Õpi- ja õpetamistegevuse kavandamine - Toomas Trapido\n1. Seab õppija(te)st lähtuvalt pika- ja lühiajalised õpieesmärgid, valib sisu ning kavandab tegevused, arvestades õppekava; lähtuvalt eesmärkidest valib õpetamiseks, õppimiseks ja tagasisidestamiseks sobivad meetodid; koostab koostöös teiste spetsialistidega vajadusel individuaalse õppekava, käitumise tugikava ja/või arenduskava, arvestades hariduslike erivajadustega õppija toetamise põhimõtteid ning õppijate igakülgset arengut.\nÕppeaastat alustades vaatan üle õpiväljundid ja sellest lähtuvalt sean eeesmärgid algavaks perioodiks (waldorfkoolis on osad põhiained ühe- või kahekuiste perioodide ehk epohhidena) või aastaks. Panen enda jaoks kirja nö raudvara (alusteadmised), mille omandamine kõigi õpilaste poolt on kindlasti eesmärgiks. Näiteks olen gümnaasiumi bioloogia õpiväljunditest teinud kokkuvõtte (DNA, RNA, valgusünteesi ‘eksami’ küsimused), mille saadan kõikidele õpilastele õppeperioodi alguses, viitan läbivalt selle omandamise vajadusele õppeperioodi vältel ning õppeperioodi lõpus viin läbi individuaalvestlused (eksamid), kus teen selgeks selle “raudvara” tegeliku omandamise ning vajadusel teen edasist individuaaltööd õpilastega, kes seda vajavad. Aeg-ajalt vaatan aasta- või perioodikava üle ja kohandan seda vastavalt õppetöö edenemisele.\nDNA, RNA ja valgusünteesi joonis. Autor: Anne-Liise Ehrberg.\nPüüan vestelda õpilastega individuaalselt ka õppeperioodi jooksul ja selle põhjal vajadusel leida õpilasele sobiv õppemeetod. Näiteks on mitmetel õpilastel raske tekstilisel kujul mõista DNA ja RNA ehitust ning valgusünteesi, kuid nad suudavad luua ilusa ja täpse joonise sellest, mida ma palungi neil eksami sooritamiseks teha. Teisalt on üksikud õpilased, kes haaravad õppesisu lennult ning on huvitatud hoopis kõrgemal tasemel selle üle arutlemisest, mida ma meeleldi sii ka teen. Ühe õpilase puhul olen kahel korral ülesandeks andnud bioloogiaalase õppevideo tegemise, mis tal ka suurepäraselt õnnestus.\nAnalüüsin oma tegevusi ja kui mingi kavandatud tegevus ei tööta (õpitulemused ei ole head), siis muudan oma tegevuskava.\n2. Valib õpivara hulgast õpieesmärkide ning õppijate ja rühma tasemele sobiva; märkab õpivara puudusi ja teeb organisatsiooni (aine)valdkonna juhtidele ettepanekuid õpivara kohandamiseks ja koostamiseks; kohandab õpivara, arvestades õppijate vajadusi, võimalikke piiranguid, sh autoriõigusi, kättesaadavust, usaldusväärsust; otsib ja levitab digitaalset õpivara ja digitehnoloogiaid, mis võimaldavad tõhusalt saavutada õpieesmärke.\nKasutan nii iseloodud ainekava kui eelkõige Opiqu platvormis sisalduvat õpivara. Minu loodud ainekava “Maailma parim küla” (Maailma parima küla projekti (õppeperioodi) ülesehitus ja ajakava)põhineb rahvusvahelisel Gaia hariduse õppekaval ning seob bioloogia, majanduse, sotsiaalsed pädevused, tehnoloogia, kultuuri jm. Olen seda alates 2014. aastast igal aastal Tallinna Vabas Waldorfkooli gümnaasiumiastmes ühele või kahele klassile läbi viinud.\nMaailma parima küla projekti valdkonnad\n“Maailma parima küla” projekt (ainekava) viiakse läbi 80-tunnise (2 kuud) integreeritud tsüklina, mis sisaldab järgmisi küla kavandamisega seotud valdkondi ja õppeaineid:\n• ökoloogia ja tehnoloogia – ehitus, aiandus, toit, vesi, elekter, küte jne;\n• majandus – küla rajamise ja majandamise eelarve läbimõtlemine ning koostamine;\n• maailmavaade ja väärtused – millised on küla põhiväärtused, rituaalid, kultuur;\n• sotsiaalne – juhtimismudel, otsustamismeetod, koostööoskused, suhtlus;\n• kunst ja joonestamine – külaplaan, makett;\n• eesti keel – kirjaliku projektidokumendi koostamine;\n• esitlusoskuste arendamine;\n• soovi korral võõrkeel, nt inglise keel (projekti tutvustus inglise keeles);\n• füüsika, matemaatika – eelkõige hoonete ja rajatiste tehniline kavandamine.\nMaailma parima küla projekti materjalid:\n“Maailma parima küla” projekt Tallinna Waldorfkoolis – fotogalerii\nMaailma parima küla esitluse näide_1\nMaailma parima küla esitluse näide_2\nMaailma parima küla esitluse struktuur\nMaailma parima küla projekti näidiseelarve\nOlen ka üks Tallinna Vaba Waldorfkooli metsa- ja looduspraktika kava loojatest.\nOpiqust olen eelkõige kasutanud põhikooli bioloogia ja loodusõpetuse õpivara ning kohandanud seda vastavalt klassi ning individuaalsele tasemele.\nKasutan tundides päris palju õppevideoid ning oleme õpilastega korduvalt käinud vaatamas (peamiselt PÖFFi õpilasprogrammis pakutavaid, aga ka muid) dokumentaalfilme.\n3. Kujundab füüsiliselt, vaimselt ja emotsionaalselt turvalise heaolu, tervist, arengut ja loovust toetava koostöise õpikeskkonna, lähtudes õppijate vajadustest ja õpieesmärkidest ning ühistest kokkulepitud väärtustest; panustab organisatsiooni õpikeskkonna kujundamisse.\nNagu eelpool kirjutasin, olen nii rühmatöö meetodeid kui koostööoskuste õpetamist praktiseerinud ligi 20 aastat ning pean seda ääretult oluliseks, võiks isegi öelda, et minu õpetajatöö alustalaks. Saan väga hästi aru sellest, et õppimine on võimalik ainult emotsionaalselt, vaimselt ja füüsiliselt turvalises keskkonnas ning püüan seda pidevalt oma klassides luua. Toon välja mõned põhilised komponendid:\n1) tunni alustamine (aeg-ajalt vajadusel ka lõpetamine) ühises ringis, kus igaks saab sõna. See võimaldab õpilastel väljendada oma emotsionaalset ja/või füüsilist hetkeseisu, loob ühistunnet ning võimaldab paremini keskenduda järgnevale õppetööle,\n2) paindlikkus klassiruumis, nii laudade-toolide paigutuse kui klassiruumis liikumise osas ,\n3) vajadusel liikumis- ja sirutuspausid, mis värskendavad keha tervikuna, võimaldavad ajul mentaalsest keskendumisest puhata ning loovad aluse keskendumisele nende järel. Teen küllaltki regulaarselt tunde ka õues, nt Waldorfkoolis Stroomi metsas ning Gaia Koolis Kadrioru pargis, kus tund on juba seotud loomuliku liikumisega,\n4) kasutan vaikusehetki (vaikuseminuteid) rahunemiseks ning keskendumiseks tunni sisule.\nOlen püüdnud luua õpetajatele kokkusaamise ja sisulise eneseväljenduse aega ja ruumi ning õpetanud õpetajatele ringi meetodit. Olen aidanud luua Gaia Akadeemia raames mitmel korral toimunud “Meie aja teadliku õpetaja” aastast kursust ning seal ka õpetanud, lisaks pakun Gaia Akadeemia raames Gaia hariduse aluskursust “Tervikliku eluviisi alused”.\nÕpilased metsa- ja looduspraktikal Palupõhja looduskoolis puuriita ladumas\nSamuti pean väga oluliseks matku ja laagreid koos õpilastega, kus õpilased on väljaspool harjumuspärast koolikeskkonda, peavad koos tegutsema, tegema praktilisi töid, nt söögivalmistamine, koristamine jms. Matkade ja laagrite ajal on õpilastel võimalus oma klassikaaslasi erinevate ja heas mõttes üllatavate nurkade alt tundma õppida ning üldjuhul kasvatavad sellised pikemad koosviibimised klassis ühtsustunnet. Mõnikord osalevad matkadel ja laagritel ka mõned lapsevanemad, mis omakorda aitab luua sidet ja usaldust klassiga seotud kogukonnas.\nRaamatutegu käib täie hooga


Ehitiste ja kiirtee kokkuvarisemine (Lendav füüsikatsirkus)\nEhitiste ja kiirtee kokkuvarisemine\nLõik Nimitzi kiirteest. Ülemine korrus oli alumisele kaela varisenud.\nJust siis, kui Californias Oaklandis algas 1989. aasta pesapalli maailma karika võistluste kolmas mäng, tabasid piirkonda 100 kilomeetri kaugusel Loma Prieta lähedal toimunud 7,1-magnituudise maavärina tõuked, põhjustades suuri kahjustusi ja tappes 67 inimest. Üle maailma levinud fotodel paljastus pikk lõik Nimitzi kiirteest, mille ülemine korrus oli alumisele kaela varisenud, vangistades palju autojuhte ja põhjustades tosinaid surmajuhtumeid. Ilmselgelt põhjustas kokkuvarisemise seismiliste lainete tekitatud jõhker rappumine. Kuid miks sai nii raskesti kannatada just see konkreetne kiirteelõik, kui ülejäänud praktiliselt identse konstruktsiooniga tee pääses kokkuvarisemisest?\n1995. aasta 19. septembri maavärin Mehhiko läänerannikul.\n1995. aasta 19. septembril toimus Mehhiko läänerannikul maavärin, mille seismilised lained põhjustasid umbes 400 kilomeetrit eemal Méxicos kohutavaid ja laiaulatuslikke purustusi. Miks põhjustasid seismilised lained nii intensiivseid purustusi just Méxicos, kuid suhteliselt vähe kahjusid teel sinna? Lisaks, miks lõhuti seismiliste lainete mõjul Méxicos keskmise kõrgusega hooned, samal ajal kui kõrgemad ja madalamad hooned jäid üldiselt vigastamata?\nVastus Nimitzi kiirtee puhul varises kokku ainult üks lõik. See oli ehitatud lõdva struktuuriga mudapinnase peale, mis raputamise käigus vedeldus. See tähendab, et kui mudapinnases olevaid osakesi raputati, liikusid nad üksteisest eemale ja pinnas muutus rohkem vedelikulaadseks (osakesed oli võimelised voolama). Kui mudapinnas oli vedelas olekus, oli seismiliste lainete mõju hoopis suurem kui ümbritsevates lõikudes, kus kiirtee toetus kivilademetele. Üks viis seismiliste lainete tugevuse mõõtmiseks on mõõta maksimaalset kiirust, mille nad osakestele nende võngutamisega annavad. Mudapinnase aladel oli maksimaalne kiirus vähemalt viis korda suurem kui kivilademete alal ja piltlikult öeldes kiirteed lihtsalt raputati nii kaua, kuni ülemine korrus alumisele kaela langes.\nMõnel juhul, kui on toimunud vedeldumine, on majad libisenud maa sisse just nagu vesiliiva sisse. Liiva ja vee maapinnast väljapaiskumisel võivad tekkida geisrid.\nMehhiko maavärin oli väga tugev (8,1 Richteri skaalal), kuid tekkinud seismilised lained pidanuksid Méxicosse jõudes olema liiga nõrgad, et tekitada ulatuslikke purustusi. Ent México on suures osas ehitatud iidsele järvepõhjale, kus pinnas on siiani veerohkusest pehme. Kuigi seismiliste lainete amplituud oli Méxiconi liikudes tihedamas pinnases liiga nõrk, kasvas amplituud linnaaluses pehmes pinnases märgatavalt. Lisaks peegeldusid seismilised lained pehmesse pinnasesse jõudes nii pinnase ülakihilt kui ka selle all olevalt tugevalt materjalilt (aluspinnalt) tagasi. Teatud lainepikkusega lained tugevdasid üksteist, suurendades ja pikendades nii omakorda maapinna liikumist. Lainetest põhjustatud kiirendus oli isegi kuni 0,2 · g (0,2-kordne gravitatsioonikiirendus) ja võnkesagedus koondus üllatavalt 0,5 hertsi ümber. Maapinda mitte ainult ei võngutatud tugevasti ja üllatavalt pikaajaliselt, vaid ka paljude keskmise kõrgusega hoonete omavõnkesagedus (resonantsisagedus) oli umbes 0,5 hertsi. Paljud neist keskmise kõrgusega ehitistest kukkusid kokku, samas kui madalamad ehitised (kõrgema resonantsisagedusega) ja kõrgemad ehitised (madalama resonantsisagedusega) jäid püsti.


Kas teie ettevõte müüb kaupu või teenuseid? See jaotis aitab teil mõista mõningaid makse, mida võidakse ELis kohaldada.\nMaksustatavad tooted maksustatakse aktsiisiga nende tootmisel (kui üldse ELis) või importimisel (kolmandatest riikidest).\nSiiski tuleb aktsiis tasuda üksnes tarbimisse lubamisel. Kui toode imporditakse ELi riiki, kuid transporditakse teise ELi riiki ja tarnitakse teise ELi riiki, tuleb aktsiis tasuda selles ELi riigis, kus toodet lõpuks tarbitakse või kasutatakse.\nAlkohoolsete jookide eest tasutud aktsiisi võib teatavatel tingimustel ja erijuhtudel tagasi nõuda, näiteks kui kaup eksporditakse lõpuks kolmandatesse riikidesse.\nMaksustatavad tooted ja maksumäärad\nAktsiis võib põhineda õlle kogusel ja alkoholisisaldusel, mõõdetuna kas hektoliitril Plato kraadi kohta või hektoliitril alkoholi mahu kohta:\n0,748 Eurot lõpptoote hektoliitri ja Plato kraadi kohta või\n1,87 Eurot lõpptoote hektoliitri ja alkoholisisalduse kohta.\nELi liikmesriigid võivad kohaldada vähendatud maksumäärasid õlle suhtes, mida on pruulinud sõltumatud väikesed õlletehased, mille aastatoodang ei ületa 200 000 hl. Vähendatud maksumäärad ei tohi ühtsest siseriiklikust aktsiisimaksu määrast olla üle 50 % väiksemad. ELi liikmesriigid võivad kohaldada vähendatud maksumäära ka õlle suhtes, mille tegelik alkoholisisaldus ei ületa 2,8 mahuprotsenti. Plato kraadide arv mõõdab algekstrakti massiprotsenti 100 grammi õlle kohta, arvutatakse tegeliku ekstrakti ja valmistootes sisalduva alkoholi põhjal (maksustamise seisukohast on Plato kraad õiguslikult 0,4 % alkoholiga võrdne).\nStandardmäär Vähendatud määrad\n0,00 Eurot/hl toote kohta, mis tähendab, et ELi liikmesriigid võivad veini suhtes kohaldada nullmäära või kõrgemat määra.\nKui ELi riigid ei ole kehtestanud nullmääraga harilikku maksumäära, võivad nad kohaldada vähendatud aktsiisimäära mis tahes liiki vaikse ja vahuveini suhtes, mille tegelik alkoholisisaldus ei ületa 8,5 mahuprotsenti.\nMuud kääritatud joogid peale veini ja õlle\n0,00 Eurot/hl toote kohta, mis tähendab, et ELi liikmesriigid võivad kohaldada nullmäära või kõrgemat määra.\nKui ELi riigid ei ole kehtestanud nullmääraga harilikku maksumäära, võivad nad kohaldada vähendatud aktsiisimäära mis tahes muud liiki kääritatud gaseerimata ja vahujookide suhtes, mille tegelik alkoholisisaldus ei ületa 8,5 mahuprotsenti.\n45 Eurot/hl toote kohta.\nELi liikmesriigid võivad kohaldada ühtset vähendatud aktsiisimäära vahesaaduste suhtes, mille tegelik alkoholisisaldus ei ületa 15 mahuprotsenti. Vähendatud aktsiisimäär ei tohi olla ühtsest riiklikust aktsiisimäärast üle 40 % madalam ega väiksem kui veini ja muude kääritatud jookide suhtes kohaldatav ühtne siseriiklik määr.\n550 Eurot/hl puhta alkoholi puhul.\nELi liikmesriigid võivad kohaldada vähendatud aktsiisimäärasid etanooli suhtes, mis on toodetud väikestes piiritusetehastes, mille puhta alkoholi aastatoodang ei ületa 10 hl. Vähendatud maksumäärad ei tohi ühtsest siseriiklikust aktsiisimaksu määrast olla üle 50 % väiksemad.\nSigarettide suhtes kohaldatakse väärtuselist aktsiisi (mis on proportsionaalne selle väärtusega), mis arvutatakse jaemüügi maksimumhinna alusel (koos tollimaksuga). Nende suhtes kohaldatakse ka eriaktsiisi, mis arvutatakse tooteühiku kohta.\nIga ELi liikmesriik kohaldab üldist minimaalset aktsiisi (koguseline aktsiis pluss väärtuseline aktsiis ilma käibemaksuta), mille määraks on määratud 60 % tarbimisse lubatud sigarettide kaalutud keskmisest jaemüügihinnast. Olenemata kaalutud keskmisest jaemüügihinnast ei tohi see olla väiksem kui 90 eurot 1000 sigareti kohta.\nELi riigid, kes kohaldavad üldist minimaalset aktsiisi vähemalt 115 eurot 1000 sigareti kohta (kaalutud keskmisest jaemüügihinnast), ei pea järgima 60 % minimaalse aktsiisi nõuet.\nSigarid ja sigarillod\nSigarite ja sigarillode suhtes kohaldatakse aktsiisi 5 % jaemüügihinnast koos kõigi maksudega või 12 eurot 1000 ühiku või kilogrammi kohta.\nPeeneks lõigatud tubakas (mõeldud sigarettide keeramiseks)\nÜldine aktsiis on vähemalt 48 % tarbimisse lubatud ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka kaalutud keskmisest jaemüügihinnast või 60 eurot kilogrammi kohta.\nÜldine aktsiis on vähemalt 20 % kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast või22 eurot kilogrammi kohta.\nPliibensiin: 421 Eurot 1000 liitri kohta.\nPliivaba bensiin: 359 Eurot 1000 liitri kohta.\nKasutatakse mootorikütusena: 330 Eurot 1000 liitri kohta.\nKasutatakse mõnel tööstuslikul ja kaubanduslikul eesmärgil: 21 Eurot 1000 liitri kohta.\nKasutatakse kütmiseks (nii ärilistel kui ka muudel eesmärkidel): 21 Eurot 1000 liitri kohta.\nVeeldatud naftagaas (LPG) ja metaan\nKasutatakse mootorikütusena: 125 Eurot 1000 kg kohta.\nKasutatakse mõnel tööstuslikul ja kaubanduslikul eesmärgil: 41 Eurot 1000 kg kohta.\nKasutatakse kütmiseks (nii ärilistel kui ka muudel eesmärkidel): 0 Eurot 1000 liitri kohta.\nKasutatakse kütmiseks ning nii ärilistel kui ka muudel eesmärkidel: 15 Eurot 1000 kg kohta.\nKasutatakse mootorikütusena: 2,60 Eurot GJ brutokütteväärtuse kohta.\nKasutatakse mõnel tööstuslikul ja kaubanduslikul eesmärgil: 0,30 Eurot GJ kohta\nÄriotstarbeline kasutamine: 0,15 Eurot GJ kohta\nKasutamine muul kui ettevõtluse eesmärgil: 0,30 Eurot GJ kohta\nKivisüsi ja koks\nÄriotstarbeline kasutamine: 0,15 Eurot GJ brutokütteväärtuse kohta.\nÄriotstarbeline kasutamine: 0,50 Eurot MWh kohta.\nKasutamine muul kui ettevõtluse eesmärgil: 1 EUR MWh kohta.\nELi liikmesriigid võivad kehtestada üksnes sellised maksumäärad, mis ei ole madalamad ELi direktiivides sätestatud madalaimatest maksustamistasemetest.\nEnergiatoodete ja elektrienergia madalaimad maksustamistasemed on kehtestatud nõukogu direktiiviga 2003/96/EÜ. Mõnes ELi riigis võimaldab see siiski üleminekuperioode, mille jooksul nad peavad oma lõhet järk-järgult vähendama. Madalaimaid maksustamistasemeid on kirjeldatud eespool esitatud tabelis.\nKaupade vaba liikumise tõttu Euroopa ühtsel turul on ELi riikidel vaja kontrollimehhanismi, et tagada vallasvara maksustamine maksude ja tollimaksudega lõppsihtkohas.\nSellise kauba suhtes kohaldatakse tavaliselt peatamismenetlust, mis näitab, et kaupa võib lähetada ühest ELi riigist teise enne, kui sellelt on maksud sisse nõutud, tingimusel et tollimaks on lõpuks tasutud sihtkohas.\nEttevõtjad, kes transpordivad tooteid peatamiskorra alusel, peavad teavitama ELi riikide maksuhaldureid oma tarnete lõppsihtkohast, kasutades selleks haldus- või ärisaatedokumenti:\nsaatedokumendi eksemplarides esitatud teavet võib edastada ka elektrooniliselt.\nsisetransiidi dokumente ja TIR- või ATA-konventsiooni dokumente võib kasutada ka aktsiisiga seotud saatedokumendina.\nkaupade liikumisega seotud riskide katmiseks tuleb esitada tagatis.\naktsiisiga maksustatava kauba sagedase ja korrapärase liikumise korral peatamiskorra alusel võivad ELi liikmesriigid lubada tolliprotseduuride lõpetamist vähendada.\nAktsiis ELi liikmesriikides\nAktsiisimaksud on ELi tasandil ühtlustatud nõukogu direktiiviga 2008/118/EÜ (ELT L 9, 14.1.2009) ja mitmete direktiividega, mis käsitlevad konkreetsete toodete aktsiisi. Siiski võivad siiski kehtida mõned riigipõhised eeskirjad.\nKonkreetse riigi kohta saab teavet maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi andmebaasist.\nELi aktsiisidirektiive ei kohaldata järgmistel territooriumidel:\nSaksamaa: Helgolandi saar ja Büsingeni territoorium\nItaalia: Livigno, Campione d’Italia ja Lugano järve Itaalia veed\nHispaania: Ceuta ja Melilla\nKreeka: Athose mägi\nAustria: Jungholz ja Mittelberg\nTaani: Gröönimaa ja Fääri saared\nAktsiisi erikorda kohaldatakse järgmistel territooriumidel:\nPrantsusmaa: Korsika ja ülemeredepartemangud\nPortugal: Assoorid ja Madeira


Manchester United pääses üle noatera karikasarja poolfinaali - Jalgpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nManchester United pääses üle noatera karikasarja poolfinaali\n27. juuni 2020, 22:20\nManchester Unitedi mängumehed võiduväravat tähistamas.\nFOTO: CATHERINE IVILL/AFP\nInglismaa suurklubi Manchester United sõitis Inglismaa karikasarja veerandfinaalis külla Norwichi jalgpalliklubile. United sammus poolfinaali üle kivide ja kändude, sest vastastest saadi jagu alles pärast lisaaega.\nFA karika esimeses veerandfinaalis nähti kohe tõelist põnevuslahingut. Kohalik meeskond Norwich näitas Manchester Unitedi vastu äärmiselt tugevat võitlusvaimu ja suutis kaotusseisust välja tulla ning kohtumine lisaajale viia.\nPärast väravateta lõppenud avapoolaega suutis United 51. minutil juhtima asuda. Laenulepinguga Manchesteris viibiv Odion Ighalo suutis ära kasutada Norwichi kaitsjate segaduse ja toimetas osavalt ühe puutega palli Tim Kruli selja taha.\nKui kõik näis Unitedi tahtmist mööda minevat, siis 75. minutil üllatas Norwichi keskväljamees Todd Cantwell Unitedi väravasuul seisnud Sergio Romerot ja lõi vägeva kauglöögiga seisuks 1:1.\nKodumeeskonna jaoks läks kohtumise lõpp väga keeruliseks, sest United muudkui ründas järjepanu. 89. minutil ei jäänud keskkaitsjal Timm Klosel Ighalo takistamisel muud üle kui punane kaart võtta.\nKuigi Norwich jäi arvulisse vähemusse, siis jätkati meeleheitlikult võitlust. Kohtumine viidi lisaajale ja oldi lähedal ka penaltiseeriasse jõudmisele. Nende kahjuks nii ei läinud, sest 118. minutil lõi Harry Maguire õnnega pooleks võiduvärava ja viis Unitedi karikasarja poolfinaali.