Lõvi — Looming\nKogumikust „Läbilööjalammas ja marukoer”\nKokkupandava lauakese taga kokkupandavatel presenttoolidel istusid mees ja naine ning sõid hommikust. Päike oli kerkinud üle kaugete madalate küngaste, mis tekitasid mulje, et Aafrika silmapiir on krobeline; taamal paistis puudesalk, puuoksad hoidsid oma taldrikukujulisi võrasid justkui pikkadel ettekandjanäppudel, oodates taevast arvet. Sööjate ees laiuv tasandik meenutas tavalist niitmata heinamaad, kuiva ja mätlikku, mis sulas kauguses küngastega ühte. Enamasti põlvekõrgune, ebaühtlane hein ulatus kohati vööni ja selles leidus rohkelt hajusaid põõsatutte, mis näisid iseenese raskuse käes laiali vajuvat. Kuuma kontinendi siinses osas oli kogu maastik toonitud tolmroheliseks, tuhmkollaseks ning luitunud pruuniks, muid värve ei hakanud kusagil silma. Ilm oli selge, tasandiku kohal hõljuv vine lisas paigale maalilisust, puude vahelt helkis vastu suure järve vesi.\nSööjad võtsid aeg-ajalt binokli ja uurisid tähelepanelikult ümbrust, kuid mingit elu või liikumist nad ei märganud. Nende neoonrohelise telgi taga algas võsa: suured hõredad põõsapuhmad, mille keskelt sirutusid kõrgemale tumedad kõverad puud. Sealsamas söögilaua lähedal seisis tumeroheline ja tolmune kandilise kerega Toyota džiip, numbrimärk mõlkis ja rattakoopad porised; esiotsa turvas jämedatest torudest raam. Autol olid tugevdatud klaasid, et metsloomad sealt läbi ei tungiks, ja selle katuses oli ruudukujuline, tugeva beežist presendist päikesevarjuga kaetud ava. Tegu oli tavalise turistimaasturiga, selliseid liikus rahvuspargis ringi sadu.\n„Väga kuum päev tuleb,” lausus umbes viiekümneaastane mees, kes vedeles toolil nii lõdvalt, nagu ei oleks tema keha tahke, vaid koosneks membraaniga ümbritsetud vedelikust. Mehel oli kandiline nägu, enesekindel ilme ja tõsine pilk, lohk tema oliiviõlist läikival raseerimata lõual meenutas John Travolta oma, peas oli tal laia äärega pruun nahkkaabu. Seljas kandis mees rebitud käiseotstega valget T-särki, mille rinnalt vaatas vastu tundmatu mehe habemes nägu, ning jalas olid tal kahvaturohelised põlvpüksid. Püüdnud kausikesest kaks rohelist oliivi hambaorgi otsa, pistis mees need rahulikult suhu. Toidukausside ja -topsikute vahel oli laual binokkel, märkmik, kaks paari päikeseprille ja väike fotoaparaat.\n„Aafrikas tuleb alati kuum päev,” lausus mehe vastas istuv sale, keskmiselt ilus naine, näol kustumatu sundnaeratus nagu sekretäril, kelle palk sõltub bossile meeldimisest. Naine oli umbes sama vana kui mees, tal olid kondised punaseks päevitunud õlad ja seljas käisteta khakikarva särk. Koltunud heinamaa värvi juuksed olid kukla taga patsi seatud. Naine istus toolil sirge seljaga ning tema rohelised silmad uurisid peaaegu vahetpidamata ja tähelepanelikult nende ees laiuvat maastikku, püüdes tabada vähimatki liikumist ja ennetada niiviisi võimalikke ohte. Võtnud taldrikult pooliku näkileiva, ajas naine väikese näpu õieli ja hammustas raginal.\n„Nii,” ütles mees, „mis loomad meil eile siis kirja said?” Ta torkas järgmise oliivi orgi otsa, pistis suhu ja mälus, seejärel sülitas kivi endale pihku ja viskas üle õla võssa. Mehe liigutused olid laisad, ta ajas käed laiali ja ringutas häälekalt, lutsutas paar korda hambavahesid, laskis sõrmedega nipsu ja sirutas matkasaabastes jalad laua all pikalt välja.\nNaine võttis laualt märkmiku ja tegi lahti. „Eile sai rist sebra, pühvli ja gaselli taha,” lausus ta ja hammustas jälle näkileiba. Leivapuru jäi kitsaste huulte külge kinni ja naine pühkis selle randmega ära.\n„Õhtul nägime kaelkirjakut ka,” ütles mees, „pane see ka kirja!” Naine võttis pliiatsi ja tegi, nagu kästud. „Ei tea, mis loom see öösel möirgas,” ütles mees. „Kui teaks, võiks hääle eest ka mingi madalama tärni ära panna.”\n„Need öised hääled olid ikka väga jubedad,” vastas naine, hammustas leiba ja pühkis huuli. „Eriti see plagin. Täpselt nagu oleks mingi jube kiskja mõnda väiksemat linnukest tapnud.”\n„Selline mulje jäi jah,” nõustus mees, võttis kausist oliivi, pistis suhu, sülitas kivi pihku ja viskas võssa. „Ikka päris kaua piinas seda linnukest, plagin kostis vahelduva eduga vaata et hommikuni.”\n„Õudus,” vangutas naine pead ja pistis viimase leivatüki suhu. Ta pani märkmiku käest ja vaatas lauakest enda ees. Süüa oli neil kõvasti, laual oli jupitatud baguette’i ja kuklikesi, poolikutest kirsstomatitest ja kanatükkidest salatit, Kreeka salatit, fetakuubikuid, mingit pähklitükikesi sisaldavat magusat pruuni löga, mis laua taga olijatele väga maitses, õhukesi, peaaegu läbipaistvaid lihaviile ja kuhi šokolaadimuffineid. Samuti oli neil palju juua: jääanumas leidus õhtust üle jäänud šampanjat, laual olid apelsinimahla- ja jääteepakid, suur pudel vett ning punane kohvikann. Mees võttis oliivi, pistis suhu, sülitas kivi pihku ja viskas üle õla. Kõrgest heinast põõsaste alt kostis urahtus. Mees ja naine vaatasid ehmunult sinnapoole ja siis hakati nendega rääkima.\n„Kuule, vend,” lausus heinast keegi nii madalal ja kähiseval häälel, nagu oleks ta öö läbi pummeldanud ja laulnud. „Lõpeta see loopimine ära ükskord!”\nLaagriplatsil valitses kümmekond sekundit vaikus. Mees ja naine jõllitasid teineteisele kangestunult otsa, ühel käes hambaork selle otsa torgatud oliiviga ja teisel kukkel. Mehe kehast oli kogu lõtvus kadunud, ta ajas end toolil sirgu ja vedas jalad laua all kokku. Naise silmist paistis hirm ja ta heitis pilgu auto poole, justkui lootnuks sealt häda korral abi saada. Ebamugavust tundes pani mees oliivi ettevaatlikult kaussi tagasi, võttis laualt rohelise salvrätiku ja puhastas aeglaselt näppe.\n„Vabandust,” lausus ta võsa poole vaadates viisakalt. „Mis te ütlesite?” Ta ei rääkinud kõvasti, sest võõras hääl oli kostnud päris lähedalt, kõige rohkem seitsme-kaheksa meetri kauguselt.\n„Ma räägin, et ära loobi mulle neid limaseid kivikesi laka sisse,” lausus kähe hääl. „Kas sina tuled neid pärast välja noppima või?”\n„Vabandust,” ütles mees uuesti. „Ma ei teadnud, et keegi siin heina sees on. Rohkem ma oliive ei söö.”\n„Söö aga söö oma oliive,” turtsus hääl, „keda see huvitab. Ära ainult kividega teisi loobi, siis on kõik tibens.”\nMees ajas alahuule rulli ja silmitses mõtlikult kõrget heina, põõsaid ja kuivanud puutüvesid, püüdes näha, kellega ta räägib, või vähemalt aru saada, kust hääl täpsemalt tuleb. Pööranud pilgu naise poole, kehitas ta vaevumärgatavalt õlgu, naine kehitas vastu ja pani kukli tasakesi lauale, justkui kartes, et ka see liigutus võib võsas olijat häirida. Mees köhatas. Heinast köhatati vastu. Mees vaatas jälle naise poole, see kehitas uuesti õlgu ja sundnaeratus tema näol tõmbus virilaks. Nipsutanud paar korda hääletult näppe, jäi mees mõttesse. Lagendiku ja kaugete küngaste pool laius tühjus, üle nende pea lendas vaiksel vurinal kolm pisikest kollast lindu. Naine tõusis, tõstis oma tooli mehe oma kõrvale ja istus uuesti. Mees asetas käe julgustavalt tema põlvele.\n„Miks te seal heinas olete?” küsis naine arglikult.\n„Aga kus ma siis olema peaksin?” küsis hääl vastu.\n„Väga imelik,” sosistas naine mehe poole kummardudes. „Milline hääl! Täpselt nagu Antil, kui tal see refluks oli.”\n„Mis pagana refluks?” sosistas mees vastu.\n„Noh, kui tal seda maohapet üles ajas. Hape kahjustas kurku ja hääl läks kähedaks.”\n„Ei ole sellel seal põõsas mingit refluksi. Jõi lihtsalt hommikuni võib-olla.”\n„Me oleks kuulnud, kui keegi oleks võsas joonud,” väitis naine vastu. „Äkki sai inimene öösel külma.”\n„Mis te susserdate seal?” küsiti võsast järsult ja naine võpatas. Ta köhatas ja pakkus ebalevalt: „Ehk tulete ja joote meiega tassi kohvi? Saate sooja. Meil sai just valmis.”\n„Seda löga ma ei joo,” ütles hääl tuimalt.\n„Aga ehk soovite tüki eilset baguette’i?” ei jätnud naine. „Ega meil on šokolaadimuffineid ka.”\n„Ei, aitäh,” vastati heinast. „Ma söön ainult liha.”\n„Meil on kana-tomatisalatit ja lihaviile.”\n„Kas kana on salati sees toores?” küsis hääl veidi elavnedes.\n„Toores!?” hüüatas naine. „Ei ole toores, ikka praetud, või mis ta ongi.”\n„Aga need viilud? On need toored?”\n„Ei,” vastas naine, mispeale kostis põõsast pettunud mühatus.\n„Siis ma ei taha.”\nMees napsas hambaorgi jälle näppude vahele, torkas selle otsa oliivi ja pistis suhu. Naine tõusis, võttis kõheldes punase kohvikannu ja valas joogi tassidesse. Otsinud korvist kaks kooretopsikest, avas ta need ja lisas koore kohvile. Kusagilt kostis hirnumist, mis tähendas, et läheduses viibib sebra.\n„Mis te teete seal heinas?” küsis mees.\n„Pikutan,” vastas hääl.\n„Miks just heinas?” küsis naine ja rüüpas ettevaatlikult kohvi, püüdes huuli mitte ära kõrvetada.\n„Aga kus siis?” küsis hääl vastu. „Kus mujal peaks üks metsloom pikutama kui mitte heinas?”\n„Ei, ei,” lausus naine ja puhus kohvi peale. „Ma mõtlesin, et teie. Miks teie seal põõsas olete?”\n„Ma olen sellepärast põõsas, et ma olen lõvi,” vastas hääl rahulikult, seejärel kostis haigutamise häälitsus.\nNaine vaatas mehele otsa ja kehitas õlgu. Mees kehitas vastu.\n„Nimi vist,” sosistas ta naisele, valjusti aga ütles: „Väga meeldiv, meie oleme Selipid. Viktor ja Aini.”\n„Tore kuulda,” öeldi võsast emotsioonitult.\nViktor ja Aini vaatasid jälle teineteisele otsa, raputasid vaevumärgatavalt pead ja kehitasid õlgu. „Ei tea, mis lõvijuttu see mees ajab?” sosistas mees. „Täitsa arusaamatu.”\n„Äkki ei ole ka aafriklastel eesnime nagu Brasiilia jalgpalluritel,” pakkus naine ja kergitas kulme. Tema naeratus oli peaaegu kadunud.\n„Kurat seda teab,” sosistas mees. „Vabandust,” lausus ta valjusti ja tegi naisele silma. „Ega te ei oska öelda, kus siin seda surnud looma ja püssiga pilti teha saab?”\n„Mis pilti?” küsiti heinast.\n„No nagu need netis levivad igasugused. Et inimesed kükitavad mõne surnud looma taha maha, toetavad püssi looma peale ja siis tehakse pilti. Me tahaks endale ka ühte sellist Aafrika reisi mälestuseks.”\n„Hm,” mühatas hääl. „Ma saan aru, et sellise pildi eelduseks on mõne surnud looma olemasolu?”\n„No siis peate endale mõne surnud gnuu või gaselli muretsema, muud kunsti pole siin midagi. Pärast kükitage tema taga nii palju kui kulub.”\n„Gnuud ja gasellid on väga väikesed,” pistis naine vahele. „Me tahaks ikka seda buffalot või elevanti.”\n„Mis pagana buffalot?”\n„Pühvlit,” ütles mees, aga naine küsis:\n„Ja kuidas me üldse muretseme endale selle surnud looma? Kas neid müüakse keskuses või saab kuskilt üürida?”\n„Müüakse keskuses?” küsis hääl imestunult. „Üürida? Surnud loomi?”\n„Nojah,” vastas naine, „nagu muid suveniire müüakse.”\n„Ei,” ütles hääl võsast valjusti ja irooniliselt, „surnud loomi ei müüda ega üürita keskuses nagu muid suveniire. Te peate ikka ise mõne looma maha laskma, kui teil laipa on vaja.”\n„Mis mõttes maha laskma?” küsis naine ärritusega ja vaatas mehele kortsus kulmul otsa. „Meie? Püssiga?”\n„Ei, närimiskummiga,” lausuti põõsast tasakaalukalt, mispeale naine korraks eriti pingesse läks, kuid kohe rahunes ja oma sundnaeratuse näole manas, olgugi et tema põsesarnad tõmblesid.\n„Närimiskummiga,” sosistas ta mehele ja pööritas silmi.\n„No ma võiksin mõne looma maha lasta küll,” lausus mees ja viskas oliivi efektse kaarega suhu, „sest noorena käisin ma sõjaväes, kus seda tööd sai ikka harjutatud. Ainult normaalset püssi oleks vaja, kindlasti optilise sihikuga.”\n„Ah, ära aja plära!” hüüatas naine. „Sina hakkad nüüd kedagi siin maha laskma! Lolliks läksid või? Miks sa peaksid loomakestele liiga tegema?”\n„Niisama,” lausus mees ja sülitas oliivikivi maha. „Lihtsalt, et oleks näha, kelle võim kellest üle käib. Ja muidugi, et oleks, mille taga kükitada.” Mees tõusis püsti, pani käed puusa ja silmitses hoolikalt võsa. Ühes hõredama heinaga kohas nägi ta midagi tuhmkollast, kuid ei osanud arvata, mis see olla võiks. Istunud tagasi, võttis ta suhkrutüki ja sulpsatas kohvisse, segas seda pisikese plastlusikaga, kissitas silmi ja jõi.\n„Nägid midagi või?” küsis naine sosinal.\n„Mingit karvapusa ainult,” vastas mees.\n„Kas te olete muidu kohalik?” küsis naine valjusti. Võsas mõeldi natuke aega.\n„Nii ja naa,” ütles hääl. „Ma sündisin siit ikka vähe eemal, Kampalas.”\n„Kampalas!” hüüatas naine. „Nii vahva, me just olime seal mitu päeva. Kus kandis te elasite?”\n„Kesklinnas,” vastas hääl. „Tsirkuses.”\n„Tsirkuses? Nii põnev. Kas te töötasite seal?”\n„Ei, ma lihtsalt kasvasin seal koos inimlastega üles.”\n„Mis mõttes koos inimlastega?” küsis naine ja võttis laualt šokolaadimuffini. „Kes te siis ise olete?”\n„Hm,” mühatati võsas rahulolematult. „Me ju rääkisime juba sellest. Ma olen lõvi.”\n„Lõvi?” kordas naine arusaamatuses. „Mis mõttes lõvi? Kas nagu see Pele, nii või?”\n„Ise olete Pele,” vastati põõsast turtsakalt. „Ma olen lõvi, see loom, see kiskja, kes närvi minnes inimestele kallale kargab. Nii et vaadake parem ette!”\n„Täielik jura,” sosistas Viktor Ainile, kes jälle vaid õlgu kehitas.\n„Äkki on see mingi mäng?” pakkus ta.\n„Mis kuradi mäng?”\n„Ma ei tea. Äkki on kellelgi poissmeheõhtu või käib mingi rollimäng. Või siis lollitatakse meid mõne telesaate tarvis.”\n„No olgu,” ütles mees, muigas ja noogutas enesekindlalt. Ta võttis päikeseprillid ja pani ette. „Eks mängime siis kaasa, vaatame, kaua see pull käib siin.”\n„Peaasi et me ennast lolliks ei lase teha,” ütles naine ja mees noogutas.\n„Vabandust,” ütles ta valjusti. „Kui te lõvi olete, kuidas te siis rääkida oskate?”\n„Ma oskan rääkida, sest ma kasvasin üles koos inimlapsega ja imelikul kombel hakkas õpetus mulle sama hästi külge kui talle. Vastsündinud inimene ja vastsündinud lõvi on ühtviisi loomad, alles õpetus ajab nende arengu lahku, nii et ühest saab arukas olend, aga teine jääb mõistusetuse sohu sumpama. Tuletage oma lapsepõlve meelde! Kõiki neid käske ja keelde, õpinguid ja aretusi, peaaegu kakskümmend aastat! Et lõpuks saaks teist midagi. Kakskümmend aastat tööd, et saada inimeseks — see kõlab uskumatult! Alguses imikuõpetuse periood, edasi lastesõim, lasteaed ja eri sorti koolid. Peab ikka vintske toorik olema, eks ole? Hariduse ränkraskel kärul lükatakse inimlaps loomabeebist eemale, aga sedapuhku istus juhtumisi loomgi kärus.”\n„Mnjaa,” pomises Viktor ja uuris üle päikeseprillide võsa, püüdes heinas kõnelejat silmata, kuid asjata. „Lugu kisub ikka vähe ulmeliseks kätte. Raske on uskuda sellist asja.”\n„Aga mis seal rasket on?” küsis hääl ärritunult. „Ma ju räägin teile, et vastsündinud inimene ja loom on võrdsed. Lõvi- ja inimtoorikuga nähti täpipealt ühtmoodi vaeva, mind lükati selles niinimetatud õpetusekärus inimese, mitte looma poole. Kui ma tegin midagi loomalikku, näiteks urisesin, siis sain laita, kui aga inimlikku, näiteks lalisesin, siis kiita. Mulle korrutati ikka ja jälle sõnu „emme”, „issi” ja „lamp” ning ühel hetkel laususingi ma oma esimese sõna, ja isegi varem, kui seda tegi mu kaaslane inimlaps.”\n„Mis teie esimene sõna oli?” küsis Aini vahele.\n„Liha,” vastati võsast.\n„No muidugi,” sosistas Viktor naisele, noogutas ja naeratas irooniliselt. „Mis teie kaaskasvandiku nimi oli?” küsis ta valjusti ja viisakalt.\n„Mu kasvukaaslane, imik naaberhällis, kellega me emarinda jagasime, oli väike tõmmu poisike nimega Teofilo Sergis, keda hakati juba üheaastaselt köielkõndijaks treenima. Olen tagantjärele mõelnud, et võib-olla sisaldab inimpiim mingeid mõistusepisikuid — hea oleks, kui teadlased seda uuriks, siis saaks tulevikus loomi lihtsama vaevaga inimesena käivitada.”\n„Väga huvitav lugu,” ütles mees, lükkas päikeseprillid laubale, rüüpas kohvi ja muigas naise poole vaadates. „Ühesõnaga — te ütlete meile, et te olete mõistusega loom?”\n„Jah,” vastas võsast tõsine hääl. „Seda ma teile tõepoolest ütlen.”\n„Mulle tuletab see kõik väga Mowglit ja Tarzanit meelde,” ütles Aini ja võttis uue muffini.\nPõõsastes naerdi. „Loba! Kas teie tõesti usute, et loomade seas üles kasvavale inimesele vupsab ühtäkki mõistus iseenesest pähe? Kust kohast see mõistus siis õige tuleb? Seeneniidistikust või? Dattel õpetab lapsele korrutustabelit või? Vastsündinute nutikuseseemet tuleb kasta mõistuseveega. Mõistusevett on aga ainult inimestel, kes annavad ämbrit põlvkondade ahelat pidi isalt pojale edasi, metsa loomade sekka selle ahela ots ei ulatu. Tarzan ja Mowgli on pettus, teile on näkku valetatud. Loomade juurde sattunud inimbeebi nutikuseseeme kuivab ja temast saab tavaline ahv. Minu arukusetõusmeid kasteti aga ohtralt nagu sooja dušiga ja nii mu mõistus lahti läkski.”\n„No on see alles põnev teooria,” ütles Viktor, hääles sarkasm, mis ei jäänud lõvil tähele panemata.\n„Miks ta siis põnev ei ole,” torgati heinapuhmast järsult. Viktor tahtis midagi pehmendavat öelda, kuid lõvi ei lasknud. „Muidugi,” jätkas ta juba häält tõstes, „Tefi sai puhtalt kehaliste eelduste tõttu meie klounidest vanematelt mitmekülgsemat õpetust kui mina. Näiteks ei õppinud ma eales noa ja kahvliga sööma, kuid loomingus ja tähestikutundmises olin väga kõva, vaat et kõvemgi kui Tefi.”\n„Vabandust,” segas Aini järsku vahele. „Mis loom see Tefi oligi, ma ei pannud enne tähele?” Ta pühkis käed salvrätikusse puhtaks, kallas topsi vett ja jõi.\n„Loom?” küsiti heinast üllatunult. „Tefi on inimene. Kas te siis üldse aru ei saa, millest ma räägin? Mind, lõvi, kasvatati üles koos inimlapsega. Meid kasvatati nagu vendi, nagu kaksikuid, armastusega.”\n„Vabandust,” ütles Aini ja punastas. „Me kuulame küll. Aga miks looma ja last koos kasvati?”\n„Sest elus juhtub igasuguseid asju. Klounid lihtsalt leidsid mind Kampalast, Serumaga tänava prügikastist mädanenud banaanikoorte laari alt. Ma olin seal kärnase ja näljasena vääksunud, kui nad mööda läksid. Nad nägid mind ja võtsid kaasa.”\n„Ja miks nad teid siis tsirkusesse viisid, mitte loomade varjupaika?”\n„Loomade varjupaika?!” hüüatati heinast. „Kas te olete peast põrunud või? Siin mahajäänud maailmanurgas kehtib põhimõte, et looma ainus varjupaik on surm. Mind viidi tsirkusesse, kus algas kohe intensiivne imetamine ja inimeseõpe; peas mul tihtipeale krudises, see oli märguanne, et nutikuseseeme ajab võrseid. Ma joonistasin beebina nii ilusaid abstraktseid palme ja sebrasid, et tsirkusedirektor käis mu töid isiklikult vaatamas. Areng oli kiire, kuid mingil hetkel sain ma aru, et kõrgharidus jääb minu puhul ära.”\n„Noh, kuidas siis nii?” küsis Viktor püüdlikult irooniat varjates vahele.\n„Ajafaktori pärast,” vastas lõvi ja heinast kostis vali mütsatus.\n„Mis juhtus?” küsis Aini ehmunult.\n„Külge keerasin,” vastas lõvi. „Inimene läheb ülikooli umbes kahekümneaastaselt, aga lõvid kõigest nii kaua elavadki, kui hästi läheb. Mu aktiivse õppimise ja lahtise pea faas sai kahetsusväärsel moel otsa umbes viiendal eluaastal, edasi oli juba kangutamine ja kustuvas tules roobiga sobramine. Mu haridus jäi poolikuks.”\n„Jäi poolikuks!” hüüatas Aini emotsionaalselt. „Jutu järgi olete küll väga tark.”\n„Tark?” küsis lõvi. „No eks küsige mult näiteks ringi pindala valemit!”\n„Nooh,” naeratas Viktor, tegi naisele silma ja torkas oliivi orgi otsa. „Mis on ringi pindala valem?”\n„Ma ei tea,” vastas lõvi. „Näete nüüd!”\n„Aga ega meie ka ei tea,” ütles Viktor ja hakkas naerma, Aini ühines temaga.\n„Muidugi oli pea puitumine mulle väga ebameeldiv üllatus,” jätkas lõvi, kui naer vaibus. „Sest me olime Tefiga planeerinud nagu paarishärjad haridusteed pidi kõrgemate väärtusteni pürgida. Ülikoolid, doktorantuurid, särgid-värgid.”\n„Teie jutt kõlab nii usutavalt,” ütles Aini kaastundega ja valas endale veel kohvi. „Kas olete kindel, et te kohvi ei soovi?”\n„Nojah siis,” ütles Aini järgmist muffinit pehme paberi seest välja harutades.\n„Aga need teised loomad?” küsis nüüd Viktor, oliiv suus. „Mis nendega on?”\n„Mis teised loomad?” küsis lõvi närviliselt vastu. „Ja ärge rääkige täis suuga!”\nViktor neelatas, midagi läks talle kurku ja ta hakkas köhima. „No need teised, tavalised loomad, kellel mõistust peas ei ole,” ütles ta, kui jälle rääkida sai. „Need ei mõika mitte miskit? Lihtsalt lihastega jahukotid, jah?”\n„See on tavaline, et inimesed loomi debiilikuteks peavad,” öeldi heinast. „Aga asi pole kaugeltki sedaviisi. Loom näeb maailma ja tunneb tundeid sama selgelt kui inimene, aga ta lihtsalt interpreteerib kõike madalamal astmel. Mida ütlevad teile tuumafüüsika valemid — käed vajuvad jõuetult külgedele rippu, kas pole? Täpselt nii näeb loom aabitsat. Ta näeb kukke, ta näeb A-tähe kujutist, aga ta ei näe neil mingit mõtet.”\n„Valemite ees saab inimene aru, et ta ei saa midagi aru,” vastas Viktor, „aga aabitsa ees seisval loomal pole aimugi, et aabitsas üldse on midagi, millest aru saada.”\nÜle vestlejate pea lendas loperdades valge lind otsekui tuule käes lahti vajunud paberlennuk. Kaugusest kostis taas heledat hirnumist, sekka ka madalat möirgamist. Võsas jäi vaikseks, Aini ja Viktor tõusid püsti ja jõllitasid lagendiku poole, kus ei olnud aga midagi näha. Viktor võttis binokli ja tõstis selle silmile. Ta uuris mõnda aega silmapiiri, aga see oli ühtlaselt vinesse mattunud.\n„Te vaatate lagendiku poole, aga tegelik oht varitseb teid hoopis siin põõsatutis,” ütles lõvi.\n„Mis oht?” küsis Aini valvsalt ja astus paar sammu tagasi, et laud jääks tema ja võseriku vahele.\n„Siin puu otsas magab üks hea tümikas püüton,” vastas lõvi. „Aga ega ta praegu teile kallale ei tule. Öösel, jah, siis oleks võinud küll allaneelamiseks minna, aga loodetavasti oleksite teineteist ära päästnud.”\n„Ega püüton siis inimest alla ei neela!” hüüatas Aini, aga Viktor jäi tõsiseks.\n„Ajalehes kirjutas, et võib neelata küll,” lausus ta binoklit langetades. „Minu arust Indias või kuskil neelati hiljuti üks joodik alla ja kas seda ei teinud just püüton.”\n„Neelab, neelab,” kinnitas ka lõvi rahumeeli. „Püüton neelab vabalt inimese alla. Kui tahab. Ja miks ta ei peaks tahtma? Aga ma hoian tal praegu silma peal, ja kui ta liikvele läheb, annan teile teada.”\n„Aitäh,” ütles Aini viisakalt.\n„Palun,” vastas lõvi ja vaikis veidi. „Muide, ega kuskil lõvisid ei paista?” küsis ta siis.\n„Ei,” vastasid mees ja naine nagu ühest suust. „Lagendik on täiesti tühi.”\n„Jumal tänatud,” ohkas lõvi. „Jumal tänatud!”\n„Miks te lõvisid kardate, kui te ise lõvi olete?” küsis Viktor ja noogutas Ainile sellise näoga, nagu paljastaks ta kohe petise.\n„Ikka mõistuse pärast,” ütles lõvi ja ohkas veel kord. „Ilma selleta oleks mul tegelikult kergem.”\nAini uuris kahtlustavalt läheduses kasvavaid kiduraid puid. Need olid põõsaste vahele eksinud üksikud kõverad jändrikud, vintsked ja haralised. Küllap oleks ta madu näinud, kui oleks osanud vaadata. Viktor pani binokli lauale ja andis Ainile märku, nad haarasid laual nurkadest ja tõstsid selle kõige täiega võsast mitu meetrit kaugemale. Seejärel võtsid nad toolid, viisid laua juurde ja istusid. Aini sirutas käe uue muffini järele, Viktor noppis orgi otsa oliivi.\n„Mis häda teil selle mõistusega siis on?” küsis mees. „Mõistus on ju hea.”\n„On hea ja ei ole ka,” vastati heinast. „Kui mul mingisugune pilt juba kujunema hakkas ja ma mõistsin, mis asi on vabadus, pidin tahtmatult ka lõvisusele mõtlema.”\n„Lõvisusele?” küsis Aini, kui oli suu hoolega tühjaks mälunud. „Mis see on?”\n„Kust te pärit olete?” küsis lõvi vastu.\n„Eestist,” vastas Aini.\n„Tore,” ütles lõvi. „Siis ma küsiks, mis on eestlus?” Aini tahtis vastata, kuid lõvi ei lasknud ja rääkis edasi. „Ma hakkasin lõvisusele mõtlema ja oli selge, et liigi esimese mõistusekandjana tuleb mul kanda ka vastutust. Ma võin aluse panna lõvide mõistuseahelale ja saada selle esimeseks lüliks, kes hoolitseb teiste nutikuseseemnete eest ja ulatab siis mõistusevee ämbri edasi järeltulijale. Seda taibanud, otsustasin tsirkusest põgeneda, sest seal taheti mind, maailma esimest mõistusega looma ja üldse Kristuse mastaabis selli, panna krosside eest rahvale kukerpalli tegema. Ma usaldasin oma ema, kloun Megapekki väga ja rääkisin plaanist talle. Meie vestlus oli pikk, südamest südamesse, pisaradki ei puudunud. Varsti tõigi ema mu savanniservale, sasis veel viimast korda lakka, istus siis õhupallilogoga autosse ja sõitis tagasi Kampalasse. Rohkem pole ma teda näinud.”\n„Nii kurb,” ütles Aini ja pühkis suud. Ta oli söömise lõpetanud, istus, käed süles, ja kuulas. Naeratus ta näol oli kustunud.\n„On jah kurb,” ohkas lõvi. „Ma saabusin savanni sooviga toota kutsikaid, ohtralt kutsikaid, et neile mõistus pähe panna, aga ma ei teadnud, mis on minu osa selles. Seksuaalkasvatuseni me Tefiga veel ei jõudnud ja loomariigis pole kellelgi õrna aimugi, mis põhjustel nad poegivad.”\n„Kuidas nii?!” hüüatas Aini. „Kas loomad siis ei tea, kuidas järglasi saadakse?”\n„Muidugi mitte. Ükski loom ei oska seksimist poegadega seostada. Üldiselt arvatakse, et kutsikaid saadakse juhuslikult nagu kirpe. Isased taplevad mõnu nimel, aga see, et emane hiljem poja saab, on kõigile ootamatu.”\n„Täiesti uskumatu!” hüüatas Aini. „Aga see seos on ju nii loogiline.”\n„Loogiline?” tõstis lõvi heinas häält. „Kui te maiustate täna siin Aafrikas muffinitega ja teie Eesti koju tuuakse üheksa kuu pärast seinakapp, kas see on loogiline? Seos seksi ja laste vahel on nii hästi ära peidetud, et ilma mõistuseta loom ei tule selle peale eales. Isasel loomal ei ole aateid, ainult tung, teda ei huvita järeltulevad põlved, pärand ja vereliini edasikandmine. Loomaisa arvates toob loomaema poegi ilmale omal algatusel, seetõttu peetaksegi poegi üksnes emade asjaks.”\n„Väga põnev seksuaal-teoreetiline arutelu,” ütles Viktor kohvi rüübates.\n„Väga õige,” oldi põõsas nõus. „Arutelu on puhtalt seksuaal-teoreetiline, sest praktika jäi minu puhul ära.”\n„Jäi ära?!” hüüatas Aini jälle. „Te ei saanudki poegi?”\n„No vaadake, üldiselt käib asi metsas lihtsalt. Isane ei tunne valehäbi, hakkab aga pihta, ei pelga ega punasta, ei põe suhtlemishäireid ja nii edasi. Minu mõistus aga ähmastas mu instinkte, mul oli savanni saabudes ühes käes viisakuse- ja teises kultuuriportfell ning mul oleks olnud väga piinlik kohe iharalt laamendama kukkuda. Seega püüdsin ma asja soliidselt ajada, kuid lõviemandatele lillede ja tordiga lähenemine oli ränk viga.”\n„Lillede ja tordiga?!” küsis Viktor. „Kust te siin savannis tordi võtsite?”\n„Või nii!” hüüatas lõvi kaeblikult. „Või see huvitab teid! Tordi päritolu on siinkohal täiesti ebaoluline. Ent kui torti lõviemandad veel mingi piirini tunnistasid ja seda süüa lätsutasid, siis lill kui selline pani kogu mu ettevõtmisele täieliku põõna.”\n„Lilled on naistele ju ikka meeldinud,” ütles Viktor ja naeratas Ainile ühe suupoolega.\n„Jah, aga näib, et lille nautimiseks läheb jällegi mõistust tarvis. Kui lõvi hakkab lille nuusutama ja silmi pööritama, siis läheb tal haprasti. Teised lõvid arvavad, et ta on haigeks jäänud, ja seetõttu aetakse ta minema või murtakse maha. Õhkajatel pole loomariigis kohta, üksnes praktika, praktika, praktika, nüri meel ja robustne jõud on tähtis. Romantika on loomade arusaamises samasugune haigus nagu inimestel on läkaköha.”\n„Äkki soovite siiski lihalõike?” küsis Aini. „Ma hakkan vist vaikselt lauda kokku panema, aga kui te tahaksite midagi, siis…”\n„Ei,” ütles lõvi järsult. „Otseselt mind lillede tõttu muidugi maha ei löödud, aga emased põlgasid ära küll. Samuti oli viga randmekatega edvistamine.”\n„Mis randmekatega?” küsis Viktor huvitatult ja heitis pilgu heina poole.\n„Ma kandsin ju tsirkusest lahkumisest saadik käppade otsas randmesoojendajaid nagu korvpallurid,” vastas lõvi.\n„Kandsite randmekaid?!” hüüatas Viktor. „Nagu korvpallurid!”\n„Jah,” ohkas lõvi. „Välimusega eputamine on ju loomamaailma lahutamatu osa. Kes tahab sugu teha, peab hea välja nägema, sest ega naised su pea sisemuses leiduvaid kõrgemaid väärtusi väljastpoolt ei näe. Lõviemandad tahtsid, et ma nende pärast teiste isastega võitleks, aga minu arusaamist mööda oli see labane ja madal. Seega panustasin ma lillede ja tordi kõrval randmekatele, ent lõviemandad ei kergitanud nende peale kulmugi. Soovimata tõde väänata, ütlen otse, et need lõviemandad on õieti ühed lihakäntsakad, ei muud. Minu uudsus ja kombed ei mõjunud neile. Lilled, tort ja randmekad tegid minust koloonia silmis vääraka, ja väärakaga ei tee keegi sugu. Enda arust olin ma romantik, kuid lõvide arust vaimuhaige. Mind peksti karja juurest minema ja minust sai lindprii.”\nKusagilt kostis mootorimürinat ja lõvi jäi vait. Viktor ja Aini tõusid laua tagant püsti ja vaatasid ringi. Mürin valjenes ja peagi rappus eemalt põõsaste tagant välja lahtine, kaitsevärvi laiguline džiip, milles istus neli tõsist püssidega meest, kaks musta ja kaks valget, kõigil ees tumedad päikeseprillid, peas nokkmüts ja seljas luitunud T-särk. Auto peatus Viktori ja Aini juures, selle üleskeerutatud tolm vajus lauakese toidule. Aini püüdis päästa, mis päästa andis, ja pistis muffinikausi ja saiad, salati ja lihalõigud kiiruga piknikukorvi, näol kustumatu naeratus. Viktor viskas veel ühe oliivi suhu ja torkas hambaorgi särgivarruka külge, nagu läheks tal seda hiljem vaja. Neli päikeseprillidega nägu silmitsesid meest ja naist tuimalt, siis avas üks neist suu.\n„Hei,” ütles autoroolis istuv kitsaste vuntsidega valge mees karmilt ja suretas mootori. „Kuidas läheb?”\n„Tänan küsimast, hästi,” vastas Viktor viisakalt ja noogutas. Ta astus tolmu seest välja ja jäi ootama, et see hajuks.\n„Ega te siin ühte üksikut isalõvi pole kondamas näinud?” küsis autojuht, võttis prillid eest ja nühkis neid särgiserva. Tal olid väikesed tumedad ja veidi kõõrdis silmad. Ülejäänud autosolijad istusid liikumatult, püssid kabapidi maha toetatud, torud taevasse sihtimas. Põõsast kostis tss! ning kõik vaatasid sinnapoole.\n„Mis see oli?” küsis autojuht, kuid juba osutas tagaistmelt ühe mehe käsi puu poole.\n„Püüton on puu otsas,” lausus ta.\n„On jah,” vastas juht, pööras pilgu jälle Viktori ja Aini poole ning pani puhastatud prillid ette. „Noh?”\n„Üksikut lõvi pole küll näha olnud,” vastas Viktor, kes oli lõvi hoiatusest aru saanud. Ja ega ma ei valeta, mõtles ta, sest küsiti ju, kas me oleme üksikut lõvi NÄINUD, aga seda me ei ole. On ainult võsa, jutt ja väide, et meiega vestleb lõvi. Loomulikult olekski olnud veider võõrastele, täiskasvanud ja täie mõistusega inimestele öelda, et heinas pikutab mõistusega loom. „Mis lõvi see õieti on?” küsis ta.\n„Haige loom,” vastas juht kuivalt, toetas küünarnuki istme seljatoele ja sülitas maha. „Me peame ta kiiremas korras kätte saama, enne kui ta teisi nakatab.”\n„Mis haigust ta põeb?” küsis Aini natuke liiga uudishimulikult ja mehed vaatasid kahtlustavalt tema poole. Aini naeratas neile oma lõpmatut naeratust.\n„Roheline katk,” ühmas autojuht, asetas käe süütevõtmele ja keeras. Auto võpatas, viskas tagant välja pahvaka halli tossu ja hakkas urisema. „Näe,” hüüdis juht üle mootorimüra, „siin on mu number.” Ta ulatas Viktorile visiitkaardi, mille see vastu võttis. „Kui lõvi näete, helistate kohe mulle ja annate teada, kus ta on.”\n„Teeme nii!” vastas Viktor ja tõstis visiitkaardi kahe näpu vahel üles. „Kuidas me selle lõvi ära tunneme?”\n„Randmekate järgi,” vastas autojuht.\n„Punaste, keskel on valge triip ja peal must kiri DIO. Bye,” hüüdis autojuht, kolm pead noogutasid napilt ja auto sööstis rappudes minema.\nViktor silmitses visiitkaarti ja Aini astus lähemale. „Paistab, et rahvuspargi ametnikud.” Mees pistis kaardi püksitaskusse. „Ei teagi, mida kogu sellest asjast arvata.” Automürin kaugenes. Tolm hajus ja kõik jäi vaikseks, just nagu poleks segajaid käinudki.\n„Suur tänu teile,” kostis lõvi südamlik hääl.\n„Mille eest?” küsis Viktor, pani käed puusa ja vaatas võsa poole. Ta uuris ka puid, aga madu ei näinud.\n„Te päästsite praegu mu elu,” ütles lõvi. „Inimesed otsivad mind taga, et mind mu mõistuse pärast maha nottida.”\n„Mõistuse pärast maha nottida?” küsis Aini, jätkates laua koristamist. Ta kortsutas salvrätikud kokku ja pistis kilekotti, kallas ülejäänud oliivid koos vedelikuga purki ja keeras kaane peale. „Miks ometi?”\n„Sest ma käisin paar nädalat tagasi rahvuspargi asjameestelt maad küsimas,” ütles lõvi, „mis oli muidugi järjekordne viga.”\n„Mis maad?” küsis Viktor.\n„Tavalist maad. Ma püüdsin lõvide koogiviilu kätte saada.”\n„Jälle lilled ja tort?”\n„Ei,” ütles lõvi ja uratas. „Seekord on jutt maismaapirukast. Kui ma veel laps olin — mind kutsuti lapseks, mitte kutsikaks —, esines meil tsirkuses külalisakrobaat Bao-Bab Keeniast, uskumatult painduv mees, kes viskas nii kvaliteetselt silda, et suutis hammastega iseennast tagumikust näksata. Tema rääkiski mulle mu voodiserval istudes unejutu, mis ei pannud mind magama, vaid vastupidi, raputas ärkvele.”\n„Mis unejutt see oli?” küsis Aini, kui pakkis kohvitermost suurde rohelisetriibulisse plastkotti.\n„Bao-Bab jutustas, kuidas kunagi ammu-ammu seitsme maa ja seitsme mere taga viskas kord ühes metsas rebastele mõistuse pähe. Muidugi hakkasid rebased elu kohe uutmoodi nägema, nad arutlesid elu mõtte üle ja tundsid huvi, mis toimub väljaspool metsa. Peagi said nad haisu ninna, et kõik maakera loodusvarad on inimeste valduses ja neid prassitakse parasjagu maha, nagu ainult jõutakse. Eriti ärritas rebaseid asjaolu, et inimesed laristasid nafta ja muu toorainega vähematki hoolimata, et see kõik varsti otsa saab.\n„Aga meie?” küsisid rebased üksteiselt. „Ükskord leiutame meiegi auto ja tahame naaberpampasse vanaemale külla sõita või siis käia niisama öösiti kanavargil ja joomas. Ent selleks ajaks on bensiiniga juba ühel pool, ja see ei ole õiglane.”\nKuna rebased ei suutnud oma madala arengutaseme tõttu veel ise naftat rafineerida, vaid joonistasid alles koopaseinale mammuteid, siis hakkasid nad inimestelt süstemaatiliselt kütust varastama, et see tuleviku tarbeks kõrvale panna. Loomade tegevus üllatas inimesi, kuid siis suurenes järsult salaküttimine ja rebaseid hakkas kiiresti vähemaks jääma. Mõistlike rebaste vastu tundsid huvi ka teadlased, kes tegid ettevalmistusi nende uurimiseks. Salakütid olid aga kiiremad, ja kuigi neid ahvatles endiselt just rebaste kohev oranž kasukas, leidus nüüd rebaseurgudes boonusena ka kanistrite kaupa bensiini. Rohelised tõstsid salaküttimise vastu häält, nad hakkasid organiseerima meeleavaldusi ja andsid trükikotta sisse lendlehtede tellimuse, kuid hilja, juba olid kõik rebased maha tapetud. Kui teadlased lõpuks grandirahad kätte said ja aparaatidega metsa suundusid, leidsid nad üksnes mahajäetud pesi, kus vedelesid tühjad bensiinikanistrid ja seinu kaunistasid paljaste emarebaste pildid.”\nHeinas jäi vaikseks, Viktor ja Aini ootasid, aga rohkem ei öelnud lõvi midagi. Äkki märkasid abikaasad kuivanud maapinnal pruuni sisalikku. Laiali hoidvate esijalgade, lameda tõsise konnanäo ning pika ja sirge sabaga loom võis olla oma paarkümmend sentimeetrit pikk.\n„Kõtt!” hüüdis Aini ja lõi jalaga vastu maad.\n„Kõtt?” kostis võsast üllatud hääl.\n„Oi, vabandust!” hüüatas Aini. „Ma ajasin sisalikku minema. Teie rebaste lugu oli väga kurb.”\n„Kurb jah,” vastas lõvi. „Bao-Bab lahkus, kuid tema lugu erutas mind veel kaua. Minus kujunes pikapeale veendumus, et oma riigi loomiseks on vaja lihtsalt, et sul oleks rahvusvaheliselt aktsepteeritav mõistus ja isiklik rahvus. Kuid inimesed nägid asja muidugi sootuks teisiti.”\n„Mis riiki te siis luua tahtsite?” küsis Aini, kui loputas kohvitasse.\n„Ja mis rahvusest te räägite?” küsis laua taga küünealuseid nokkiv Viktor.\n„Mu meelel mõlkus lõvirahva Lõvimaa,” vastas lõvi. „Praeguse seisuga kuulub kogu maakera maa inimestele seetõttu, et neile tuli mõistus esimesena pähe ja neil oli piisavalt jultumust kuulutada kõik enda omaks. Kuna nüüd on minul kui lõvilgi mõistus, siis läksin asja rahvuspargi juhtkonnale selgitama. Esimene ametnik kuulas mu ammuli sui ära ja muudkui noogutas tummalt. Ent kui inimesed aru said, et ma tahan juppi rahvuspargist endale, läks otsekohe jamaks ja algas tagakiusamine. Tuli välja, et konkureeriv mõistusega liik, kes soovib maakerast õiguspärast osa saada, häirib inimesi. Võib-olla tegin vea sellega, et võtsin jutuks loodusvarad, mida inimene üksipäini maha prassib, aga ümbernurgajutud ja keerutamine mulle ei meeldi. Ma nõudsin puhta vee varusid, naftamaardlaid ja kulda, juppi savannist ja teist küngastikust. Seepeale tulistati mind pumppüssist, hea oli, et ma üldse eluga pääsesin.”\n„Issand!” ohkas Aini. „Kas nad tõesti tulistasid mõistusega lõvi pihta?”\n„Täpselt nii,” ütles lõvi. „Sul võib mõistust peas olla ükskõik kui palju, aga kui sa oled loom, siis inimkonna silmis oled sa häiriv ja ohtlik nähtus, ning kuni ma ÜRO-s arvel pole, võib igaüks mind vabalt maha lüüa ja kogu lugu. Mul ei ole nime, mul ei ole ID-kaarti ega passi, mul pole sünnitunnistust, ja keda pole kirjas, seda pole olemas. Kujutlege iseennast ilma nime ja hubase andmebaasita! Teie kadumisest või tapmisest ei tuleks mitte mingit jama ja keegi ei tunneks teist puudust; teid ei mäletataks ja teil poleks hauaplaati. Kui inimeselt nimi ära võtta, jääb ta alasti, satub metsa ja murtakse maha. Inimene iseenesest ei ole loomast ülem, vaid ta on väärtustanud ennast bürokraatia abil, endale nimed ja numbrid külge pookinud, ja tänu sellele on nüüd iga viimanegi lollpea eriline ja tähtis. Kõige rumalamat inimest peetakse väärtuslikumaks kui kõige targemat koera — mis te sellest arvate? Dogma missugune! Aga kui ühel hetkel ületavad koerte Aristoteles, sipelgate Einstein ja lõvide da Vinci juba selgelt rumalamaid inimesi, mis siis saab?”\n„Jube mõeldagi,” ohkas Aini tomatisalatit kilekotti pakkides. „Täitsa lõpp ikka, kui ID-kaarti pole.”\nViktor oli lõvi juttu mõtlikult kuulanud ega öelnud midagi. Ta võttis laualt binokli, tõstis silmile ja uuris puid, lootes siiski madu näha. Päike oli vahepeal kõrgemale tõusnud ja Aini pani päikeseprillid ette. Üle nende pea lendas kaks erkrohelist lindu, võsas kõõksuti paar korda valjusti ja heledalt.\n„Aga jah, mu missioon!” jätkas lõvi järsku tundest väriseval häälel. „Ma olen ju lõvide Prometheus, ma olen valgus nende koridori lõpus, ülem marurahvuslik vedur. Kas peab siis terve liik ainult seetõttu hääbuma, et mina ei suutnud endale naist muretseda? Muidugi mitte! Mu jüngrid ei pea ju ilmtingimata mu enda pojad olema, kõlbab iga kutsikas, peaasi et ma ta piisavalt noorelt kätte saan. Nii mõeldes hiilisin ma päris mitme karja ümber, aga seegi üritus kukkus läbi. Lõviemad valvasid oma poegi kiivalt, nad olid pidevalt ärevil ja mõistsid mu kavatsusi valesti. Mulle astusid vastu suured ja musklis isased ning mind kihutati lõplikult minema. Ma kadusin küll savanni, aga oma unistusest ei loobunud. Praegugi kinnitan ma oma klounidest vanemate nimel igaühele, et ükskord veel kõlab lõvide möire ÜRO-s.” Viktor naeris tahtmatult, see ei meeldinud lõvile. „Naerge aga naerge,” ütles ta turtsakalt. „Küll ma juba võimaluse leian, kuidas lõvidele mõistuseots kätte juhatada. Üks plaan näiteks on jätkata loomaaialoomade baasil. Mina ei suutnud emalõvisid nende kutsikatest eraldada, ent kui seda teeks betoonist sein, hakkaksid asjad liikuma.”\n„Te räägite nagu tagakiusatud geenius!” hüüatas Aini tundeliselt. „Kas meie ei saaks teid kuidagi aidata?”\n„No kuule!” ärritus Viktor, läks telgi juurde ja hakkas seda kokku panema.\n„Tegelikult te saaksite mind aidata küll,” lausus lõvi mõtlikult. „Siis ma ei peaks loomaaiaga jändama, sest eks see oleks ikka päris keeruline.”\n„Mida me tegema peaksime?” küsis Aini Viktori pahasest mühatusest välja tegemata.\n„Teinekord muutuvad inimestega kokku puutunud loomalapsed nende emadele vastikuks,” lausus lõvi. „Nagu välja sülitatud tatt. Kas see lõvide puhul niisama on, ma ei tea, aga proovida võiks. Ühesõnaga, te võiksite autoaknast mõnda lõvibeebit paitada, ehk muutub see oma emale tülgastavaks ja mul oleks jünger olemas.”\n„See tundub päris ohtlik ettevõtmine,” märkis Viktor, kuid lõvi ei olnud sellega päri.\n„Ohtlik?” küsis ta. „Teile ei ole siin midagi ohtlikku. Kui emalõvi möirgama pistab, kerite lihtsalt akna üles.”\n„Mina tahaks küll pisikest lõvi paitada,” ütles Aini.\n„Lollus!” hüüdis Viktor närviliselt. „Okei, me võime ju autoga lõvikarja sisse sõita, miks mitte, aga akent ma seal küll alla ei keri ja kätt välja ei pista.”\n„Täpselt!” hüüatas lõvi sama närviliselt vastu. „Tüüpiline! Praegu saaks ettur lippu minna, aga kummalisel kombel on nii mustad kui valged nupud tema vastu pööratud.”\n„Mis mustad ja valged nupud?” küsis Aini rahuliku häälega, vaatas Viktori poole, kortsutas kulmu ja raputas keelavalt pead.\n„Nii lõvid kui inimesed, kõik on minu vastu. Loomade kuningas on hädas, aga keegi ei aita teda.”\n„Noo-noo!” hüüatas Viktor ülbelt, tegemata välja naise märguannetest. Ta oli telgikaared maha lasknud, torud hoidikutest välja libistanud ja klappis neid nüüd kokku. „Loomade kuningas on ikka inimene.”\n„Inimene?” üllatus lõvi. „Inimene on looduse kuningas.”\n„Loomade või looduse — mis vahet seal on?” vaidles Viktor vastu. „Inimene valitseb kõike.”\n„Mis mõttes kõike!?” hüüdis lõvi pahaselt. „Ma ei usu praegu oma kõrvu! Loomade kuningas on lõvi. Kui inimene metsa satub, on temaga kööga, sest lõvi murrab ta maha. Säh sulle siis kuningat!”\n„Ah või nii!” hüüdis Viktor ja rullis telgi kokku. „Lõvi möirgab küll kõvasti, aga püssipauk on valjem.”\n„Ikka ja jälle see püssijura! Jutt käib praegu ausast heitlusest.”\n„Käibki,” nõustus Viktor. „Inimene kohtab metsas lõvi ja laseb ta maha.”\n„Ja see on teie arvates aus võitlus?”\n„Aga vaat ei ole,” uratas lõvi ja põõsastest kostis raginat, nii et Viktor jäi tardunult võsa silmitsema, kõik lihased pingul. Aini tõstis käe ehmatusega suu ette. „Kui üks poksija laseb ringis teise maha, kas see on aus?” küsis lõvi ja möirgas madalalt. „Püssi kasutamine on sohk!”\n„No kuidas see püss siis sohk on?” ei jätnud Viktor jonni, ise kiiruga edasi pakkides. „Kas üks korvpallur ei või siis endale paremaid ketse jalga panna kui teine? Püssid ongi meie paremad ketsid.”\n„Ketsid, randmekad ja muu selline kraam on lubatud,” ütles lõvi, „sest ega sa ketsiga kedagi maha ei löö.”\n„Miks ei löö? Võtan ketsi jalast ära ja tõmban vastasel üle molu — palun väga! Järgmiseks ütlete, et inimene peab ka mõistuse peast viskama, enne kui lõviga kokku läheb, sest muidu pole kätš aus.”\n„No vabandust väga, te ajate juba päris lolli juttu suust välja,” lausus lõvi heina seest tigedalt. „Piinlik sellisega vaieldagi.”\n„Ah et piinlik, jah?” läks ka Viktor põlema. „Kui te nii tark olete, eks öelge mulle siis, mis reeglite järgi metsas võideldakse!”\n„Metsas kehtib reegel, et reegleid ei ole,” vastas lõvi, kui oli järele mõelnud. „Loomariigis on see ikka nii olnud.”\n„Täpselt!” hüüatas Viktor võidurõõmsalt, kui telgi kotti toppis. „Mida oligi tarvis tõestada. MOTT. Kui reegleid pole, on nii püss kui ketsid lubatud. Ja see omakorda tähendab, et just inimene on loomade kuningas, mitte mingisugune ahv või halearmas lõvi.”\nHeinas valitses natuke aega vaikus, seejärel küsis lõvi nii raskelt, nagu nõuaks iga sõna lausumine erakordselt palju jõudu: „Miks ma sulle praegu peksa ei anna, ah?” Ta vaikis hetke ja vastas siis ise: „Aga sellepärast, et mind õpetati sind mitte peksma. Muidu saaksid kohe vastu lõugu.”\nViktor ja Aini tõstsid vaikides viimased asjad autosse. Nad tundsid ebamugavusega, et neid jälgib heinast tige pilk. Aini naeratus oli kadunud, ta oli kahvatu ja tõsine.\nNad istusid autosse, Viktor keeras süütevõtit ja mootor käivitus. Paarsada meetrit sõidetud, peatas Viktor auto ja võttis taskust telefoni.\n„Mida sa teed?” küsis Aini, kui mees ka rohelise visiitkaardi välja otsis ja numbri valis.\n„Halloo,” ütles Viktor naisest välja tegemata. Tema nägu oli liikumatu ja karm. „Kuulge, me nägime just seda teie väärakat, DIO randmekatega lõvi. Kui me ta teile kätte juhatame, kas me saaksime siis lõvi laiba juures autasuks pilti teha?”\n„Püssiga pilti,” sosistas Aini ja toksas mehe põlve. „Ära seda unusta!”\n„Jah,” lausus Viktor telefoni. „Saab, jah? No see on küll tore uudis.” Ta naeratas ja pani telefoni ära.


Kuidas teenida raha Foreclosures - Tips for you - Tipsed.Com\nKuigi kinnisvaraturul on alati oma tõusud ja mõõnad, on tavaliselt viis teha raha, kui sa tead, millised alad on kõige kasulikum.Lasta veel annavad võimaluse turule siseneda ja teha raha välja oma investeeringuid, kui te kõvasti tööd ja on õnne.\ninvesteerida oma raha targalt, kui teil on renoveerimisel või remont omadused, et olete ostnud.Kui teil on plaanis müüa kinnisvara, siis saad parima tulu oma raha uuendades köögid ja vannitoad.Need on ruumid, mis on tavaliselt asja kõige ostjad ja võimaldab teil hinda oma vara suurem kui võrreldavad omadused, mis puuduvad need parandused.\nHoia remondikulud võimalikult madal.Kuigi paljud foreclosures nõuab tööd, mida te ei soovi kulutada ennekuulmatu hulga raha remondi või uuendamine.Üks võimalus säästa raha remonditööd on leping kohaliku firma tegelema kõigi oma kinnisvarainvesteeringute vastutasuks suurt per-projekti allahindlust.Nii, kui ettevõte on garanteerinud töö, kuigi teil maksimeerida oma kasumit.\nOlge ettevaatlik, kui nad osaleva\nd enampakkumisel, mis on üks levinumaid viise osta lasta omadused.Sa peaksid uurima vara hoolikalt, enne, et määrata oma seisundit nii, et sa ei peaks maksma kallist remonti.Sa peaksid ka tagama, et pealkiri on selge, et sa ei vastuta eelmise kinnipidamisõigus (juriidilised nõuded vara eest raha võlgu) varale, mis võib maksta teile raha pärast ostu.\nRent või rendile vara, et olete ostnud asemel uuesti müüa kohe.Kui te ei rentida vara ja katta hüpoteek, kinnisvara maksud ja varakindlustuse, saab siiski raha pikas perspektiivis kinnisvara hindab väärtus (tavaliselt umbes 3 protsenti aastas).Lisaks saab maha remondikulude ja mitmesugused muud kulud oma tulumaksu.\nPüüa olla mitu sulgemine tehingud läheb korraga, kui olete õppinud protsess.See võimaldab teil on pidev ja raha tulevad aastaringselt ja hoiab sind sõltub täielikult müügi või liisinguga ükskõik vara.\nsõnadega "Everything Homebuying Book" Mark B. Weiss ja Ruth Rejnis, saadaval Amazon.com, rohkem infot selle kohta, kuidas teha raha foreclosures (vt Resources allpool).\nVali asuvate kinnistute parimaid valdkondades leiad, mis hõlmab up-and-coming valdkondades.Mida rohkem Kallis naabruses, seda rohkem võite oodata, et ära vara, kui sa müüa.Küll aga saate sageli saada veelgi suuremat tulu, kui ostate naabruses see on ainult alguses etappidel heakorrastatakse ja riputada peale seda mitu aastat, kuni ala on soovitav.\nPeaaegu kõikidel juhtudel, siis tuleb veenduda, et iga eluruumi ostate on vabanenud eelmise üürnikud.Sa ei taha olla arvelt kas väljatõstmise üürnike või pöörates hüpoteegi korral üürnike ei täida oma kohustusi.\nKasutatavad meetodid Nimetage Human Hair in kohtumeditsiini\nMõiste Eeluurimise Karistusest\nOklahoma lapse hülgamine seadusega


- Tummy rasva poletamine toit\nTummy rasva poletamine toit. Mustad oad\nMeie parim valik on neist kõigist kreemim - ja see sisaldab muljetavaldavaid 15 grammi lihaseid kasvatavaid asju! Üleliigne vistseraalrasv on otseselt seotud diabeedi, südame- veresoonkonna haigustega ning isegi teatud tüüpi vähkkasvajatega. Mööda seda laguneb ka toit, nii et teie keha suudab imada olulisi toitaineid ja kõrvaldada toksiine ja jäätmeid. Lihtne viis kalorite vähendamiseks ja keha rasvapõletuse ergutamiseks on mittetoituvate toitude vähendamine.\nJärgige samme: Mõne naela kaotamiseks on oluline rasvade põletamine ja selleks on vaja teha mõningaid harjutusi. Esimene näpunäide, kuidas õppida kõhurasva kiiresti põletama, on a treenige rutiinselt ärgates. Kõrge intensiivsusega treeningut pole vaja teha, piisab pooletunnisest kardiovaskulaarsest tööst nagu jooksmine, köie hüppamine, jalgrattasõit või mõni kõhu rasva põletamise harjutus, millest me käesolevas artiklis selgitame.\nHea hommikusöök on hädavajalik Rasva kiireks põletamiseks aeglustub tummy rasva poletamine toit ainevahetus, see püüab säästa kõiki oma varusid ja see tähendab rohkem kõhuõõnes rasva ja rohkem raskusi selle põletamiseks. Hea hommikusöök peaks ühendama täisteratooted, piimatooted ja puuviljad.\nPuuviljadest ja koostisosadest valmistatud mahlad, mis aitavad teie kehal rasva kergemini kõrvaldada: Papaiamahl: See on väga soovitatav puuvili, kui soovite kaalust alla võtta.\nPapaiin, selle üks põhikomponente, parandab seedimist, pannes keha imama valke, mitte rasvu. Lisaks võitleb selle diureetiline toime vedelikupeetusega.\nGreibi- ja arbuusimahl: sel juhul on ka diureetiline toime, kuid peame ka meeles pidama, et greip on meie keha suurepärane kiirendaja. Kõige selle jaoks sisaldavad mõlemad puuviljad ensüüme, mis aitavad meie kehal rasva põletada. Nagu me juba mainisime, on sportimine ülitähtis, kui soovite kõhurasvast lahti saada.\nOn palju inimesi, kes hakkavad sporti harrastama, kuid pole nii palju neid, kes selle harjumuse aja jooksul säilitavad. Et seda teiega ei juhtuks, peate tingimata alustama harjutuste või spordiala tegemine, mis teile kõige rohkem meeldib, kohandades seda vastavalt oma rütmile ja võimekusele, nii et tunnete end mugavalt ja püsiksite aja jooksul.\nÄrge pange käsi kuklasse, nii võite kaela vigastada. Parem on lasta neil olla templide juures või painutada rinda.\nTõstke pagasiruum õhku võttes jalgu liigutamata. Minge aeglaselt, andes täidesaatmisele rohkem tähtsust kui kiirusele.\nHommikusöök on päeva kõige olulisem söögikord, suuresti sõltub see sellest, kuidas teie keha terve päevaga tegeleb. Kuid see ei tähenda, et see, mida te ülejäänud tummy rasva poletamine toit ajal teete, oleks ebaoluline. Õhtusöök, päeva viimane söögikord, on eriti asjakohane.\nÕhtusöök peaks olema kerge ja kergesti seeditav. Suurte õhtusöökide tegemine on üks paljudest tehtud vigadest, mis viivad rasva kogunemiseni kõhuõõnde.\nKui motiveerivad plakatid kaal midagi kerget, vähe kaloreid ja piisavalt aega selle seedimiseks, ei hoia keha seda teie kõhtu rasvana.\nEnne magamaminekut võite teha kõhurasva vähendamiseks infusiooni, tulemuste maksimeerimiseks kasutage mõnede taimede rasvapõletuse eeliseid: Sidruni infusioon: see on üks suurimaid sünfusioone kõhu rasva põletamiseks. Suur osa selle omadustest tuleneb sidrunis sisalduvast asorbiinhappest - toitainest, mis paneb meie keha rasva paremini omastama.


Hirm sõna seada - Eesti Naine\n"Algul mõtlesin, et 25aastaselt pean kindlasti lapsed saama. Siis tõstsin piiri 27., siis juba 30. eluaasta peale..." (233)\nMihkel Raud: olen olnud abielus kolm korda ja oleksin rohkemgi olnud (9)\nMees, lähedus ja seks. Kuidas olla suguelus nii mehelikult jõuline kui ka õrn ja hooliv? (12)\nHeidit Kaio: hea nali, eriti enda pihta, on mõnusa elu alustala\nEESTI NAISE KAANELUGU | Maria Klenskaja: kõik oli tööle pühendatud, kahjuks, ja perele mitte nii palju. Ma pole isegi dekreedis olnud!\n“Kohtasin naist, kes on väga sinu moodi...” Ülo Soosteri seni rääkimata armastuslugu (2)\nFOTOD | Tütarlaps ristikesega. Kuidas muutub naise keha läbi kuue aastakümne? (13)\n"Mulle öeldi, et lapse süda enam ei löö. Kõik kukkus kokku, olin nagu halli pilve sees. Ja pidin sünnitama surnud lapse..."\nMuusik Oleg Pissarenko: öeldakse, et kui armastab venelane, siis armastab totaalselt (6)\nSeto jutuvestja Terje Lillmaa: kunagi räägiti hirmsaid lugusid selleks, et naine ei jätaks tööd pooleli. Näiteks et ei tohi laua nurka istuda, muidu saad joodiku mehe\nTõnis Niinemets: kaotasin ülekoormatuse tõttu kõrvakuulmise (72)\nHirm sõna seada\nIllustratsioon: Ed Labetski\nKes on juhtunud mõnd kõnet salvestisest maha kirjutama, on pidanud teinekord imestama, kuidas kuulates igati loogiline ja nauditav esitus vajab tekstina tõsist korrektuuri, et lugedes sama mõistetav ja nauditav olla. Suuline kõne ja kirjalik kõne on kaks ise asja. Suulist kõnet toetab kehakeel ja hääletämber, kirjalik kõne vajab rohkem grammatikat ja täpsemat sõnastust.\nMitmedki hiilgavad kõnemehed, kes hoobilt mobiliseerivad masse, ei suuda sünnitada artiklit kõrvalise abita, ning vastupidi – mõned sõnasuutlikud kirjamehed on publiku ees sõnasaamatud. Oskar Lutsust teatakse, et ühel oma juubelil kõnepulti käsutatuna suutis ta vaid pöördumislause produtseerida. Kauni proosa absoluutseks meistriks arvatud Mati Unt oma tavakõnes aina korrutas ja ütles ümber, nagu kriipsutaks maha ilmetut sõna või kehva sõnajärjestust; kummatigi suutis lavastajana ennast näitlejatele nähtavasti kõigiti arusaadavaks teha. Lennart Meri pidas igavikulisi pause, otsides oma mõttele TÄPSET ainukordset sõna. Professor Gustav Suits ei lõpetanud loengut, enne kui oli puändi leidnud, mis siis, et järgmine lektor juba uksel kannatamatust ilmutas. Betti Alver ei saanud külalist minema saata, enne kui oli ütelnud midagi sügavat või kõrget, mida see ju otsima oli tulnud. Ja nii edasi. Harva on inimese võimekus mõlemas sõnaolukorras võrdne; näiteks Jaan Krossi või Jaan Kaplinski lause on mitmeastmeline nii kõnes kui ka kirjas.\nLennart Meri pidas igavikulisi pause, otsides oma mõttele TÄPSET ainukordset sõna.\nHirm tühja valge paberi või tühja kuvari ees on üldtuntud ja üldkogetud. Hirm, et kirja pandult on vaimupilt lõplik ja arenemisvõimetu, võrreldav sündimata lapsega üsas ja lapsega juba laia ilma läinult. Hirm, et lugeja ei taipa, ei leia iva, ei mõtle kaasa, kuivõrd sõna tähendusväli on inimeseti, murdeti ja põlvkonniti erinev. Kui minu ema ütles mulle va suure südamega laps, siis vihjas ta lapse trotsivaimule, tänapäeval oleks see ütlus tunnustus empaatia eest ning va on üldse pruugist väljas. Koidula lehkav isamaa sobiks nüüd irviklõugade repertuaari. Sõna tähendusruumi erinev adumine tekitab inimeste vahel rohkelt möödamõistmist ja möödarääkimist, suhtekonfliktid sageli sellest algavadki.\nTeistsugusus on ikka naerdav. Eesti keeles pole just palju sõnu, mida ütelda kauni inimese kohta, küll aga leidub tonnide viisi keelendeid, millega tabavalt märkida erisusi kaasinimese näoplaanis, kehavormis, kõnnakus, eluviisis. Need sõnad on vägagi vaimukad ja vägagi patogeensed. Sajandite sügavusest pärineb ussimürgine keel, mis nüüd on sotsiaalmeedias peavooluks. Eelkommenteerijale pannakse süüks, et ta on putinlane või nats või kommunist või mõlemad korraga, ja nõutakse, et võtku rohud ära. Poliitiliselt kallutatud kommentaarid niisiis, mis kuigivõrd ei sõltu artiklist, mida kommenteeritakse, seda pole saadudki lugeda rahakotti raputamata.\nTähelepandav: kui vanasti märgiti inimlikku tõsiasja – kõõrdsilma või kompjalga, lohakust või ihnsust –, siis tänapäeval rünnatakse inimese vaimu ja seda lihtsalt niisama, ilma teksti mõttesse süvenemata ja faktikontrollist rääkimata. Lihane keel lõikab luise kaela, ütleb vanasõna. See näib eesmärgiks olevatki. Hävitada võimalus, et arukas inimene meedias sõna võtab, sest tal on hirm oma arvamust ütelda, kuna teistel pole hirmu kasutada määrivat sõna. Ühe sõnaõigus tapab teise sõnaõiguse, ja tühja tünni hääl on ikka kõige kõlavam.\nSõna on terve omaette universum, see sünnib, muutub ja hääbub, ilmub taas uues olekus. Sama sõna tähendusruum igas rahvuskeeles pole samade piiridega, kuna sellele kaasub sajanditepikkune kasutuspraktika, aga selles peegeldub ka rahva ja maailma käekäik. Siit kuumad kired näiteks neegri ümber. Läinud sajandi poliitilised koledused on muutnud iidsete väemärkide – viisnurga ja haakristi – kasutamise kaelakohtulikuks. Ajalugu mäletab eeskätt ülekohut, ja pole maakeral paika, mida poleks vallutatud käest kätte ja ajast aega, pole rahvast, keda poleks mõnitatud ja tallatud ning kes ise poleks mõnitanud ja tallanud, kui asjade seis seda võimaldas. Maailma riigimeeste tark sõna saaks arme siluda. Saaks.\nSest SÕNA on kõikvõimas tööriist igaühele, et luua õnnelikud suhted ja soovikohane elukäik. Sellest siis aukartus sõna ees. Mees sureb, sõna jääb, teab vanarahvas.\nAlustasin 48aastaselt kõike otsast peale – mul on uus kodu, uus töö, uus elu. Lahutusest sai õnnepäev! (28)\nAasta siis oli 2006. „Olin kolmandat korda rase ja täispaks – mõtlesin, mis ma sinna Lapimaale üldse selga panen?!"\nKõhukinnisus, kõrvetised ja iiveldus. Miks kõht jamab?\nMa pole nii vana, et ei võiks kanda... lipilapilist\nAntioksüdandid, massaaž, aroomivann... Muuda uuel aastal oma keha ja meele hellitamine igapäevaseks (1)\nOlen 153 cm pikk ja 57aastane. Mida peaksin riietudes arvestama? (1)\nRõivabrändi August looja Äli Kargoja: mehelike joontega rõivastes võib väga naiselik välja näha\nMusta valge maagia\nLIA VIRKUSE RETSEPTID | Koduse püstijalapeo ampsud ja suupisted\nHOOAJALISED KÖÖGIUUDISED JAANUARIS\nEESTI NAISE AASTAHOROSKOOP | Beatrice: iga tähtkuju tuleviku seeme, põrgutee ja taevariik\nEESTi NAISE HOROSKOOP | Veevalaja naudib armastust, Kalad saavad uue töö. Mida toob jaanuar sinu tähemärgile?\nMasendav on avastada, et oled pannud kogu elu ühele kaardile ja ühel hetkel sul seda kaarti enam pole\nEva Luigas: mind päästis elujanu ja teadlikkus, et depressioon on haigus ja sellele on olemas ravi (1)


Saudi Araabia rünnak Jeemenis tõstis toornafta hinda, kuigi otsest ohtu tarnetele ei nähta - ärileht.ee\nSaudi Araabia rünnak Jeemenis tõstis toornafta hinda, kuigi otsest ohtu tarnetele ei nähta\nBrenti toornafta hind kerkis neljapäeval ligi kuus protsenti pärast seda, kui Saudi Araabia ja tema Pärsia lahe araabia liitlased alustasid sõjalist operatsiooni Jeemenis, kuigi importijad ei näinud otsest ohtu tarnetele.\nKauplejad ja importijad teatasid, et Saudi Araabia rünnak on märk selle kohta, et sõdimine naftarikkas Lähis-idas väljub kontrolli alt ja levib, vahendab Reuters.\nBrenti futuuride hind tõusis 59,71 dollarini barrelilt, mis on viimasest tasemest ligi kuus protsenti kõrgem. Kell 7.48 Greenwichi aja järgi kaubeldi nendega hinnaga 59,30 dollarit barrelilt. USA toornafta hind oli tõusnud 2,70 dollarit tasemele 51,99 dollarit barrelilt.\nRünnaku riski Jeemenis suurendab see, et sealsed Houthi mässulised on saanud mõningast toetust Saudi Araabia pikaajaliselt rivaalilt võitluses domineerimise eest Lähis-Idas, Iraanilt.\nHiina välisministeerium teatas neljapäeval, et on sügavalt mures halveneva olukorra pärast Jeemenis. Ministeeriumi pressiesindaja Hua Chunying ütles, et Hiina kutsub kõiki pooli tegutsema vastavalt ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonile ja lahendama vaidlused dialoogi abil.\n„Saudid on alustanud sõjategevust, sest nad on öelnud, et Houthid saavad toetust iraanlastelt,“ ütles Hiina rahvusvaheliste uuringute instituudi Lähis-Ida uuringute keskuse direktor Li Guofu. „See viitab sellele, et sõda võib järk-järgult levida regionaalseks konfliktiks. See on miski, mille pärast on Hiina valitsus väga mures.“\nLisaks naftale on Lähis-Ida ka vedeldatud maagaasi (LNG) suurim eksportija maailmas. Seda viiakse välja Katarist, aga ka Jeemenist, kuid importijad teatasid, et ei ole otseselt mures.\n„Gaasitarned Jeemenist ei ole seni katkenud. Me ei ole mures, arvestades tarnete ülejääki ja praegust väikest nõudlust,“ ütles Korea Gas Corpi esindaja Lee Sang-wook.\nNagu nafta hinnad on ka LNG hinnad viimase kümne kuu jooksul enam kui poole võrra langenud, sest kasvava tootmise juures on majanduskasv aeglustunud, eriti Aasias.\nEt USA kildanafta ja näiteks Venemaa tugev tootmine on tekitanud toornafta ülemaailmse ülekülluse, ei ole esialgu põhjust muretseda võimaliku naftanappuse tekkimise üle.\n„Lihtsalt see, et saudid ja teised korraldasid õhurünnakud, ei tähenda, et naftaturg muutub äkki napiks,“ ütles kauplemisfirma Newedge Japan energiameeskonna juht Masaki Suematsu Tokyos. Ta hoiatas siiski, et konflikt võib õhurünnakutest kaugemale areneda.\nAasia esindajate sõnul käib sõdimine Punase mere lähedal, mida nafta teel Aasiasse ei läbi. Euroopa importijad võivad olla rohkem mures, sest Araabia tootjad peavad vedama nafta mööda Jeemeni rannikust läbi Adeni lahe, et jõuda Suessi kanalini.\nJeemeni ja Djibouti vahelist väina, mis on vaid alla 40 kilomeetri lai, peetakse ülemaailmsete naftatarnete pudelikaelaks ning lääne mereväed on selle piirkonna tugevalt militariseerinud.\nDjiboutis on suured sõjaväebaasid USA-l ja Prantsusmaal ning oma baasi kavatseb seal avada ka Hiina.\nAdeni lahel tegutseb ka NATO piraatlusevastane laevastik.


Auto spetssignal oma käed. - Retseptid March\nAuto spetssignal oma käed.\nR 14 august 2015 Vaatamisi: 15 740 Pealkiri: Auto Light, oma kätega\nIga autojuht teab, et kasutatakse spetsiaalseid seadmeid. kohtades (nt - spetssignaly SGU tüüp strobo tuled jne) on ebaseaduslik ja peatumist võib trahvida politsei murda pank, pluss ebaseaduslike seadmete arestimine. Seetõttu on artikkel ette valmistatud informatiivsel eesmärgil - pöörake sellele tähelepanu.\nMis vahe on stroboscope ja flasher vahel? teoreetiliselt mitte midagi, lihtsalt valgusdioodide (hästi või elektripirnide) vilkuvat tüüpi. Flasherit saab monteerida 5 minutiga tavapärase multivibraatori abil, kuid see on lihtne välklamp, mitte statiiv, mis on paigaldatud riigimasinale. teenused. Kuid vaataja tähelepanu - stroboskoop on lihtsalt seade, mis toodab ereda valguse vilku, nii et lihtsat välklampi võib nimetada ka stroboksiks.\nKuidas koguda stroboskoopi, mille tööpõhimõte on sarnane vilkuvatele tuledega, mis on politseiautosid? Lihtne multivibraator on hädavajalik, kuigi meie keerukuse tase ei erine tavalisest multivibraatorist oluliselt.\nEsiteks on vaja ühekanalilist impulssgeneraatorit, see võib olla midagi, see on võimalik mitmevibraatorite alusel või isegi lihtsam - põhineb legendaarse 555 taimeri\nTaimer on ühendatud täisnurkse impulsside madala sagedusega generaatorina, nende impulsside sagedust saab juhtida muutuva takisti abil.\nVäljundimpulsid mikroskeemist suunatakse jaoturi loenduri sisendisse. Ja siis algab "lugemise" protsess. Vastuväljundid lülitatakse vaheldumisi, kui üks väljundidest on avatud, kõik teised on suletud.\nVastuvõtja mikroskeemi väljundid on ühendatud dioodidega. Kolm väljundit on ühendatud ühega, see tehakse selleks, et saada iga LED-i puhul kolmekordne vilkuv järjestus. Kuna on kavas ühendada võimsaid LEDid, võimendati väljundit täiendava transistoriga (iga väljundi korral).\nSeega saame ühendada isegi piisavalt võimas koormus, näiteks hõõglamp (12 volti), kuid arvestades asjaolu, et peamine võimsus hajub transistor ja viimane on lahe ja päris, nii kiirenemist transistore praeguse 10 või rohkem amprit ja paigaldage need heatsinkile.\nKõige tavalisemad dioodid on 1n4148 väikese võimsusega räni alaldi dioodid. Ahel töötab lihtsalt - taimer genereerib madalsageduslikke impulsse, mis jõuavad loenduri sisendisse. Iga impulss avab ja sulgeb kontaktid järjestikku loenduri poolt, seega vilgub ja diood eraldatakse, et saada ühe LED-iga väheseid vilkumisi. Näiteks üks kolmest LEDist põleb kolm korda, siis lülitub välja, siis sama juhtub ka teisega.\nTeine vooluring töötab täpselt samade põhimõtete kohaselt, ainult siin on LED-id ühendatud kõigi kiibi väljunditega. Nii et jõuame jooksu joonele.\nValgusdioodid on kõige tavalisemad (kuid mitte agregaat), kuid soovi korral võib juhtida suur koormustaluvus, lisades väljund transistoride tugevdava liige, nagu seda on tehtud esimese teostuses on näidatud allpool sõitmisfunktsiooni line vooluringi.\nSellel vooluringil on täpselt samamoodi nagu esimeses, on võimalik juhtida LED-de lülitussagedust. See võimalus on ka spetssignalnym seade, suurendades saagikus ja asendades suure heleduse LED, saame ebaseadusliku seadme, nii et nõukogu kokku ainult informatiivsel eesmärgil, vähemalt mitte kasutada autos.\nEsimese ringkonnakohtu trükkplaadi saab alla laadida siit. Õnne!\nValmistame vilkuvat LED oma kätega: lihtsaimad ja keerukamad skeemid\nVilkuvat valgusdioodi kasutatakse mitmesugustes signaalikavades, reklaamplaatides ja tähistustes, elektroonilistes mänguasjades. Nende kohaldamisala on üsna lai. Autoalarmi loomiseks saab kasutada LED-i lihtsat välklampi. Pean ütlema, et sisseehitatud mikrokiip (CHIP) muudab selle pooljuhtseadme vilkuma. Valmis MSD peamised eelised: kompaktsus ja värvide valik, mis võimaldab elektrooniliste seadmete värviküllast kujundust, näiteks reklaamide kuvamist, et meelitada kliente tähelepanelikult.\nKuid võite ise valgusdioodi teha. Lihtsate skeemide abil on seda lihtne teha. Selles artiklis kirjeldatakse, kuidas välklampi, millel on pooljuhtseadistega töötamise väike oskus.\nLihtsaim versioon on ühe transistori LED-märgutuli. Diagrammist selgub, et transistori alus ripub õhus. See mittestandardne kaasamine lubab tal töötada dinistorina.\nKui läviväärtus saavutatakse, katkeb struktuur, transistor avatakse ja kondensaator tühjendatakse LED-i. Sellisel lihtsal transistoril oleval flasheril võib leida rakendust igapäevaelus, näiteks väikeses jõulupuu kirikus. Selle saamiseks vajate üsna taskukohaseid ja odavaid raadioelemente. Oma kätega tehtud LED-välklamp annab natuke võlu koheks uusaasta iluks.\nSarnase seadme saate juba kaks transistorit koguda, võttes andmed selle aja teenindatud raadioseadmete kohta. Flasheri skeem on toodud joonisel.\nTakisti R = 6,8-15 kOhm - 2 tk;\nTakisti R = 470-680 Ohm - 2 tk;\ntransistor n-p-n-tüüpi KT315 B - 2 tk;\nkondensaator C = 47-100 mkF - 2 tk;\nväikese võimsusega LED-või LED-riba.\nTööpinge vahemik on 3-12 volti. Mis tahes selliste parameetritega võimsusallikas teeb. Mõju vilgub selles circuit saavutatakse vaheldumisi Täis- ja tühjakslaadimine kondensaatorid, millega kaasneb avastus transistorid mille praegune ilmub ja kaob LED circuit.\nVilkuvate LED-dega saab ühendada juhtmed mitme mitmevärvilise elemendiga. Sisseehitatud generaator toodab iga värvi kohta kordamööda impulsse. Vilkuva impulsi sagedus sõltub määratud programmist. Selline õnnelik vilkumine võib lapsele meeldida, kui paigaldate seadme laste mänguasja juurde, näiteks kirjutusmasinale.\nHea valik oleks siis, kui kasutate kolmevärvilist vilkuvat LED-d, millel on neli väljundit (üks tavaline anood või katood ja kolm värvihaldusterminalit).\nVeel üks lihtne valik, mille jaoks on vaja akude tüüpi CR2032 ja takisti 150 kuni 240 ohm. Vilkuv LED läheb välja, kui ühendate kõik samast ahelast koosnevad elemendid, järgides polaarsust.\nKui selgub lihtsate skeemide järgi naljakas tuled, võite minna keerukamale kujundusele.\nSee LED-märgutuli töötab järgmiselt: kui pinge rakendatakse R1-le ja kondensaator C1 laetakse, suureneb pinge. Kui see jõuab 12 V, puruneb transistori p-n-ristmik, mis suurendab juhtivust ja põhjustab LEDi sära. Kui pinge langeb, sulgub transistor ja protsess jätkub. Kõik üksused töötavad umbes sama sagedusega, välja arvatud väike viga. Viie plokki sisaldavate valgusdioodide pikslite lülitus võib olla kokkupandud lehel.\nLihtne vilkuv majak koos heli enda kätega\nKapten näitab saladust lihtsa LED-märgutuli, mille heli on ehitatud elektroonika abil purunenud elektroonilise mehaanilise kellaga.\nKuidas teha oma kätega vilkuvat heli heli abil\nEt töötada, vajate mehhanismi elektroonilisel mehaanilisel kellaajal, millel on ristlöök. Samuti on sobiv purustatud mehhanism, kuna mehaanika kahjustuse korral on talitlushäire 99%. Pidage meeles, et käsitööga sujuva käigu mehhanism ei sobi. Mehhanismide eristamiseks on lihtne, kui vaatate pilte tähelepanelikult, siis on kellakelli kere all selgelt nähtavad kolm suurt käiku, kuid sujuva liikumisega kere all on neli käiku. Elektroonikaplaadi kaevandamise protsess on videost hästi illustreeritud. Kava täiendav töö peaks toimuma vastavalt järgmistele juhistele:\n1. Me eraldame kõik mehaanika ise ja pane see kõrvale. Rulli juhtmeid saab katkestada.\n2. Märkida laua toiteklemmide polaarsus. Eemaldage ettevaatlikult elektroonika paneel ja eemaldage see.\nKaks tüüpi kella mehhanismid\nElektrooniline kella pardal\n3. Keevitame kontaktlindid joodiga. Tehke seda kiiresti ja täpselt. Ülekuumenemispiirkonnad kergesti ära kaovad ja siis katkevad.\n4. Paigaldage toitejuhtmed. Kellakell töötab pingega 1,5-5 volti.\n5. Laotage plaat heli emitteri tüüpi TR1203 ja iga LED, sõltuvalt sellest, millistel eesmärkidel soovid kasutada saadud vooluringi. Vaadake päästiku ahela videot ja fotot. Flasher töötab ja iga teine peaks vilkuma valgust kiirgava dioodi ja seejärel pritsima. See skeem ilmselt erineb kõigist sellistest välgatustest pikalkovist. Kas ma saan siduda kahte LED-d ahelasse ja nad vilguvad järjestikku ja vaheldumisi, kui mitte lennukikomponeeringute lennukemudelite valmisseadistamiseks?\nFlasher koos helisignaaliga\nNagu näete, näitas flasher kordusena väga lihtsat. Ahel võib saada häire- ja ärarmutimulaatori lahutamatuks osaks, võite seadme luua mänguasja, põrgupommi või, nagu eespool mainitud lendudel. Väikesed mõõtmed ja kaal võimaldavad paigaldada helisalves täidetud ballooni. Öökäik on väga tähelepanuväärne.\nTeie tähelepanu on ilmselt esindatud LED-i kõige lihtsam, kuid huvitavam välgureid. Kui teil on väikseim jõulupuud valmistatud läikiv vihma on paigaldatud aluse tema ere LED 5-7 Kd, kes mitte ainult põletab, vaid ka vilgub - väga lihtne ja ilus kaunistamiseks töökohal. Vooluahela toide on 3-12 V, seda saab USB-pordist välja vahetada. Eelmine artikkel oli ka umbes vilkuv tuluke LED, kuid erinevalt seda, see artikkel ütleb umbes vilkur ühel LED, mis mingil viisil piirab selle ulatust, ma ütleksin vastupidi. Kindlasti pole sind kunagi näinud meeldivat rohelist, punast või sinist valgust, näiteks autode häireseadmetes. Nüüd on teil ka võimalus koguda LED-i ekraanil kõige lihtsamat välklampide skeemi. Allpool on tabel, milles on välise sageduse määramiseks ahela osade parameetrid.\nLisaks sellele rakendusele saate LED-märgutuli automaatsignaali emulaatorina kasutada. Paigaldada uus auto ei ole lihtne alarm ja tülikas, ning võttes käepärast järgmised osad saab kiiresti monteeritud LED vilkur ringi ja nüüd oma auto esimest korda "kaitstud". Igal juhul juhusliku häkkimise. See "autoignalisatsioon", mis vilgub torpeedo LED-i pragul, hirmutab kogenematute krakkide eest, sest see on esimene töö signalisatsiooni märk. Kuid sa ei tea kunagi, kus sulle veel vaja vilkuvat LED-d.\nSagedus, millega LED põleb, sõltub takistite R1 ja R2 takistusest ning kondensaatori C1 mahtuvusest. Tõrgete ajal saab resistoride R1 ja R2 asemel kasutada vastavate reitingute muutuvaid takistoreid. Elementide valiku väheseks lihtsustamiseks on alltoodud tabel näidatud osade reitingud ja vastav välgusagedus.\nKui LED vilkur koos teatava nimiväärtusega keelduda töö on vaja, esiteks, pöörama tähelepanu takisti R1 takistus võib olla liiga väike, samuti takisti R2 takistus võib olla liiga suur. Impulsside kestus sõltub takistist R2 ja pausi pikkus impulsside vahel on takisti R1.\nMadalate modifikatsioonidega LED-märgutuli võib saada heliimpulsside generaatoriks. Selleks peate resistori R3 asemel paigaldama kõlarit takistiga kuni 4 oomi. LED HL1 tuleb asendada hüppajaga. Kuna transistor VT2 kasutage piisava võimsusega transistorit. Peale selle on vaja valida vajaliku võimsuse kondensaator C1. Valik on järgmine. Oletame, et meil on elemendid, mille parameetrid on tabeli 2 reast. Impulssagedus on 1 Hz (60 impulssi minutis). Ja me tahame saada heli sagedusega 1000Hz. Seega on vaja kondensaatori võimsust 1000 korda vähendada. Me saame 10 mkF / 1000 = 0,01 mkF = 10 nF. Lisaks võite mängida takistuste takistuse vähenemisega, kuid ärge liiga kaunistatud, võite põlema transistorid.\nÜks meie regulaarsetest lugejatest, eriti meie saidile, pakkus välja väga lihtsa LED-välklambiga teise versiooni. Vaata videot:\nKuidas teha autos olevat flasherit oma kätega\nTere kõigile, täna leiame flasherit ühel transistoril. Me ei saa öelda, et need on esimesed sammud elektroonika, sest esimene asi, mida ma otsustasin panna kokku, oli vilkuri transistori. Skeem on väga lihtne ja koosneb neljast osast: transistor npn juhtivusega (ei tea - vaata Google, vaadake, mida selline asi) minu puhul see oli BC547, kondensaator 470 uF (microfarad), 1,8 kilo-oomi takisti ja LED roheline kuma.\nSee pole nii lihtne monteerida - peate teadma, kus LED-l ja kondensaatoril on pluss-miinus. LED kontrollib polaarsust, ühendades selle 100-oomi takisti abil 5-10-voldise elektritoitega.\nKondensaator on lihtsam, kuna keha on valge kollane sinine joon - teisel pool on see miinus ja tagumine pluss.\nKasutatava transistori pistikupesa on parem vaadata Internetist, minu arvates:\nRaadiosaates on midagi õppinud, nüüd kaaluge skeemi. Selles ei ole midagi keerukat. Me hakkame jootma. Me puhastame jootekolvi otsa mustusest ja oksiidist.\nNüüd vaatame üksikasju, mille olen lauadelt eemaldanud. Resistentsuse väärtuse kindlakstegemiseks kasutage takistite jaoks värviliselt kodeeritud dekoodrit.\nSütti LED transistori külge.\nSeejärel joondage kondensaator, jälgige tähelepanelikult transistori pistikut ja kondensaatori LED-i polaarsust. Takisti pole polaarsust - seda saab mõlemal küljel kinnitada.\nMeie seade on kokku pandud. Me jootame juhtmestiku ja testi, tööpinge 8-18 volti.\nVilkuv majakas - auto kiirkinnitab erakorralise äri!\nKindla sõiduki vilkuvat märgistust tuleks arvesse võtta SDA juriidilised dokumendid ja nõuded. Vastasel juhul võib liikluspolitsei määrata trahviga sõidukijuhi juhile.\nMiks on vaja vilkuvat signaali\nAuto valgusfoori all (see on see, kuidas majakunsti nimetatakse enamuse liiklejate ja jalakäijate jaoks) mõista erilist valgusignaali, mille ülesandeks on juhtide tähelepanu äratamine. See teavitab autojuhtidele ja jalakäijatele, et auto, millele see on paigaldatud, on reisi eelis teiste liiklejate ees.\nNüüd on selgelt määratletud värvid, mis võivad olla vilkuvad signaaltuled, GAI rangelt jälgib, et sellised erisignaalid oleksid paigaldatud eranditult sõidukile, millel on õigus liikuda vilkuva tuledega. Iga signaali värv annab juhile teatavaid prioriteete ja on spetsiifiliste funktsioonidega:\nsinine: sellised majakad on varustatud FSO-ga ja Venemaa hädaolukordadega sõidukitega;\npunane: see on paigaldatud FSB-le, GAI-le, VAI-le ja FSO-le täiendavaks transpordivahendiks;\nKuu valge: signaal, mis edastab teavet raha kogumise masinate rünnaku kohta (vastavalt neile on selline välklamp varustatud);\nkollane või oranž: nad saavad kasutada autosid, mis veavad suuremaid ja ohtlikke kaupu, samuti ühistransporti.\nKõik need signaaltuled peavad olema varustatud UNECE sertifikaadiga nr 65 ja need peavad vastama standardi P 50574 nõuetele, mis on heaks kiidetud 2002. aastal.\nKuidas on tavaline autofilter\nSeadme plafoon on valmistatud spetsiaalse kompositsiooniga polükarbonaadist, mida iseloomustab suurenenud löögikindlus. Lisaks kasutatakse kõige sagedamini kasutatavat materjali, mis võib efektiivselt vastupanu ultraviolettkiirgusele. Põletite valgust kiirgava elemendina kasutatakse valgust kiirgavate dioodide maatriksit, ksenoonvalguslampi ja tavalist hõõglambi, mis on varustatud pöörlevate peegeldega.\nReeglina paigaldatakse kirjeldatud spetsiaalne signaal auto katusesse, kuna see on kõige märgatavam koht mis tahes sõidukil. Majakast saab toide rongisisest võrgust, see võib olla sisse ehitatud signaali, eraldatav või statsionaarse struktuuriga.\nStatsionaarsed kruvidega tooted on ühendatud kere või salongi katusega. Magneti abil kinnitatakse tavaliselt eemaldatav välklamp. Pärast erisignaali otste liikluse vajadust puhastatakse see lihtsalt. Pidage meeles, et automaatkäigukasti paigutus on rangelt keelatud.\nMõned käsitöölised teevad oma kätega vilkuvat signaali. See on lihtne, kui teil on mõned põhiideed, kuidas koostada PCB, kasutades mitu takisti, transistorid ja LED-id.\nMillised prioriteedid majakaga autos on teedel?\nKui sõidukile on seatud spetsiaalne signaal, ei pruugi juht pöörata tähelepanu luksusignaalidele (tingimusel, et selline liiklus ei põhjusta õnnetusjuhtumit), samuti mitte järgima liiklusreeglite teatavaid sätteid. Me juhime teie tähelepanu - "ei märka" regulaatori juhiseid ja märke, tuletorn ei anna juhile õigust.\nKui sõiduk liigub mööda tänavat, kui välklamp on sisse lülitatud, peavad kõik teised autod selle eest seisma ja ei tohi manöövreid teha. Sellisel eelis ei ole auto-kommunaalteenuseid (oranž, kollane signaal). Nad võivad ainult kõrvale kalduda maanteemärgistuse nõuetest ja kehtestatud tähistest.\nKui juht ei anna teed autoga erilise signaaliga, võib ta võtta õigused 1-3 kuud või kirjutada trahvi kuni 500 rubla ulatuses. Samuti on karistuseks vilkuv majakas, mida auto entusiast kinnitab oma autole ebaseaduslikel põhjustel.\nKuidas teha vilkuv LED\nÄra saada võimalust osta valmis vilkuvat LED-i, kus pirni sees on vajalikud elemendid soovitud funktsiooni täitmiseks (jääb aku ühendamiseks) - proovige autori skeemi koguda. See võtab veidi aega: arvutage LED-i takisti, mis määrab ringi koos kondensaatori võnkeaega, piirake voolu, valige võtme tüüp. Mõnel põhjusel on riigi majandus töötanud kaevandustööstuses, elektroonika on maetud sügavale maasse. Elementaarse aluse pingega.\nLingi ühendades uurige minimaalset teooriat - portaal YourTechnik on valmis abistama. P-n ristumispiirkond, mis on tingitud ava olemasolust ja elektroonilisest juhtivusest, moodustab energia taseme peamise kristalli ebatavalise paksuse tsooni. Rekombineerides vabanevad energiakandjad energiat, kui väärtus võrdub valguse kvantiga, hakkab kahe materjali ristmik kiirgema. Shade on määratletud mõne väärtusega, suhe näeb välja selline:\nE = h c / λ; h = 6,6 x 10-34 - Plancki konstant, c = 3 x 108 - valguse kiirus, kreeka tähtede lambda on lainepikkus (m).\nAlates avaldusest järgneb: võib luua dioodi, kus on olemas energia taseme erinevus. Nii et LEDid on tehtud. Sõltuvalt taseme erinevusest on värv sinine, punane, roheline. Harvadel LED -idel on sama efektiivsus. Nõrkad inimesed peavad sinist värvi, mis ilmus ajalooliselt viimaseks. Valgusdioodide efektiivsus on suhteliselt väike (pooljuhttehnoloogia puhul), jõudes harva 45% -ni. Elektrienergia spetsiifiline ümberkujundamine kasulikuks valguseks on lihtsalt hämmastav. Iga W energia annab foone 6-7 korda rohkem kui hõõgniit samaväärsetel tarbetingimustel. Selgitab, miks täna valgusdioodid on tugeva valgustuse tehnoloogia seisukoha.\nPooljuhtide elementide baasil baseeruvate tulede loomine on võrreldamatult lihtsam. Piisavalt suhteliselt väikesed pinged hakkavad ringkonnakohtu töötama. Ülejäänud osa vähendatakse võtme- ja passiivsete elementide korrektseks valimiseks, et luua soovitud konfiguratsiooniga saeketti või impulsi pinget.\nLoomulikult tundub, et LED-i ühendamine 230-voldise võrguga näib olevat sobimatu idee. Sellised skeemid on olemas, kuid vilkumine on keeruline, elementbaas puudub. LEDid töötavad palju madalama toitepingega. Kõige kättesaadavamad on:\nPinge +5 V on telefoni akude, iPadi ja muude vidinate laadimisseadmetes. Tõsi, väljundvool on väike, mitte vajalik. Lisaks sellele pole +5 V personaalarvuti toiteallika bussil raske leida. Praeguste piiranguprobleemidega kõrvaldatakse. Traat on punane, otsige maapinda mustale.\nPinge + 7... + 9 See ilmneb käeshoitavate raadiojaamade laadijatel, mida tavaliselt nimetatakse raadiojaamadeks. Paljud ettevõtted, kellel on standardid. Seal on võimet anda konkreetseid soovitusi. Raadio-kõlarid on kasutuse eripära tõttu sageli ebakorrektsed, laadijaid saab tavaliselt suhteliselt odavalt osta.\nLED-juhtmestik töötab paremini +12 voltiga. Mikroelektroonika standardpinge me kohtume paljudes kohtades. Arvuti sisaldab pinget -12 volti. Juhtme isolatsioon on sinine, traat jääb vanade ajamite ühilduvuseks. Meie juhul võib olla vajalik, et käepärast ei oleks elemendiline baasvõimsus +12 volti. Leitakse täiendavad transistorid, neid on originaalseid raske lisada. Passiivsete elementide hinnangud püsivad. LED põleb tagurpidi.\nNominaalväärtus -3,3 volti tundub esmapilgul taotlemata. On õnnelik, et saada aliexpress RGB LEDs SMD0603 4 rubla tükk. Kuid! Pöörlemissuund ei ületa 3 volti (pöördlülitus pole vajalik, kuid vale polaarsuse korral on maksimaalne pinge 5).\nSeadme LED on arusaadav, põlemistingimused on teada, jätkame idee rakendamist. Valmistame elemendi vilkuma.\nVilkuvate RGB LEDide testimine\nArvuti toiteplokk on SMD0603 LED-ide jaoks ideaalne testimisvõimalus. Sa pead lihtsalt panema takistusliku jagaja. Vastavalt tehnilise dokumentatsiooni skeemile hinnatakse p-n ristmike vastupidavust suuna suunas, kasutades testerit. Otsemõõtmine on siin võimatu. Kogume allpool näidatud skeemi:\nP-n-ristmike takistuse hindamise skeem\nKiip antakse koos jalgade numbritega vastavalt spetsifikatsioonidele.\nVõimsust rakendatakse katoodile, pinge polaarsus on negatiivne. P-n-siirde avamiseks piisab 3,3 voldist.\nMuutuja takisti vajab väikest väärtust. Joonis on seatud maksimaalse limiidiga 680 oomi. Selles positsioonis peaks esialgu olema.\nAvatud p-n-liite takistus on väike, on vaja märkimisväärset reservi, et dioodid ei põleks (pidage meeles, et maksimaalne pinge on 3 V). Võttes arvesse asjaolu: madala pinge korral on iga LED-i takistus 700 oomi. Paralleelse sisestamisega arvutatakse kogu takistus vastavalt joonisel kujutatud valemile. Asendades kolm sisendparameetrit 700, saadakse 233 oomi. LEDi vastupanu, kui nad hakkavad avanema (vähemalt, nii et me eeldame).\nVastupidavuse arvutamise valem\nTraat +3.3 V toiteallika arvuti oranži isolatsioon, vooluringi maandus on võetud mustast. Pöörake tähelepanu: moodulit ilma koormuseta on ohtlik sisse lülitada. See on ideaalne DVD-draivi või muu seadme ühendamiseks. Kui teil on praeguste vahendite käsitsemise oskus, on lubatud, eemaldada külgkate, eemaldada sealt vajalikud kontaktid, mitte eemaldada toiteplokk. LED-de ühendamine on illustreeritud diagrammil. Mõõdetud LEDi paralleelühenduse takistus ja seiskamine?\nSelgitame: LED-ide töökorras on vaja sisse lülitada mitu, me teeme sama seadistuse. Toitepinge kiibil on 2,5 volti. Pange tähele, valgusdioodid vilguvad, näidud on ebatäpsed. Maksimaalne väärtus ei ületa 2,5 volti. Ringjoone edukat toimimist tähistab LED-de vilkumine. Välklambi osaks eemaldage toide ebavajalikust. Kolm muutuva takistiga silmusraamistikku on võimalik kokku monteerida - üks neist iga värvi haru sees.\nNüüd teame, kuidas teha oma kätega vilkuvat LED-taustvalgustust. Kas reageerimisaega on võimalik muuta? Eeldame, et kondensaatorit tuleb kasutada seespool. Tõenäoliselt LED-i p-n-i ülemineku enda parasiitnäitajad. Kui vahelduv kondensaator ühendatakse sisendiringiga paralleelselt, võite proovida midagi muuta. Nominaalväärtus on väga väike, mõõdetuna pF-ga. Väikesel mikroskeemil puudub suur mahtuvus. Me tunnistame, et kiibiga paralleelselt ühendatud takisti (vaata joonise punktiirjoone joonist) asetsevad maa peal, moodustavad täpse jagaja. Stabiilsus suureneb.\nReitingud peavad olema kaalukad, ärge unustage: me vähendame oluliselt LEDi kaudu voolavat voolu. Tegelikult peate mõtlema küsimusele vastavalt olukorrale.\nTavaline LED vilgub\nVilkuvat LED näidiskava\nJoonisel kujutatud ringkonnakohtus kasutatakse transistori laviini jaotust tööks. Klahviga KT315B on kollektori ja 20-voldise aluse vahel maksimaalne vastupidine pinge. Selles kaasatuses ohtlik ei piisa. Parameetri KT315ZH modifikatsioon on 15 volti, palju lähemal valitud toitepingele + 12 volti. Transistorit ei tohiks kasutada.\nAvaliku lagunemise ebanormaalne režiim p-n ristmikul. Tulenevalt kollektori ja aluse vahelise vastupidise pinge ülemest toimub aatomite ionisatsioon kiirendatud laengukandjate mõjude kaudu. Moodustatakse vabade laetud osakeste mass, mida põleb välimine. Tunnistajad ütlevad: KT315 transistori lagunemise korral on kollektori ja emitteri vaheline pöördpinge, amplituud on 8-9 V.\nPaar sõna skeemi töö kohta. Esialgu hakkab kondensaator laadima. Ühendatud +12 voltiga on ülejäänud ahel katki - transistori võti on suletud. Järk-järgult suureneb potentsiaalne erinevus, jõuab transistori laviini lagunemise pingele. Kondensaatori pinge langeb järsult, paralleelselt on ühendatud kaks avatud pn-ühendust:\nTransistor on lagunemisrežiimis.\nLED on avatud otsese lülitamise kaudu.\nKokkuvõttes on pinge umbes 1 voldi, kondensaator hakkab läbi voolavate p-n-ühenduskohtade, vaid pinge langeb alla 7-8 volti, õnne otsad. Transistori võti sulgub, protsessi korratakse uuesti. Ahelat iseloomustab hüsterees. Transistor avaneb suuremal pingel kui see sulgub. Tänu protsesside inertsile. Näeme, kuidas LED töötab.\nTakisti ja mahtuvusväärtused määravad võnkeaega. Kondensaatorit saab võtta palju vähem, kaasa arvatud väike takistus transistori ja LED-i kollektori vahel. Näiteks 50 oomi. Jälgimiskonstant kasvab järsult, LED-d on visuaalselt lihtsam kontrollida (põlemisaeg tõuseb). Ilmselt ei tohiks praegune olla liiga suur, maksimaalsed väärtused võetakse kataloogidest. LED-lampide ühendamine ei ole soovitatav süsteemi vähese termilise stabiilsuse ja transistori mittestandardse režiimi olemasolu tõttu. Loodame, et ülevaade osutus huvitavaks, pildid olid arusaadavad, seletused selged.\nKohe tegin reservatsiooni, idee pole minu, see võeti saidil chipdip.ru. See on 6 LED-i jaoks lihtne välklamp, mille omaduseks on täiendavate aktiivsete juhtelementide (transistoride, mikrokiipide) puudumine.\nSeadme aluseks on punane tuli HL3, mis sisaldab kahte tavalist punast LED-i HL1 ja HL2. Kui vilkuv HL3 LED vilgub, süttivad HL1 ja HL2 LED-id.\nSee avab dioodi VD1, mis lükkab rohelised valgusdioodid HL4-HL6, mis sel juhul väljuvad.\nKui vilkuv HL3 LED kustub, lülituvad HL1 ja HL2 LED-id välja ja süttib roheline valgusdioodi rühm HL4-HL6.\nSiis kogu tsükkel kordub. Täpsemalt näete selle video puhul välklat:\nSeadme toiteallikaks on 9-voldine Krona aku. Testid tüübist MLT-0,125, R1 100 Ohm, R2 300 Ohm. Algne allikas kasutas KD522 tüüpi dioodi VD1, see asendati D220-ga. LED-id võivad olla kõik pinge 2,5-3 V ja voolu 10-30 mA. Lugupidamisega Lekomtsev D.G.\nOled sa kunagi mõelnud politsei päästikust? Kui lahe see panna oma mootorratasse, motorollerisse või jalgratta, või lõpuks saab mänguasja politseiauto külge kinnitada. Lõppude lõpuks on kõik piirkonna kõik teid kadedaks! Ja nii selles artiklis näitan teile, kuidas seda teha.\nJa me teeme seda vastavalt sellele skeemile. Skeemil vilguvad LEDid omakorda,\nNagu näha, on kava uskumusele lihtne! Seda saab hõlpsasti teha iga inimene ja isegi laps (loomulikult täiskasvanute järelevalve all ja ohutusnõuete järgimisel).\nNoh, kõik on korras. Kava: kahte LED tahes (Võtsin mõlemad odavaim ja lihtsaim), neli takistid (nii 82 Ohm ja paari 25 oomi (I 24)), kaks kondensaatorid elektrolüütide (47mkf 25V (eest 16V I) ja kaks BC547 transistori. võimsus kogu asi võib olla patareid, toiteallikad akkamulyator või mida toidavad seda rohkem.\nP.S - skeemil vilguvad LEDid vaheldumisi, vilkumise amplituud (kestus või viivitus) sõltub kondensaatorite mahutavusest. Kõik kondensaatorite ja takistite hinnangud.\nNagu näete, on kõik kogutud tagasihoidlikul ja väikesel lehel, kus on eelnevalt ühendatud lülituslüliti ja suletud sööt.\nLisatud LEDid ja takisti. (jah dada... Ma tean, et üksikasjad on suuremad või suuremad, tuleb lõpuks joodetud.\nTeine paar takisti ja kondensaatorit.\nLisatud transistorid ja mõned džemprid, voila! Ja meie politsei valvur on valmis! Nüüd on veel ainult seda testida.\nNagu näete, see töötab!\nLEDid vilguvad väga kiiresti, nii et kaameral ei olnud aega fookustamiseks, mistõttu foto paistis.\nKuid ärge muretsege eriti võistluse pärast, laskisin selle flasheri kokkupanekul video.\nAutor - Tagir Ayupov\nLaadige ajakirjad alla ja loete ajakirju veebis\n35 kommentaari ideid poistele ja meestele oma kätega\nKuidas põrandat ette valmistada probleemivaba plaatimiseks\nViimistletud klaasvärvid oma kätega\nTäidetud lind oma kätega\nKingitused oma kätegaMeistriklass õpetajatele "Downy Fantasy"Autor: Chernitsyna Tatiana, õpetaja täiendavaid hariduse GKSSU CO "Petrovvalskaya maja - õpilaskodude vaimselt alaarenenud lapsed."


Fluorin inimkehas - Puuviljad July\n19. sajandi lõpus olid Prantsusmaa keemikud võimelised mitte ainult eraldama fluoriidi, vaid ka kindlaks tegema, et see on oluline element, mis tagab mineraalainete õige metabolismi ja inimorganismis põhifunktsioone. Luukude ja nende seisundi, skeleti moodustumise, hambaemaili, juuste ja küünte tervis sõltub inimorganismi fluoriidi kogusest.\nFluoriidi kombinatsioon kaltsiumi ja fosforiga aitab vältida kariesi. Hammaste pragude läbimõeldes suudab ta ebakorrapärasusi tasandada. Fluor on võimeline eemaldama organismist radionukliide.\nMis toidust sisaldab fluoriid?\nÜldiselt on kuni 70 kg kaaluv inimkeha 2,6 g fluori. Inimorganismi fluoriidi kogus päevas määratakse paljude erinevate teguritega (kaal, vanus, energiakulud). Täiskasvanud vajab 1,5-2 mg päevas, 1 mg lapsele, 2 mg rasedatele naistele ja 2 mg inimestele, kellel on pidev kehatemperatuur.\nLaps (kuni seitseteist) moodustab luukoe. Vajalik fluoriidi kogus (päevas) on lapsel 0,5-1 mg. See kogus on vajalik selle aine põhjustatud reaktsioonide rakendamiseks. Kui fluoriidi annus ühe kilogrammi toidu kohta on 10 mg, võib see kogus põhjustada luukoe hävitamist, kui see on rohkem kui 5 mg, ilmneb fluoroos. Fluoroos on hambaemaili hävitamine, mille tagajärjeks on pruunid laigud. Fluoriidi suured annused (üle 3 mg) võivad põhjustada mürgistust. Kui vesi sisaldab ligikaudu 5 mg fluori liitri kohta, tekib see onkoloogia. Fluoriidi surmav annus on 5 g.\nFluoriid aitab normaalset luu moodustumist ja luude luud. Tugevdab immuunsüsteemi ja tagab tervete juuste ja küünte plaadi. Fluoriid suudab kaitsta hambaid kariesi ja periodontaalse haiguse eest.\nFluor on üks tähtsamaid elemente, mis täidavad paljusid funktsioone inimese kehas.\nFluori puudus on paljusid erinevaid haigusi põhjustavaid sümptomeid.\nFluoriidi puudumise sümptomid:\nhaavatavus ja juuste kadu, lõhenenud otsad;\nhamba tundlikkus. Enamel võib hävitada, millele järgneb erosioon ja nekroos;\nosteoporoos (eriti eakatel). Sage luumurdude ja aeglase paranemise juhtumeid.\nFluor on hästi imendunud joogiveega. Üks fluoride puudumise kõrvaldamise viisidest on joogivee kasutamine või fluoride sisaldavate spetsialistide poolt ettekirjutatud ravimite võtmine. Tänapäeval on palju selliseid ravimeid, kuid neid peaksite olema ettevaatlik. Kindlasti pidage nõu oma arstiga.\nFluori sisaldus võib juhtuda tänu sellele, et fluori sisaldus on suurem, kui keegi joob. Fluoriidi sisaldavate ravimite kasutamisel peate olema ettevaatlik, see võib olla üks üleannustamise põhjuseid. Üleannustamise sümptomid võivad ilmneda kohe. Kui teil on mingeid sümptomeid, siis peate kindlasti konsulteerima arstiga. Hilisem juurdepääs arstile võib põhjustada pika ja raske ravi.\nÜleliigse fluoriidi sümptomid:\nkaotus ja hääle vähendamine;\nvärisevad sõrmed ja kiire väsimus;\nkõhulahtisus ja terav kõhuvalu;\nkopsupõletik, bradükardia, osteoporoos.\nFluor on toksiline, kui selle kogus on kuni 20 mg. Liigse fluoriidi kõrvaldamiseks on vaja tarbida suures koguses vett ja võtta kaltsiumi. Kui on esinenud fluoride mürgitust, on hädavajalik kutsuda esile oksendamine ja maoha sissehingamine.\nToidu fluori sisaldus\nSelleks, et tagada inimkeha vajaliku fluoriidiga, peate võtma selliseid toiduaineid, mis seda sisaldavad. Fluor on osa sellistest toitudest nagu kreeka pähklid, veiseliha, roheline ja must tee, piim, kartul, sibul, mereannid, köögiviljad ja puuviljad.\nKui fluori kasutavad koos alumiiniumi ja magneesiumisisaldusega ravimitega, on see organismil väga keeruline seedida. Kui fluoriid võetakse koos D- ja A-vitamiiniga, võib see põhjustada kaltsifikatsioonide teket. Kaltsineerimine on kindel moodus luudes. Ravimite imendumine on paranenud koos fluoriga. Kui te võtate ravimeid, mis sisaldavad joodi, siis on parem piirata fluoriidi kogust.\nFluor on tähtis mikroelement, mis takistab mitmesuguseid haigusi. Fluori funktsiooni aluseks on luude ja luustiku õige moodustumine. Eriti tähtis on seda lapsepõlves ära võtta, kuna sellel ajastul moodustub luustik. Fluor on üsna kapriisne aine. Selle puuduse tõttu kannatab keha, kuid üleannustamine võib põhjustada halvimaid tagajärgi. On rangelt keelatud lubada fluori üleliigset levikut, muidu võib see toimida toksiliseks elemendiks. Isik võib aeglustada kasvu, ainevahetust ja rakkude uuenemist, ja ilmnevad kareid. On väsimus ja unisus. Seetõttu peaks selle elemendi vastuvõtt olema rangelt normaliseeritud.


Eelinformatsioon esmaspäevaks, 8. märtsiks - Riigikogu\nEelinformatsioon esmaspäevaks, 8. märtsiks\n08.03.2010 / Eelinfo\nPäevakorras on 3 arupärimist, millele vastavad keskkonnaminister Jaanus Tamkivi, siseminister Marko Pomerants ja rahandusminister Jürgen Ligi.\n1. Keskkonnaminister Jaanus Tamkivi vastab 4 Keskfraktsiooni liikme poolt 26.01.2010 esitatud arupärimisele piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni keskkonnamõju strateegilise hindamise protokolli kohta (nr 359). Arupärijad osutavad Riigikogu poolt 13. jaanuaril ratifitseeritud „Piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni muudatuste ja keskkonnamõju strateegilise hindamise protokollile“ ja selle artiklile 13, mille kohaselt võetakse õigusaktide eelnõude ettevalmistamisel arvesse ka keskkonnakaalutlused ja määratletakse selleks vajaduse korral ka vastav tegutsemiskord. Arupärijad tunnevad huvi, kas ministri arvates oleks mõttekas teha seaduste ja määruste eelnõudele, mille vastuvõtmisel ja rakendamisel mõjutatakse oluliselt keskkonda, keskkonnamõju strateegiline hindamine, ja millal vastav tegutsemiskord määratletakse.\n2. Siseminister Marko Pomerants vastab 5 Rahvaliidu fraktsiooni liikme poolt 26.01.2010 esitatud arupärimisele pedofiiliavõrgustiku olemasolu kohta Eestis (nr 361), milles arupärijad küsivad, kas uurimisasutused on kontrollinud ajakirjanduses esitatud väiteid pedofiiliavõrgustike olemasolu kohta Eestis ja nende väidetavatest seostest kõrgete poliitikute ja avaliku elu tegelastega. Muuhulgas tunnevad arupärijad huvi, kas seksuaalkurjategijaid võiks keemiliselt steriliseerida nagu see toimub nende kinnitusel Tšehhi Vabariigis.\n3. Rahandusminister Jürgen Ligi vastab 12 Keskfraktsiooni liikme poolt 10.02.2010 esitatud arupärimisele riigi majandusliku olukorra kohta (nr 375), milles arupärijad väidavad, et Eesti on jõudnud oma majandusnäitajatega sotsiaalse katastroofi piirini ja küsivad, miks ei taha valitsus seda tunnistada ja muuta majandusolukorra parandamiseks senist maksupoliitikat.\nEuroopa Liidu asjade komisjonis – Eesti seisukohad 11.-12. märtsil 2010 toimuval Euroopa Liidu transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu kohtumisel. Kutsutud majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi energeetika asekantsler Einari Kisel ja Euroopa Liidu ja rahvusvahelise koostöö talitluse peaspetsialist Raigo Illing.\nKultuurikomisjonis – koolieelse lasteasutuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (679 SE) ning noorsootöö seaduse eelnõu (676 SE), kutsutud haridus- ja teadusminister Tõnis Lukas; Eesti Üliõpilaskondade Liidu pöördumine avaliku sektori töötajatele ja lapsevanematele õppelaenu hüvitamise kohta; ettepanek korraldada Riigikogus arutelu Eesti keelepoliitikast; pöördumine pedagoogide palgaküsimuste kohta; põhikooli- ja gümnaasiumi seaduse eelnõu (412 SE).\nMajanduskomisjonis – liiklusseaduse eelnõu (475 SE).\nPõhiseaduskomisjonis – erakonnaseaduse muutmise seaduse eelnõu (516 SE); Riigi Teataja seaduse eelnõu (654 SE); Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse täiendamise seaduse eelnõu (697 SE).\nRahanduskomisjoni väljasõiduistung (kell 11.30) – kohtumine töötukassa esindajatega.\nRiigikaitsekomisjoni ja väliskomisjoni ühisistung - tutvutakse julgeolekupoliitika aluste eelnõu projektiga, kutsutud kaitseminister Jaak Aaviksoo ning välisminister Urmas Paet.\nRiigikaitsekomisjonis (peale ühisistungit) – kaitseliidu seaduse muutmise seaduse eelnõu (658 SE); Relvastatud konfliktide ja sõjaväeteenistuse Eesti veteranide liidu “Võitlusvendlus” kiri ( 09.02.2010).\nSotsiaalkomisjonis – arvamus Euroopa Parlamendi ja nõukogu elundidoonorluse direktiivi eelnõu kohta; ravimiseaduse ja ravikindlustuse seaduse muutmise seaduse eelnõu (643 SE); edasine tegevus tööpuuduse sotsiaalsete mõjude leevendamisel.\nVäliskomisjonis (peale ühisistungit Riigikaitsekomisjoniga, ruum L 333) – arutelu Eesti välispoliitikat puudutavatel teemadel; arutelu Eesti Välispoliitika Instituudi tulevikust. Kutsutud välisminister ja Eesti Välispoliitika Instituudi nõukogu esimees Urmas Paet; Euroopa Parlamendi asepresidendi Gianni Pittella kiri ettepanekuga luua Euroopa Liidu ja Vahemeremaade Parlamentaarse Assamblee (EMPA) sekretariaat ja koostada eelarve (26.02.2010 2.10-3/396), kutsutud Riigikogu esindajad EMPAs Raivo Järvi ja Enn Eesmaa ning delegatsiooni sekretär Häidi Kolle; ülevaade ja arutelu 1.-3. märtsini 2010 toimunud väliskomisjoni töövisiidist Saksamaale; informatsioon komisjoni liikmete tegevusest.\nÕiguskomisjonis – liiklusseaduse ja väärteomenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu (673 SE); ülevaade inimkaubanduse alasest seminarist.\nKorruptsioonivastase seaduse kohaldamise komisjonis (kell 13.30) – kohtumine õiguskantsler Indrek Tederiga, arutusel on erakondade rahastamise kontrollimehhanismide tõhustamine ja Riigikogu liikmete riigi osalusega äriühingute ja sihtasutuste nõukogudesse kuulumine;\nRiigieelarve kontrolli komisjonis (kell 13.30) – Riigikontrolli auditiaruande „Riigi infosüsteemide arendusprotsessi tulemuslikkus“ arutelu (ruum L 333).\nKell 11 –Riigikogu aseesimees Jüri Ratas külastab Tallinna Raadiku Lasteaeda, kus ta annab üle õnnitlused lasteaia 25.aastapäeva puhul.\nKonverents „Läänemere strateegia – uus väljakutse teadmistepõhiseks regionaalseks ja kohalikuks valitsemiseks ja integreeritud koostööks”\nKell 12 – Riigikogu esimees Ene Ergma esineb tervituskõnega konverentsi külalistele (Riigikogu konverentsisaal).\nKell 12.15 – konverentsi külaliste kohtub regionaalminister Siim Valmar Kiisler.\nKell 14.30 – Tallinna Volikogus algab konverentsi ümarlaua diskussioon, mille teemad on Euroopa Liidu Läänemere strateegia – väljakutse koostööle kohalikul ja regionaalsel tasandil, ning järgmised sammud jätkusuutliku võrgustiku kava loomisel.\nKonverents on oluline osa Läänemere strateegia elluviimise protsessist, kus poliitikud, riigi ja kohaliku omavalitsuse valdkonna teadlased ja kohaliku omavalitsuse praktikud arutavad uusi vajadusi ja võimalusi teadmistepõhiseks regionaalseks ja kohalikuks valitsemiseks ning integreeritud koostööks. Konverentsi korraldavad Tallinna Ülikool, Riigikogu, Vabariigi Presidendi Kantselei, välisministeerium ja siseministeerium koostöös erinevate institutsioonidega. Konverents jätkub 9. märtsil kell 10 Tallinna Ülikooli Tallinna saalis, kus algab konverentsi plenaaristung.


www.militaar.net • Vaata teemat - Sotsialistliku revolutsiooni käsiraamat\nTänane kuupäev 22 Okt, 2019 9:26\nSotsialistliku revolutsiooni käsiraamat\nTeema pealkiri: Sotsialistliku revolutsiooni käsiraamat\nPostitatud: 13 Okt, 2011 11:00\nErich Kaup ja Liivi Uuet\nDokumentide kogumik Eesti okupeerimisest 1940. aastal\nDokumentide kogumik Eesti okupeerimisest 1940. aastal 1940. aasta suvel okupeeris Punaarmee Eesti Vabariigi. Seaduslik valitsus kukutati ja Eesti liideti NSV Liidu koosseisu. Okupatsiooniaastatel hakati neid murrangulisi sündmusi nimetama sotsialistlikuks revolutsiooniks. Mis aga tegelikult oli sõnapaari «sotsialistlik revolutsioon» taga?\nKäesolev dokumendikogumik algab NSV Liidu noodiga 28. märtsist 1939, milles diplomaatiliselt, kuid ähvardavas toonis teeb suurriik teatavaks oma erihuvid Eestis, ja lõpeb 16 kuud hiljem «töötava rahva vennalikku perre» vastu võetud Eesti NSV konstitutsiooniga 25. augustist 1940.\nTeema pealkiri: Re: Sotsialistliku revolutsiooni käsiraamat\nPostitatud: 13 Okt, 2011 12:48\nOled ise lugenud ja soovitad? Uut tellist ei riski juurde osta, kui keegi ei soovita .\nPostitatud: 13 Okt, 2011 13:02\nKuna sain selle alles eile kätte, siis läbi lugeda sõna-sõnalt ei ole jõudnud, kuid läbi sirvisin küll ja leidsin isegi üht-teist tsiteerimiseks sinna kuhu mul vaja.\nPostitatud: 28 Veebr, 2013 23:31\nApollos 9€ eest müügis: http://www.apollo.ee/sotsialistliku-rev ... aamat.html\nSelle raha eest on uusi dokumente küll, kuigi kodanikud pole viitsinud alati juurde märkida, et varem kuskil ajakirjas juba ilmunud.


Kommentaarid - LUGEJA FOTOD: Termomeetrite näidud küündivad üle 25 kraadi! - Rahva hääl\nLUGEJA FOTOD: Termomeetrite näidud küündivad üle 25 kraadi! - kommentaare 1-1\nMis mõtet on jagada inimeste suvalisi temeratuuripilte!? Ma sain juba märtsikuus maja ees, päikese käes termomeetri näiduks +22\nIlge uudis küll\ndelfi tahab järgi jõuda kõige hullematele facebooki tegelastele. Varsti on see, et postita delfile iga oma eluhetk. Muud tehaa ei saagi, kui ainult saada pilte delfile.\nDelfis uudised tekidavad:\nlugeja fotod lugejad ärkamas