Pakun tänasele daily30g 1 mängija [Arhiiv] - PokkeriProd.com Pokkerifoorum\nPokkeriProd.com Pokkerifoorum > Diilid > Stake/Diili Küsimine/Pakkumine > Pakun tänasele daily30g 1 mängija\nView Full Version : Pakun tänasele daily30g 1 mängija\nAsi siis lihtne. Poole tunni pärast hakkab peale ning panen ühele sooviavaldajale 11$ teele. Kasum siis 60/40 minu kasuks ning finaallaua puhul on kasum 50/50. Hea oleks kui soovija oleks varem ka turnadega kokku puutunud ning ei hakka õlli laskma mängu ajal.\nAndke kiirelt teada 29 minutit alguseni.\nvõtan hea meelega selle pakkumise vastu.\nNonii panin papi teele. Kes ees see mees ning edu ja jääme siis finaal lauda ootama. Kui keegi kiirelt veel põhjendab, miks peaks ta steiki saama siis olen nõus veel ÜHE välja panema.\nOlavike (Tartu) mängib ka hea meelega.\nHea põhjus oleks see, et hittimistõenäosus on korralik :)\nCilderEst (Haapsalu) põhjendus see, et sharki sõnul olen turnadega plussis(veel) :)\nkas sellepärast on tõenäosus suur, et pole miskit hittinud viimase 120 päevaga või pole turkasid mänginudki starsis?\nStarsis pole sisuliselt mänginudki :)\nFullTilt ja Triobet rohkem :)\nPanin teele ja edu.\nSamamoodi otsustasin ka kolmanda suhtes ning õhtu lukus. Edu kolmele kangelasele.\nVõite ka kinnitada, et saiite papi kätte ning regasite ära. Ja tehke kindlasti starsis search option lahti. On kergem teid leida laudadest.\nRaha kohal ja turnale regatud :)\nalgas, eks ma hoian sind kursis Provoker.\nstack 2,7k. algul sain TT vs 3 opponents flop Akx ja siis 22 setmine raised potis ei hittinud.\nPokerStars No-Limit Hold'em, 11 Tournament, 20/40 Blinds (9 handed) - Poker-Stars (http://www.flopturnriver.com/reviews/Online-Poker-PokerStars.php#converter) Converter Tool from FlopTurnRiver.com (http://www.flopturnriver.com)\nHero (SB) (t4740)\nHero's M: 79.00\nPreflop: Hero is SB with 6http://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/club.gif, 7http://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/club.gif\n2 folds, MP1 calls t40, 2 folds, CO bets t120, 1 fold, Hero calls t100, 1 fold, MP1 calls t80\nFlop: (t400) 6http://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/spade.gif, 7http://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/spade.gif, Qhttp://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/spade.gif (3 players)\nHero bets t360, 1 fold, CO calls t360\nTurn: (t1120) Jhttp://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/diamond.gif (2 players)\nHero bets t840, CO calls t840\nRiver: (t2800) Jhttp://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/heart.gif (2 players)\nTotal pot: t2800\nEi jookse see asi hetkel kuidagi.\nstack 2,5k fd ei tahtnud tulla.\nkasutan nüüdsest pokerhandi\nstack 2,3k ülicarddead lihtsalt parim hand seni TT.\nVahepeal olin pikalt 1800 peal, nüüd siis 2750 :)\nHero (MP2) (t2150)\nHero's M: 8.96\nPreflop: Hero is MP2 with Jhttp://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/heart.gif, Jhttp://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/club.gif\n3 folds, Hero bets t300, MP3 calls t300, 4 folds\nFlop: (t840) 5http://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/diamond.gif, 2http://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/spade.gif, 4http://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/diamond.gif (2 players)\nHero bets t700, MP3 calls t700\nTurn: (t2240) 10http://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/heart.gif (2 players)\nHero bets t1140 (All-In), 1 fold\nTotal pot: t2240\nHero didn't show Jhttp://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/heart.gif, Jhttp://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/club.gif (nothing).\nOutcome: Hero won t2240\njust eelmine käsi sain samalt vanalt duubli, ju seekord ei tahtnud tulla.\nkaotasin oma viimased t500 ka ära ja out, ty provoker.\ntänud stake eest, ei tahtnud tulla seekord.\nPokerStars No-Limit Hold'em, 11 Tournament, 60/120 Blinds 15 Ante (9 handed) - Poker-Stars (http://www.flopturnriver.com/reviews/Online-Poker-PokerStars.php#converter) Converter Tool from FlopTurnRiver.com (http://www.flopturnriver.com)\nHero (CO) (t2550)\nPreflop: Hero is CO with 5http://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/club.gif, 5http://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/diamond.gif\n1 fold, UTG+1 calls t120, 3 folds, Hero bets t2535 (All-In), 3 folds, UTG+1 calls t2415\nFlop: (t5385) Jhttp://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/club.gif, 10http://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/diamond.gif, 2http://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/diamond.gif (2 players, 1 all-in)\nTurn: (t5385) Khttp://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/heart.gif (2 players, 1 all-in)\nRiver: (t5385) 6http://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/heart.gif (2 players, 1 all-in)\nTotal pot: t5385\nUTG+1 had 10http://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/spade.gif, Khttp://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/spade.gif (two pair, Kings and tens).\nHero had 5http://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/club.gif, 5http://www.flopturnriver.com/phpBB2/images/smiles/diamond.gif (one pair, fives).\nOutcome: UTG+1 won t5385\nMina veel elus.\nStack 6500, avg 7400.\nTT toidab täna :)\nMõned daalad on kindlustatud :)\n1 mängija jäi veel enne breaki bubble lõhkemiseni\nSiiski mitte :)\n656 alles, minu koht 402., stack 17K\n473. koht siis ja 23,30$\nMinu arvutuste kohaselt 13,98$ sulle :)\nKui nii ütled siis nii ka on. Hea töö. Korralikku hitti ootame siis tulevikus\nBI ei peaks maha arvutama kuna kasum on sul ikka ~12$ ja selle peaksite jagama\nEks jääme ootama jah paremat hitti ja paremat kaardijooksu.\nRahad sulle tagasi kantud :)\nKandsin 13.98 tagasi, aga k2snaka loogika järgi pidanuks kandma hoopis 7,38$?\nno ei tea kuidas Provoker seda mõtles, aga kirjutas et kasum 60/40! ja seljuhul peaks minu pakutu 6ige vist olema?\nMa arvan, et see loogika nägi ette 7,38+BI. Aga kuna ma varem ei ole selliseid pakkumisi teinud, siis seekord las jääb asi nii nagu on. Järgmisel korral olen ise tähelepanelikum ja panen reeglid täpsemalt kirja, et ei tekiks võimalust kaheti mõistmiseks.\nrahad laekunud. Vb varsti uuesti. Edu seniks.\nMinu jaoks oli ka esimene selline stake :)\nAga seega siis side lõpp ja järgmiste kordadeni :)\nstandard ju, et esmalt lahutad võidetud summast turna buyini ja järelejäänud summast tuleb kasumijaotus. mu meelest muudmoodi stake deal on röövimine. olavikese poolt oleks viisakas muidugi ülejäänud 4.4$ ka tagasi saata. imo\nOlin siis viisakas ja kandsin 4,40$ juurde :) Vabandust segaduse tekkimise pärast :)\nNo kui te ütlete, et standard,siis nii on. Samas mida kaugemale rahadesse jõuda seda väiksemaks ju BI osakaal muutub. Finaallaua puhul lausa märkamatuks.\nEks me õpime iga päev midagi :)\nEilne õppetund meile oli siis "stake standard" :)\nKuna ma õhtal plaanin jooma hakata, siis vb panen ekstra steiki välja uuesti eilsele rahakotile. ;D Kui muidugi soovitakse sellist asja. Eventi ei ole veel valinud ning steiki suurust samuti mitte. Entertainment valuet vaja õhtule. :)\nTäna mängib olavike steigiga kell 7 algavat 20k Grt turnat starsis. BI on 22$ ning kasum siis 60/40 mulle +BI ning finaal laua puhul 50/50 +BI mulle. Edu\nKinnitan, et rahad kätte saadud ja kui regamine kell 1 hakkab, siis regan kohe ära ka.\nNimi kirjas :)\nEsimene triple up kirjas :)\nIlus :D see 89 vend eriti andekas seal aa flushdraw oli vennal ei pand tähele kohe.\nKas oleks pidanud siiski ära callima?\nkahe vastase vastu, probably ma oleks foldinud.\nVäike double up.\nTeine break käsil siis.\nAlles 495 mängijat, avg stack 10150.\nMinu koht hetkel 42., stack 19400.\nRaha saavad 252 esimest.\nRahakoht on käes, kuigi samas olen üsna shortieks kuivanud.\n219 alles, avg stack 22945.\nMinu koht: 122 ja stack 16000.\nKK vs. 33 oli hea :)\nTagasi mängus ja üle keskmise :)\nrahakott tuleb Stäkk üle 70k\nPeab meeldima, kui QJ'ga ära callitakse kõik tänavad :)\nootame duublit :P\nÕnne peab ka olema :)\nZombie ärkas taas ellu!\nhittib hittib...FT paistab juba :)\nPeab meeldima :)\ngo go go. mul on reisuraha vaja :P :D\n34 matsi alles siis ja mul hetkel 12. koht.\nAvg stack 148K, mul 174K.\n3 lauda veel ....\nKõik nüüd railima ja kaasa elama\n2 lauda veel...\nJah vaatan ka poole silmaga mängu.\nAQ vs Q9 oli hää!:)\nma juba 3 tundi vaatand :D igav vist :P\nKK oli päris hea\nVau, KK holdis\nfinaal tabel paistab...\n2 tüüpi veel ning ongi finaal...\nentertainment on põhjas....successsssss\nKarjusin mõttes AQ AQ, tuli ära\nJaa see läks hästi.\nNo õnne peab olema ikka:p\nnaissss double up ;)\nväga hull andmine k2ib :P Pöidlad krambis juba :) hullem adrekas kui ise m2ngides :)\ntavai railin ka\npostitage siia ka siis, ma railin siin\nSelline vahva käsi oli mõni minut tagasi.\nnonii ma atlanti nüüd\ntagasi tulles ootan tuhandeid :D\nm6ne kilo v6id atlandis laiaks lyya juba :D\nhaha, standard, 11 alles veel?\njep ja meie mees hetkel siis 11es\njõle nitine värk imo\nhetk peale postitust t6usis 4ndax :)\nduublisse või rohkem :P?\n10 alles. Ikka duublisse :D\nRäme "Publik" seal.\nPoolehoidjaid päris palju ma vaata!\njama et mul kuu ajane chat ban :D\nja ongi finaallaud :)\nJee final table\nMis Sul oli seal käes?\nmis sa foldisid seal ?\nAK, kahjuks ristit polnud.\nhehe, keep up the good work, kahjuks endal sess käib ja ei saa otseselt railida :p\nPalju esikohana koju tood?\nMa vist magama ära või midagi sinna kanti.\nAga edu ja loodan,et kui seda topikut homme vaatan,siis oled kinni pannud turniiri!\nmina jätkuvalt refreshin :D\nuni ammu 2ra l2inud selle turna peale:) nii nyyd veel pacers vs wizards ka...ei saagi enne hommikut magama :)\nedu sulle. tahab tulla\nma ei saa grindima hakata , põnev on\nkkuidas tase tundub\nkrt mina ei ole kyll 6ige mees seda ytlema...tundub suht tough...\npalju lõpus mänguruumi jääb? stackide ja blindide/antede suhe?\nmeie mees 6es...GG\ngg. hull mees\n6. koht ja 1340$ siis :)\nViimane käsi kah siis: http://www.pokerhand.org/?4974444\nTra ma ei saand ikka magama minna.\nHuh.Inspireerib turnasi mängima.\n659$...hea t88 :)\nTänud kõigile kaasaelajatele :)\nVäike arvutus ütleb, et (1340 - 22)/2 + 22 = 681$ Provokerile :)\nMinu poolt rahad Provokerile teele pandud (681$ siis, loodetavasti seekord arvutus klapib ilusasti).\nEks ta siis hommikul millalgi paneb siia kinnituse, kui on need kätte saanud :)\nkui 659$ sulle j2i siis peax klappima:) ja t2nx et une 2ra ajasid :D\nVäga hea töööö...tra ma seda küll ei oodanud. Klubist tulles parim üllatus mis mul paarikümnnne aasta jooksul on olnud. Veeeelkord üüüüüüüüüber nutttssss. nats segi veel aga aspiriin ja tudile,,,,,,,,,,.... NIIIIIcccccccccceeeeeeeeEE\nstake asja ette :) WD\nProvoker hakkad rohkem sellist "äri" tegema?:D\nhea töö, hea töö\nKrt ma ei saanud öö otsa magada. kogu aeg oli pea mõtteid täis ning plaanisin miski pikema posti ja kiidulaulu kirjutada, aga kuna ma hetkel ei ole just kõige reipam, siis lühidalt öeldes olen ma ikka ülirahul. Tunne on kordades parem kui miski bingoloto mincashi puhul :D Natuke siiski eellugu ka. Kui paari päeva eest tuli mulle mõte, et võiks kellelegi välja teha turka pileti, plaanisin 1 inimest steikida. Lõpuks kandsin rahad kolmele ning olavike oli ainus kes sai pisikese mincashi kirja. Seni oli ta mu jaoks nn wild card kuna netist ei olnud tema turnade tulemusi võimalik leida. Järgmisel päeval mõtlesin, et kuna ma ise nagunii ei leia aega mängimiseks, siis võiks üritust korrata. Lisasin msn-i uue kontakti ning uurisin milline turna variant oleks kõige sobivam. Fieldi suurus, blind struckture jne. Leidsimegi kell 7 algava turna mis oli olemasolevatest sobivaim. Kuigi mu br ei luba väga steikimist ja veel suht suure BI-ga minujaoks, siis otsustasin ikka väikese gamble teha ning panin rahad teele. Nagu kuskil eelnevas postis mainisin oli oluline entertainment value. Minu õnneks tuli sellele lisaks ka financial value :D Mees tuli, mees nägi ning mees lõi mu bankrolli duublisse ;D Nüüd ootan kuni sõidukõlbulikuks muutun ning lähen uut telekat ostma :P\nAhjaa..rahad on juba ammu mulle laekunud. Hämmastav, et on ausaid inimesi, ma miskipärast usun, et paljud oleks nõus sellise summa eest pokkerimaastikult kaduma ning steikijale tühjad pihud jätma.\nVeelkord GG ja WD\nÜhest asjast on ainult kahju...nimelt ei ole olavikesel vist enam steiki vaja ;)\nEhk puhub asi nüüd stakimistele tuule sisse taas. Oligi vahepeal ära vajunud. :)\nKui olen endale mängimise banni bannud, kas siis rahasid saab liigutada? :D :D\nvist mitte :/\nEi saa jah. Oli kohe plaanis 5 venda stakeda 1/4 millile, aga jääb ära ilmslet. :/\nkaua banni võtsid ?:p\n24h täna kell 1 öösel. Seega esmaspäeval 01.00 lõppeb.\nKui vaja vali inimesed välja ning ma saadan neile papi teele, eeldusel, et kui su exlusion läbi saab saadad sa kohe mulle selle summa tagasi. Teenustasuks võtaksin sinu steigitavate cashimisest 1% mille saadaksid peale tulemuste selgumist. Niiet kui kellelgi deep runi ei tule, ei oleks ka mul miskit erilist kasumit loota. :)\nkui siin jagamiseks läheb siis oleks 1 mängija :D\nMasterpuppetile: Ma võiks vajadusel seda ilma vahendustasuta ka teha.\nkandideerin (mängijaks) samuti.\nkandidaat nr 3\nirrww, midagi pole välja kuulutatud, a rahvas juba pöörde\nrikkusid mu hõlptulu masterplani :) :P\nTundub, et minu edulugu avaldab mõju :D\nOleks ka huvitatud:D.\nPraegu "müüakse" õhku :D\nNüüd ootan kuni sõidukõlbulikuks muutun ning lähen uut telekat ostma :P\nTelekas täitsa olemas ning töötab. Seekord siis otsustasin Samsungi kasuks kuna disaini poolest ei olnud võrdväärset.\nMa sellele vennale ei annaks stake, selle teema lugemine eriti usaldusväärse isiku muljet ei jätnud. http://ee.pokernews.com/pokkerifoorum/topic2666/2.htm\nTeema natukene liiga kerjamine ka juba.\nKui provoker soovib võin teema uuesti lahti teha või kui keegi arvab, et võimu kuritarvitan, siis võib märku anda, aga hetkel läheb see lukku.


Müüa maja, 5 magamistuba, Väikemetsa tee 5, Kasemetsa, Saku vald, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maja, 5 magamistuba - Väikemetsa tee 5, Kasemetsa, Saku vald, Harjumaa\nKinnistu, palkmaja, kogupind 192 m²\nLisainfo: ühistransport, panipaik, terrass, elekter, garderoob, pakettaknad, parkett, puusein, kivikatus\nSanruum: wc ja vannituba eraldi, vann, dušš, boiler, lokaalne vesi, kanalisatsioon\nÜmbrus: ümbruses eramud, teed heas seisukorras, mets lähedal\nMüüa Saku külje all asuv hubane, suure krundiga palkmaja, kasutusluba olemas.\nEsimesel korrusel asub avar elutuba, köök kaks magamistuba, wc ja dušširuum, puhketuba mõnusaks ajaviitmiseks. Võimalus ehitada majja olemasolevatesse ruumidesse ka saun. Köögist pääseb väliterrassile, millel saab nautida päikest ja mõnusalt aega veeta.\nTeisel korrusel paiknevad kolm magamistuba, avar trepihall istumisnurgaga rõdulning vannituba wc-ga.\nKüttesüsteem: I korrusel on paigaldatud õhk-vesi põrandaküte, II korrusel õhksoojuspumbad.\nMaja taha jääb avar ja päikeseküllane aed grillimisnurgaga, kasvuhoone.\nVesi puurkaevust (aastamaks 20 eur).\nElamu sissesõidutee on sillutatud tänavakividega ning samas asub ka varjualune autole ja ruumikas panipaik/kuur.\nJuurdepääs kinnistule toimub mööda heas seisukorras asfalteeritud teed.\nÜhistransport: bussipeatus kahe minuti jalutuskäigu kaugusel.\nSaku Gümnaasiumi koolibuss sõidab1 x hommikul ja 4 x peale lõunat, mida võivad kasutada ka vallaelanikud. Lisaks asub läheduses ka rongijaam.\nKergliiklustee viib väravast kuni Tallinnani (läbi Saku, mööda Männiku teed).\nLähim lasteaed ~ 2.5 km Saku Lasteaed Päikesekild\n~ 3.3 km Saku Lasteaed Terake\nLähim kool ~ 3.2 km Kajamaa Kool\n~ 3.5 km Saku Gümnaasium\nLähim peatus ~ 600 m Kasemetsa 117\n179 000 € 932 €/m2\nNurmenuku tee 47\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3069345 Kommentaar:


Anneli Peimann saavutas MK-etapil 17.koha - Maaleht\nAnneli Peimann saavutas MK-etapil 17.koha\nKäesoleval nädalal Horvaatias Porecis toimuval I MK-etapil vibulaskmises saavutas Anneli Preimann 95 naise konkurentsis 17.koha.\nAnneli Preimann Porecis.\nOlümpiavibu kvalifikatsioonivõistlus toimus harjutuses FITA-1, kohal oli peaaegu kogu maailma paremik. Eestlasi oli Porecis võistlemas kaks - Anneli Preimann ning alles juunioride klassi kuuluv Reena Pärnat. Kvalifikatsiooni lõpetasid eestlannad üsna sarnaste tulemustega, pisut parema resultaadi kogus Preimann. Talle andis 1266 silma (302+319+308+337) 57.koha ning Pärnatile 1256 silma (301+314+305+336) 69.koha.\nLõplik paremusjärjestus selgitati duell-laskmisega, kus kvalifikatsiooni tulemusel saavutatud koha alusel lasti igas võistluspaaris 3-noolelisi seeriaid vähemalt 6 punktini (iga seeria võit annab 2, viik 1 ning kaotus 0 punkti). Anneli Preimanni esimeseks vastaseks oli C.Schobinger Šveitsist, keda tal õnnestus 6:4 võita. Järgmine vastane oli juba hoopis kõvemast puust - 9.asetusega N.Folkard Suurbritanniast - kuid Preimannil õnnestus tedagi 6:4 võita. Edasi tuli aga Ukraina koondislaselt V.Kovalilt seisuga 1:7 kaotus vastu võtta. Lõppjärjestuses saavutas Preimann sellega MK-etapil 17.koha. Teine eestlanna, Reena Pärnat, kaotas esimeses duellis S.Romerole Kolumbiast 1:7 ning sai 57.koha. Olgu lisatud, et Pärnati vastane saavutas hiljem 8.koha.\nKokkuvõttes tõestas Preimann, et liigub juulikuiseks MM-iks ettevalmistumisel õiges suunas ning on igati võimeline seal saavutama koha, mis tagaks pääsu Londoni olümpiamängudele. Järgmine maailmakarikaetapp toimub juuni algul Türgis ning nädala varem toimub Euroopa karikavõistluste II etapp Prantsusmaal.


Kirjed, kus isikuks on "Pärlin, Otto" (7)\nKanarik, Paul; Pärlin, Otto\nNäitus olgu õpetlik! Mitte ainult saavutised, vaid ka nende valmistamisviisid olgu nähtavad. Ruum Tartu näituse väljakul jääb kitsaks. Erakordselt laiaulatuslikud väljapanekud ülikooli katsejaamadelt. Rohkesti katseid ja demonstratsioone.\n18. VIII andisd ajakirjanduse esindajaile selgitusi Tartu põllumajandus-tööstusnäituse kohta Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi esimees O. Pärlin ja direktor P. Kanarik.\nMaa ja linna koostöö. Eriti ilmneb see Tartus. - Majanduslik kriis avaldub korraga nii maal kui linnas.\n31. jaanuaril korraldab Tartu Eesti Põllumeeste Selts "Vanemuises" juba aastate jooksul traditsiooniliseks kujunenud loterii-allegri ja põllumeeste päeva. Ülevaade põllumajanduse arengust, maa ja linna koostööst. Seletusi jagab Eesti Põllumeeste Seltsi esimees O. Pärlin.\n63(06)Trt. EPS + 63\nagronoomia / Jurjevi Eesti Põllumeeste Selts / põllumajandus (üldküsimused, olukord ja areng) / põllumajanduslik haridus / põllumajandusspetsialistid / põllumajandusteadus / põllumehed / Tartu Eesti Põllumeeste Selts / Tartu Põllumeeste Selts\nMajandusministri saabumine näitusväljakule. Ministrile annetati rahvariides tütarlastelt lilli.\nTuuakse ära Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi esimehe kõne, mille ta pidas Tartu tööstus- ja põllumajandusnäituse avamistseremoonial, tervitades majandusminister L. Seppa.\nPõllutöökeskkool ja aianduse instituut Vahile. Tartu Põllumeeste Seltsi esimehe seletusi ajakirjandusele.\nFotoportree. Tartu Põllumeeste Seltsi peakoosolekul valiti uueks esimeheks Tartu aj. maavalitsuse esimees O. Pärlin. Seltsi tulevikuplaanidest rääkis ajakirjanikele uus esimees O. Pärlin. Vahi koolide arendamine. Karja tervishoid. Näituste korraldamine.\nõppetalundid / aiamajandusgümnaasiumid / aianduskoolid / Jurjevi Eesti Põllumeeste Selts / põllumajanduskoolid (kohtadel, konkreetsed) / põllumajandustehnikumid / põllutöökoolid (kohtadel, konkreetsed) / Tartu Eesti Põllumeeste Selts / Tartu Põllumeeste Selts\nRaamatuaasta Tartumaal. Iga koht korraldagu raamatuaasta pidustused sel ajal, kui kohalikud olud seks kõige soodsamad.\nTartu maavalitsuse esimees O. Pärlin teavitas ajakirjanikke raamatuaasta tähistamiseks korraldatavatest sündmustest Tartumaal.\nTartu näituse eeltööd täies hoos. Esinejail tuleb rutata ülesandmisega. Ülikooli Katsejaamade laiaulatuslik esinemine. Väljapandud esemete tagasivedu raudteel tasuta.\nTartu tööstus- ja põllumajandusnäituse eeltöid tutvustab ajakirjanduse esindajaile Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi esimees O. Pärlin.\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 208733361


Anglosaksi Inglismaa – Vikipeedia\nAnglosaksi Inglismaa viitab Suurbritannia osa Inglismaa ajalooperioodile, mis kestis Rooma-järgsest Britanniast pärast okupatsiooni lõppu ja anglosaksi kuningriikide loomist 5. sajandil kuni Normanni vallutuseni Inglismaal aastal 1066 William Vallutaja poolt.\n"Anglosaksid" on üldine mõiste, mis viitab germaanlastele, kes tulid Britanniasse 5. ja 6. sajandil, sealhulgas anglid, saksid, friisid ja jüüdid. Mõiste viitab ka sel ajal Inglismaal räägitud keelele, mida nüüd kutsutakse vanainglise keeleks, ja ajastu kultuurile, mis on pikka aega ligi meelitanud populaarset ja teaduslikku tähelepanu.\n9. sajandini domineerisid anglosaksi Inglismaal Seitse kuningriiki: Northumbria, Mercia, East Anglia, Essex, Kent, Sussex ja Wessex. Oma religioonis järgisid kuningriigid varasel perioodil anglosaksi paganlust, kuid pöördusid 7. sajandil kristlusse. Paganluse viimane kindlus oli Mercia hegemoonia periood 640. aastatel, lõppedes Penda surmaga aastal 655.\nOlles silmitsi viikingite sissetungiohuga, sai 9. sajandil Alfred Suure valitsusajal domineerivaks Wessexi dünastia. 10. sajandil ühinesid üksikud kuningriigid Wessexi võimu alla Inglismaa kuningriigiks, mis seisis vastu Danelaw'le, 9. sajandil Inglismaa põhja- ja idaosas loodud viikingite kuningriikidele. Inglismaa kuningriik langes viikingite sissetungil Taanist aastal 1013 ja seda valitses aastani 1042 Knýtlinga dünastia, siis taastati anglosaksi Wessexi dünastia. Viimane anglosaksi kuningas Harold Godwinson tapeti aastal 1066 Hastingsi lahingus.\n3 Ränne ja kuningriikide moodustamine (400–600)\n4 Seitse kuningriiki ja ristiusustamine (7. ja 8. sajand)\n4.1 Anglosaksi Inglismaa seitse kuningriiki\n4.2 Muud väikesed kuningriigid ja territooriumid\n5 Viikingite väljakutse ja Wessexi tõus (9. sajand)\n6 Inglismaa ühendamine (10. sajand)\n7 Inglismaa taanlaste võimu all ja Normanni vallutus (978–1066)\n7.1 Danegeldi maksmine\n7.2 Knudi tõus\n7.3 Edwardist saab kuningas\n7.4 Edward Usutunnistaja surm\n7.5 Fulfordi lahing ja pärast seda\n7.6 Normandia William seilab Inglismaale\nKui Rooma okupatsioon Britannias lõpule jõudis, tõmbas Constantinus III armee jäänused tagasi, vastuseks barbarite sissetungile Euroopasse. Rooma-briti juhid seisid silmitsi kasvava julgeolekuprobleemiga merelt tulevatest rünnakutest, eriti piktide poolt Inglismaa idarannikul. Rooma-briti juhtide poolt peeti kohaseks küsida abi anglosaksi palgasõduritelt (föderaatidelt), kellele nad loovutasid territooriumi. Umbes aastal 442 anglosaksid mässasid, ilmselt seetõttu, et neile ei makstud. Britid vastasid abipalvega Rooma läänekeisririigi komandörile Aëtiusele (dokument on tuntud kui "Brittide oiged"), kuigi Lääne-Rooma keiser Honorius oli umbes aastal 410 kirjutanud brittidele civitas, milles palus neid ise oma kaitse eest hoolitseda. Siis järgnes mitu aastat võitlusi brittide ja anglosakside vahel. Võitlus kestis kuni umbes aastani 500, kui britid tekitasid Mons Badonicuse lahingus anglosaksidele raske kaotuse.\nAnglosaksi Inglismaa kohta on mitmesuguseid allikmaterjale.\nOn kirjanduslikke allikaid:\nInglise ajaloolased keskajal\n"Anglosaksi kroonika", rida dokumente, mis kaardistavad anglosaksi ajalugu 5. sajandi keskpaigast kuni aastani 1066 (kuigi üks versioon ulatub aastani 1154). Need telliti Alfred Suure valitsemisajal 9. sajandil.\nTeised kirjutatud allikad on:\nSeadustekogud. Näiteks 7. sajandist on pärit neli komplekti; kolm esimest anti välja Kenti kuningate poolt: Æthelberht I, Hlothhere, Eadric ja Wihtred: Æthelberhti õigus, Hlothhere'i ja Eadrici õigus ning Wihtredi õigus. Neljanda andis välja Wessexi Ine.\nPõhimäärused olid rida õigusdokumente, mis olid peamiselt (kuid mitte ainult) maa-annid üksikisikutele anglosaksi kuningriikide kuningate poolt.\nBiograafiad, hagiograafia, kirjad ja luule.\nViimsepäevaraamat (Domesday Book). Kuigi koostatud pärast normanni vallutust aastal 1086, oli üks selle ülesandeid teha kindlaks, kellele kuulus milline maa ja milliseid makse maksti Edward Usutunnistaja ajal.\nArheoloogia. Anglosaksi asustust saab jälgida, järgides matusemustreid ja maakasutust.\nRänne ja kuningriikide moodustamine (400–600)[muuda | muuda lähteteksti]\nPikemalt artiklis Anglosaksi asustus Britannias\n2.–5. sajandi lihtsustatud rändemuster\nOn ülestähendusi germaanlaste imbumisest Britanniasse enne Rooma riigi kokkulangemist. Usutakse, et varaseimad germaani külalised olid 8 kohorti bataave 14. leegionis, esimeses sissetungiväes Aulus Plautiuse juhtimisel aastal 43 pKr. On hüpotees, et mõned põlishõimud, keda roomlased pidasid brittideks, võisid olla germaani keele rääkijad, kuigi enamus tänapäeva uurijaid ei nõustu sellega.\nRoomale oli üsna tavaline paisutada oma leegione Germaaniast värvatud föderaatidega. See praktika laienes ka armeele, kes teenis Britannias, ja nende palgasõdurite haudu, ka pereliikmete, saab tuvastada perioodi Rooma kalmistutel. Ränne jätkus Rooma armee lahkudes, kui anglosaksid värvati kaitsma Britanniat; ja ka anglosaksi esimese mässu perioodil aastal 442.\nKui uskuda "Anglosaksi kroonikat", asutati mitmeid anglosaksi kuningriike, mis lõpuks Inglismaaks ühendati, kui kolmest või viiest laevast väikesed sissetungijate laevastikud saabusid eri kohtadesse Inglismaa rannikul võitlema Rooma-järgsete brittidega ja vallutama nende maid. Kohanime tõendi kontekstis, mis tegelikult juhtus roomlaste lahkumise ja normannide tulemise vahel, mille suhtes on palju ajaloolaste eriarvamusi.\nBrittide asualad 6. sajandil\nAnglosakside saabumist Britanniasse võib vaadata germaanlaste üldise liikumise kontekstis üle Euroopa aastatel 300–700, mida tuntakse Suure rahvasterändamisena (ka barbarite sissetung või Völkerwanderung). Samal perioodil toimus brittide ränne Armorica poolsaarele (Bretagne ja Normandia tänapäeva Prantsusmaal): algselt umbes aastal 383 Rooma võimu ajal, kuid ka umbes aastal 460 ning 540. ja 550. aastatel; 460. aasta rännet peetakse vastuseks võitlusele anglosaksi mässu ajal umbes aastatel 450–500, nagu ka rännet Britooniasse (tänapäeva Galicia Loode-Hispaanias) umbes samal ajal. Ajaloolane Peter Hunter Blair seletas lahti selle, mida nüüd peetakse traditsiooniliseks vaateks anglosakside saabumisele Britanniasse. Ta vihjas massilisele sisserändele, võitlusele ja Rooma-järgsete brittide väljaajamisele nende maalt saarte lääneservale ning Bretagne'i ja Pürenee poolsaartele. Sellist vaadet mõjutasid arvatavasti sellised allikad, nagu Beda, kus see räägib brittide tapmisest või "igavesse orjusse" viimisest. Heinrich Härke järgi on palju moodsam vaade brittide ja anglosakside koosolemisest. Ta näitab, et mitmed moodsad arheoloogid on nüüd sissetungi mudeli ümber hinnanud, nad on arendanud koosolemise mudeli, mis põhineb suuresti Ine seadustel. Seadused sisaldavad mitut punkti, mis pakuvad brittidele kuut erinevat vereraha taset, millest neli on allpool vabamehe tasemest. Kuigi oli võimalik brittide elamine rikaste vabameestena, näib üldiselt, et anglosaksi ühiskonnas olid nad alamas seisuses, kui anglosaksid.\nVaidlused ja analüüsid jätkuvad rände suuruse üle, ja kas see oli anglosakside väike eliit, kes tuli ja võttis maa valitsemise üle, või rahvaste massiline ränne, kes surusid britid alla.\nGildase järgi juhtis esialgset jõulist brittide vastupanu Ambrosius Aurelianus, ning sellest ajast kõikus võit kahe rahva vahel. Gildas märgib brittide "lõplikku" võitu Mons Badonicuse lahingus u. aastal 500, ja see võib tähistada punkti, kus anglosaksi ränne ajutiselt peatus. Gildas ütleb, et see lahing oli "44 aastat ja 1 kuu" pärast sakside saabumist, ja oli ka tema sünniaasta. Ta ütles, et järgnes suure õitsenguaeg. Kuid vaatamata vaikusele võtsid anglosaksid kontrolli Sussexis, Kentis, East Anglias ja osas Yorkshire'is; samas läänesaksid asutasid umbes aastal 520 Cerdici juhtimisel kuningriigi Hampshire'is. Siiski oli see 50 aastat enne seda, kui anglosaksid hakkasid rohkem laienema. Vahepealsetel aastatel kurnasid britid end kodusõja, sisevaidluste ja üldise rahulolematusega: see inspireeris Gildase raamatut "De Excidio et Conquestu Britanniae" ("Britannia vallutamine ja häving").\nJärgmine suur kampaania brittide vastu oli aastal 577, seda juhtis Wessexi kuningas Ceawlin, kelle kampaaniates õnnestus ära võtta Cirencester, Gloucester ja Bath (tuntud kui Deorhami lahing). See Wessexi laienemine lõppes järsult, kui anglosaksid hakkasid omavahel võitlema, ja Ceawlin oli lõpuks sunnitud taganema oma esialgsele territooriumile. Teda asendas siis Ceol (kes oli arvatavasti tema vennapoeg): Ceawlin tapeti järgmisel aastal, kuid annaalid ei ütle, kelle poolt. Järgnevalt sai Cirencesterist anglosaksi kuningriik Mercia, mitte Wessexi ülemvõimu all.\nSeitse kuningriiki ja ristiusustamine (7. ja 8. sajand)[muuda | muuda lähteteksti]\nInglismaa kaart aasta ca 700 aastal, kuningriigid ja hõimud Britannias\nPikemalt artiklis Northumbria\nPikemalt artiklis Mercia\nPikemalt artiklites Offa (Mercia) ja Offa\nPikemalt artiklis Seitse kuningriiki\nAastaks 600 arenes uus kord, kuningriigid ja alamkuningriigid. Henry Huntingdonist (keskaegne ajaloolane) pani aluse ideele seitsmest kuningriigist, mille hulka kuulus seitse peamiselt anglosaksi kuningriiki.\nAnglosaksi Inglismaa seitse kuningriiki[muuda | muuda lähteteksti]\nAnglosaksi ja briti kuningriigid u. aastal 800\nNeli peamist kuningriiki anglosaksi Inglismaal olid:\nNorthumbria, sealhulgas alamkuningriigid Bernicia ja Deira\nMuud väikesed kuningriigid ja territooriumid[muuda | muuda lähteteksti]\nIclingase kuningriik, Mercia eelkäija\nWighti saar, (Wihtwara)\nMeonwara, Meoni oru ala Hampshire'is\n6. sajandi lõpul oli kõige võimsam valitseja Inglismaal Æthelberht, kelle maad ulatusid põhjas Humberi jõeni. 7. sajandi alguses olid Kent ja East Anglia juhtivad Inglise kuningriigid. Pärast Æthelberhti surma aastal 616 sai Rædwald kõige võimsamaks juhiks lõunapool Humberit.\nAldfrithi hõbemünt (686–705). AVERS: +AldFRIdUS, pill rõngas; REVERS: Harksabaga lõvi vaatab vasakule\nPärast Northumbria Æthelfrithi surma pakkus Rædwald sõjalist abi Deira kuningale Edwinile selle võitluses võtta üle Deira ja Bernicia dünastiad ühendatud Northumbria kuningriigis. Pärast Rædwaldi surma suutis Edwin jätkata suurt plaani Northumbria võimu laiendamiseks.\nNorthumbria Edwini kasvav tugevus sundis Mercia anglosaksid Penda juhtimisel liitu Gwyneddi kõmri kuninga Cadwalloniga, ja koos tungisid nad Edwini maadele ning võitsid ja tapsid selle Hatfield Chase'i lahingus aastal 633. Nende edu oli lühiajaline, kui Oswald (üks Northumbria surnud kuninga Æthelfrith'i poegadest) võitis ja tappis Cadwalloni Heavenfieldis Hexhami lähistel. Vähem kui kümne aasta pärast sõdis Penda taas Northumbria vastu ja tappis Oswaldi lahingus aastal 642.\nTema vend Oswiu aeti kuningriigi põhjaserva. Siiski tappis Oswiu Penda varsti pärast seda ning Mercia kulutas ülejäänud 7. ja kogu 8. sajandi võitlusele Powysi kuningriigiga. Sõda jõudis haripunkti Mercia kuninga Offa valitsusajal, keda mäletatakse 150 miili pikkuse valli ehitamise pärast, mis moodustas Walesi-Inglismaa piiri. Pole selge, kas see oli piirijoon või kaitsevall. Mercia ülemvõim jõudis lõpule aastal 825, kui neid Beornwulfi juhituna tugevalt löödi Wessexi Egberti poolt Ellenduni lahingus.\nKristlus toodi Briti saartele Rooma okupatsiooni ajal. Varakristlik berberi autor Tertullianus, kes kirjutas 3. sajandil, ütles, et "kristlust võib leida isegi Britanniast". Rooma keiser Constantinus (306–337) kuulutas Milano ediktiga aastal 313 kristluse ametlikult sallituks. Keiser Theodosius Suure valitsusajal (378–395) tehti kristlus Rooma riigi ametlikuks usuks.\nEscombi kirik, taastatud 7. sajandi anglosaksi kirik. Kiriku arhitektuur ja esemed on ajaloolise informatsiooni kasulikud allikad\nEi ole täiesti selge, kui palju britte olid kristlased, kui paganlikud anglosaksid saabusid. Paavst Coelestinus I püüdis aastal 431 korraldada iirlaste ristiusustamst. Siiski oli see Püha Patrick, keda tunnustatakse iirlaste massilise ristijana. Kristlik Iirimaa asus siis ristiusustama ülejäänud Briti saari ja Columba saadeti asutama usukogukonda Ionas, Šotimaa läänerannikul. Siis, 635. ja 651. aasta vahel, saadeti Aidan Ionast looma oma piiskopkonda Northumbrias, Lindisfarne'is. Sealt alates oli Northumbria pööratud Keldi (Iiri) kiriku poolt.\nBeda on põlise briti vaimulikkonna suhtes väga laitev: oma teoses "Historia ecclesiastica" kurdab ta nende kirjeldamatute kuritegude üle, ja et nad ei kuuluta usku anglite või sakside seas. Paavst Gregorius saatis aastal 597 Augustinuse anglosakse pöörama, kuid Beda järgi keeldus briti vaimulikkond Augustinust tema missioonil aitamast. Vaatamata Beda kaebustele usutakse nüüd, et britid mängisid anglosakside kristlusse pööramisel tähtsat rolli. Saabumisel Kagu-Inglismaale aastal 597 anti Kenti kuninga Æthelberhti poolt Augustinusele maad kiriku ehitamiseks; nii ehitas Augustinus aastal 597 kiriku ja asutas Canterbury piiskopkonna. Ta ristis Æthelberhti aastal 601, siis jätkas oma missiooni pöörata inglased kristlusse. Enamus Põhja- ja Ida-Inglismaast oli juba ristitud Iiri kiriku poolt. Siiski jäid Sussex ja Wighti saar peamiselt paganlikeks kuni maapakku saadetud Yorki peapiiskopi Püha wilfridi saabumiseni, kes pööras Sussexi umbes aastal 681 ja Wighti saare aastal 683.\nJääb selgusetuks, mida "pööramine" tegelikult tähendas. Kiriklikud kirjanikud kaldusid kuulutama territooriumi "pööratuks" üksnes seetõttu, kui kohalik kuningas nõustus ristimisega, olenemata sellest, kas ta tegelikult võttis kristliku praktika omaks; ja olenemata ka sellest, kas tema kuningriigi rahvastik seda üldiselt tegi. Kui ehitati kirikuid, kippusid need sisaldama paganlikke, samuti kristlikke sümboleid, tõendades püüet jõuda paganlike anglosaksideni, mitte demonstreerides, et nad olid juba pööratud.\nIsegi pärast kristluse sisseseadmist kõigis anglosaksi kuningriikides oli Rooma riituse ja Iiri riituse uskujate vahel lahkhelisid, eriti kuupäeva üle, millele lihavõtted langevad, ja viisi üle, kuidas mungad juukseid lõikavad. Aastal 664 peeti Whitby kloostris koosolek (tuntud kui Whitby kirikukogu) asja üle otsustamiseks; Püha Wilfrid oli Rooma riituse eestkõneleja ja piiskop Colmán oli Iiri riituse eestkõneleja. Wilfridi argumendid võitsid ning Colmán ja tema partei läksid oma kibedas pettumuses tagasi Iirimaale. Rooma riitus võeti Inglise kiriku poolt omaks, kuigi Iiri kirikus ei ole need üldtunnustatud.\nViikingite väljakutse ja Wessexi tõus (9. sajand)[muuda | muuda lähteteksti]\nPikemalt artiklis Viikingiaeg\nPikemalt artiklis Alfred Suur\nInglismaa kaart aastal 878, mis näitab Danelaw ulatust\n8. ja 11. sajandi vahel röövisid rüüstajad ja kolonistid Skandinaaviast, peamiselt taanlased ja norralased, Lääne-Euroopat, sealhulgas Briti saari. Need rüüstajad said tuntuks kui viikingid; nimi usutakse tulevat Skandinaaviast, kust viikingid pärinesid. Esimesed retked Briti saartele olid 8. sajandi lõpul, peamiselt kirikutesse ja kloostritesse (mida peeti rikkuse keskusteks). Anglosaksi kroonika ütleb, et püha Lindisfarne'i saar rüüstati aastal 793. Rüüsteretked lõppesid siis praktiliselt umbes 40 aastaks; kuid umbes aastast 835 hakkasid need toimuma üha regulaarsemalt.\nKaitsesein burhi ümber. Alfredi pealinn Winchester. Sakside ja keskaegne töö Rooma-aegsel vundamendil\n860. aastatel korraldasid taanlased rüüsteretkede asemel täiemahulise sissetungi. Aastal 865 saabus suur armee, mida anglosaksid kirjeldasid kui Suur paganate armee. Seda tugevdas aastal 871 Suur suvearmee. Kümne aasta jooksul langesid peaaegu kõik anglosaksi kuningriigid sissetungijate kätte: Northumbria aastal 867, East Anglia aastal 869 ja peaaegu kogu Mercia aastatel 874–877. Vaid Wessexi kuningriik suutis ellu jääda. Märtsis 878 ehitas Wessexi anglosaksi kuningas Alfred väheste meestega linnuse Athelneysse, sügaval peidus Somerseti soodes. Ta kasutas seda baasina, kust viikingeid rünnata. Mais 878 pani ta kokku Somerseti, Wiltshire'i ja Hampshire'i inimestest moodustatud armee, mis võitis viikingite armeed Edingtoni lahingus. Viikingid taganesid oma linnusesse ja Alfred asus seda piirama. Lõpuks andsid taanlased alla ja nende juht Guthrum nõustus taanduma Wessexist ja ennast ristida laskma. Ametlik tseremoonia viidi läbi mõned päevad hiljem Wedmore'is. Siis järgnes rahuleping Alfredi ja Guthrumi vahel, milles oli mitmeid sätteid, sealhulgas piiride määratlemine alale, mida pidid valitsema taanlased (mis sai tuntuks kui Danelaw), ja alale, mida Wessex. Wessexi kuningriik kontrollis osa keskmaast ja kogu lõunat (väljaarvatud Cornwall, mis oli ikka veel brittide käes), samas taanlased hoidsid East Angliat ja põhja.\nPärast võitu Edingtonis ja sellele järgnenud rahulepingut asus Alfred muutma oma Wessexi kuningriiki pideval sõjajalal olevaks ühiskonnaks. Ta ehitas laevastiku, korraldas ümber armee ja püstitas kindlustatud linnade (burh) süsteemi. Ta kasutas oma burhide jaoks peamiselt vanu Rooma linnu, kuna ta suutis ümber ehitada ja kindlustada nende olemasolevad kindlustusi. Burhide ja alalise armee säilitamiseks kehtestas ta maksusüsteemi (Burghal Hidage). Need burhid tegutsesid kaitseehitistena. Viikingid ei suutnud seejärel ületada suuri Wessexi osi: "Anglosaksi kroonika" teatab, et Taani rüüstajaid võideti, kui need püüdsid rünnata Chichesteri burhi. Burhid, kuigi peamiselt mõeldud kaitseehitisteks, olid ka ärikeskused, meelitades ettevõtjaid ja turge ohutu varjupaigana, ning need pakkusid kindlat kohta kuninga rahapajale. Uus laine Taani sissetungijaid saabus aastal 891, alustades sõda, mis kestis üle 3 aasta. Alfredi uus kaitsesüsteem siiski töötas ja lõpuks surus see taanlased maha: need loobusid ja kadusid suvel 896.\nAlfredit mäletatakse ka kui kirjaoskajat kuningat. Tema või tema õukond tellis "Anglosaksi kroonika", mis kirjutati vanainglise keeles (mitte ladina keeles, mis oli Euroopa annaalide keel). Alfredi oma kirjanduslik looming oli peamiselt tõlked, kuigi ta kirjutas sissejuhatusi ja parandas ka käsikirju.\nInglismaa ühendamine (10. sajand)[muuda | muuda lähteteksti]\nPikemalt artiklis Athelstan\nPikemalt artiklis Edgar Rahulik\nAlfredi surmaga aastal 899 sai troonile tema poeg Edward Vanem. Alfredi poeg Edward ning pojapojad Athelstan, Edmund I ja Eadred jätkasid vastupanupoliitikat viikingite vastu. Aastatel 874–879 valitses Mercia lääneosa Ceolwulf II, kelle järglane oli Æthelred. Aastal 886/887 abiellus Æthelred Alfredi tütre Æthelflædiga. Kui Æthelred aastal 911 suri, juhtis tema lesk Mercia provintsi tiitliga "Mercia emand". Mercia armeejuhina töötas ta koos oma venna Edward Vanemaga, et võita tagasi Mercia maad, mis olid taanlaste kontrolli all. Edward ja tema järglased tegid burhid oma strateegia võtmeelemendiks, mis võimaldas neil rünnakule asuda. Edward vallutas aastal 913 tagasi Essexi. Edwardi poeg Athelstan annekteeris Northumbria ja sundis Walesi kuningad alistuma; Brunanburh'i lahingus aastal 937 võitis ta šotlaste, taanlaste ja viikingite liitu ja sai kogu Inglismaa kuningaks. Kõrvuti brittide ja taanlastega ei meeldinud mõnele muule anglosaksi kuningriigile Wessexi ülemvõim. Järelikult järgnes Wessexi kuninga surmale mäss, eriti Northumbrias. Aastal 973 krooniti Alfredi pojapojapoeg Edgar Bath'is Inglismaa kuningaks ja Britannia keisriks. Tema müntidel on ta EDGAR REX ANGLORUM ("Edgar, Inglismaa kuningas"). Edgari kroonimine oli suurejooneline asi ja paljud selle rituaalid ja sõnad olid ka Elizabeth II kroonimisel aastal 1953, kuigi inglise, mitte ladina keeles.\nTaani ja Norra asunike kohalolu Danelaw's jättis kestva mõju; rahvas siin nägi ennast 100 aastat pärast elama asumist "armeena": kuningas Edgar andis aastal 962 välja seadustekogu, mis hõlmas ka Northumbria inimesi, nii adresseeris ta selle krahv Olacile "ja kogu armeele, kes elab selles krahvkonnas". Moodsas inglise keeles on üle 3000 sõna, mis on Skandinaavia päritolu. Samuti on Inglismaal rohkem kui 1500 Skandinaavia päritolu kohanime: näiteks topograafilised nimed, nagu Howe (Norfolk) ja Howe (North Yorkshire), tulevad vanapõhja sõnast haugr, mis tähendab küngas, kühm või kalme.\nInglismaa taanlaste võimu all ja Normanni vallutus (978–1066)[muuda | muuda lähteteksti]\nViikingite pikkpaadi replika Ramsgate'is Kentis\nKaks aastat pärast enda kroonimist Bathis Edgar suri, olles vaid varastes kolmekümnendates. Temast jäi maha kaks poega, Edward (vanem) ja tema poolvend Æthelred. Edward krooniti Kingstonis kuningaks, kuid kolm aastat hiljem ta mõrvati ühe oma poolvenna poolehoidja poolt, Æthelredi võõrasema kaasabil. Seejärel krooniti Æthelred II aastal 978 ja kuigi ta valitses 38 aastat, üks pikemaid valitsusaegu inglise ajaloos, sai ta hüüdnime "Æthelred Nõutu", kuna ta osutus üheks Inglismaa kõige hukatuslikumaks kuningaks. William Malmesburyst, kirjutades umbes 100 aastat hiljem oma "Inglismaa kuningate kroonika", oli oma Æthelredi kriitikas lõikav, öeldes, et ta okupeeris kuningriiki, mitte ei valitsenud seda.\nJust siis, kui Æthelred oli kroonitud, püüdis Taani kuningas Harald kristlust oma valdustes peale sundida. Paljudele tema alamatele see mõte ei meeldinud ja vahetult enne 988. aastat ajas tema poeg Svend oma isa kuningriigist välja. Kodust välja aetud mässulised moodustasid tõenäoliselt rüüsteretkede esimese laine Inglismaa rannikule. Mässajatel läks nii hästi, et Taani kuningad otsustasid kampaania üle võtta.\nAastal 991 rüüstasid viikingid Ipswichi ja nende laevastik randus Maldoni lähistel Essexis. Taanlased nõudsid, et inglased maksaksid lunaraha, kuid inglise väejuht Byrhtnoth keeldus; ta tapeti järgnenud Maldoni lahingus ja inglased võideti kergesti. Siit alates näis, et viikingid ründasid kõikjal, kus tahtsid; nad olid põlglikud inglaste vastupanu puudumise tõttu. Isegi Alfredi burhide süsteem vedas alt. Æthelred näib olevat rüüstajate haardest lihtsalt väljapoole peitunud.\nDanegeldi maksmine[muuda | muuda lähteteksti]\n980. aastateks oli Wessexi kuningatel võimas haare riigi rahasüsteemile. Eeldatavasti oli üle maa umbes 60 rahapaja. Iga 5 või 6 aasta tagant lakkas ringluses raha olemast seaduslik maksevahend ja välja anti uusi münte. Raha kontrollimise süsteem üle kogu riigi oli äärmiselt keeruline; see võimaldas kuningal tõsta vajadusel suuri rahasummasid. Võimalust tõsta suuri rahasummasid vajati pärast Maldoni lahingut, kui Æthelred otsustas, et võitlemise asemel maksab ta taanlastele lunaraha süsteemis, mis sai tuntuks kui Danegeld. Lunaraha maksmise osana koostati rahuleping, mis oli mõeldud rünnakute peatamiseks. Siiski, selle asemel, et osta viikingid välja, julgustas Danegeldi maksmine neid vaid tagasi tulema ja rohkem nõudma.\nNormandia hertsogid olid üsna rahul, võimaldades Taani seiklejatel kasutada nende sadamaid Inglismaa ranniku ründamiseks. Tulemuseks oli, et Inglismaa ja Normandia õukonnad muutusid teineteise suhtes äärmiselt vaenulikuks. Lõpuks otsis Æthelred lepingut normannidega, ja lõpetas 1002. aasta kevadel abiellumisega Normandia hertsogi Richard I tütre Emmaga, mida nähti püüdena lõhkuda side rüüstajate ja Normandia vahel.\nSiis, Püha Brice'i päeval 1002. aasta novembris mõrvati Æthelredi käsul Inglismaal elavad taanlased.\nKnudi tõus[muuda | muuda lähteteksti]\n1013. aasta suvel tõi Taani kuningas Svend Harkhabe Taani laevastiku Sandwichi, Kentis. Siit läks ta põhja Danelaw'sse, kus kohalikud nõustusid kohe teda toetama. Siis sööstis ta lõunasse, sundides Æthelredi Normandiasse maapakku (1013–1014). Siiski suri Svend äkitselt 3. veebruaril 1014. Kasutades seda surma ära, tuli Æthelred Inglismaale tagasi ja ajas Svendi poja Knudi tagasi Taani, sundides teda seejuures loobuma oma liitlastest. Aastal 1015 käivitas Knud uue kampaania Inglismaa vastu. Edmund leppis oma isa, Æthelrediga ära ja liitus temaga. Mõned inglaste juhid otsustasid toetada Knudi, nii taganes Æthelred lõpuks Londonisse. Enne kokkupõrget Taani armeega Æthelred suri ja teda asendas Edmund. Taani armee piiras Londonit, kuid Edmund suutis põgeneda ja kogus lojalistidest armee. Edmundi armee suundus taanlaste vastu, kuid edu oli lühiealine: Assanduni lahingus olid taanlased võidukad ja palju inglaste juhte tapeti. Knud ja Edmund leppisid kokku jagada kuningriik kaheks, Edmundile jäi Wessex ja Knud sai ülejäänu.\nAastal 1017 suri Edmund salapärastel asjaoludel, ilmselt mõrvati Knudi või tema toetajate poolt, ja inglaste nõukogu (Witenagemot) kinnitas Knudi kogu Inglismaa kuningaks. Knud jagas Inglismaa krahvkondadeks: enamus nendest eraldati Taani pätitolu aadlikele, kuid Wessexist tehti inglise krahvkond. Mees, kelle ta nimetas, oli Godwin, kes sai lõpuks laiendatud kuningliku perekonna liikmeks, kui ta abiellus kuninga vennanaisega. 1017. aasta suvel saatis Knud Æthelredi lese, Emma järele, kavatsusega temaga abielluda. Näib, et Emma nõustus kuningaga abielluma tingimusel, et see piiraks Inglismaa pärimist nende ühendusest sündinud lastega. Knudil oli juba naine, Ælfgifu, kes sünnitas talle 2 poega, Svein ja Harold Jänesjalg. Siiski näib, et kirik pidas Ælfgifud Knudi konkubiiniks, mitte naiseks. Lisaks kahele pojale, mis tal olid Ælfgifuga, sai ta veel Emmaga poja, kes sai nimeks Hardeknud.\nKui Knudi vend, Taani kuningas Harald II, aastal 1018 suri, läks Knud Taani seda valdust kaitsma. Kaks aastat hiljem võttis Knud Norra oma kontrolli alla ja andis selle Ælfgifule ja nende pojale Sveinile valitseda.\nEdwardist saab kuningas[muuda | muuda lähteteksti]\nÜks tulemus Knudi abielust Emmaga oli maandada päriluskriisi pärast tema surma aastal 1035, kui trooni üle vaidlesid Ælfgifu poeg Harold Jänesjalg ja Emma poeg Hardeknud. Emma toetas oma poega Knudiga, Hardeknudi, mitte oma poegi Æthelrediga. Tema poeg Æthelrediga, Edward, tegi edutu röövretke Southamptonisse, ja tema vend Alfred mõrvati ekspeditsioonil Inglismaale aastal 1036. Emma põgenes Bruggesse, kui Harold Jänesjalg sai Inglismaa kuningaks, kuid kui ta aastal 1040 suri, võis Hardeknud kuningaks saada. Hardeknud arendas kiiresti mainet, kehtestades Inglismaal kõrged maksud. Ta muutus nii ebapopulaarseks, et Edward kutsuti maapaost Normandias tagasi Hardeknudi pärijaks, ja kui Hardeknud aastal 1042 äkitselt suri (ilmselt mõrvati), sai Edward (järelpõlvedele tuntud kui Edward Usutunnistaja) kuningaks.\nEdwardit toetas Wessexi krahv Godwin ja andis talle oma tütre naiseks. Seda kokkulepet peeti kohaseks, kuna Godwini seostati kuninga venna, Alfredi mõrvaga. Aastal 1051 saabus üks Edwardi sugulasi, Eustace, Doverisse, et võtta endale eluase; Doveri mehed olid selle vastu ja tapsid mõne Eustace'i mehe. Kui Godwinid keeldusid neid karistamast, andis kuningas, kes ei olnud mõnikord Godwiniga rahul, nad kohtu alla. Canterbury peapiiskop Stigand valiti sõnumiviijaks Godwinile ja tema perekonnale. Godwinid põgenesid, et mitte kohtu ette astuda. Arvatakse, et sel ajal pakkus Edward troonijärglust oma nõole, Normandia hertsog Williamile (tuntud ka kui William Vallutaja, William Sohilaps või William I). Williamist sai lõpuks Inglismaa kuningas. Godwinid ähvardasid tungida Inglismaale ja Edward ütles, et tahab võidelda, kuid suure nõukogu kohtumisel Westminsteris pani krahv Godwin kõik oma relvad maha ja palus kuningat vabastada ta kõigist süüdistustest. Kuningas ja Godwin leppisid ning Godwinid said seega kõige võimsamaks perekonnaks Inglismaal kuninga järel. Godwini surmaga aastal 1053 sai tema poeg Harold Wessexi krahvkonna; Haroldi vennad Gyrth, Leofwine ja Tostig said East Anglia, Mercia ja Northumbria. Northumbrialastele Tostig tema karmi käitumise pärast ei meeldinud ja ta saadeti Flandriasse maapakku, langedes välja ka oma venna Haroldi soosingust, kes toetas kuninga liini northumbrialaste toetamisel.\nEdward Usutunnistaja surm[muuda | muuda lähteteksti]\n26. detsembril 1065 jäi Edward haigeks. Ta jäi voodisse ja langes koomasse; ühel hetkel ta ärkas ning pöördus Haroldi poole ja palus tal kaitsta kuningannat ja kuningriiki. 5. jaanuaril 1066 Edward Usutunnistaja suri ja Harold kuulutati kuningaks. Järgmisel päeval Edward maeti ja Harold krooniti.\nKuigi Harold haaras Inglismaa krooni, oli ka teisi nõudlejaid, peamiselt Normandia hertsog William, kes oli Edward Usutunnistaja nõbu oma tädi, Normandia Emma kaudu. Usutakse, et Edward lubas krooni Williamile. Harold oli olnud nõus toetama Williami nõuet pärast vangistamist Normandias Guy I de Ponthieu poolt. William nõudis ja saavutas Haroldi vabastamise, siis Williami kaitse all olemise ajal (normannide poolt väidetuna) vandus Harold Williamile truudust (a solemn oath).\nNorra Harald Hardrada ("Halastamatu") nõudis ka Inglismaad, Knudi ja tema järglaste kaudu. Tema nõudmine põhines lepingul Taani kuninga Hardeknudi (Knudi poeg) ja Norra kuninga Magnuse vahel.\nTostig, Haroldi võõrandunud vend, asus esimesena liikvele; keskaegse ajaloolase Ordericus Vitalise järgi reisis ta Normandiasse hankima abi Normandia hertsogilt Williamilt, kes hiljem sai tuntuks kui William Vallutaja. William ei olnud valmis ennast siduma, nii seilas Tostig välja Cotentini poolsaarelt, kuid tormide tõttu sattus Norrasse, kus hankis edukalt abi Harald Hardradalt. Anglosaksi kroonikas on loo erinev versioon, selle järgi randus Tostig mais 1066 Wight'i saarel, siis laastas Inglismaa rannikut, enne saabumist Sandwichi, Kentis. Sandwichis olla Tostig värvanud kamba meremehi, enne kui seilas põhja, kus ta pärast võitlust mõne põhjapoolse krahviga ja ka Šotimaa külastamist ühines lõpuks Hardradaga (võib-olla Šotimaal või Tyne'i jõe suudmes).\nFulfordi lahing ja pärast seda[muuda | muuda lähteteksti]\nAnglosaksi kroonika (käsikirjad D ja E) järgi sai Tostigist Hadrada vasall, ja siis nii umbes 300 pikkpaadiga seilas ta Humberi estuaari, sulgedes Inglise laevastiku Swale jõele, ja randus siis 24. septembril Riccallis, Ouse'i jõel. Nad marssisid Yorki suunas, kus nad Fulford Gate'is kohtasid Inglise väge, mida juhtisid põhjakrahvid Edwin ja Morcar; 20. septembril järgnes Fulfordi lahing, mis oli üks verisemaid lahinguid keskajal. Inglise väed võideti, kuigi Edwin ja Morcar põgenesid. Võitjad sisenesid Yorki linna, vahetasid pantvange ja täiendasid moonavarusid. Kuuldes Londonis uudiseid, saatis Harold kiirmarsil teise Inglise armee 24. septembri ööseks Tadcasterisse, ja pärast Harald Hardrada üllatuslikult kinnipüüdmist 25. septembri hommikul, saavutas Harold Skandinaavia hordi üle täieliku võidu pärast kahepäevast tegevust Stamford Bridge'i lahingus. Harold lubas neljandikul ellujäänutest 20 laeval lahkuda.\nNormandia William seilab Inglismaale[muuda | muuda lähteteksti]\nBayeux vaiba osa, mis kujutab Haroldi tapmist Hastingsi all\nHarold tähistas oma võitu Stamford Bridge'is 26./27. septembri öösel 1066, kui Normandia Williami sissetungilaevastik asus 27. septembri hommikul 1066 Inglismaa poole teele. Harold viis oma armee tagasi lõunarannikule, kus ta Hastingsi lähedal kohtas Williami armeed. Harold tapeti võitluses ja kaotas Hastingsi lahingu 14. oktoobril 1066.\nHastingsi lahing hävitas praktiliselt Godwini dünastia. Harold ning tema vennad Gyrth ja Leofwine surid lahinguväljal, nagu ka nende onu Ælfwig, Newminsteri abt. Tostig tapeti Stamford Bridge'is. Wulfnoth oli William Vallutaja pantvang. Godwini naised olid kas surnud või lastetud.\nWilliam marssis Londonisse. Linnajuhid alistusid ja andsid kuningriigi talle ja ta krooniti Westminster Abbeys, Edward Usutunnistaja uues kirikus, jõulupäeval 1066. Williamil võttis veel 10 aastat kuningriigi kindlustamiseks, mille ajal igasugune vastuseis halastamatult maha suruti; eriti jõhkras intsidendis, mis tuntud kui põhja laastamine, käskis William teha põhi maatasa ning põletada kõik kariloomad, vili ja põllutööriistad ning mürgitada maa. Anglonormannist krooniku Ordericus Vitalise järgi suri üle 100 000 inimese nälga. Arvud põhinevad viimsepäevaraamatu hinnangul, et Inglismaa kogurahvastik aastal 1086 oli umbes 2,25 miljonit, nii et 100 000 surma nälja tõttu oleks olnud suur osa rahvastikust.\nWilliami surma ajaks aastal 1087 olid need, kes olid olnud Inglismaa anglosaksi valitsejad, surnud, maapaos või liitunud talupojaseisusega. Hinnanguliselt oli vaid umbes 8% maast anglosakside kontrolli all. Peaaegu kõik anglosaksi kirikud ja kloostrid lammutati ja asendati aastaks 1200 Normanni-stiilis arhitektuuriga.\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Anglosaksi Inglismaa kaardid\nRahasüsteem anglosaksi Inglismaal\nRiigid keskaegses Britannias\nAnglosaksi Inglismaa krooloogia\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Anglosaksi_Inglismaa&oldid=5479369"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:56, 1. november 2019.


Leedu autovargad tõid mulkidele Chicago koju kätte - Eesti uudised - Postimees.ee\nDetsembris toimetasid samad Leedu autovargad Ülenurme eramu juures – üks mees muukis lahti Toyota Landcruiseri, sellal kui teine valvas relvaga välisukse juures. Relv oli meestel kaasas seegi kord. | FOTO: Kaader turvavideost\nPolitseiautode rammimine, tulistamine ja nelja tuule poole pagevate leedulaste tagaajamine koertega mööda metsi ja põlde – eilne hommik tõi kunagise linakasvatuskeskuse elanikele Chicago koju kätte.\nKella poole üheteistkümne paiku talutasid politseinikud kolmandat ja kõige kauem redutanud leedulast politseibussi suunas – külmast ja jooksmisest kurnatud mees ei osutanud vastupanu. | FOTO: Kristjan Teedema\nRohkem kui kümne kilomeetri pikkune ekstreemmatk sai läbi ja leedulane pääses politseibussi sooja kongi. | FOTO: Kristjan Teedema\nEesti-Läti piiril kontrollisid autosid automaatidega politseipatrullid. | FOTO: Marko Saarm/Sakala\nTartu lähistelt BMW X5 varastanud kolme tõelise professionaali jaoks moondus juba rutiiniks muutunud tegevus millekski ootamatult vastikuks. Kella poole üheteistkümne paiku oli Postimees ajakirjanik tunnistajaks, kuidas Abja vallas Sookülas talutasid viis politseinikku viimast kinni peetud leedulast alul mööda põlde, seejärel üle kahe oja ning toppisid ta sinivalgesse bussi.\nKatkise püksipõlvega kahtlusalune ei hakanud kinnipidamisel vastu, küll aga kukkus ta teel politseibussi poole korduvalt libedas lörtsis. Tal oli väga külm. Põgenemispaigast oli kinnipidamiskohani linnulennult 11 kilomeetrit, ent küllap oli ta jooksnud palju enam maad.\nSellest operatsioonist võttis osa üle saja politseiniku. Seekord olid nad varem siinseid autosid Leetu viinud ja seejärel kuhugi endise Nõukogude Liidu riikide uusrikastele müünud üleaedsete tulekuks valmis.\n«Me ootasime neid siia tagasi,» muigas üks reedeöise politseioperatsiooni osalisi. Detsembri keskel viisid samad mehed Tartu lähistelt Ülenurmest minema Toyota Land Cruiseri ja seda otse turvakaamerate all – selle video andis politsei eile ka meediale avaldamiseks. Üks mees valvas relvaga maja välisukse juures, sellal kui teine auto lahti muukis.\nVähem kui kaks kuud hiljem seadis politsei samadele, seekord linnamaasturi BMW X5 vargust plaaninud meestele piirile üles lõksu, mis sedakorda pidas. Üks politsei viimase aja suurimaid operatsioone algas südaööl vastu reedet, kui kauaoodatud külalised taas Eestisse saabusid. Neid oodati piiril, sest see on ainus tõhus viis autovarast kuriteolt tabada.\nMeeste istumise all olnud fantoom-Audi ehk varguse julgestusauto oli kriminaalpolitseinikele ammu tuttav, sest sellega oli varemgi Eestis «tööl» käidud. Autol kasutatud numbrid olid küll vahetatud, samuti oli masinal muudetud mõningaid pisiasju, kuid autot kindlaks tegemast see ei takistanud.\nSamal ajal sai politsei hakata varaste ümber võrku punuma. Profivargaid on keeruline tabada. See on justkui võidujooks ajaga – varas tuleb riiki kiiresti ja kui auto käes, siis lahkub veel kiiremini. Enamasti avastab autoomanik varguse alles hommikul ja selleks ajaks on vargad oma saagiga juba kaugel välismaal.\nSeetõttu tuleb varaste liikumist jälgida algusest peale ja seejuures nõnda, et sihtmärgid ise midagi ei kahtlustaks. Siin on abi nii maanteekaameraist kui ka liiklusvoo lihtsast jälgimisest eravärvides autost.\nNiisiis varastasid leedulased Tartu lähistelt BMW linnamaasturi ja pöörasid nina Läti poole, aga sugugi mitte otse läbi Valga. Piiriületuseks väiksemate teede kasutamine on autovaraste vana nipp, sest siis ei jääda piiripunkti kaameratesse. Nii läks seegi kord, kui sai selgeks, et leedulased valisid riigist lahkumiseks Karksi-Nuia kandi.\nHarilikult sõidab saateauto ees ja varastatud masin hoiab paarikilomeetrist distantsi, et säiliks hoiatamisvõimalus, seekord kihutas varastatud BMW aga maasturi ees. Kella nelja paiku öösel nägi BMW juht autotulede vihus ootamatult Karksi-Nuiast mõne kilomeetri kaugusel Ärikülas teesulu moodustanud politseiautosid. Piirini jäi siit veel kümmekond kilomeetrit ja leedulane otsustas endale tee vabaks sõita.\nNähes, et BMW peatumise asemel hoopis kiirust lisab, avasid politseinikud auto rehvide ja mootori pihta tule. BMW rammis küll tee sulgenud autosid, kuid läbi ei pääsenud. Seejärel tagurdas masin lähedal kasvava kase vastu, lõhkudes nõnda külamehe postkasti. Juht aga kargas autost välja ja jooksis metsa. Leedulast ei peatanud isegi see, kui ta reide kuulihaava sai.\nSamal ajal jõudsid sündmuskohale kaks kuriteokaaslast, kes üritasid oma Audiga teesulust põllu kaudu mööda manööverdada, ent jäid püdelasse pinnasesse kinni. Mehed jätsid relva autosse ja pistsid samuti jooksu. Kõik kolm lippasid eri suunas, lootes, et see suurendab vähemasti mõne pääsemisvõimalusi.\nEsialgu kaitses mehi pimedus – ummisjalu pimedas metsas tagaajamine oli riskantne, sest eelneva info põhjal oli teada, et mehed võivad olla relvastatud. Teisalt aitasid värskel lumel nähtavad jäljed meeste kinninabimisele kenasti kaasa.\nMõni tund pärast tagaotsimise algust, kella seitsme paiku, viis jäljekoer tagaajajad Läti piiri pool asuva majajäetud majandushoone juurde, kus esimene redutaja end peita üritas. Teise tagaotsitava sai politsei enam-vähem samal ajal kätte Karksi-Nuia Konsumi kaupluse eest.\nSelleks ajaks oli profivaraste otsingutesse kaasatud Eesti politsei eliitüksus K, mille liikmeil oli eile päevaplaanis üksuse 25. sünnipäeva tähistamine Tallinnas. Umbes samal ajal, hommikul kella seitsme paiku, avastas oma BMW maasturi varguse ka unest virgunud kannatanu.\nKolmas autovaras oli endiselt jooksus. Kuna tema jäljed olid maas näha ja need olid jõudnud sündmuskohalt juba kümmekonna kilomeetri kaugusele, võeti ümbruskond piiramisrõngasse. Seda võrku tasapisi kokku tõmmates jõutigi lõpuks Sooküla kandis metsas redutamisest kangeks külmunud kolmanda tagaotsitavani. Ühelgi kolmest kinnipeetust polnud politsei teatel vähimatki soovi vastu hakata.\nPolitseinikel oli eile põhjust rahulolevalt muheleda. Lõuna prefekt Tarmo Kohv ütles pressikonverentsil otsesõnu, et see oli üks väga hea päev. «Mul on siiralt hea meel, et see operatsioon õnnestus ja osalenud politseinikud ei saanud vigastada,» lausus ta.\nPolitseil käib viimasel ajal Leedu autovaraste kallal üldse tõsisem lõikustöö: alates eelmise aasta oktoobri lõpust on kinni peetud juba kolm sealsete autovaraste gruppi. Lõuna ringkonnaprokuröri Aro Siinmaa sõnul istus juba enne eilset vahi all viis sellist Leedu kodanikku. Kuriteos kahtlustatavate vanus jääb 20–30 eluaasta vahele.


SEMIAUTOMATIC MONOBLOC FOR FILLING AND CAPPING SPOUTED FLEXIBLE POUCHES – DOSING RANGE FROM 50 TO 1500 CC – WITH NITROGEN INJECTION @ CiderMill\nHome » SEMIAUTOMATIC MONOBLOC FOR FILLING AND CAPPING SPOUTED FLEXIBLE POUCHES – DOSING RANGE FROM 50 TO 1500 CC – WITH NITROGEN INJECTION\nSEMIAUTOMATIC MONOBLOC FOR FILLING AND CAPPING SPOUTED FLEXIBLE POUCHES – DOSING RANGE FROM 50 TO 1500 CC – WITH NITROGEN INJECTION\nPoolautomaatne monoblokk taara (purgid, pudelid) täitmiseks ja sulgemiseks. Korkide ja pudelite täitmis- ja sulgemisseade keeratavale korgile. Poolautomaatne õhuga töötav masin sobib vedelate või poolvedela toorme villimiseks purkidesse või pudelitesse. Kõik tootega kokkupuutuvad osad on valmistatud AISI 316L roostevabast terasest ja komplekteeritud toiduainete normidele vastavate tihenditega. Korkija on reguleeritava pöördemomendi ja pneumaatilise mootoriga. Tootlikkus kuni 400purki/h 350ml purkide puhul. Mahtsildindrid on saadaval järgmises suuruses taara villimiseks: 5 kuni 250 ml ; 5 kuni 380 ml ; 20 kuni 680 ml ; 50 kuni 1500 ml See seade võib täita pehmeid tahkeid osakesi või kiude sisaldavaid viskoosseid tooteid ja sobib ka kuumaks täitmiseks (95° C). Tehnilised omadused: Masina pearaam on valmistatud roostevabast terasest AISI 304 ; Kõik masina toed ja võll, mis võivad toormega kokku puutuda on valmistatud roostevabast terasest AISI 304 ; purgi käsitsi individuaalne paigutus ; Volümeetriline täitemoodul, mis koosneb: 1 osaline AISI 316 L roostevaba teras ; 1 komplekt tihenditega ; 1 kolmel viisil pöörlev klapp ; 1 pneumaatiline kahesuunaline väljalülitamisventiil ilma väljalülitamisotsikuta; Toidu kvaliteedile vastav paindlik voolik; Ühe otsaga korkija, mis koosneb: 1 pneumaatiline mootor; 1 roostevabast terasest otsik ühe suurusega; Masina kõrguse käsitsi reguleerimine. Õhu tarbimine ~ 250 Nl / min suruõhk 2 - 6 baari\nSKU: 8999388\t, EAN: 2000000004860\t, Qty: Out of Stock\t, Delivery time: Eritellimustoode\t, Pakend: , Hulgipakend:\nSKU: 9001199\t, EAN: 2000000023366\t, Qty: Out of Stock\t, Delivery time: Eritellimustoode\t, Pakend: , Hulgipakend:\nSKU: 9001200\t, EAN: 2000000023373\t, Qty: Out of Stock\t, Delivery time: Eritellimustoode\t, Pakend: , Hulgipakend:\nIsobaric filler RLV2-iSo + rinser + CO2 pre\nSKU: 9001381\t, EAN: 2000000025186\t, Qty: Out of Stock\t, Delivery time: Eritellimustoode\t, Pakend: , Hulgipakend:\nSKU: 29979\t, EAN: 2000000029979\t, Qty: Out of Stock\t, Delivery time: Eritellimustoode


INIMMEELE SEISUND | Ookeanilainetus\nMis juhtub inimesega kooma, amneesia, dementsuse seisundis? Kas ta kontrollib endiselt oma keha ja meelt või on need ära nihkunud tema kõrgemasse olemusse?\nKuigi iga inimese kogemus on unikaalne, siis on mõned asjad, mida kogevad pea kõik inimesed, kes nendes olukordades on. Kõik need seisundid sisaldavad füüsilist ja vaimset traumat. Kui füüsiline kahjustus on püsiv, siis on järgnev informatsioon erinev, sõltuvalt sellest, milline osa ajust on tervenemise protsessi järgselt kahjustamata.\nKooma, amneesia ja dementsus on üksteisest väga erinevad, seega me räägime neist eraldi. Tüüpiliselt leiab kooma aset siis, kui inimene lahkub kehast ilma, et keha sureks. Kui võtate tervikliku, kahjustamata inimese, kellel on keha, meel ja hing – kõik kolm on omavahel ühendatud – siis juhtub koomas selline asi, et hing lahkub kehast. Kui hing kehast lahkub, siis meel enam mõtelda ei saa. Inimese olemuse suhtes on sellega oluline arvestada. Inimene saab mõelda AINULT SIIS, kui keha, meel ja hing on elus ja kohal. Meel siseneb koomasse siis, kui hing on kehast lahkunud. Valdava osa ajast on hing kehast väljapool. Sellise kogemuse valimiseks võib hingel olla palju erinevaid põhjuseid. Hing võib teha pausi inimeseks olemise piirangutes ja pingutuses, mida inimesena elamine nõuab. Tõepoolest, teilt kõigilt võtab see väga palju vaimset energiat, et püsivalt elada ja olla kinni oma kolmanda dimensiooni kehas.\nSee on põhjus ka nende inimeste jaoks, kes on koomas oleva inimesega mingil moel seotud. Tragöödia toimumine annab võimaluse perekondadele, kogukondadele arutada ja rääkida sügavamatel teemadel ning olulisematest asjadest nende dünaamikas. Kui kerkib üles lähedase kaotamise võimalus, siis saab paljudest asjadest rääkida ja nad tervendada ning saada ka lähedane tagasi, et ühiselt nautida seda, mille perekond jagatud kooma kogemuse ajal ära tervendas. Senikaua kuni keha elab, saab hing valida, kas tulla tagasi või mitte. Kui hing valib kehasse tagasituleku, siis inimene tuleb koomast välja ning on ikka seesama inimene.\nKui hing valib oma kehasse mitte tagasi tulemise, siis peab ta tegema uue valiku. See hing võib valida kas oma keha surma ja/või see hing teeb ettepanku mõnele teisele hingele sellesse kehasse tulekuks. Seda juhtub harva, kuid siiski juhtub, et kui inimene koomast üles ärkab, siis on ta erinev inimene uue hingega. Mõned kutsuvad seda “sisse kõndimiseks“.\nNii nimetatud sisse kõndimisel ehk miks hing valib sisenemise juba eksisteerivasse kehasse, on mitmeid põhjuseid. Mõnikord on hingel vaja midagi olulist korda saata täiskasvanuna ning tal pole selleni jõudmiseks vaja läbi teha kogu lapsepõlve. Alati, kui uus hing siseneb kehasse kooma kaudu, siis on kõrgemal tasemel andud sellele kogemusele oma nõusoleku kõik kaasatud hinged. Inimese hing ei lahku kehast kunagi ega anna oma keha ära enne, kui vaimu tasandil on selles osas saavutatud kõigi kaasatute täielik mõistmine ja nõusolek. Teine hing ei saa keha ilma esialgse hinge nõusolekuta üle võtta mitte kunagi.\nTegelikult, kui keha jääb ellu ning ärkab üles uue hingega, siis sageli jääb keha endine hing sellele uuele sisse kõndinud inimesele hingejuhiks. Mõnes mõttes jääb sellesse kehasse kaks hinge ja nii saab teinegi hing selle konkreetse elu kogemuse. Kui see juhtub, siis kõik inimesed, kes koomast üles tõusnud inimesega seotud on, annavad oma nõusoleku saabuva uue hinge kogemiseks. Mõneti on see võrdväärne uue liikme toomisega perekonda ja kuigi “sisse kõndimist“ juhtub harva, siis seda siiski juhtub.\nKõige sagedamini kogeb inimene koomat seetõttu, et hing on kehast ajutiselt lahkunud ja ta pole oma tagasituleku otsust veel langetanud. Ja veelkod, ülimalt oluline on mõista seda, et kui hing kehast lahkunud on, siis meel mõelda ei suuda. Isegi siis, kui meel on vigastamata, isegi kui meel on füüsiliselt terve, siis ilma hingeta ta mõelda ei saa. Mõtlemine toimub teie meele ja hingevahelises koostoimes. Mõtlemine on teadliku meele ja hinge kõrgema teadmise vaheline dialoog. Paljuski on teie mõtlemistegevus lihtne teadliku meele pingutus, et ära tunda ja meelde tuletada intelligentsust ja tarkust, mis on olemas ja saadaval teie kõrgemas minas.\nAmneesia tekib erinevatest keha, meele ja hinge vahelistest dünaamika seadistustest. Kui inimene kogeb amneesiat, teeb tema meel läbi midagi restart nupu kasutamisele sarnast. Sageli annab see inimesele teise lapsepõlve või võimaluse täielikult uue elukogemuse saamiseks. See on kui võimalus oma mõtlemine uueks seada ning vabastada ennast kõikidest välja töötatud mustritest ja piirangutest. See elimineerib nii kasulikud kui lõhkuvad olemasolevad mustrid.\nLõppkokkuvõttes, võib reseti kasutada kui värskendusnuppu nii, et kui möödunud elu meenub, siis tullakse uue, terviklikuma või tervema arusaamisega. Tullakse uue vaatenurgaga sellele elule ja sellest lähtuvalt tehakse erinevaid valikuid. Mingil moel on see ’sisse kõndimise’ kogemuse vastand, mis ka koomaga seoses mõnikord aset leiab. ’Sisse kõndimise’ kogemuses tahab uus hing tulla inimelusse lapsepõlve läbimata. Amneesias tahab vana hing, kes on juba elanud, alustada kõike otsast peale ilma suremata. Amneesiat saab kasutada uuesti alustamiseks ja samade õppetundide õppimiseks uuest vaatenurgast. See ei ole kunagi otsetee. Karmat sellega ei lahenda ega amneesiaga ennast ei tervenda. Te saate värske vaatenurga käesolevale elule ning võimaluse elada seda uuel moel. See annab võimaluse kõikide tuumikteemade ja õppetundide uuesti kogemiseks.\nSee võib kõlada vabastavalt, kuid amneesias kaotate te mõlemad. Nii oma piiravad uskumused – kõik piirangud; kõik see, kuidas te haiget olete saanud; kogu segane pakett; pakett, mis tuleb igapäev elatud elust. Kui peate loobuma ka kõikidest loodud ühendustest, kõikidest õpitud õppetundidest, kogu tarkusest ja mõistmisest, mille te selleks hetkeks endas arendanud olete. Amneesia tähendab tõepoolest seda, et uuesti alustada on teil vaja täiesti nullist. See on värskendav ja positiivne, kuid on tõeline väljakutse alustada kõike otsast peale ning luua kõik ühendused uuesti. Ja kuigi te saate teha seda uuel viisil, siis nõuab see siiski suurt keskendumist. Selline on amneesia üldine vaimne tähendus ja kogemus.\nLõpuks, dementsusel on erinevaid vorme ja eesmärke rohkem. Kõige sagedamini juhtub dementsus siis, kui kerkib surma võimalus ja hing teeb valiku seda mitte kasutada. Nähtavat õnnetust või füüsilist põhjust surmaks olla ei pruugi, kuid ühel hetkel on vaimul võimalus surra ja hing otsustab kehast mitte lahkuda. Kui see aset leiab, siis kogeb meel midagi surmaga sarnast. Meelel kaob võime suunistada ennast seni elatud elul baseeruvalt, mistõttu inimene ei suuda enam järge pidada selles osas, kes ta ümbritseva maailmaga suhtes on. Osadel dementsetel inimestel on raske tajuda seda, kas nad on elus või mitte.\nTavaliselt kogeb dementne inimene elu nii, nagu tema meel oleks välja astunud ja tema keha ja hing terveks jäänud. Et ta keha on endiselt elus, siis jätkab tema füüsiline meel töötamist, kuid mitte nii nagu ta seda varem tegi. Füüsiline meel töötleb informatsiooni, kuid mitte pinnalt, mida ta varem teadis. Selle asemel võtab ta informatsiooni ning hakkab võitlema, et leida tunnetuslikke ühendusi, mis annaksid saadud infole tähenduse.\nVaimsest vaatenurgast vaadates, teeb kõigepealt inimene pingutuse oma suundumuse leidmiseks selleks, et nuputada välja kas ta on elus või mitte ning seejärel peab ta välja nuputama, kes ja kus ta selles ajas ja ruumis on. Dementsus sisaldab hiiglaslikku pidevat võitlust oma orientatsiooni leidmiseks. Kujutades ette, et meel mõtleb, et ta on surnud või edasi antud, aga olles ikkagi siin ja oma kehas, ajab väga suurelt segadusse. Valdavalt toimub dementsete inimestega see, et meel on pidevas orientatsiooni leidmise otsingus ning ta ei saa sellega üsna sageli hakkama.\nTüüpiliselt ei saa kroonilise või püsiva dementsusega inimene selgeks kunagi. Dementsus annab inimesele võimaluse korrata elu õppetunde uutel viisidel nii, et piiravad uskumused ei sega. Samas meel, ei õpi neid õppetunde kunagi ära nii, et neid hiljem kasutada saaks. Meel unustab ja peab uuesti ja uuesti alustama. Siiski aitab see puhastuda karmal ning hingel tema suurel teel edasi liikuda. Ja hoolimata sellest, et meel neid õppetunde ei säilita, siis kõik õpitud õppetunnid on alatiseks jäädvustatud Akasha kroonikasse. Nad on jäädavalt sisestatud hinge teekonda, nii et kui tulete oma järgmisse elu, saate te õppetundidest, mida te dementsuses õppisite, kasu isegi siis, kui nad teile praegu pähe ei jää ja te neid ei mäleta. Dementne olles saate te oma hinge teekonda ja vaimu teeraja nihkeid jätkata. Te ei suuda vaid teekonnal järge pidada.\nKui toimetate kellegagi, kes on dementne või teil endal on dementsuse sümptomid, siis abiks on oma tegevustesse konkreetse fookuse toomine. Igas kokkupuutes, keskenduge inimelu fundamentaalsele küsimusele, „Kas mind motiveerib hirm või armastus?“ Dementse inimesega toimetamine võib olla äärmiselt raske siis, kui tal on pidev hirmutunne või ärritab teda keskkond.\nDementsusega töötamine võib olla üsna lihtne ja leebe kui dementsele inimesele antakse pidevalt võimalusi armastust kogeda, kas seda talle andes või seda temas esile kutsudes. Dementse inimese jaoks on kõige kasulikum olla püsivalt armastusega ümbritsetud ning pidevalt talle armastust meenutada. Siis saab ta dementsuse kaudu kogeda üsna leebet ja väga hinge jaatavat protsessi. Selles seisundis õpitud õppetunnid viivad inimese hinge tema teekonnal edasi, sõltumata sellest, kas tema meel informatsiooni igapäevasel baasil alal hoida suudab.\nLõpuks, kõige olulisem asi, mida kõigi kolme seisundi suhtes meeles pidada on see, et iga kogemuse koreograafia paneb paika teie vaim, teie hinge kõrgeima kasu nimel. Teil kõigil on kõrgem mina, või vaim, mis on täielikult armastusest tehtud, armastusega täidetud ja kes on teadlik teie kohast Universumis. Kõik asjad, mida te kogete, saavad juhtuda ainult siis, kui teie kõrgem mina sellega nõus on. Kui keegi teie lähedane kogeb koomat, amneesiat või dementsust, siis aitab see, kui eeldada, et teie hingel ja selle inimese hingel on midagi õppida ja korda saata kogemuste kaudu, mis sellest seisundist esile kerkivad. Otsige selle kogemuse kaudu võimalusi, et kasvatada armastust endas.\nMis põhjusel tekib inimesel vaimuhaigus? Mida see tähendab kogu inimkonna jaoks?\nVaimuhaigus tekib vaid inimesel, kelle vaim on nõustunud seda kogema. Osa indiviide soovib maailmaga jagada midagi sellist, mida saab väljendada vaid oma seisundi kaudu. Osa teeb läbi seisundil põhineva sügava isikliku õppetunni. Pidage meeles, et lõppkokkuvõttes on iga inimlik kogemus armastuse teenistuses. Iga kannatus on hinge üldteekonna sisend, mis peab teda lõpuks juhtima tugevasse armastuse kogemusse. Seda nagu paljusid inimkannatusigi on ühe eluea raamides raske mõista, kuid teisiti see olla ei saa. Kannatused pole võimalikud ilma piiratud vaateväljata ja kannatusteta ei saa leida inimeseks olemisse sisestatud sügavat armastust.\nNeed, kes vaimuhaigustega töötavad, teavad, et erinevaid diagnoose ja erinevaid sümptomeid, mis sobivad mitmetesse diagnoosi kategooriatesse, on palju. Isegi pinnapealne arusaamine tänapäeva psühholoogiast kinnitab, et iga inimese vaimuhaigus on väga ainulaadne. Kroonikate vaatenurgast, vaimu vaatenurgast me saame öelda, et võrreldes sellega, millest teie praegu aru saate, on vaimuhaigusel veelgi tugevam individuaalne olemus. Diagnoosid aitavad grupeerida teatud sümptomeid ja aitavad teil korraldada vaimuhaigete inimeste kohtlemist. Lõpuks on vaimuhaigus uskumatult individuaalne kogemus, sest see põhineb suhtel, mis inimesel on iseendaga vaimu tasandil. See suhe on väga intiimne ning seda pole kahe inimese vahel võimalik isegi edastada.kasvatada armastust endas.\nSeetõttu võib vaimuhaigus olla mitme erineva asja tagajärg, mis pakub inimestele palju erinevaid kogemusi ja õppetunde. Vaimuhaigus võib olla füüsilise trauma tagajärg, kui informatsiooni füüsilise töötlemise protsess ajus on katkestatud. Selle tähendus ja põhjused on väga sarnased nendele tähendustele ja põhjustele, miks inimesed üldse füüsilisi traumasid ja vigastusi kogevad. Vaim viib inimese valu või viga saamise kogemusse siis, kui ta sellest kogemusest mingil moel kasu saab.\nKui vaimuhaigus ei arene otseselt mitte aju või kesknärvisüsteemi traumast, võib selleks olla erinevaid põhjuseid. Näiteks inimesed, kes on lapseeas tugeva selgeltnägija võimega ja nad ei saa selle mõistmiseks abi ega tuge, kaotavad konsensusliku reaalsuse taju. Teisisõnu võtavad nad reaalsust, mida enamik inimesi võtab tegeliku reaalsusena, arvatava reaalsusena. Selgeltnägijast laps saab informatsiooni nii kolmandast dimensioonist inimestelt kui kõrgemalt tasandilt hingejuhtidelt, inglitelt, oma kõrgemalt minalt.\nVäga väike laps ei erista vaimu tasandi informatsiooni füüsilise keskkonna informatsioonist. Kuna lapse jaoks on kõik ühesugune, siis ei suuda ta vahet teha maise maailma ja vaimumaailma asjadel. Kõik on seotud tema endaga ja ta võtab kõike temasse puutuvat kas teda armastavana või mitte armastavana. Lapse vanemaks saades hakkab ta tajuma kokkuleppelise reaalsuse ja vaid temani jõudva info erinevust. Kui ta ei ole sellel ajaperioodil turvalises ja armastavas keskkonnas või kultuuris või perekonnas, mis aitab tal valikut teha, seisab laps valiku ees. Enamik lapsi hakkab blokeerima kõiki stiimuleid, mis ei pärine kolmanda dimensiooni maailmast, ning kaotab lõpuks seeläbi oma selgeltnägemise ande. Siiski valib osa lapsi seda endale teadvustamata selgeltnägemise ühenduse säilitamise ning seetõttu kogevad nad kahte eri reaalsust. Esimene on reaalsus, mille suhtes enamik inimesi nõustub, et see on „tõeline“ ja mugav, ning teine reaalsus on see, mida laps näeb oma vaimus. Mõnda aega väljendub tema vaimureaalsus fantaasiana, kuid lõpuks tekib mõra sellesse, kuidas ta ümbritsevat maailma tajub ja kogeb.\nToetuse ja armastuseta ja eriti siis, kui laps teeb läbi valusaid kogemusi, mida ei ravita, mõra tema meeles süveneb. See võib süveneda mitmel erineval viisil ja jõuda erinevate diagnoosideni. Mõra võib kasvada nii sel moel, et kahe reaalsuse vaheline lõhe kasvab väga suureks ja isik ei suuda enam eristada mis on mis, kui sel moel, et algsest mõrast tekib juurde palju uusi mõrasid. Kummalgi juhul ei suuda isik kulgeda mööda konsensusliku reaalsuse teid, ta ei suuda ennast suhestada, et elus hakkama saada ning ta ei suuda käituda ühiskondlikult mõistetavalt. Nii tal vaimuhaigus diagnoositaksegi. Vaimuhaigus on vaimu teenistuses muudelgi põhjustel ja funktsioonidel. Mõranemist põhjustab veel üks protsess. See on siis, kui laps saab nii haavata, et seda pole võimalik parandada ja see purustab tema enesetaju tõeliselt. Laps blokeerib haiget saanud osa endast ning kui lapse meel blokeerib traumaatilise mälestuse, siis tõkestatakse ka kõik see, mis tema meeles on selle mälestusega seotud. Nii kaotab laps suured osad oma mälestustest ja suured osad omaenda mõtetest. Kui see juhtub piisavalt sageli või piisavalt drastiliselt, lõhestub meel lõpuks sellisel määral, et viimaks muutub ideede, sündmuste, inimeste, reeglite, käitumiste ja mõistmiste vaheliste normaalsete ühenduste kokku sobitamine võimatuks. Isikul kaob järg,\nmis on sobiv ja mis on ebasobiv. Vahel võib see inimese viia võimetuseni tunda emotsioone või ära tunda teiste emotsioone. Selline tagajärg võib olla tervendamata traumaatilisel kogemusel.\nLõpuks mõjutavad vaimuhaigust, kuid enamasti ei tekita seda, ka keskkonna keemilised mürgid, mis häirivad kesknärvisüsteemi neuroloogilist talitust. Vaimuhaiguste arvu kasvu põhjustavad osaliselt keemilised toksiinid, mis on sulandunud kesknärvisüsteemi ja segavad mõtlemist. Tüüpiliselt see üksinda vaimuhaigust ei põhjusta. Kuid selle panus närvisüsteemi toimimise rikki minekuks on märkimisväärne. Kui mingid muud tegurid on liikvele lükatud, siis muutub see halvendavaks asjaoluks.\nÜldiselt on sõnum inimkonnale vaimuhaiguste suhtes kahekordne. Esimene sõnum. Sõltumata sellest, kas teil on vaimuhaigusega kokkupuudet või mitte, kutsutakse teid üles pöörama tähelepanu viisidele, kuidas te reaalsust tajute. Maailmas toimub palju rohkem kui te varem üldse haarata oleksite suutnud. Ja teine sõnum on kujunemas kohustuseks. Te peate omaks võtma kõik toksilised ained – nii füüsilised reostajad kui mürgised käitumismustrid ja kuritarvitamised ning nad neutraliseerima. Te olete rahumeelsemaks ja valgustatumaks maailmaks arenemise keskmes, kuid see nõuab teilt reaalset süvenemist enda ja teiste vigastamise viisidesse. Tunnetage iga valu tõeliselt ning siis vabastage end temast lõplikult. See on võimalik, sest ainus põhjus, miks te praegusel ajal elate, on see, et teis on piisavalt julgust neile asjadele vastu astuda. Leidke oma elu armastus ja liikuge selles suunas.\nKuidas vaimuhaigete inimestega kõige paremini suhelda?\nSee sõltub sellest, kes oled Sina, ja inimesest, kellega Sa suhelda soovid. On vaimuhaigeid inimesi, kes on kaotanud sideme reaalsusega nii tugevalt, et nad võivad olla ohtlikud iseendale ja teistele. Nende puhul on eriti oluline, et nad saaksid abi, mis nende tegutsemist piirab. Nende tegutsemisvõimet peab piirama ja piirid peavad olema paika pandud nii, et loodud piiratud vaimses ruumis saaksid nad kasutada oma meelt. Ühiskonnana on oluline leida kaastundlikud ja õiglased viisid selliste piirangute tagamiseks.\nTegelikult on see kingitus. Kui vaimuhaige inimene sooritab kuriteo või vigastab kedagi mingil muul moel, siis kuskil oma meeles on ta oma tegevusest teadlik ja tunneb piina samamoodi nagu terve inimene. Iga indiviidi meeles on mingi osa sügaval vigastamata ning see mõistab empaatiat, kogeb empaatiat ja saab haiget, kui teisel on valus. Ükskõik kui segamini inimese meel on, siis sügavam osa saab alati aru, et ta on kellelegi haiget teinud ja see traumeerib teda tugevalt. Enesele ja teistele ohtliku inimese tegevuse piiramine on kingitus ja ühiskonnas on äärmiselt oluline leida kaastundlikud ja õiglased viisid selle teostamiseks.\nSuhtlemiseks vaimuhaigete inimestega anname kõige olulisema üldise reegli, milleks on autentsus. Mitte kedagi, ei vaimuhaiget ega tervet inimest, ei teeni teesklemine, et Sa ei tunne seda, mida Sa parajasti tunned. Kui tunned ennast ebamugavalt, siis pole vaja säravalt naeratada ega rõõmu teeselda. Hoopis vingerda ja väänle veidi. Vaimuhaige jaoks on tegelemine kellegagi, kes on autentne, tähendusrikas kergendus. See ei tähenda, et Sind aitab kõigi emotsioonide jagamine või üle reageerimine, kuid ära püüa väljendada tunnet, mida Sa ei tunne. Ära teeskle rahulolutunnet, kui Sul seda pole. Ära teeskle rõõmsat meelt, kui Sul seda pole. Inimese, kes juba võitleb reaalsuse ree peale püsima jäämise pärast, võib ebakõla Sinus viia üdini segadusse. Kui vaimuhaigel inimesel on niigi raske püsida sotsiaalselt kokkulepitud reaalsuses, siis ebaautentsus süvendab signaalide sassi minekut veelgi. Selline üldreegel kehtib kõigile. On veel asju, mida vaimuhaigetega paremaks suhtlemiseks teha saab, kuid kõik nad põhinevad autentsusel. See on lähtekoht, mille me teile anname.\nOn veel üks asi, millest me teile rääkida soovime ja see puudutab kollektiivse tasandi suhet vaimuhaigetesse inimestesse. Vaimuhaigused on alati eksisteerinud ühe osana inimseisundist. Perekondades ja kogukondades on vaimuhaigeid olnud läbi ajaloo ning et neile jõudsalt edenemiseks ruumi anda, kohandasid perekonnad ja kogukonnad oma norme. Ühiskonnas, eriti lääneühiskonnas on toimunud nihe ning tööle keskendumine on pannud ühiskondi ennast aja jooksul ümber struktureerima. Loodud on avalik kogukond, kus töötajad on avalikud ja nähtavad ning mitte-töötajad on muudetud nähtamatuteks.\nMoodsates lääne ühiskondades ei kaasata alati noori inimesi, näiteks lapsi täiskasvanute maailma nii, nagu seda tehti minevikus. Kogukond, ühiskond lükkab kõrvale ka vanemad inimesed, kes on jäänud pensionile ja enam tööl ei käi. Sarnane dünaamika toimib ka nende suhtes, kellel on vaimuhaigus. Vaimuhaige ei suuda sageli raha teenida ning lähtuvalt teie ühiskondade toimimisfunktsioonidest jääb ta teistele koormaks. Sageli peredel, kellel pole ressursse – raha, kogukonna tuge ja teisi inimlikke ühendusi, mida on vaja vaimuhaige inimese aitamiseks, jääb viimaseks võimaluseks saata inimene ära asutusse, kus tema eest füüsiliselt hoolitsetakse.\nAja jooksul on vaimuhaiged inimesed kogukondadest isoleeritud ja kogukonnad on unustanud enda kohandamise mitmekesisuse jaoks ja mitmekesisuse kogemise. Te olete kaotanud paljude vaimuhaigete inimeste elutarkuse, loovuse ja õnnistuse. Samamoodi on see kaduma läinud laste ja eakate inimeste osas, keda ühiskondlikku ellu pole kaasatud. Et saaksite inimperekonnana jõudsalt edasi areneda, peate uuesti õppima eri tüüpi inimesi kaasama. Nende puhul, kes teie arvates on piiratud, te avastate, et nad pole mitte piiratud, vaid teist lihtsalt erinevad. Kui vaimuhaige inimene kogeb alternatiivreaalsust, siis võib seal mõnikord olla vaimne sõnum või vaimne tarkus. Ülim reaalsus on täidetud kõiki inspireerivate lugudega. Kahe reaalsuse vahel tantsides kogeb vaimuhaige inimene tihti alternatiivreaalsuse säravat huumorit. Neil inimestel on palju, mida jagada.\nÜhiskondlikul tasandil on vaja, et te kõik tõmbaksite oma fookuse ära sellise elu Ühiskondlikul tasandil on vaja, et te kõik tõmbaksite oma fookuse ära sellise elu ehitamiselt, mis muudab teid kõige tõhusamaks töötajaks. Selle asemel leidke võimalus elus tempo maha võtta ning võtke ruumi rääkimisele, kuulamisele ja suhtlemisele vanemate inimestega, väikeste lastega, vaimuhaigetega ja kõigi teistega, kes on omal moel mitmekesised. Tehke seda perekonnas, naabruskonnas ja oma igapäevastes toimetustes. See võib tähendada, et suhtlete inimesega, kes räägib teises keeles, kellel on teistsugused huvid, teistsugused võimed.\nToimumas on globaalne segunemine ning omavahelise ühenduse tugevnedes tagab see lõpuks inimperekonna pääsemise. See nõuab teilt aja maha võtmist ning selle asemel, et tähtsustada end sellise tegutsemise kaudu, mis defineerib teid töötajana või paneb teenima suuremaid isiklikke füüsilisi ressursse, on vaja hakata tähtsustama omavahelist seotust. See, mida igaüks kõige enam igatseb, on soov olla rohkem seotud kõigi kaasinimestega ning avanemist suure armastuse kaevuna, mis teie sees peidus on. Võta kiirust maha ja kasuta iga võimalust, et veeta ohutult aega vaimuhaigete inimestega. Ava oma süda ja mõistus järgneb talle.\n← LASTE LOOMUS\nINIMESTE VALGUSTUMISE PROTSESS →


Grata jätkab koostööd Tartu Ülikooliga — Grata tõlkebüroo | Tehnilised ja meditsiinitõlked\nGrata jätkab koostööd Tartu Ülikooliga tõlkebüroole kohandatud valdkonnaspetsiifilise masintõlkesüsteemi väljaarendamiseks. 2016. aastal arendusidee potentsiaali hindamiseks korraldatud pilootprojekti tulemused näitasid, et taolise tõlkemootori tõlkeväljundi kvaliteet on järeltoimetamise katsetamiseks piisavalt hea ning tõlkemootori edasine täiustamine ja peenhäälestamine annaksid soovitud tulemuse. Seega läheb Grata koostöö Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituudiga edasi kuni 2018. aasta jaanuarini jätkuprojekti „Grata masintõlkesüsteem“ raames.\nProjekti eesmärk on luua Gratale tema enda andmebaaside ja tõlkemälude põhjal valdkonnaspetsiifiline masintõlkesüsteem tehniliste tekstide tõlkimiseks inglise-eesti ja saksa-eesti suunal. Soovitud lõpptulemuseks on Gratale kohandatud masintõlkesüsteem, mille tõlkeväljundi kvaliteet on piisavalt hea töövoogu integreerimiseks, st masintõlgitud tekst on nii pädev, et selle järeltoimetamine võtab vähem aega kui teksti nullist tõlkimine.\nMasintõlke järeltoimetust on teenusena üha enam küsima hakatud, kuna tõlketööstus liigub juba aastaid masintõlke suunas. Sünteetilisel ja grammatiliselt keerukal eesti keelel on olnud selle trendiga tahes-tahtmata raskem kaasa minna kui suurtel analüütilisematel keeltel. Grata nägemuse järgi oleks selleks, et eestikeelse masintõlke järeltoimetamist tulevikus tõsiseltvõetava teenusena pakkuma hakata, vaja arendada tõlkespetsialistide ja tehniliste ekspertide abiga välja just selline tõlkemootor, mille jõudluse optimeerimise aluseks oleksid tõlkebüroo vajadused, keelepaarid ja valdkonnad – üldlevinud ja mittespetsiifilised tõlkemootorid tõlkebüroodele ei sobi, sest nende kasutamisega kaasnevad kõiksugused kvaliteedi- ja konfidentsiaalsusprobleemid. Kvaliteetse ja usaldusväärse väljundiga masintõlkesüsteem võimaldaks teatud tüüpi tekste, nt just tehnilisi juhendeid, kiiremini tõlkida, mis tähendaks tõlkebüroo klientide jaoks suuremaid mahte lühema tähtaja ja optimaalsema hinnaga ning tõlkebüroole endale suuremat produktiivsust.\nVahepealsed arengud eestikeelse masintõlke uurimises on nihutanud ka Grata projekti fookust. Kui pilootprojekti käigus katsetatud lähenemine oli fraasipõhine statistiline masintõlge, siis Tartu Ülikooli katsetused on näidanud, et neurovõrkudepõhine masintõlge tõotaks veelgi täpsemaid tulemusi. Seega on jätkuprojekti eesmärk kasutada just neurovõrkudepõhist lähenemist.\nProjekt suurendab ettevõtte tehnoloogiaalast teadlikkust, edendab töötajate teadmisi masintõlkest ja selle põhimõtetest ning kasvatab järeltoimetamises pädevate tõlkijate arvu Eesti tõlkemaastikul. Lisaks panustab see eestikeelse masintõlke arengusse ja edendamisse ning elavdab koostööd tõlkebüroode ja teadusasutuste vahel.\nProjekti toetatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi vahenditest 12 902.40 euro ulatuses.


Toiduainete hinnatõusu ralli hoog käis maha - Äripäev\nLiis Kängsepp 23. juuli 2008, 07:18\nTarbijaid ootavad eest õnnelikumad ajad,\nsest viimase paari kuuga on toiduainete ostukorvid odavnenud kõigis\njaemüügikettides. Märgatavam on langus piimakraami osas - kuu jooksul on veidi\nodavnenud enamik tooteid.\nTarbijaid peab meelitama\nSama öeldi ka Rimist ja Säästumarketist - viimastel kuudel on toidukorvi hind langenud pea 10 protsendi võrra. "Kindlasti on osaliselt aidanud üldine hindade tõus kaasa Säästumarketite kliendiarvu suurendamisele," sõnas Rimi ja Säästumarketi turundusjuht Evelin Mägioja.\n"Võib järeldada, et hindu jälgitakse ja soodsamate hindade pärast tullakse kauplusse."\nTootjad andku aga alla


Lasnamäelasi kutsutakse matkale tulevases Tondiraba pargis - Kesknädal\nLasnamäe linnaosavalitsus kutsub 3. oktoobril kell 13 elanikke jalgsimatkale tulevases Tondiraba pargis, et tutvustada pargis pesitsevaid taimi ja loomi ning pargi arendamise plaane.\nLasnamäe linnaosavanema Vladimir Sveti sõnul kujuneb Tondiraba pargist järgmisel aastal Lasnamäe põnevaim park, mis muutub tõmbekohaks kõikidele tallinlastele. Selle kontseptsiooni keskmes on unikaalse Tondiraba loodusliku koosluse säilitamine, kus on põimunud rabale, klindile ja paepealsele omased liigid.\n“Pargist kujuneb järgmine etapp Lasnamäe rohekoridorist – linnaosa loomisel planeeritud rohealast, mis kulgeb tulevikus Kadrioru pargist Pirita jõe ääreni. Et see vastaks võimalikult palju just kohalike huvidele, kutsume neid kaasa jalutama ja kaasa rääkima,“ kommenteeris Svet.\nTondiraba pargiks kujuneb ligi 27 hektari suurune roheala, mis asub Katleri, Tähesaju ja Alvari kvartalite ning Mustakivi tee vahel. Pargi ehitamine on kavandatud 2021. aastaks.\nMatka viivad läbi parkki arhitektid Heiki Kalberg ja Merle Karro-Kalberg, kes tegelevad pargi projekteerimisega, ning Lasnamäe linnaosavanem Vladimir Svet. Matk algab laupäeval, 3. oktoobril kell 13 Tondiraba jäähalli juures oleval parklal, kergliiklustee ääres. Matk toimub eesti ja vene keeles.


Nagu mis tahes tüüpi tarkvara või teenuse puhul, pole VPN täiuslik. Privaatvõrguühenduse kasutamisel võib tekkida mõni aeg-ajalt esinev probleem ja kõige masendavam on tõenäoliselt teie ühenduse jõudlusega seotud probleem. Mõnikord võib teie privaatühendus muutuda väga aeglaseks ja mõnikord võib juhtuda, et te ei saa ühendust privaatses võrgus asuvate teatud serveritega. Vahel võite VPN-iga ühenduse loomise ajal siiski oma tegeliku IP-aadressi paljastada.\nNeed probleemid ilmnevad enamikus VPN-teenustes ja sõltuvalt teenuse enda kvaliteedist võib see jääda mõneks ajaks fikseerimata või teenusepakkuja poolt selle kohe parandada. Sellise teenuse kasutajana peaksite teadma, et VPN-i toimivusprobleeme võivad põhjustada teatud tegurid. Teie VPN-i toimivust mõjutavad viis tegurit:\n1 1. Serveri ülekoormus\n2 2. Interneti-ühenduse häirimine\n3 3. Madala kvaliteediga serverid\n4 4. Tarkvara või rakenduste vasturääkivus\n5 5. Teie VPN-i kasutamise piirangud\n1. Serveri ülekoormus\nSee on teie privaatvõrguühenduse jõudluse languse kõige tavalisem põhjus. Kui sama serverit kasutab korraga liiga palju inimesi, on suur tõenäosus, et server sai kasutajate liiga paljude taotlustega ülekoormatud, põhjustades halva jõudlusprobleemi. Enamasti juhtub see tasuta VPN-teenustes, kus piiratud arvu servereid kasutab korraga liiga palju kasutajaid. Seetõttu ei soovitata teil kasutada tasuta VPN-teenust, kui soovite oma eravõrgu jaoks usaldusväärset jõudlust. Samuti on selle probleemi lahendamise viis tavaliselt erinevatele serveritele ümberlülitamine ja selle serveri kasutamine, millel on vähem kasutajaid.\n2. Interneti-ühenduse häirimine\nTeie tavaline Interneti-ühendus võib põhjustada probleeme ka teie privaatvõrgu toimivuses. Näiteks kui teie Interneti-signaali katkestasid mõned läheduses olevad seadmed, mis edastavad sama traadita signaali, võib see põhjustada Interneti-ühenduse probleeme. Nii hoides katkestatakse ka teie VPN-ühendus. Selle probleemi lahendamiseks on vaja kontrollida oma Interneti-ühenduse kiirust ilma VPN-i sisse lülitamata ja vaadata, kas kiirus ja jõudlus on aeglustunud. Seejärel saate oma ruuteri või traadita seadme taaskäivitada, kui leiate tavalise Interneti-ühenduse aeglustumise.\n3. Madala kvaliteediga serverid\nMadala kvaliteediga serverid on serverid, millel pole head riistvara spetsifikatsiooni, ja need serverid pole loodud töötama hästi kasutajate kõrgete taotlustega. Enamikul tasuta VPN-teenustest on madala kvaliteediga serverid, et minimeerida nende töökulusid, ja pealegi renditakse neid servereid tavaliselt välismaalt. Mõned odavad VPN-teenused kasutavad ka madala kvaliteediga servereid, et hoida oma kulusid madalal, et nad saaksid oma teenuseid odavalt pakkuda. Kui teie teenusepakkuja kasutab madala kvaliteediga servereid, on jõudlusprobleemi lahendamiseks ainus viis minna üle teisele VPN-i pakkujale, mis pakub serveri paremat töökindlust ja jõudlust.\n4. Tarkvara või rakenduste vasturääkivus\nTeie viirusetõrjetarkvara võib häirida teie VPN-tarkvara tööd, kui mõlemad peavad kasutama seadmest samu ressursse. Näiteks kui viirusetõrjetarkvara vajab igapäevast skannimist ja hooldust, mis nõuab pidevat Interneti-ühendust ja üsna suurt süsteemiressurssi, võib see põhjustada VPN-i ajutist aeglustumist. Kui soovite oma VPN-ühenduse sujuvat kasutamist, on alati parem ajutiselt keelata tarkvara või rakendused, mis võivad teie VPN-tarkvaraga vastuolus olla.\n5. Teie VPN-i kasutamise piirangud\nEhkki enamik lugupeetud VPN-teenuse pakkujaid ei anna teile VPN-i kasutamisel mingeid piiranguid, näiteks kiirusepiiranguid ja ribalaiuse piiranguid, võivad mõned teenusepakkujad teile need piirangud kehtestada. See kehtib eriti VPN-i pakkujate kohta, kes pakuvad oma kasutajatele tasuta prooviversioone. Tarkvara tasuta prooviversiooni kasutamisel on teie privaatühenduse kiirus tavaliselt piiratud ja tavaliselt on piiratud ka edastatavate andmete hulk. Nii et ärge imestage, kui teil on sellise teenuse kasutamisel palju aeglustumist. Selle probleemi lahendamise viis on kasutada ainult seda VPN-i pakkujat, mis ei sea teile VPN-i kasutamisel mingeid piiranguid maksimaalsele kiirusele ja andmeedastusele.\nNeed on 5 tegurit, mis mõjutavad teie VPN-i jõudlust. Oluline on neid tegureid mõista, et saaksite VPN-i probleemidele parima lahenduse leida alati, kui see juhtub. Pidage meeles, et kui soovite oma privaatvõrguühenduse jaoks parimat jõudlust, on teil alati soovitatav kasutada ainult kvaliteetset ja usaldusväärset VPN-teenust ning vältige tasuta VPN-tarkvara kasutamist..


„Võta või jäta“ jätkab kinoedetabeli tipus ja seljatab superkangelasi | EV100\n„Võta või jäta“ jätkab kinoedetabeli tipus ja seljatab superkangelasiAvaldatud: 02.10.2018\nEV100 filmiprogrammi raames valminud mängufilm „Võta või jäta“ on kolmandat nädalat järjest vaadatuim film Eesti kinolevis. Reimo Sagori kehastatava üksikisa lugu on praeguseks kogunud 40 762 vaatajat, millega on koht kätte näidatud näiteks valdavale enamikule Marveli kinouniversumi senisest 20 filmist. Film on Eesti ametlik parima võõrkeelse Oscari kandidaat.\nAllikas: filmi Facebooki leht\nFilmi evitaja Timo Dieneri sõnul jätkab „Võta või jäta“ kolmandat nädalat järjest kinoedetabeli tipus, seljatades üksteise järel superkangelasi.\n„Paistab, et üksikisa on tõepoolest võimeline kõigeks – Reimo Sagori õlgadel veetav lapsevanemaks kasvamise lugu on praeguseks meelitanud kinodesse rohkem vaatajaid, kui sellised linateosed nagu „Thor: Ragnarok“, „Galaktika valvurid“, „Galaktika valvurid, vol. 2“, „Tasujad: Ultroni ajastu“ ja „Must panter“. Paari järgneva päeva jooksul peaks „Võta või jäta“ paremust tunnistama ka näiteks ülipopulaarne „Doktor Strange“. Selle loetelu põhjal võib öelda, et igapäevaste olmeraskustega rassiv üksikisa on siinsetele kinokülastajatele sootuks südamelähedasem kui filmist filmi maailma päästvad Marveli superkangelased,“ kommenteeris Diener.\nFilm „Võta või jäta“ kuulub Eesti Vabariik 100 filmiprogrammi. Kokku valmib Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks viis mängufilmi, täispikk animafilm, kaks dokumentaalfilmi ja telesari „Pank“. Lähemalt saab filmiprogrammist lugeda SIIN.\nMeedia Tervis ja eneseareng Film ja foto