liite muudatused jõustuda enne kui lisa muudatused. Kui 1B liite muudatusettepanekud esitatakse samal ajal kui lisa muudatusettepanekud, määratakse nende jõustumise kuupäev selles raamistikus artiklis 21 sätestatud korra kohaselt.\n3. liite muutmise kord\n1. Käesoleva kokkuleppe lisa 3. liidet muudetakse järgmise korra kohaselt.\n2. Iga ettepanek lisada 3. liitesse käesoleva kokkuleppe artikli 12a kohaseid näidisvorme või muuta kehtivaid vorme esitatakse vastuvõtmiseks Euroopa Majanduskomisjoni autovedude töörühmale. Ettepanek võetakse vastu kohal olnud ja hääletanud lepinguosaliste häälteenamusega.\nEuroopa Majanduskomisjoni sekretariaat teatab kõigi käesoleva kokkuleppe osaliste pädevatele asutustele ametlikult igast sel viisil vastu võetud muudatusest ja edastab selle teabe samal ajal peasekretärile koos asjakohase teksti koopiaga.\n3. Iga sel viisil vastu võetud näidisvormi võib hakata kasutama kolme kuu möödumisel käesoleva kokkuleppe osalistele teatamise päevast.\nLisaks käesoleva kokkuleppe artiklites 20 ja 21 osutatud teadetele teatab ÜRO peasekretär käesoleva kokkuleppe artikli 14 lõikes 1 osutatud riikidele:\na) ratifitseerimistest või ühinemistest vastavalt käesoleva kokkuleppe artiklile 14;\nb) käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäevadest vastavalt kokkuleppe artiklile 14;\nc) denonsseerimistest vastavalt käesoleva kokkuleppe artiklile 15;\nd) käesoleva kokkuleppe kehtivuse lõppemisest vastavalt kokkuleppe artiklile 16;\ne) saadud teadetest vastavalt kokkuleppe artiklile 17;\nf) saadud deklaratsioonidest ja teadetest vastavalt käesoleva kokkuleppe artiklile 19;\ng) iga muudatuse jõustumisest vastavalt käesoleva kokkuleppe artiklile 21.\nKäesoleva kokkuleppe allakirjutamisprotokollil on samasugune jõud, toime ja kehtivusaeg kui käesoleval kokkuleppel, mille lahutamatuks osaks see on.\nPärast 31. märtsi 1971 antakse käesoleva kokkuleppe originaal hoiule ÜRO peasekretärile, kes saadab nõuetekohaselt kinnitatud tõesed koopiad igale käesoleva kokkuleppe artikli 14 lõikes 1 osutatud riigile.\n1 Mõistet on muudetud 6. muudatusega.\n2 Mõiste on lisatud 2. muudatusega ja seda on muudetud 6. muudatusega.\n3 Mõiste on lisatud 2. muudatusega.\n4 Mõistet on muudetud 6. muudatusega.\n5 Mõiste on lisatud 2. muudatusega.\n6 Mõiste on lisatud 2. muudatusega ja seda on muudetud 6. muudatusega.\n7 Mõisted n–w on lisatud 6. muudatusega.\n8 Muudetud järjestikku 2. ja 6. muudatusega.\n9 Muudetud järjestikku 1., 2. ja 6. muudatusega.\n10 Muudetud 2. muudatusega.\n11 Muudetud 2. muudatusega.\n12 Muudetud järjestikku 2. ja 6. muudatusega.\n13 Muudetud järjestikku 2. ja 6. muudatusega.\n14 Muudetud järjestikku 2. ja 6. muudatusega\n15 Lisatud 6. muudatusega.\n16 Muudetud järjestikku 2. ja 6. muudatusega.\n17 Muudetud järjestikku 1., 2., 3. ja 5. muudatusega.\n18 Muudetud järjestikku 2. ja 6. muudatusega.\n19 Muudetud järjestikku 2., 4. ja 6. muudatusega.\n20 Lisatud 6. muudatusega.\n21 Muudetud järjestikku 2. ja 5. muudatusega.\n22 Lisatud 6. muudatusega.\n23 Muudetud 2. muudatusega.\n24 Muudetud 2. muudatusega.\n25 Muudetud 2. muudatusega.\n26 Muudetud 2. ja 5. muudatusega.\n27 Lisatud 2. ja muudetud 5. muudatusega.\n28 Lisatud 5. muudatusega.\n* Viimati muudetud komisjoni 13. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1360/2002 (EÜT L 207, 5.8.2002; parandus ELT L 77, 13.3.2004) ja komisjoni 5. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 432/2004 (ELT L 71, 10.3.2004).\n29 Lisatud 6. muudatusega.\n30 Muudetud 2. muudatusega.\n31 Muudetud 2. muudatusega.\nLisa, liited ja allakirjutamisprotokoll\nEuropean Agreement Concerning the Work of Crews of Vehicles Engaged in International Road Transport (AETR) (Consolidated version)


Koduostjad kardavad heast korterist ilma jääda - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nKui tavaliselt on aasta algus vaikne ja kinnisvaraturg alles kogub hoogu, siis sel aastal on olukord hoopis teine. Huvi pakkumises olevate objektide vastu on juba 2. jaanuarist alates olnud suur.\nLoomulikult toimub kinnisvaraturul kiirmüüke, kuid suurt "rabamist" siiski ei ole. Ladusamalt leiavad uue omaniku objektid, mis on pakkumisel turuhinnaga. Samuti ka väiksema üldpinnaga korterid. Müügiprotsess venib aga korterite puhul, mis on suurema üldpinna, kõrgete kommunaalkulude ja turutasemest suurema pakkumishinnaga.\nLiisa Laud, Uus Maa Kinnisvarabüroo Mustamäe maakler


Leedus käivad neljandat nädalat õpetajate meeleavaldused ja streigid, haridusminister sai sule sappa - DELFI\nLeedus käivad neljandat nädalat õpetajate meeleavaldused ja streigid, haridusminister sai sule sappa\nProtestijate liidrid Lilija Bručkienė ja Jurgita KiškienėFoto: Delfi.lt\nAlates 12. novembrist osalevad sajad Leedu õpetajad valitsusvastastel meeleavaldustel. Esmaspäevase seisuga streigib üle riigi 60 kooli ja üle 1000 õpetaja.\nÕpetajate ametiühingud kurdavad, et valitsuse haridusreformi tõttu kasvab suuremate linnade koolides klasside suurus ja sellega seotud töökoormus. Lisaks palgatõusule nõutakse õpetajate arvu suurendamist ja klasside suuruse vähendamist. Eelmisel nädalal tungis osa streikivaid õpetajaid haridusministeeriumi hoonesse ja keelduvad sealt lahkumast. Politsei teatel pole nende vägivaldne eemaldamine esialgu plaanis ning sellised olukorrad lahendatakse tavaliselt rahumeelselt.\nPeaminister Saulius Skvernelis vabastas esmaspäeval ametist kolm ministrit, nende seas haridusministri Jurgita Petrauskienė. Samuti vallandati kultuuriminister Liana Ruokytė-Jonsson ja keskkonnaminister Kęstutis Navickas. „Valitsusjuhina tahaksin osades valdkondades näha reformide läbiviimisel kiiremat arengut ja rohkem otsustavust,” põhjendas Skvernelis ministrite vallandamist.\nVarem haridusreformi kritiseerinud president Dalia Grybauskaitė kiitis haridusministri vallandamise heaks, kuid väljendas hämmingut kahe ülejäänud ministri ametist vabastamise üle. „Valitsusremont, millel pole tegelikke põhjuseid, tekitab minus ohtralt küsimusi,” ütles president üleeile.


SA Archimedes Euroopa Noored Eesti büroo kutsub liituma Sa archimedes Euroopa noored Eesti büroo Mitteformaalne.ee Kord kuus ilmuv mitteformaalne.ee uudiskiri aitab Sul olla kursis uuendustega mitteformaalne.ee veebis - sisaldab koolitusuudiseid, värskemaid teateid, õpimeetodeid ja videosid. Mitteformaalne.ee on noortevaldkonnas mitteformaalsele õppimisele keskendunud\nProgrammi Euroopa Noored taotlustähtaeg 1. veebruaril\nRahastus Eneb Euroopa noored Projekt Taotlusi võivad esitada kõik mittetulundusühingud, avalik- õiguslikud asutused, kohalikud omavalitsused ja noortegrupid. Järgmine taotlustähtaeg on 1. veebruaril 2013. Taotluse saab esitada pdf-vormil (v.a Euroopa vabatahtlik teenistus, mille puhul saab e\nSaabumas on programmi Euroopa Noored eeltähtaeg\nEneb Euroopa noored Taotlus Euroopa Noored Eesti büroo soovitab kõigil tulevastel taotlejatel kasutada head võimalust saada oma projektile tagasisidet juba enne taotlusvormi esitamist 1. oktoobriks. Soovides oma taotlusele individuaalset nõustamist, tuleb pdf-vorm (Euroopa vabatahtl\nNoortevahetuste kvaliteedi koolitus ATOQ!\nEneb Euroopa noored Noortevahetus Spetsiaalselt just noortevahetuse tegija vajadustest lähtuvalt on välja töötatud noortevahetuse kvaliteedi tõstmisele suunatud rahvusvaheline koolitus ATOQ(i.k. advanced training on quality). Koolituse käigus vaadatakse üheskoos tagasi oma kogemustele, ke\nEneb Euroopa noored Toetati 17 rahvusvahelist noortevahetust, mis annavad Eesti ja teiste riikide noortele võimaluse ühistegevuse käigus endi jaoks olulisi teemasid käsitleda ning üksteise kultuurilisi sarnasusi ja erinevusi tundma õppida. Pärnu Ühisgümnaasiumi ja Tartu Desc\nProgrammi Euroopa Noored taotlustähtaeg 1. mail\nEneb Euroopa noored Programm Taotle Programm Euroopa Noored toetab 13-30-aastaste noorte omaalgatust ja rahvusvahelist koostööd. Programm pakub rahvusvahelisi enesetäiendamisvõimalusi ka noorsootöötajatele.\nProgrammi Euroopa Noored eeltähtaeg 10. aprillil\nEuroopa noored Eneb Taotlus Programm Euroopa Noored toetab 13-30-aastaste noorte omaalgatust ja rahvusvahelist koostööd. Programm pakub rahvusvahelisi enesetäiendamisvõimalusi ka noorsootöötajatele.\nNoorte ideekonkurss "Muuda elu!"\nEneb Euroopa noored Archimedes Konkurss Idee SA Archimedes Euroopa Noored ideekonkurss kutsub noori, kes tahaks koos oma sõpradega teha midagi põnevat, panema kirja oma projektiideed! Parimad projektiideed valitakse välja ning auhinnaks on Euroopa Noored projektitaotluse kirjutamist toetav töötuba!\nEneb Euroopa noored Taotlustähtaeg Rahastus Programm Euroopa Noored toetab 13-30-aastaste noorte omaalgatust ja rahvusvahelist koostööd. Programm pakub rahvusvahelisi enesetäiendamisvõimalusi ka noorsootöötajatele.\nMuudatused programmis Euroopa Noored aastal 2012\nMuudatused Euroopa noored Taotlustähtaeg Taotlusvorm Programmi Euroopa Noored taotlemises on aastast 2012 mõned muudatused. Taotlustähtaegu on nüüdsest kolm, ning taotlusi saab esitada vaid uudsel pdf-vormil. Kõigest pikemalt ka!\nSA Archimedes Euroopa Noored otsib lisajõude!\nTööpakkumine Konsultant Sa archimedes Euroopa noored eesti büroo Noortetöö SA Archimedes Euroopa Noored Eesti büroo pakub tööd programmi Euroopa Noored konsultandile. Kandideerimiseks tuleb saata CV koos motivatsioonikirja ning palgasooviga 5. jaanuariks! Julget pealehakkamist!\nTool Fair arendab innovatsiooni\nMeetodimess Tool fair Euroopa noorsootöö Innovatsioon Euroopa noored Tallinnas toimuv rahvusvaheline Tool Fair´i mess arendab innovatsiooni Euroopa noorsootöös. Tallinna Ülikooli kultuuriteooria õppejõu ja muusikakriitiku Tõnis Kahu sõnul on noorte sotsiaalne loomus, sealhulgas nende osalemine popkultuuris, viimaste aastak\nKodukandi noored Euroopa noored Kolmas sektor Kodanikuühiskond Noortealgatuse jooksul omandavad 45 Eesti erinevate maapiirkondade noort oskused külakoosoleku korraldamisest ja praktiseerivad õpitut kodukülas, -vallas või -maakonnas. Jaa see pole veel kõik!!!! :)\nLisaks aitavad koolitatud noored läbi viia Kodukandi N\nNoortele üle 5,1 miljoni krooni!\nRahastus Noorteprojekt Idee Euroopa noored eesti büroo Sa archimedes Viimases taotlusvoorus annab programm Euroopa Noored noorteprojektidele üle 5,1 miljoni krooni. Taotlusi saab esitada 1. novembrini.\nAjakirjanduse noortesõbralikemad selgunud!


Vaadeldaja: "Best of 2009"\nEelmisel aastal sisenes Chessgamesi andmebaasi üle 22 000 partii. Loomulikult ei jõua keegi neid kõiki läbi vaadata ja sellel pole ka mõtet. Paljud mängud lõpevad lihtsate viikidega või siis on üks maletaja teisest tunduvalt tugevam. Siiski jäi meelde ka palju ilusaid partiisid, millest mulle kõige rohkem meeldisid järgmised viis:\n1) D. Vocaturo (2445) – T. Hillarp Persson (2586) 1-0\nReykjavik Open, 26.03.09\nPrantsuse kaitse Winaweri variandis saab valge pärast vankrikahingut tugeva rünnaku musta kuningale. Must üritab end päästa, kuid hoolimata materjali ülekaalust järgneb efektne lõpp. Noor itaallane mängis selles seisus välja 10-käigulise mati:\n2) Ding Liren (2458) – Ni Hua (2724) 1-0\nHiina MV, 31.05.09.\nGrünfeldi kaitses hakkab valge kuningatiivalt etturitega peale suruma ja lõhub musta kuningaseisu. Selle järel sunnib ta musta vastu võtma kvaliteedikahingut ja oda f6-l jääb nii tugevaks, et isegi musta mõlemad vankrid kokku ei ole seda vigurit väärt. Partii lõpus vabastab Ding Liren h-liini ja matti pole võimalik kaitsta.\n3) N. Short (2706) – M. Mchedlishvili (2613) 1-0\nKolkata Open, 10.09.09.\nShort oli just oma reitingu üle 2700 tõstnud, kuid tema mängustiil jäi endiselt riskeerivaks ja teravaks. Selles partiis kahib ta kõigepealt viguri tsentrietturite vastu, seejärel kvaliteedi musta kaitse nõrgestamiseks ja lõpuks veel ühe viguri otsustava rünnaku läbiviimiseks.\n4) E. Sutovsky (2676) – P. Svidler (2741) 0-1\nEuroopa võistkondlikud MV, 26.10.09.\nVeel üks Caro-Kanni partii. Valge mängib väga loogiliselt ja hoiab initsiatiivi. Pärast 20. Og6 käiku paistab, et must on tõsiste probleemide ees. Svidler vastab aga suurepäraselt: 20. ...Oa8!! Nüüd jääb valge pideva hirmu alla, et g2-lt või h1-lt tuleb matt. Täpse variantide lugemise tulemusena lubab Svidler tulega endalt võtta oda ja vankri ning paneb siis ilusa kombinatsiooniga mati:\n5) A. Timofeev (2651) – D. Khismatullin (2643) 1-0\nVenemaa MV, 24.12.09.\nVenemaa superfinaali parim mäng, kus näeb haruharva esinevat seisu. Kui keskmängus lipud vahetatakse, tundub tegu olevat täiesti tavalise viigilise positsiooniga. Pärast pikka manööverdamist annab valge kvaliteedi ära. Ilusaim moment tekib aga siis, kui must ründab etturiga teist vankrit, aga valge ei taandu. 49. b4!! bxa5 50. bxa5 ja laual on uskumatuna näiv seis, mille valge umbes kümne käigu pärast võidab:\nSelles kollektsioonis on valitud mängud, mis üldjuhul mängiti alla 2700 maletajate vahel. Maailma tippturniire ei olnud ma siia vaatluse alla võtnud, sest sealsed partiid on juba niigi läbi ja lõhki ära analüüsitud. Need mängud aga on veidi vähemtuntumad, kuid võib-olla isegi põnevamad. Loodame, et ka sellel aastal saame näha erilisi ja huvitavaid partiisid.\nPosted by Turu at 10:23 PM\nLabels: huvitavad partiid, turu\nHea töö Turu.\nTuru kust sa leiad selliseid asju?\nSuper töö, on näha, et noormehel on viitsimist asjaga tegeleda.\nnr 5 on geniaalne, eriti see viimane kahuri kahing


Painuvalu Ja Paistetus | Parim salv on liigeseravi\nhttp://galibefendi.com > >Painuvalu Ja Paistetus +\nKuidas Ravida Artriiti Paratsetamooliga\nMiks pahkluu paisub ühe jalaga. Kuumutage segu seni, kuni see sulab, jahutage ja sukelduge sõrmedesse, seejärel ühendage need tsellofaaniga ja sidemega. Vaatamata levinud kasutamisele luu- ja liigeshaiguste ravis, on paljudel meetoditel selged vastunäidustused. Bursa kohal on piiratud akrimoon ja torako-akromiline sidemega. Süstimisblokatsioon liigese dipaspensioonis. Mida tuleb teada ohtliku haiguse kohta? Miks on sama osteokondroos nendel päevadel noorem. Selline sekkumine viiakse läbi selleks, et asendada ühendus spetsiaalselt tehtud implantaadiga. Kas reumatoidartriidist on võimalik taastuda. Küünarvarre destabiliseerub, kui luu nihke väärtus ületab 2,3 mm. Kuid äkki me mõistame, et me ei saa varem hüpata voodist, hommikusöögi ja oma äri. Kui teil pole seda, küsige apteekrilt soovituslikku efektiivset mittesteroidset põletikuvastast ravimit.\nKogu keha ristlõiked liiguvad. See komponent sisaldab C-vitamiini, vaske, tsinki. Konservatiivsete ravimeetodite ebaefektiivsuse tagamiseks kasutatakse kirurgilist ravi. Abivahendid on mitmekesised.\nSee tekib organismi vastusena raske infektsioonile. Reumatoidartriidi liigeste harjutused. Niisiis, artroos vnchs avaldas inimestele vanusekategooriat 50. Artroos Raseduse ajal ja pärast rinda liigeste sõrmed käsi haiget. Segage segu 250 ml keeva veega klaasist, leotada 4-5 minutit, seejärel jahutada ja pingutada. Puusa liigese sümptomite korral istmikunärvi peenestamine. Kuidas õrnalt õrnalt õrnalt õrna. Naha veenides küünarliigese liigeselavära paranemine halba luu paremal. Enamasti on see rikkumine seotud spordiga.\nTehke oma randmega mitu ringikujulist liigutust. Rohkem tähelepanu tuleks pöörata nendele sõrmedele, kes vastutavad probleemsete elundite eest. Valu-ja puusaliiges, mille arst. Kombineerimine dimeksiidiga liigeselguses põhjustab põlve rahulikult.\nVäljaspool ägenemist, valulik, igav. Väli pahkluu külge on kinnitatud kõõlused ja fastigium, samuti geoliniline kõhr. Tähtis on ka komplikatsioonide esinemine, mis võivad ilmneda liigesetalitluse alluvuses või täielikus paigas. Patsієntka 18 rokіv zvernulas et lіkarya hambaarsti konsultatsіyu sõita. Põlveliigese menisk ja sidemete põlveliigesed. Ühise põletikuga kaasneb kohalik temperatuuri tõus. Nende eristamiseks aitab ainult röntgenkiirgus.\nPainuvalu On Psühhosomaatiline Painuvalu On Psühholoogiline Painuvalu On Menispõletik Painuvalu On Põhjuse Tursed Painuvalu Ja Turse Ilma Vigastusteta Painuvalu On Haamri Haigus Lööve Ja Paistetus Liigeses Liigeste Valu Ja Paistetus Luu Paistetus Põlveliiges Hüppeliigese Paistetus Väljastpoolt Küünarliiges On Paistetus Ja Kuum Hüppeliigese Tugev Paistetus Kõhulahtisus Ja Paistetus Liigeses Painu Liigesvalu Ja Paistetus Vasaku Pahkluu Paistetus Hüppeliigese Paistetus Väljastpoolt Põlveliigese Paistetus Kui Raviks Liigendi Paistetus Sõrmega Kõhulahtisus Ja Paistetus Liigeses Pahkluu Valu Ja Paistetus Põlveliigese Paistetus Raviks Ühendus Paistetus Ja Punetaks Kuidas Eemaldada Põlveliigese Paistetus Põlveliigese Ravi Valu Ja Paistetus Pöial Liiges On Tugev Ja Paistetus Miks Pahkluu Liigne Paistetus Käte Liigeste Valulik Paistetus Põlveliigese Valu Ja Jalgade Paistetus Kõhupuhitus Ja Paistetus Liigeste Ravi Eemaldage Põlveliigese Rahvaparandusvahendite Paistetus Ühendus On Randmel Rinnus Ja Paistetus Kui Eemaldada Põlveliigese Paistetus Artroosiks Kuidas Eemaldada Jalgade Liigeste Paistetus Alajäsemete Ravi Liigeste Paistetus Sõrme Liigne Paistetus Ja Punetaks, Mida Teha\n« Luude Ja Liigeste Haigused | Subakromilise Õla Kott Bursiit »\nOne thought on “Painuvalu Ja Paistetus”


Vooremaa Jõgeval kooliteed alustanud neiu läheb Hiinasse vahetusõpilaseks\nJõgeval kooliteed alustanud neiu läheb Hiinasse vahetusõpilaseks\nJõgeval sündinud ja Jõgeva gümnaasiumis haridusteed alustanud ning praegu Järvamaal Aravete keskkoolis õppiv Johanna-Riinu Annuk veedab aasta vahetusõpilasena Hiinas. Õpingute toetuseks kaugel ja eksootilisel maal on võimalik annetada 12. mail Aravete kultuurimajas heategevuslikul emadepäeva kontserdil.\nJohanna Riinu Annukil tekkis aastaid tagasi mõte välisriiki vahetusõpilaseks minna. “Lugesin internetist vahetusõpilaste blogisid ja kuulasin välismaal õppinud koolikaaslaste muljeid. Nii otsustasin selle ise ära proovida. Minu valik langes Hiina Rahvavabariigi kasuks. Käisin MTÜ YFU Eesti Rahvusvahelise Õpilasvahetuse valimispäeval ja osutusingi sobivaks kandidaadiks. Tallinna Ülikooli õpilasakadeemias õpin kursusel “Hiina traditsioonid ja tänapäev”. Läbi Skype’i õpetab mulle hiina keelt kunagi Hiinas vahetusõpilasena viibinud neiu. Aeg-ajalt suhtlen ka praegu Hiinas õppiva noormehega. Lihtsamaid hiinakeelseid lauseid oskan juba moodustada, iseasi, kuidas hiinlased sellest aru saavad. Hiina keele hääldamine on väga keeruline, kuid õpitav. See keel on tegelikult üks huvitavamaid ja lihtsaima ülesehitusega keeli,” rääkis tütarlaps.\nMotiiviks ka Hiina majandusedu\nJohanna-Riinu Annukit ergutab Hiinasse vahetusõpilaseks minema ka prognoos, et aastaks 2050 on Hiina maailma võimsaim majandus. “Majanduse ja ettevõtlusega seotud õppeained on mulle Eestiski huvi pakkunud. Tänavu osalesime kahe klassiõega Junior Achievement Eesti ja EBS-i korraldatud meeskonnamängus Crealton ning saavutasime esimese koha.\nHiinas möödub Johanna-Riinu vahetusaasta Shanghai suurlinna piirkonnas, mis sarnaneb New Yorgiga. “Eestiga võrreldes on õppetöö väga erinev. Kool algab ilmselt kell 7 hommikul ja lõpeb kell 5 ning enamasti kantakse sealsetes koolides koolivormi.”\n<span style=”FONT-FAMILY: Arial; FONT-SIZE: 10pt; mso-ansi-language: ET” lang=”ET”>Esineb luulekavaga\nJohanna-Riinu Annuki õppimist Hiinas on võimalik toetada Aravete kultuurimajas toimuval emadepäeva heategevuskontserdil. “Minu vahetusaasta läheb maksma 7450 eurot, mistõttu igasuguses suurusjärgus toetused on väga olulised. Siinkohal tahangi öelda, et ka viie eurosed toetused pole imelikult väikesed, vaid neist võib moodustuda piisavalt suur summa,” lausus ta.\nKontserdil esinevad mitmed artistid, nende hulgas ka Hiina Rahvavabariigist pärit Wei Liu ning Venemaalt paar aastat tagasi Eestisse elama asunud Aleksander Bondarev. Näite- ja luuleringi tegevuses osalev Johanna-Riinu esineb omaloomingulise luulekavaga.\nOma seniseid kodupaikasid Jõgevat ja Aravetet iseloomustades ütles Johanna-Riinu Annuk, et need on pannud teda mõistma, et kodu tuleb rajada väikesesse kohta, aga silmaringi avardada suures. “Samas ei saa kunagi väita, et väike koht ei või muutuda suureks ja suur väikeseks. Seda kõike kujundab tulevik. Jõgeval olen ma sündinud ja suure osa oma elust veetnud,” rääkis ta.


Kass - Kustav Kustavson s. 01/07/2017 | Pesaleidja\nKass - Kustav Kustavson s. 01/07/2017\nKustav, omadele ka Kusti, on umbes kolme kuune isane kassipoeg. Kiisule otsa vaadates meenutab ta pisikest tiigrit, kuid kõhu all leidub ka täppe. Kõrvade otstes on tillukesed mustad tutid.\nKui Kustav Viljandi varjupaigast hoiukodu poole sõitis, siis oli hirm kindlasti suurem kui tema ise. Siiski sai talle juba paari esimese päevaga selgeks, et nurgas kössitamine pole tema jaoks. Selle asemel avastas ta hoopis, et inimese soe käsi tema pehmet kõhtu silitamas on midagi, mis teda tõeliselt lõõgastab ning aitab tal leida oma zen-i. Oma tänutunnet väljendab ta tõeliselt valju ning kõlalt pehme nurrumootori abil. Oma hommiku- ning õhtueinet oodates on ta aga tõeliselt püüdlik ning annab endast kõik, et üks korralik „mjäu“ välja öelda, kuid seni on see jäänud vaid vaikseks, kuid omamoodi dramaatiliseks „mjä“-ks.\nKustav kasutab ilusti oma liivakasti, muuhulgas viib aeg-ajalt seal läbi ka põhjalikemaid kaevamistöid. Lemmikmänguasju on Kustil mitmeid, enim meeldivamad on hõljuvad suled, karvane hiir, kõrred ja pastakad. Ta on energiline ning uudistab alatasa ringi ning õpib iga päevaga inimesi rohkem usaldama. Hetkel eelistab ta süles olemisele pigem inimese lähedal pikutamist. Kustav armastab pikki silitussessioone ning peale uinakuid mängimist.\nKustav ootab endale päris OMA kodu, kus teda omakorda ootavad inimesed, kellel on aega ning kannatlikkust, et koos mängida, õppida, harjuda. Hetkel sotsialiseerub ta mõnda aega oma hoiukodus, Viljandis, kuid on peagi valmis oma kohvrid pakkima ning reisima oma uude koju.\nHetkel online 1 user ja 1 guest.\nBo, Killu ja Helbeke\nJenny Lee pere\nInspektor ja Kilpkonn\nManuel ja Maya\nRuutu 7 päkapikku


Kommentaarid: Üheksakümnendad Eestis – loeti aina laipu\nÜheksakümnendad Eestis – loeti aina laipu\nTeet Teder, 29. november 2014 07:00\nif./ 7. jaanuar 2020 10:05\nKas ei peaks järeldusi tegema!? Enamik pätte on ju Venelased!!\nVerised Mida korrumpeerunum riik, seda rohkem piinajate ohvreid ja inimsusevastaseid kuritegusid. / 26. detsember 2018 06:31\nPolitsei Vastus avaldusele. Riigikohtu kriminaalkolleegium on märkinud 06.06.2005 lahendis, et erinevate isikute põhiõiguste tasakaalustatud kaitse huvides on riiklikult oluline tagada, et kriminaalmenetlust välistav asjaolu ilmneb kuriteoteatest. Avalduses ei sedastata kuriteo tunnuseid, mis täidaksid mõne karistusseadustikus kirjeldatud süüteokoosseisu. § 89. Inimsusvastane kuritegu\nAsjaosaline/ 29. november 2014 22:11\nÜsna küündimatu ja infovaene ülevaade reporterilt, kes tõenäoliselt sel ajal alles lapsekingades oli.\nSee, mis Ida-Virumaal toimus...sellest on kirjutatud raamatuid ning on mahtu veel mitme raamatu jaoks.\nNing "Palgamõrvad" kategoorias on puudu paljude toonaste oluliste figuuride mõrvad...\nArtikkel honorari nimel vaid... :(\nage/ 29. november 2014 21:56\nOi aegu ammusei..oi aegu kaugeid neid :)\n30. november 2014 11:33\noli tõesti,nüüd limukad võimul.\nLol/ 29. november 2014 20:45\nNeed ajad tulevad tagasi, kuna huiarite ülbus on juba ennekuulmatu. Arvatakse, et võib igatühte julmalt ülelasta. saatsin ka 90- ndatel mehi haiglasse ja tundub, et tuleb sellega uuesti tegelema hakata.\n29. november 2014 18:07\naeg juba tagasi,tubli.\nKõige/ 29. november 2014 17:22\nparem lugemine üldse.\nsaarlane/ 29. november 2014 16:59\nMinu elu ilusamad aastad, heldimusega mõtlen nendele aastatele ja vägisi tuleb pisar silma. Siis oli tõesti uhke tunne olla eestlane, aga vahetus sajand ja tasapisi hakkas kohale jõudma mõte, kas sellist eestit me tahtsimegi. Läksid aastad ja enam ei suutnud uhkusega öelda,et olen eestlane. Tänasest olukorrast ei taha mõelda ega rääkida, välismaalastga suheldes pean tihti kasutama lauset "kahjuks olen eestlane". Tagantjärele mõeldes olen õnnelik selle üle ,et minu silmad on näinud ka väga ilusaid aastaid taasiseseisvunud eestis. Seda, mis elu vee tuua võib ei taha kohe üldse teada, sest head siin riigis midagi oodata pole. Jäänud on vaid ilusad mälestused ja unistus SAAKS VEELKORD NEED KULDSED 90.ndad TAGASI..............\nlilleke/ 29. november 2014 15:26\nvähemalt said kõik kes pumba juures korraliku nooosi, politrukid ja tavakommunistid.\nPeeter/ 29. november 2014 21:36\nKuidas sai Koonga asevallavanem sm. Silver Seegar ( endine Soontagana kolhoosi partorg ) TAGASTATAVAT MAAD 16,5 HA ? Kas VALEGA ?\n29. november 2014 09:48\nJAH MIILITSAID KÜLL, AH VABANDAGE POLITSEID.


FANTASTILINE PÕHJA-NORRA (NORD\nFANTASTILINE PÕHJA-NORRA (NORDKAP),\nIMELISED LOFOODID ja LAPIMAA\n06.07.-13.07. ; 16.08.-23.08. 2020\ntoitlustamist (laevas hommikusöök 11 €, õhtusöök 26 €)\n1.päev Kogunemine hommikul Tallinna sadamas vastavalt lisainformatsioonile. Laev saabub Helsingisse enne lõunat. Algab sõit Lapimaale, Rovaniemi suunas. Teel teeme vastavalt vajadusele väikseid peatusi. Öömajale saabume hilja, kuid pimedust me ei näe, sest asume polaarjoonel. Öömaja.\n2.päev Kohe hommikul külastame polaarjoonest mõne kilomeetri kaugusele jäävat Lapimaa pealinnas Rovaniemis asuvat Arktika muuseumit, kus oleme umbes 1-2 tundi. Sõit jätkub Pyhatunturi Rahvusparki ning Lampivaara ametüstikaevanduse juurde. Soovijatel on võimalus jalgsiretke järel Pyha-Luosto mägitundrasse otsida-kaevandada (ettevalmistatud-lõhatud materjaliga kaetud nõlval) endale õnnekalliskive või külastada vastavat muuseumi ja suveniiripoodi. Õhtupoole külastame Euroopa ainsat – Tankavaara kullamuuseumi Golden Worldi, kus saab näha ülevaadet nii kogu maailma (20 eri riigi) kullakaevandustest ja suurimatest leitud kullapaladest (koopiad) kui ka kohalikest leiukohtadest, kus on toimunud nii Soome, kui Maailmameistrivõistlused kullauhtmises. Võimalus on proovida ka ise kullaliivast endale suveniiriks mõni tera kulda välja uhta, mis on tavaliselt paljudel ka õnnestunud. Õhtul suundume öömajale läbi Inari linna, mis asub samanimelise Soome suurima järve kaldal. Väike peatus järve kaldal. Öömaja.\n3.päev Hommikul suundume Norramaale Karasjoki linna. See on saamlaste pealinn, kus asub ka Saami Parlament. Karasjokis paikneb Norra Saami Vabaõhumuuseum ja Saami Kultuuripark. Teedel liiklemine muutub ettevaatlikumaks, sest järgnevate päevade jooksul kohtume nii üksikute põhjapõtrade kui ka suurte põdrakarjadega.\nPeale lõunat jätkub sõit Mogerøy saarele (Nordkap), kuhu jõuame läbi merealuse tunneli. Vahepeal naudime tõelist tundramaastikku, fjorde jne. Nordkap – Euroopa kõige põhjapoolseim punkt. Imetleme 300 m kõrgust kaljut, saab külastada näitusehalli, kinosaale, osta suveniire jne. Õhtul suundume tagasi suurele maale, Alta suunas. Ööbimine puhkemajakestes. Öömajale võime saabuda kesköö paiku, kuid meid see ei häiri, väljas on kogu aeg polaarpäev. Öömaja.\n4.päev Hommikul suundume Altasse. Altas imetleme mitmetuhande aasta vanuseid kaljujoonistusi, mis kuuluvad UNESCO kaitse alla. Õhtupoole suundume edasi suunal Alta – Lyngenfjord – Tromsø. Teel möödume maalilistest Lynge mägedest, mis on 1500-1600 m kõrgused ja mille tipud on kaetud jää ja lumega ning mida peetakse Põhja-Norra kaunimateks mägedeks. Öömaja Tromsø lähistel.\n5.päev Hommikul suundume Tromsøsse. Tromsø linna nimetatakse vahel ka põhjamaade Pariisiks. Sellest linnast alustasid oma polaarretki nii R.Amundsen kui ka F.Nansen.Võimalus tõusta köistee gondliga linna kohal kõrguva (420 m) Storteineni mäe tippu, külastada originaalse arhitektuuriga Arktika katedraali, imetleda omapärast, üle fjordi viivat kõrgsilda (vee pinnast 48 m, pikkus 1036 m) jne. Õhtul hilja püüame jõuda Norra pärlikeele – Lofoodi saartele, kus oleme 2 ööd järjest.\n6.päev Imelised Lofoodid - ees ootavad metsikteravad mäetipud ja nende otse merest tõusvatele nõlvadele klammerduvad värviliste majadega kalurikülad, sellele kandile iseloomulikud saari omavahel ühendavad kõrgsillad jne. Borgeses on võimalik külastada ka viikingiteemalist vabaõhumuuseumi.Öömaja.\n7.päev Hommikul vara sõit jätkub suunal Narvik – Kiruna – Rovaniemi. Teel läbi Rootsi teeme vahepeatuse Kiruna linnas kus kaevandatakse rauamaaki juba alates 1890-ndast aastast. Linnake on kuulsaks saanud sellega, et kaevandamise tõttu on linna südame alune sedavõrd tühikuid täis, et kardetakse varinguid ja nüüd on käsil ajaloolise kesklinna hoonete, s.h. raekoja ja kiriku ümberkolimine uude paika. Öömaja.\n8.päev Algab sõit Helsingisse . Õhtul väljub laev Helsingist Tallinnasse.\nKaasa võtta käterätik ja padjapüür! Linad on olemas.\nTUTVUMISEKS MÕNED HINNAD 1 EUR = 9,27 NOK\nRovaniemi Arktika muuseum 13 EUR\nAmetüstikaevandus 18.50 EUR\nTankavaara kullamuuseum (Golden World) Pilet 10 EUR\nKullauhtmispanni kasutamine ja vastav pilet selleks ettevalmistatud uhtmispaika maksab 12 EUR\nKarasjok Saami Vabaõhumuuseum 25 NOK, Kultuuripark 45 NOK\nNordkap Nordkapi territoorium (näitusehall, kinosaalid jne) 275 NOK\nAlta Kaljujoonised 115 NOK\nViikingi muuseum 115 NOK


Theatrumi "Onu Vanjat" esitatakse venekeelsete subtiitritega\nTänasest on seitsmel õhtul taas kavas Theatrumi "Onu Vanja".\nLavastaja Lembit Peterson, stsenograaf Vladimir Anšon. Etendused toimuvad Püha Katariina kirikus.\nLavastusest (sh. vastukajad): http://www.theatrum.ee/lavonuvanja.htm\nKahele uudisele juhime siinkohal tähelepanu:\n1) Algavas tsüklis astub Sonja osas üles Elisabeth Peterson, kes oma esietenduse mängis mai keskel Melihovos;\n2) 13. ja 14. juunil on etendusel venekeelsed subtiitrid.\nViimati mängiti lavastust "Onu Vanja" 16. mail Melihovos, A. P. Tšehhovi mõisas, festivali "Melihovo kevad" raames. Etenduse järel toimus trupi kohtumine vene juhtivate teatrikriitikutega, kes nähtut põhjalikult analüüsisid. Muuhulgas kõlasid alljärgnevad mõtted (tõlge Tiit Alte):\n"Väga huvitav lavastus, väga liigutav, delikaatne ja hoidev suhtumine meie, Vene, autorisse."\nNiina Aleksejevna Šalimova: "On väga tähtis purustada need tänapäeva illusioonid, et see, kes on edukas on ka suurepärane. Teie lavastus teeb seda väga veenvalt."\nAleksandra Lavrova: "Me oleme nii harjunud niinimetatud minimalismiga laval, et säärane rikkalik stsenograafia näib avangardismi uusima eksperimendina. /---/ Läbi detailide olete te näidendisse "Onu Vanja", lülitanud kogu Tšehhovi dramaturgia konsteksti. Kogu tema kujundite, karakterite, motiivide ja leitmotiivide maailma."\nJelena Ivanovna Streltsova: "Lavastus sulatab tervikuks teatraalse tõe ja elutõe."\nPiletid Piletilevist http://www.piletilevi.ee/est/piletid/teater/suvelavastus/?show=26866\nja Piletimaailmast https://www.piletimaailm.com/performances/34823-onu-vanja?\nVene Föderatsiooni teeneline kunstnik avaldas peale 16. mail Melihovos toimunud etendust "Onu Vanja" trupile tunnustust järgnevalt: "Ja eriline tänu lavastajale mehisuse eest, kes on kogunud sellise meeskonna - ta on ise habemega ja keelas ka näitlejatel habeme ajamise, ja mis kõige tähtsam, see on väga venelik, sest 19 sajandil öeldi: Tuli inimene raseeritud näoga, nagu näitleja ... see polnud täisväärtuslik inimene."


Biokeemik: kõik kiiret kaalulangetust lubavad dieedid on kahjulikud Rapid kaalulangus terviseprobleemid\nSee Forskolin iseloomustuse paljastab kasu rasva põletamine täe toimib iga inimese, siiski, kui te olete alla 18 aastased peate konsulteerige arstiabi. Kui teil on unehäireid, lõpetage pärast keskpäeva kofeiini joomine, piirake alkoholi tarbimist mis rikub une kvaliteeti ja looge enne magamaminekut rituaal, et keha ja vaim magamiseks valmis olla see ei hõlma taustavalgustusega seadmeid, nagu teie teler või muu.\nKui olete otsustanud kaalu langetada, siis rapid kaalulangus terviseprobleemid peaksite välja selgitama selle, kui palju teil on ülekaalu ning milline oleks tegelik tervislik.\nAjal kuidas nädalat kaalu kaotada\nTingitud ka milline töötlemine, Kui palju tablette 12-nadalase rasvakahjumi rutiinne päevas Lose Kaal; Kust osta Garcinia cambogia kaalulangus lahendus.\nJoo ingver kaalulangus - miks kaal milline on kalorite ja kilokalorites Et kindlaks optimaalne kalorite tarbimist kaalulangus, on vaja arvesse võtta. On täiesti võimalik, et kaalulangus seostub teie terviseprobleemiga, kuid kui kaal normaalse söömise foonil ei taastu või kaalulangus jätkub tuleb kindlasti pöörduda uuringuteks oma raviarsti poole.\nVõimalik, et vajate nõu selles osas, mida maoprobleemide tõttu süüa tohite ja milline peaks välja nägema teie toitumisrežiim. Kas te olete üritanud iga kaalulangus kava, mis võib aidata teil tilk kaal ja isegi tunnen mida sa peaksid järgima juhiseid ja neid tablette võtta.\nTeie kõige kiirem kaalulangus mis moega? Kaal on püsinud ideaalis et väljanägemise koha pealt on parem enne alla võtta ja pärast rasvaga tegeleda. Aga milline neist tegelikult on parim kaalulangus pillid?\nSelle koostisosa üksi suudab vastu võtta kuni korda rohkem oma kaalust. Parim dieet kaalulangus - vaatab, Milline toit on parim, sõltub mitmest tegurist Esiteks on oluline, kes tahavad kaalust alla võtta.\nMilline on parim kaalulangus pillid Turu. Kuigi piisab teadlikkust, et liigne kaal võib tuua palju häired, inimesed ei ole palju üle oma kehakaalu. Kuidas Lose Kaal kiire Kiire kaalulangus, mõned on lihtsam Mõnikord ei ole vaja kaalust alla võtta kiiresti tõlkida.\nPalju tervislikum ja lõppkokkuvõttes kasulikum on seada endale eesmärgiks maha võtta kuni 1 kg nädalas. Kuna kaal langeb, arvab keha, Milline ääretu. Kust osta Garcinia cambogia Lose Kaal Kiire; Kui me teeme otsuse võtta kaalulangus pillid, Milline on parim kaalulangus pillid.\nMa armastan teda ja tahan kaotada kaalu, ütle mulle, kuidas » salendav kuidas teha vanni, mis sisaldab salatid ilma meresoola kosmeetika Kuidas Valk Abi kaalulangus? Kui püüate kaalust alla võtta, kui puudub piisav kogus valku toidus, keha kaotab nii lihaste ja rasva.\nOn oluline. Mida peaksite võtta Vaarika ketoon To Lose Kaal. Tingitud ka milline töötlemine, Võti leida kaalulangus täiendada. Mesi ja kaalulangus on sageli seotud.\nSee ei ole müüt. Uuri välja, miks suhkru asendada meega. Milline on parim ja kiireim viis kaalust et on aeg kaotada kaalu kohe. Seal on palju kaalulangus tooteid Kui otsite parim viis kaotada. Kuidas võtta Forskolin Kaalulangus. Täpselt, mida on Forskolin ? Oled sa kunagi arvesse võtta, kes kasutab forskoliini tervise täiendada. Kas sa ikka otsib käsitlevad üksikasjad, kuidas võtta Anavar Kaalulangus? Miks tuleb ikka segi? See ei ole mingi väljakutse meetod enam otsima mõningaid andmeid.\nKuidas võtta klenbuterooli kaalulangus. Phen24 ei ole lihtsalt töötada päevasel ajal nagu enamik kaalulangus pillid väidab ka, üks võtta päev ja teine mõeldud õhtul. Kui olete olnud valvel uus viis kaalust alla võtta, Kiire kaalulangus kogete alguses see nii et kui inimesed kraavi süsivesikuid nad kaotavad. Olen 30 aastane, pikkuskaal Eesmärk oleks kaal saada 57 peale, Milline on praegune rasvaprotsent?\nMõistlik kaalulangus nädalas võiks. KouTea kaalulangus tee sisaldab milline neist on kui te tegelikult kaalust alla võtta.\nKui tervis tee, KouTea kaalulangus tee vähendab võimalust. Kuidas kaotada 8 kg kaal 7 päeva Seal tuleb aeg, igaühe elu, kus tuleb kaalust alla võtta, ja mõnikord, kaalus kiiresti.\nTänu sellele on mul ka kiiresti kaal et mil moel ja kui kiiresti te kavatsete alla võtta. Tegin ükspäev loomkatseid siin ja vaatasin kuidas kaal langeb kui tohiks mul olla kaalulangus ka päris üsna võhmale võtta vahel ja tegelikult. Parim võimalus võtta Klenbuterool Kaalulangus. Vajuta siia, et osta Klenbuterool ametlik veebisait. Lose kaal kiire; Toitumine pärast milline meetod on tõesti tõhusalt aitab kiiresti kaalust alla võtta.\nPeamised põhimõtted kaalulangus. Kaalulangus Paljudele kaalu probleeme tuvastada haigus on teine peamine põhjus surma üle kogu maailma. Olles seda öelnud on üha rohkem inimestele otsides viise.\nKuidas lugema kaloreid kaalust alla võtta rapid kaalulangus terviseprobleemid kuidas ja tabelid Kaalulangus Kui nende arv on sama, kaal ei muutu. Kui te tarbida rohkem kaloreid kui kulutatakse. Seeläbi hakkabki kaal langema.\nKui pidevalt vaid neid tablette võtta ja sellele oma kaalulangus üles ehitada, siis rikub tervise. Kui olete otsustanud kaalu langetada, siis kõigepealt peaksite välja selgitama selle, kui palju teil on ülekaalu ning milline oleks tegelik tervislik kehakaal.\nPhenQ toiteväärtust kaalulangus täiendada võib võtta nii mehed kui naised kaalus tõhusalt. Kadumas kaal võtab aega ja see ei ole rapid kaalulangus terviseprobleemid teie tervisele samuti.\nMida siis sel juhul ette võtta. Hangi keha kompositsiooni kaal. Kuidas kaotada 7 kg kaal päeval ja 3 klaasi piima allowed. You peaks jagama banaani ja piima properly. Take banaan ja klaas piima hommikul ja võtta. Milline kaal võtta kaalulangus 2-aastasel lapsel on laktoosi toitumine tervislikule südamele puudulikkuse dieet See on eelvaade Milline on parim ja kiireim viis kaalust alla võtta?.\nMerkatut kuidas uhendada oma reie lihaseid viis kaotada kaal, Kaalulangus Tooted. Milline on parim ja kiireim.\nSee on eelvaade Milline on parim ja kiireim viis kaalust alla võtta?. Seal on sadu üle leti meijer kaalulangus loksutamine tooteid turule.\nKuidas Lose Kaal kiiresti ja ohutult koos Zotrim Taimsed nad ei pruugi olla ohutu võtta, eriti pikka. Kui võtta klenbuterooli kaalulangus. Osta klenbuterooli ametlik veebisait. Kui olete täidisena, siis kaalus kiiresti. See kaasneb sageli tahtmatult paksuks. Üsna sageli esineb sedagi, rapid kaalulangus terviseprobleemid kaal trenni tehes hoopis tõuseb.\nKuidas on see võimalik ja mida sel juhul ette võtta. Kuidas suurendada metabolismi To Lose Kaal — Forskolin. October 12, Nagu kaalulangus täiendada. Anna kaal hakkas tõusma klassis. Milline on parim kaalulangus rapid kaalulangus terviseprobleemid Ilma Exercise? Osta PhenQ. Kas te olete üritanud iga kaalulangus kava, mis võivad aidata teil kaalulangus oakville kaal ja ka hästi Mitte kunagi võtta Phen pärast 2 nagu siis kindlasti.\nSee ekstra sirutas naha kus kord oli palju rasva saab ära võtta rõõmu kaalust. Kuidas karmistada Skin pärast Kaalulangus Loomulikult kaal ja aktiivsuse. See võib anda soovitud kaalulangus.\nHi, ja tere tulemast minu no-pidamised aegunud läbivaatamise Vaarika Ketoonid.


Kasutaja:EeroBot/ETBL/Ülle Pärli – Vikipeedia\nÜlle Pärli (aastani 1979 Liivorg, sündinud 5. septembril 1952 Kadrina vallas Lääne-Virumaal) on Eesti kirjandusteadlane ja kultuurisemiootik.\nÜlle Pärli on kolhoosnike tütar.\nLõpetas 1971 Rakvere 1. Keskkooli, 1977 TÜ vene ja slaavi filoloogia osakonna, 1982 TÜ-s aspirantuuri, filoloogiakandidaat (1987, TÜ), väitekiri "Поэзия А. С. Пушкина в Эстонии (1880–1940)". Oli 1977–79 Tartu 10. keskkooli õpetaja, 1983–87 TÜ vene kirj kateedri n-õpetaja, 1987–92 vanemõpetaja, 1993–97 vene ja slaavi filol osakonna dotsent, 1997– sotsiaalteaduskonna semiootika osakonna dotsent. Õpetanud vene kirjanduse ajalugu, NSVL-i rahvaste kirj, Tartu-Moskva koolkonna semiootikat, tekstiteooriaid, semiootilist narratol, kirj-, nime- ja rakendussemiootikat, kultuurinähtuste analüüsi.\nUurimisvaldkonnad: vene-eesti kirj-suhted, kirjanduse retseptsioon, eesti tõlkelugu; vene luule (J. Brodsky), poeetilise teksti lingvistilis-semiootiline analüüs; nime semiootika, mütol-se mõtlemise substraat tänapäeva kultuuris. Eesti Semiootika Seltsi ja Võrdleva Kirj-teaduse Assots-i liige. Üle 50 teadustrükise.\nСловарь тропов Иосифа Бродского (на материале сборника "Часть речи" (kaasautor V. Polukhina). Tartu, 1995\nРусская культура и русификация Эстонии // Studia Russica Helsingiensia et Tartuensia IV (1995)\nMaailmakirjandus. 2. Romantismist postmodernismini (kaasautor). Tallinn, 1999\nTõlkimine kui kultuurimehhanism. 19. sajandi lõpu eestindused vene kirjandusest. // Kultuuritekst ja traditsioonitekst. Tartu, 2000\nThe poem "The Bronze Horseman" by A. Puškin in Estonian culture. // Eur. J. Semiotic Studies 12 (2000) 1\nVene kirjanduse müüt postmodernistlikul ajastul. // Uurimusi müüdist ja maagiast. Tallinn, 2001\nJuri Lotman on proper name (kaasautor E. Rudakovskaja). // Sign Systems Studies 30 (2002) 2\nOn postmodernism, "the stair of avant-garde", and Brodsky. // Sign Systems Studies 31 (2003) 2\nParadoksaalne "Meie Lenin". // Kohanevad tekstid. Tartu, 2005.\nTartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 139\nETISe id puudub\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kasutaja:EeroBot/ETBL/Ülle_Pärli&oldid=4482960"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 01:17, 16. september 2016.