01.10.10222 (2009) Näitus Lauluemade jälg. Soomlased setosid jäädvustamas - Maavalla Koda\n01.10.10222 (2009) Näitus Lauluemade jälg. Soomlased setosid jäädvustamas\n02.10. avatakse ERMis seto lauluemasid tutvustav näitus, mis jääb avatuks järgmise aasta sydakuu 10. päevani.\nNäitus tutvustab Soome pärimuseuurija Armas Otto Väisäneni ja taidurite Alpo Sailo ja Carl Bengtsi 1922. aasta pärnakuus toimunud uurimismatka Setomaale. Eesmärgiks oli fonograafi, fotoaparaadi, pintsli ja savi abil jäädvustada seto laulikuid ja nende laule. Soomlastele poseerisid ja laulsid kuulsad lauluemad Miko Ode, Martina Ir´o, Hilana Taarka ja Treiali Ode. Kohtumise tulemusena koguti ja loodi mitmekesine aines, mis annab rikkalikku teavet seto laulust ja laulikutest, samas valgustab ka jäädvustajate ja jäädvustatavate suhteid. Näitusel on esmakordselt välja pandud välitöö tulemusena syndinud maalid ning nelja lauluema rinnakujud, samuti saab kuulata lauluemade häält.\nVäisänen, kellele oli 1922. aasta uurimismatk Setomaale juba neljas omataoline, oli Setomaad kaaslastele kirjeldanud kui Eesti Karjalat. Mõlemaid taidureid yhendas aga Karjala laulikute jumaldamine ning nii nähti antud uurimismatkas teatavat kohustust lauluemade jäädvustamiseks tulevaste põlvede tarvis.\nSetomaa ja Karjala asend, ajalugu ja pärimuse rikkus muutis nende kohta kõneldu ja kirjutatu sarnaseks. Nii Setomaad kui Karjalat peeti vana ja väga väärtusliku pärimuse viimaseks varjupaigaks. Juba esimesed setode uurijad räägivad Setomaast kui elavast muuseumist või mineviku varamust, paigast, kus mujalt ammu kadunud muistne pärimus ja usund endiselt elavad.\n19. sajandil usuti, et kõik rahvad „arenevad” yhtemoodi, läbides samu arengujärke. Et rohkem teada Euroopa rahvaste esiajaloo kohta, mindi uurima kaugel ja lähedal elavaid „metsikuid” rahvaid. Ka Jakob Hurt uskus, et setod on sellised nagu eestlased paarisaja aasta eest, ning seetõttu muinasaja tundmiseks ylitähtsad.\nHurt selgitab, et setode uurimine on oluline, kuna see liivimaalaste hõimurahvas ja lähedane naaber pole eestlaste moodi „läbi ja lõhki kultuuriinimesed kahekymnendast sajandist yhes oma puuduste ja voorustega”, vaid on „vanamoodsad” ja „primitiivsed” ning säilitanud oma kultuuris palju yrgset.\nNii nagu Hurt, nii pöörasid ka soome uurijad oma peamise tähelepanu suulise vanavara korjamisele. Rahvaviisides ja -lauludes leiti „yrgne“ eest veel elavana.\nNäituse panid kokku Andreas Kalkun ja Aapo Roselius.


Millised on parimad majutusvõimalused, mida Seminole pakub?\nValik parimaid hotelle, Seminole:\nAinult täiskasvanutele mõeldud elamu köökidega ja rõdude või terrassidega, Seminole\nMugavustega elamu köökidega, Seminole\n• tasuta parkimine • tasuta wifi • restoran • treeningsaal\nElamu köökidega, Seminole\nSeminole on meie kodulehel esindatud 60 majutusasutusega. Hinnad alates 45 EUR. Sind ootab 2022 head pakkumist. Allahindlus kuni 75%.\nSeminole ja lähiümbrus, majutusasutuste arv tärnide järgi:\n• 7 5 tärni majutusasutust\n• 1166 4 tärni majutusasutust hinnaga alates 118 EUR öö\n• 535 3 tärni majutusasutust hinnaga alates 68 EUR öö\n• 58 2 tärni majutusasutust hinnaga alates 49 EUR öö\n• Tampa, Florida (TPA-Tampa Intl.), 29 km kesklinnast\n• Saint Petersburg, Florida (PIE-St. Petersburg-Clearwater Intl.), 11,7 km kesklinnast\n• St. Petersburg, FL (SPG-Albert Whittedi lennujaam), 18 km kesklinnast\nMilliste vaatamisväärsuste poolest Seminole silma paistab?\n• St. Petersburg College’i Seminole’i linnak\nMilliseid ajaviitevõimalusi pakub Seminole?\n• Seminole City Centeri ostukeskus\n• Tidesi golfiklubi\nMillistel aastaaegadel sobib Seminole kõige paremini puhkuseks?


Külavanem – privileeg või kohustus? - Artiklid - Viru-Nigula vald\nKülavanem – privileeg või kohustus?\nKas teadsite, et Viru-Nigula vallas ei ole mitte ühtegi külavanemat? Tänase seisuga on meie vallas 43 küla, kus elab kokku 1299 inimest. Suurim küla on Rannu 123 elanikuga; väikseim aga Pärna, kus elanikke 4. Külade keskmine rahvaarv on ca 31. Külavanemate arv aga 0.\nMeil on olemas vanemate valimist reguleeriv ja seadustav õigusakt — külavanema statuut, mis jõustus 2020. a alguses, aga ei ole veel piisavat kandepinda leidnud. See määrus näeb ette külavanema valimise korra, nõuded kandidaadile ning õigused ja kohustused volituste kestuse perioodil. Antud määrus defineerib, et „Külavanem on ühe või mitme küla elanike ja nende ühiste huvide esindaja, kes on valitud hääleõiguslike külaelanike poolt statuudi alusel ning juhindub oma tegevuses küla(de) ühistest huvidest ja seisukohtadest. Külavanem on kohaliku omavalitsuse ametlikult tunnustatud kontaktisik ja koostööpartner küla(de)s." (Viru-Nigula valla külavanema statuut, 2020)\nVõrdluseks eelnevale statistikale on meie naabritel Haljala vallas külasid 72 ning neid esindavaid vanemaid tervelt 34. Muljetavaldav eeskuju! Sestap uurisimegi, kuidas neil selle külavanemate-asjaga lood täpsemalt on. Oma sisevaadet oli lahkelt nõus jagama Vainupea häälekandja Mario Luik. Loodame väga, et ehk see kirjutis sütitab ka meie valla külades ja kogukondades mõne sädeme, mis lööb lõkkele ning leiame üles ka oma esimese külavanema.\nOlen Mario Luik (34), põline tartlane ja ikka veel linnapoiss, kes 2011. aastal sai esmakordselt teada Vainupea külast. Olen aktiivne kahe väikelapse isa (2- ja 4-aastane poeg), iseendale tööandja, sportlikke eluviise hindav inimene. Arvan, et olen suuresti maailmaparandaja tüüpi unistaja, kellele meeldib kirglikult oma tegemistele pühenduda. Seejuures ei oska ma kuidagi käed rüpes seista, kuna tahan ka ise kõiges kaasa lüüa ja mõelda. Tiitlid on toredad, linte võib lõigata, kuid kõige ägedam on koos midagi vajalikku ära teha.\nKuidas oled jõudnud Vainupeale külavanemaks?\nPõhjarannikule, Vainupea külla tõi mind elukaaslase vanavanemate maakodu. 2013. aasta lõpul võtsime ette külaseltsi loomise. Kogukonda ühendavast seltsingust oli tolleks hetkeks juba aastaid räägitud. Aktiivsemad tõi siis kokku soov võtta vastutus meie küla keskel asuva Eesti kõige mereäärsema pühakoja – Vainupea kabeli, mis on tänaseni meie külaseltsi rahvamajaks – edasise käekäigu eest. Kas ma olin varem külaseltsi asutanud, olnud mõnes aktiivne liige või muul moel omanud asjast kogemust? Käsi südamel, tuli ise hakata otsast peale ratast leiutama, valida suund ja samm-sammult liikuda edasi. Külarahva jaoks olin „mees metsast", keegi noor kutt (seltsi asutamise hetkel 27-aastane), kes tuli ja hakkas äkki ühe ajaloolise rannaküla eestvedajaks. Mind aga inspireeris sisimas pelk võimalus midagi päriselt olulist ära teha, saades seejuures uusi oskusi ja kogemusi. Ei olnud ma siis ega ole ka täna suur esineja tüüp – kui on vaja, siis tuleb lihtsalt teiste ette seista ja öelda, mida on vaja.\nIgatahes. Kui seltsi vanker läks veerema, siis saime koos vägeva hoo sisse küll. Algselt suuresti pühakojas toimuva korraldamiseks kokku kutsutud inimeste ühisest panusest kasvas ajas välja tervikuna kogukonda kaasav, inspireeriv ja väga tegus liikumine. Välja teenitud usaldusega anti mulle eelmisel aastal üle uhkusega kanda ka külavanema roll. Mingis võtmes sai loodud vajalik pretsedent. Kui sisserändajates nähakse enamasti just vastast, mitte koostööpartnerit ja veel vähem usaldusisikut, siis ehk aitas minu tulemine ja olemine Vainupea küla näitel säärast suhtumist kusagil mujal minetada.\n2019. aasta lõpus sain küll president Kersti Kaljulaidi käest endale rinda vabatahtliku aumärgi, kuid see tunnustus kuulub kogu meie lahedale koos panustavale külarahvale. Kui öeldakse, et rannarahvas on kinnine või isegi põikpäine, siis olen kogenud suuresti vastupidist. Olles aus ja siiras enda ning teiste vastu, siis ollakse seda ka sinu suhtes. Ja mõnikord võtabki aega, et aru saada, mille eest kohapeal seistakse, mis on päriselt oluline ja hoidmist väärt.\nKes-mis üldse on külavanem?\nÜldistavalt on külavanem kogukonna liikmete poolt küla üldkoosolekul valitud nende huvide ja vajaduste eest seisja. Tegelikkuses on iga külavanem mees või naine nagu orkester! Ega eestvedamisega ongi nii, et kui juba hakkad ringi siblima, siis vaatavad kohe kõik just sinu otsa. Ja tavapäraselt ikka mõne pakilise mure või tervikuna küla arenguga seotud probleemi osas. Headest asjadest peab kogu aeg ise rääkima ja kogukonna liikmete igasugust aktiivsust takka kiitma. Külavanem hoiab külas asjad korras, oskab ja tahab teistega suhelda ning tõstab julgelt pead, kui seda on vaja teha.\nVõtan siiski pinged maha – teha jõuab ikka täpselt nii palju, kui on tahtmist või on vaja päriselt ära teha. Ajaga käivad kaasas kogemused ja uued teadmised. Ja kui midagi ette võtta, siis kindlasti koos kaasteelistega. Üksi, liiga palju ja liiga kiiresti, see hirmutab ehk juba eos neid väheseid aktiivsemaid, kellel on soov omast ajast ja energiast panustada. Julgustan siinkohal astuma just neid esimesi kasvõi tibusamme, et hakata tegu teo haaval oma küla lugu looma. Aastate pärast saab tehtu üle vaid uhkust tunda. Kuni su küla veel elab, elad sina ka!\nMilline on külavanema roll kogukonnas ning ühiskonnas laiemalt?\nKui külas tegutsevad paiga arengu ja kogukonna huvide eest seisvad teotahtelised inimesed, siis minu arvates peaks laskma neil seda teha. Seda sõltumata tegutsemise n-ö ametlikust vormist – külavanem, külaselts, aktiivgrupp vms. Eks see on jällegi usalduse küsimus. Liiga palju tundub olevat näiteid, kus uued tulijad peavad õigeks vanadest olijatest üle sõita. Suurte ideede taha peidetakse erahuvisid ja varjatakse tegelikke ambitsioone. See muudab inimesed põhjendatult kahtlustavateks, kinnisteks ja vähem koostööaltiks. Toimub vastandumine.\nSiinkohal mõistan külavanema rolli tähtsust ja vajadust külaelanike silmis. Külavanem on ajast aega olnud oma küla sees üles kasvanud tubli mees või naine. Tema kindlasti ei keera mingit jama kokku ja seisab omade eest kuni lõpuni välja. See tähendab eelkõige vastutuse kandmist. Inimesed vaatavad sinu poole ja ootavad, et leiad lahendusi ja viid need ka ellu. Proovin siinkohal olla teistele innukatele eeskujuks. Ka mees või naine n-ö väljast saab tulla ja saab olla omaks võetud korraga kõigi kogukonna liikmete poolt. Ja kindlasti on kogukondade eestvedajad, olenemata nimelisest staatusest, ühiskonnas laiemalt väga olulised. Just need inimesed toovad kaasa vajalikke muutusi, arenguid ja diskussiooni, või siis nad aitavad tutvustada ja väärtustada seda, mis väärib just konkreetses kohas hoidmist.\nKogukondade-sisene tahtejõuline eestvedamine koos nägemusega lahedamast olemisest ei ole aga paraku valdav. Mõnikord lihtsalt ei leidu neid inimesi, kes kaasaksid teisi ja võtaksid enda kanda vastutust kõigi huvide eest vankumatult seista. Ja sellist eeldust ei saagi olla. Külavanemaks olemist nähakse täpselt nii palju eri moodi, kui on erinevaid inimesi. Mõnikord tundub olevat tekkinud ühiskonnas õigustamatu ootus ja arusaam, et kusagil on keegi peale minu, kes on nõus vabatahtlikult täie olemisega seisma kõigi teiste heaolu tagamise eest. Siinkohal langeb vastutus aktiivsematele, kes on võtnud vaevaks oma sõna maksma panna, olla oma hinnangutes objektiivne ning tahtmistes suurt pilti arvestav. Eks nii jõuab hea energia koos vajalike otsuste ja lahendustega ka nendeni, kelle hääl ehk nii võimsalt kuuldavale ei kerki. See kõik väärib siis aga ka tunnustamist. Sellist, mis jõuab tegusate inimesteni. Ärge kartkem kiitust jagada seal, kus seda peab tegema.\nOn see staatus privileeg või kohustus?\nVäga oluline, et soov külavanema või üldse eestvedaja rollis toimetada tuleb inimese enda seest, mitte ei ole peale sunnitud kohustus. Sellest lähtub otseselt staatuse privileegina või siis kehvemal juhul kohustusena tajumine. Eks seda viimast tuleb praktikas tegelikult päris palju ette. Mõnikord tehakse heas mõttes kambakas ja pannakse sõber või siis mõni tragim tegelane pundist „tanki". Enamasti ei jääda siis ka midagi suurt edasise osas lootma, kuna puudub tõsine laiem huvi koos ühiste eesmärkide nimel tegutseda. Vastutus lükatakse enda pealt lihtsalt ära – paberi peale saab aga linnukese kirja ja formaalselt on asi tehtud. Nii on arusaadavalt mugav. Kui aga vastupidiselt ongi leitud ühine meel ja keel ning siht silme ees olemas, siis on külavanemal küll lahe olemine. Peab vaid jaksu, kannatlikkust ja teotahet jaguma ning soovitud tulemusteni jõutakse kindlasti. Omast kogemusest saan öelda, et igal pool külades on omad võlud ja valud. Koos tegemise rõõm on aga üks võimas edasiviiv jõud. Seega tasub kokku tulla ja lasta ka mõnel enda seast võtta juhi roll.\nMilline on see kogemus Sinu, pere ja küla jaoks olnud?\nMinu pere pelgupaigaks linnakärast eemaldumisel on viimased 9 aastat olnud minu elukaaslase vanavanemate kodu kohe Vainupea küla keskel. Aastaringselt veedame ligi poole oma ajast just meelerahu pakkuval Vainupeal. Kahetunnised edasi-tagasi sõidud on kujunenud tavapäraseks. Nii-öelda „alt lõunast ülespoole" tulemised alati ka peresiseselt väga oodatuks. Möödunud aasta alguses puhkenud koroonapandeemia andis meile võimaluse varasemast veelgi rohkem end eluga maal nii füüsiliselt kui ka vaimselt siduda. Ise endale tööandjaks olles olen saanud ajakasutust vastavalt vajadusele mugavalt planeerida.\nTalgupäevad, ühisüritused, kontserdid ja muud kogunemised panevad paika meie pere käimised. Ei saa salata, et vahel tuleb ette pingelisemaid perioode, kus sündmusi, koosolekuid, laual olevaid plaane ja ellu viimist vajavaid projekte on rohkem kui ära jõuab teha. Mõistmine on tihtipeale nõudnud omajagu sisekaemust ja töötamist eneseteadlikkuse suurendamise nimel. Miks olen võtnud vaevaks Vainupea külas ja pühakojas toimuvat vabatahtlikult eest vedada? See on igas mõttes suuremaks inimeseks kasvamise teekond, mis on esitanud väljakutseid nii oma oskuste ja teadmiste võtmes kui ka, mis peamine, peredünaamikale mõeldes. Kasvuruumi on selles osas veel küllaga. Kindlasti peab paika, et inimene kogeb ja seeläbi õpib kogu oma elu.\nKahe väikelapse aktiivse isana saan olla tänulik, et mu järeltulev põlvkond saab üles sirguda õunapuude ja porgandipeenarde vahel, metsloomi vaadeldes ja nende jälgi tuvastades, rannaliival mängides ja merevees sulistades, mustikametsades ringi hulkudes ning juba väga noorest peast kogukondlikus tegevuses kaasa lüües. Lastele on need kõik hindamatud vahetud kogemused. Elu maal, loodusega käsikäes, on kordades mitmekülgsem ja vaheldust pakkuvam kui betoontornide rägastikus kiirustades see kunagi olla saaks. Võttes selle kõrvale veel ka turvalise ja hästi hoitud elukeskkonna, kus kogukonna liikmed üksteisega arvestavad, ei olegi rohkem midagi tahta.\nMeie külal läheb väga hästi. Meil on välja kujunenud oma aktiivgrupp ning ka kõrvalt panustajad. Viime läbi koosolekuid, korraldame talgupäevi ja traditsioonilisi ühisüritusi. Vastavalt võimalustele ja huvile pakume kõigile ka kontsertelamusi. Igasuguse kommunikatsiooniga tegelen ise: kodulehe uuendamine, uudiste kirjutamine, infokirjade väljasaatmine, sotsiaalmeedias info jagamine, plakatite kujundamine jne. Seltsi tegevuse majandame ära iga-aastastest liikmemaksudest. Kõik kabeliga seotud kulud ja tulud hoiame seltsi tegevusest eraldi. Eks kabeli haldamisega seonduv ole meie külaseltsi üks n-ö sammas.\nAktiivselt oleme sõna võtnud teemadel, mis meie külaelu arengut ja heakorda puudutavad. Haljala vallas esimesena loodud Karepa kandikogu koosolekutel oleme jaganud oma kogemust ja kirge. Samuti selgitanud väljakutseid, millega on tulnud kogukonna liikmete kaasamisel ja inspireerimisel tegeleda. Loodame, et meie loost on terve Eesti kogukondadel midagi kasulikku enda jaoks kaasa võtta.\nKuidas võiks üks vanem oma kogukonna häälekandjana olla kasulik?\nKui kohalik vallavõim tunnustab külavanemaid ning peab neid vajalikeks koostööpartneriteks, siis tuleb vaid ise olla aktiivne ja oma agendat vedada. Nii püsivad ka vallaametnikud erksamad. Vainupea kogukonna häälekandjana olen alati pidanud tähtsaks kõigest toimuvast avalikkust teavitada. Tegusad kogukonnad panevad maal elu käima. See näitab, et eluks ja oluks vajalike tingimuste loomisel ollakse õigel teel. Ka elu maal saab ja peabki olema võimalik. Külavanemal on kanda vastutus küla üldist heaolu ja arenguid puudutavatel teemadel kaasa rääkida. Head suhted koos võimalusega tuua kaasa muutusi sünnivad läbi sisukate arutelude, asjalike ettepanekute ning valmidusega kaasa mõelda teemadel, kus vald otse nõu küsib.\nNiisiis, väike üleskutse. Kellest saab Viru-Nigula valla külavanem nr 1?\narendus- ja hankespetsialist


1. Samm: Eelarve planeerimine maja ehitamisel - Timbeco Ehitus\nOma maja ehitamise esimese etapina soovitame saada selgust, millised on Teie finantsilised võimalused maja ehitada.\nKonsulteerige oma kodupanga laenuhalduriga\nKäige pangas ja konsulteerige finantsnõustaja või laenuhalduriga. Küsige millised on teie finantsilised võimalused maja ehitada. Küsige pangalt ka, millise skeemi järgi nad maja ehitamist finantseerivad. Tavaliselt finantseerib pank maja ehitust etappide kaupa. Kui teil on plaan kasutada panga finantseeringut, siis teil oleks mõistlik ehitada maja panga poolt pakutud etappide kaupa.\nOn tulnud ette olukordi, kus pank on valmis finantseerima, kuid alates teatud etapist, näiteks alates sellest, kui maja karp on valmis. Sageli on aga raske leida sellises mahus omafinantseeringut. Timbecol on selleks lahendus. Tule tasuta konsultatsioonile.\nNüüd kus teil on teada oma maja üldine eelarve, sooviksite arvatavasti teada, kui suure maja selle eest saaks. Maja tootja-ja ehitajana on meil väga raske vastata sellele küsimusele, sest inimeste soovid ja maitsed on väga erinevad.\nKui teha väga suur üldistus, siis võib öelda, et keskmine, energiasäästlik, võtmed-kätte maja bruto põrandaruutmeetri hind on ligikaudu 1500 eurot (pluss 20% käibemaks). Keskmise maja all mõtleme pooleteistkordset, keskmise hinnatasemega siseviimistlusmaterjalidega ja õhksoojuspumbaga köetavat sissekolimiseks valmis maja.\nPeale seda etappi on teil teada, milline on Teie finantsvõimekus ja teate orienteeruvat maja suurus, mida saate endale lubada.\nHinnainfo 1. Samm: Eelarve planeerimine\n2. Samm: Maja arhitektuur 3. Samm: Maja konstruktsioon 4. Samm: Maja energiatõhusus 5. Samm: Maja tootmine 6 Samm: Maja püstitamine ja ehitamine Timbeco garantiid Kvaliteedi tagamine Timbecos 7 soovitust ehitusjärelevalvelt


Lisatud: 21. aprill 2005\n21Apr2005 Minister kinnitas ebasoodsamate piirkondade ja põllumajandusliku keskkonnatoetuse määruse muudatused\nNii pÃµllumajandusliku keskkonnatoetuse kui ka ebasoodsamate piirkondade toetuse taotluste vastuvÃµtt toimub sel aastal 2. kuni 27. maini.\nPÃµllumajandusliku keskkonnatoetuse raames saavad toetust taotleda eelmisel aastal keskkonnasÃµbraliku tootmise kohustuse vÃµtnud isikud. Uusi toetuse taotlusi oodatakse mahepÃµllumajandusliku tootmise tegevuses, kus jÃ¤tkatakse ka juba vÃµetud kohustustele toetuse taotluste vastuvÃµttu. Ohustatud tÃµugu looma kasvatamise toetus laieneb sel aastal lisaks eesti tÃµugu hobusele ka tori ja eesti raskeveo tÃµugu hobusele. Samuti saab toetust taotleda eesti maakarja tÃµugu veise kasvatamiseks.\nLisaks nimetatud tegevustele on sel aastal kavas uute tegevustena keskkonnaalaste kitsendustega piirkondade (NATURA alad) toetus ning pÃµllumajandusliku keskkonnatoetuse raames kiviaia taastamise, rajamise ja hooldamise toetus. Nende toetuste rakendamisest ja ajakavast teatab ministeerium tÃ¤iendavalt.\nNii pÃµllumajandusliku keskkonnatoetuse kui ka ebasoodsamate piirkondade toetuse mÃ¤Ã¤ruse muudatused tÃ¤psustavad kohustuse mÃµistet, majandusÃ¼ksuses tehtud muudatustest teavitamist ning kohustuste Ã¼leandmise ja Ã¼levÃµtmisega seonduvat. Kohustuse Ã¼leandmisel tuleb vormistada kohustuse Ã¼leandmise-vastuvÃµtmise akt, mille vorm on aprilli lÃµpust kÃ¤ttesaadav PRIA piirkondlikest bÃ¼roodest vÃµi kodulehelt.\nPÃµllumajandusliku keskkonnatoetuse mÃ¤Ã¤ruses tÃ¤psustati keskkonnasÃµbraliku tootmise nÃµudeid, sh mullaproovide vÃµtmise nÃµudeid ja tÃ¤htaegu ning viljavaheldusplaani/kÃ¼lvikorra sisseviimise plaaniga seonduvat. Edaspidi peab taotlejal olema viljavaheldusplaan ettevÃµttes kohapeal olemas.\nTÃ¤psustati ka ohustatud tÃµugu looma kasvatamise toetuse nÃµudeid. Eesti, tori ja eesti raskeveo tÃµugu hobuse kasvatamise eest saab toetust, kui toetuse taotleja kasvatab vÃ¤hemalt 6 kuu vanust tÃµuraamatu pÃµhiossa kantud puhtatÃµulist eesti, tori vÃµi eesti raskeveo tÃµugu hobust. Tori tÃµugu hobuse puhul peavad looma mÃµlemad vanemad olema tori tÃµugu. Eesti maatÃµugu veise kasvatamise eest saab toetust, kui veis on kantud tÃµuraamatusse ning 2. mai seisuga pÃµllumajandusloomade registrisse ning looma vanemad ja vanavanemad on kantud eesti maatÃµugu veiste tÃµuraamatu pÃµhiossa. Ohustatud tÃµugu looma kasvatamise eest toetuse taotlemisel tuleb toetuse taotlejal taotlusele lisada ka ohustatud tÃµugu loomade loetelu.\nEbasoodsamate piirkondade toetust ja pÃµllumajanduslik keskkonnatoetust rakendatakse Eesti maaelu arengukava 2004-2006 raames ning 80% toetusest tuleb Euroopa Liidu eelarvest.


Mänguritelefonid: uus küsitava väärtusega trend nutitelefonide vallas - kommentaare 1-3\nMiks küsitava? Tavatelefon on mõeldud hoidmiseks vertikaalselt, mängutelefon horisontaalselt. Kõlarite asukohad, laiemad ääred kinni hoidmiseks.\nLapsed niigi tänaval vahivad oma telefoni ekraani ja ümbritsevale üldse tähelepanu ei pööra. Lähevad nina telefonis suvaliselt kohalt üle tee ja ei vaata kas monda autot tuleb voi ei. Autod pidurdavad rehvide vingudes, need ei pane tähelegi, lähevad edasi. See on ka mingi narkomaania liik.\n1. Servast serva ekraaniga telefonid ei sobi mänguritele, kuna mängutootjad ei suuda ajaga kaasas käia ja ekraanil olevaid puutetundlike alasid ekraani keskele koondada, nii ongi, et mängides sõrmed pidevalt puudutavad valesid alasid ja rikuvad mängu ära.\n2. Milleks mänguri telefonile kaamerad?


SharePointi olekunäidikutega alustamine - SharePoint\nSharePointi olekunäidikutega alustamine\nOlekunäidik on üherealine aruanne. Olekunäidik annab kiire ülevaate teatud mõõdu tegelikust edenemisest seatud eesmärgi suhtes. Hea olekunäidik peaks arvutusvajaduseta andma teavet selle kohta, kas tulemused vastavad sihile või mitte.\nOlekunäidikus kuvatakse näidiku nimi, selle arvuline tulem ja ikoon. Pange tähele, kuidas ikoon pakub kiirteavet. Rohelised ikoonid tähistavad tavaliselt head tulemuslikkust, punased ikoonid viitavad probleemsetele valdkondadele ja kollased ikoonid hoiatavad võimalike probleemide eest. Järgmisel joonisel on kuvatud vaid kaks näidikut: üks on roheline ringikujuline ikoon, mis näitab, et edenemine vastab sihile, ja teine on kollane kolmnurk, mis hoiatab ebapiisava edenemise eest.\nKas olete tuttav SharePoint 2007 tootluse võtmenäitajatega? Teave selle kohta, mis on rakenduses Microsoft SharePoint Server 2010 uut võrreldes eelmise versiooniga. Mis on juhtunud SharePoint 2007 tootluse võtmenäitajatega?\nKas te pole kunagi varem olekunäidikuid kasutanud? Olekunäidikute ja selle kohta, millist kasu need teie ettevõttele võivad tuua, leiate lisateavet artiklist Sissejuhatus olekunäidikutesse.\nKas olete valmis alustama? Alustamiseks klõpsake linki Ülevaade – kuidas luua olekunäidikuid?\nÜlevaade – kuidas luua olekunäidikuid?\nOlekuloendiga veebiosa loomine\nOlekunäidiku lisamine olekuloendisse\nSharePointi loendi põhine olekunäidik\nExceli põhine olekunäidik\nSQL Serveri analüüsiteenustel põhinev olekunäidik\nFikseeritud väärtuse põhine olekunäidik\nOlekunäidik on olekuloendi üksus. Olekuloend on SharePointi loendi erivorm. Olekuloendi loomiseks on kaks võimalust.\nLooge ainult olekuloend. Pärast olekuloendi loomist tuleb teil sinna vaid näidikud lisada. Saate ka olekuloendit kohandada, lisades sinna veerge või redigeerides neid. Näiteks võite lisada veeru, kus on kuvatud iga näidiku kontaktisik või andmeallikas. Seejärel lisage lihtsalt loodud loendisse näidikud.\nLooge olekuloendiga veebiosa. See on veebiosa, mis koostab olekuloendi automaatselt – teie peate lisama vaid näidikud. Seejärel saate hõlpsalt seda veebiosa armatuurlaual või mõnel muul veebilehel kasutada.\nNäidiku lisamisel tuleb sisestada selle tiitel ja määrata andmeallikas. Samuti tuleb seada väärtused, mis määratlevad, millise ikooni SharePoint Server 2010 oleku näitamiseks kuvab. Näiteks võite seada ikooni, mis kuvab rohelise ringi, kui mõõdu tegelik väärtus vastab eesmärgile või ületab selle; kui aga väärtused on allpool teatud punkti, kuvatakse punane kolmnurk.\nOlekuloendi saate luua meeskonna või ettevõtte saidi äriteabekeskuses, et teised kasutajad selle hõlpsalt üles leiaksid. Seejärel saate lisada loodud loendisse ühe või mitu olekunäidikut. Loendis kuvatava teabe paindlikkuse suurendamiseks võite luua olekuloendi ühe või mitu kohandatud vaadet.\nUue olekuloendi loomiseks tehke järgmist.\nKlõpsake saidil, kus soovite olekuloendi luua, menüüd Saiditoimingud ja seejärel linki Kuva kogu saidi sisu. Klõpsake jaotises Kogu saidi sisu nuppu Loo.\nKlõpsake lehe Loomine paanil Filtreerimisalus nuppu Loend. Seejärel klõpsake põhipaanil ikooni Olekuloend.\nTippige olekuloendi nimi.\n(Valikuline) Kirjelduse sisestamiseks või loendinime kuvamiseks kiirkäivituspaanil klõpsake nuppu Veel suvandeid. Seejärel konfigureerige soovitud suvandid.\nOlekuloendi loomise lõpuleviimiseks klõpsake nuppu Loo. SharePoint Server 2010 avab uue olekuloendi redigeerimisrežiimis, et saaksite lisada ühe või mitu olekunäidikut.\nSaate luua kindla veebiosa, mis kuvab olekuloendi eelmääratletud vaate. Sellesse veebiossa saate näidikuid otse lisada ja seejärel kasutada seda veebiosa oma saidi mis tahes lehel.\nUue olekuloendiga veebiosa loomiseks tehke järgmist.\nKlõpsake selle saidi äriteabekeskuse vaikelehe kiirkäivituspaanil, kus soovite olekuloendiga veebiosa luua, nuppu Armatuurlauad.\nKlõpsake lehe Armatuurlaud: kõik üksused jaotises Teegi tööriistad menüüd Dokumendid.\nKlõpsake nuppu Uus dokument ja seejärel klõpsake käsku Olekuloendiga veebiosaleht, et avada uue veebiosa atribuudileht.\nSisestage uue olekuloendiga veebiosa atribuudilehe jaotisse Lehe nimi uue lehe nimi ja kirjeldus. Soovi korral võite sisestada ka lehe tiitli, mis kuvatakse uuel veebiosalehel pealkirjariba tiitlina.\nValige jaotise Asukoht ripploenditest Dokumenditeek ja Kaust uut veebiosalehte sisaldavad üksused.\n(Valikuline) Otsustage, kas soovite jaotises Loo link praegusel navigeerimisribal luua sellelt lehelt lingi navigeerimisribale.\nValige jaotise Olekuloendiga veebiosalehe paigutus loendist Paigutus soovitud paigutus.\nKlõpsake jaotises Olekunäidikud raadionuppu Loo minu jaoks automaatselt olekunäidikute loend. Võite valida olemasoleva loendi ka hiljem.\nAtribuudilehe sulgemiseks ja uue veebiosalehe avamiseks klõpsake nuppu OK.\nOlekuloendiga veebiosalehte saate kohandada. Näiteks saate muuta selle ikooni tüüpi, mille abil SharePoint kuvab näidiku oleku, saate luua selle jaoks kuvatiitli või määrata veebiosa suuruse. Selle kohta leiate teavet jaotise Vt ka linkide kaudu.\nNüüd olete valmis lisama loodud veebiosa olekuloendisse olekunäidiku.\nSelle toimingu eeldusena peab teil olema valitud varem loodud olekuloend, mis peab olema redigeerimisrežiimis, kuid võite kasutada ka äsjaloodud uut olekuloendit. Kui loote uue loendi, avab SharePoint Server 2010 selle automaatselt redigeerimisrežiimis.\nKlõpsake olekuloendi tööriistaribal nupu Uus kõrval olevat noolt.\nValige rippmenüüst olenevalt näidiku andmeallikast näidiku tüüp, et avada uue näidiku atribuudileht.\nJärgmine tabel sisaldab saadaolevate näidikutüüpide loendit ja iga tüübi lühikirjeldust. Kindla näidikutüübi atribuutide määramise kohta teabe saamiseks klõpsake näidikutüübi nime.\nKuvab SharePointi loendi sisul põhineva väärtuse.\nKuvab teenuse Excel Services töövihikust otse imporditud väärtused. Selle väärtuse saab määrata töövihiku lahtriaadressi alusel.\nSQL Serveri analüüsiteenuste põhine olekunäidik\nImpordib SQL Serveri analüüsiteenuste kuubist valitud tootluse võtmenäitaja\nKuvab näidiku autori käsitsi sisestatud väärtused.\nSharePoint Server 2010 loendid on suurepärased vahendid üksuste jälitamiseks. Näiteks võite luua loendi, milles kuvatakse ärikontaktide olek, ja olekunäidiku, mis näitab aktiivsete lepingute või lõpetatud lepingute protsenti. Loendid võivad sisaldada üksusi, mis on osa töövoost, või kajastada töötajate osalust koolitusprogrammides.\nOlekunäidiku abil saate jälitada probleemide või tööülesannete avatud oleku aega, avatud üksuste arvu ja tööülesande valmidusprotsenti. Samuti saate hoida silma peal kogusummadel (nt probleemi avatud oleku ajahulgal või teatud piirkonna läbimüügi kogusummal).\nMärkus.: Enne selle suvandi valimist veenduge, et loend, mida soovite kasutada, on olemas ja asub teie kasutatavas vaates.\nSharePointi loendil põhineva uue olekunäidiku loomiseks tehke järgmist.\nSisestage lehe Uus üksus jaotise SharePointi loend ja vaade väljale Loendi URL loendi või teegi URL.\nMärkus.: SharePointi loend või teek peab asuma samal saidil.\nValige boksist Vaade vaade, mis sisaldab olekunäidikus kasutatavaid üksusi.\nValige jaotises Väärtuse arvutamine arvutusmeetod, mille abil soovite arvutada olekunäidiku eesmärgi. Järgmises tabelis kirjeldatakse erinevaid arvutusvõimalusi.\nArvutatakse loendiüksuste koguarv.\nLoendiüksuste protsent vaates, kus\nSelle meetodiga arvutatakse teie valitud kriteeriumidele vastav üksuste protsent määratud vaates.\nKriteeriumide valimiseks tehke järgmist.\nValige ripploendist Vali veerg… veeru nimi.\nValige ripploendist võrdub tehtemärk.\nTippige tekstiväljale võrreldav väärtus.\nKorrake neid toiminguid kuni viie täiendava veeru jaoks kriteeriumide lisamiseks.\nArvutamine, kasutades kõiki vaates leiduvaid loendiüksusi\nSelle meetodiga saate määratud veeru väärtuste alusel arvutada valitud väärtuse. Valige ripploendist üks järgmistest väärtustest:: Summa, Keskmine, Maksimum või Miinimum. Seejärel valige veerg, mis sisaldab ripploendi Vali veerg... väärtusi, mida soovite arvutada.\nTehke jaotises Olekuikooni reeglid järgmist.\nValige ripploendist Paremad väärtused on väärtus suuremad, et SharePoint muudaks ikoone, kui kasvavad väärtused jõuavad eesmärgi või hoiatusläveni või ületavad selle. Kui soovite, et SharePoint muudaks ikoone, kui kahanevad väärtused jõuavad eesmärgi või hoiatusläveni või ületavad selle, valige väärtus väiksemad.\nTippige väljale Kuva, kui väärtus on eesmärgi täitnud või ületanud eesmärgi väärtus. Kui näidiku väärtus jõuab selle eesmärgini, muudab SharePoint ikooni, näitamaks, et edenemine on plaanipärane.\nTippige väljale Kuva, kui väärtus on hoiatuse täitnud või ületanud väärtus, mille puhul edenemine on allpool aktsepteeritavat taset, ja SharePoint muudab ikooni, et hoiatada võimaliku probleemi eest.\n(Valikuline) Tippige jaotise Üksikasjade link väljale Üksikasjade leht selle lehe URL, kust võib leida näidiku kohta üksikasjalikumat teavet (nt näidiku allikaloend).\n(Valikuline) Valige jaotises Värskendusreeglid suvand, mis määratleb, kas SharePoint Server 2010 värskendab näidikuväärtusi iga kord, kui mõni kasutaja selle avab, või siis, kui kasutaja neid menüü kaudu käsitsi värskendab.\nOlekunäidik võib põhineda ka teie SharePoint Server 2010 saidil salvestatud või avaldatud Exceli töövihiku andmetel. Töövihiku andmete muutmise korral värskendab SharePoint Server 2010 automaatselt olekunäidiku väärtused. Lisaks saate kuvada töövihiku samal veebilehel.\nTeenuse Excel Services töövihikul põhineva uue olekunäidiku loomiseks tehke järgmist.\nTippige lehe Uus üksus väljale Nimi ja Kirjeldus näidiku nimi ja soovi korral ka kirjeldus.\n(Valikuline) Tippige väljale Kommentaarid võimalikud kommentaarid. Näiteks võite sisestada teabe, mis aitab näidiku kasutajatel mõista, mida see näidik tähistab.\nSisestage jaotise Näidiku väärtus väljale Töövihiku URL selle Exceli töövihiku URL, mis sisaldab selle näidiku andmeid ja arvutusi. Teenuse Excel Services töövihik tuleb salvestada samal saidil asuvasse SharePointi teeki.\nTippige väljale Näidiku väärtuse lahtriaadress näidiku tegelikku väärtust sisaldava lahtri aadress. Võite klõpsata ka nuppu Sirvi, et otsida töövihik, mille URL-i määrasite 3. juhise toimingutega. Seejärel valige lahter, mis sisaldab olekunäidikus kasutatavaid väärtusi.\nSharePoint Server 2010saab importida KPI-sid SQL Serveri analüüsiteenustest (SSAS). See on SQL Server 2005 ja SQL Server 2008 komponent. Need KPI-d seadistab tavaliselt süsteemiadministraator või andmebaasianalüütik, kes lisab andmeühendusfaili andmeühendusteeki või äriteabekeskuse saidile. Seejärel pääsevad kõik vastavate õigustega kasutajad andmebaasile juurde ja saavad luua analüüsiteenuste KPI-de juurde viiva lingi\nSSAS võimaldab analüütikutel määratleda võimsaid ja paindlikke KPI-sid, mis põhinevad mitmedimensioonilistel andmetel. SSAS-i KPI-sid saab määratleda ja hallata siiski ainult SSAS-is töötades. Analüütik saab SSAS-i käskude abil luua ja hallata kõiki KPI-de atribuute (nt edenemise eesmärki, olekuikooni ja läviväärtusi, mille täitumisel muudab ikoon värvi, et näidata muutust edenemise olekus).\nRakenduses SharePoint Server 2010 töötades saate muuta olekuloendisse imporditud KPI kuvatavat nime, kuid muid KPI atribuute te muuta ei saa.\nKPI importimiseks SSAS-ist tehke järgmist.\nSisestage lehe Uus üksus väljale Andmeühendus Microsoft Office'i andmeühendusfaili (.odc) URL või klõpsake nuppu Sirvi, et avada dialoogiboks Vara valimine ja liikuda odc-faili juurde.\nValige boksist Kuva ainult kuvamiskausta KPI-d KPI-d sisaldav analüüsiteenuste andmebaasi kuvamiskaust.\nValige boksist KPI loend soovitud KPI (nt Kogukäive või Keskmine rentaablus).\nValitud KPI kõigi alamnäitajate kuvamiseks märkige ruut Kaasa alamnäitajad. Kui valitud KPI-l on alamnäitajaid, kuvatakse kõik näitajad olekuloendis hierarhiana.\nJärgmisel joonisel on kuvatud imporditud KPI (Puhastulu), millel on kolm alamnäitajat (Tegevuskasum, Tegevuskulud ja Kogu finantstulu).\nTippige väljale Nimi ja Kirjeldus näidiku nimi ja (soovi korral) kirjeldus.\n(Valikuline) Tippige väljale Kommentaarid võimalikud kommentaarid. Näiteks võite sisestada teabe, mis aitab KPI kasutajatel mõista, mida see näitaja tähistab.\n(Valikuline) Tippige jaotise Üksikasjade link väljale Üksikasjade leht selle lehe URL, kust võib leida näidiku kohta üksikasjalikumat teavet (nt näidiku andmeallikas).\nMärkus.: Analüüsiteenuste KPI-d importiva näidiku olekuikooni reeglid eelseadistab andmebaasianalüütik.\nVahel võite soovida olekunäidiku väärtusi käsitsi sisestada. Seda näiteks juhul, kui näidik põhineb struktureerimata teabel (nt meilisõnumil) või peate jälitama ühekordset projekti.\nTippige senise edenemise arvuline väärtus.


Mõistmine ratsionaalsete investorite väärtuse rahavoogudele\nFinantsteoorias on tulususe tase, mille puhul investeeringutega kauplemine on viie erineva komponendi summa. Lühiajalises perspektiivis võib see olla iratiivne, kuid ka pikema aja jooksul, pigem varade hinnad kajastavad neid suhteliselt hästi. Neile, kes soovivad õppida varude väärtust, mõistavad, miks võlakirjade kauplemine teatud hindadega või isegi kui palju võite tasuda erakapitali positsiooni eest, on see oluline sihtasutus.\nReal riskivaba intressimäär\nSee on määr, millega võrreldakse kõiki teisi investeeringuid. See on tulumäär, mida investor võib teenida ilma igasuguse riskita inflatsioonita maailma.\nSee on määr, mis lisandub investeeringule, et kohandada seda turu ootuses tulevase inflatsiooni suhtes. Näiteks võib üheaastase ettevõtte võlakirja jaoks nõutav inflatsioonimarginaal olla sama palju kui kolmekümne aasta pikkune ettevõtte võlakiri sama ettevõtte poolt, sest investorid arvavad, et inflatsioon lühikese aja jooksul on madal, kuid tulevikus kasvab möödunud aasta kaubandus- ja eelarvepuudujäägi tulemus.\nTavaliselt kaubeldavad investeeringud, nagu perekontrollitava ettevõtte aktsiad ja võlakirjad, nõuavad likviidsuspreemiat . See tähendab, et investorid ei kavatse maksta vara täielikku väärtust, kui on olemas väga tõeline võimalus, et nad ei saa aktsiaid või võlakirju lühikese aja jooksul ära visata, sest ostjad on napid. See peaks kompenseerima nende potentsiaalse kahju eest. Likviidsusmaksu suurus sõltub sellest, kui investor mõistab konkreetse turu aktiivsust.\nKui tõenäoliselt usuvad investorid, et ettevõte ei täida oma kohustusi või pankrotti? Sageli, kui ilmnevad probleemid, vähenevad äriühingu aktsiad või võlakirjad investorite tõttu, kes nõuavad default riskipreemia. Kui keegi suudaks omandada varasid, mis müüsid suuri allahindlusi liiga suure riskipreemiaga, võivad nad teha palju raha. Paljud varahaldusettevõtted ostsid tegelikult Enroni ettevõtte võla osakuid energiakauplemise hiiglasliku praeguse kuulsuse kaotamise ajal. Sisuliselt ostsid nad 1 $ võla vaid mõne penniä. Kui nad saavad likvideerimise või ümberkorraldamise korral rohkem raha, kui nad seda maksavad, võib see muuta väga, väga rikasteks.\nK-Mart on suurepärane näide. Enne oma pankrotti ostis riskifondide haldur Eddie Lampert ja raskustes võlgade ekspert Marty Whitman kolmanda avafondi fondidest ostetud suure osa jaemüüja võlgadest. Kui ettevõte pankrotimenetluses ümber korraldati, anti võlakirjaomanikele uue äriühingu omakapitali. Lampert kasutas seejärel oma uue K-Marti varude juhtimisplokki oma paranenud bilansiga, et alustada teiste varade investeerimist.\nMida edaspidine on ettevõtte võlakirjade tähtaeg, seda suurem on hind, mil intressimäärad muutuvad. See on tähtajalise preemia tõttu. Siin on väga lihtsustatud versioon, mis illustreerib kontseptsiooni: Kujutage ette, et teil on 10 000-dollariline võlakiri , mille väljaandmine on 7%, kui see väljastatakse, mis on küpsenud 30 aasta jooksul. Igal aastal saate posti teel intressi 700 dollarit. Kolmkümmend aastat tulevikus saate oma algse 10 000 dollarit tagasi. Nüüd, kui soovite järgmisel päeval oma võlakirja müüa, oleksite tõenäoliselt umbes sama summa (miinus ehk likviidsusmakse, nagu me juba arutasime).\nMõelge, kas intressimäärad tõusevad 9% ni. Ükski investor ei võta vastu oma võlakirja, mis annab ainult 7%, kui nad saaksid kergesti minna avatud turule ja osta uue võlakirja, mis annab 9%. Niisiis maksavad nad ainult madalama hinnaga, kui teie võlakiri on väärt - mitte 10 000 dollarit - nii, et tulu on 9% (ütleme, võib-olla 7 775 dollarit). Sellepärast on pikema tähtajaga võlakirjad palju suuremad kapitali kasvutulu riskid või kahjum. Kui intressimäärad oleksid langenud, oleks võlakirjaomanik suutnud müüa oma positsiooni palju rohkem - öelda, et määrad langesid 5% ni, siis oleks võinud müüa 14 000 dollarini. Jällegi on see väga lihtsustatud versioon selle kohta, kuidas seda teha, ja tegelikult on palju algebraid, kuid tulemused on ligikaudu samad.\nKuidas need investorite nõutava tootluse viie komponendid sobivad kokku\nPidage meeles, et keegi ei saa istuda ja öelda: "Tead, ma arvan, et ma maksan ainult likviidsusmakse x%". Selle asemel vaatavad nad sageli aktsiaid, võlakirju, investeerimisfonde , autopesula, hotelli , patent või muu vara ja võrrelda seda turul kaupleva hinnaga. Selles etapis langevad pakkumise ja nõudmise seadused kuni tasakaalu saavutamiseni.\nLisateabe saamiseks vaadake pikaajaliste investorite artiklist 3 võlakirjade investeerimisstrateegiaid, et koguda mõningaid meetodeid, mis võivad aidata teil teenida raha ja vähendada riski oma fikseeritud tulumääraga portfellis .\nKuidas Uber rikkumine võiks mõjutada kõiki teie paroole\nKuidas PACE laene töötab?


tuleb: kuidas ma Urmas Otti intervjueerisin\nUrmas Otti mäletan ma loomulikult - nagu minu vanuses isiku puhul enesestmõistetav - juba Teletutvuse ajast. Ei midagi konkreetset, lihtsalt mälestus lapsepõlve telemaastikelt. Nagu ma mäletan veel kuuendiku planeedi ühist igaõhtust uudistesaadet Vremja, aga näiteks ka imearst Kašpirovski "seansse".\nAga mul on olnud ka isiklik kokkupuude selle telelegendiga. Ja mitte niisama ukse peal kokkupõrkamine, vaid - lausa intervjuu! Kui mõelda, kui põhimõttekindlalt vältis Urmas Ott intervjuude andmist, siis on see lausa erakordne juhus. Siiski, ma ei osalenud selles kokkupuutes üksikisikuna, vaid kogu klassiga. Juhtus see nii.\nLäksin 1994. aastal 10. klassi Tallinna 62. Keskkooli (nüüdne Lasnamäe Üldgümnaasium). Seal oli keskkooli osas kaks kallakut: tele- ja raadioajakirjandus ning ökoloogia. Mina olin valinud loomulikult õhinal selle esimese, suuresti juba sellepärast, et seal olla kunagi eriala tunde andnud Vahur Kersna. Minu ajal Kersna seal enam ei toimetanud, meie lennu telepoolne juhendaja oli ETV teenekas programmidirektor Voldemar Lindström (raadio poolt esindas Reet Made).\nJa tuli siis sellel erialal teha ka mõned projektid. Tele-poolel tuli mingil aastal, arvatavasti 11. klassis, 1996, teha rühmadena kolm saadet. Kohe PÄRIS saadet, mis pidid minema ka eetrisse. Üks neist saadetest oligi intervjuu Urmas Otiga. Ma ei mäleta, kes selle idee välja pakkus, ilmselt saadet läbi viivad tüdrukud ise. Ja kindlasti ütles Lindström neile, et noo, Urmas Ott tavaliselt ei anna intervjuusid... Aga meile oli nõus andma! Ilmselt just tänu hea sõbra Lindströmi vahendusele.\nSelle saate puhul on põnev ainult fakt ise. Sest saade tuli paras kenake saast. Ausalt. Me istusime kogu klassiga telestuudios kolmes-neljas reas, nagu kanad õrrel, ja esitasime üksteise järel eelnevalt paberiribal kätte antud ja pähe õpitud küsimusi. Küsimus küsitud, libistati mikrofon kohe kiiresti järgmise küsija kätte. Enesestmõistetavalt ei tekkinud mingit diskussiooni. Küsimused oldi tehtud klassis kollektiivselt, aga nende esitamine toimus täiesti mehaaniliselt ja sisutult. Urmas Ott kõndis meie nagu vandekogu ees, laskis tulla küsimustele kiireid vastuseid ja tundis ennast täiesti häirimatult, s.o tuusas vabalt.\nMidagi sisulist ma sellest saatest ei mäleta. Ei mäleta isegi seda, mis küsimuse mina küsisin. Võimalik, et oli midagi "koolipoiss Urmas Oti" kohta. Selle saate üleskirjutus võiks ehk isegi huvitav olla, sest kindlasti staar seal mõne üldsusele huvi pakkuda võiva infokillu pillas, aga ma loodan siiralt, et keegi ei pea seda saadet teistkordse telekas näitamise vääriliseks! Enda käes olnud VHS-koopia lasin ammu üle, nii et minu käest see ka ei levi...\nMuide, meie füüsikaõpetaja kommentaar pärast selle saate eetris käimist oli: "See Urmas Ott tegi teile ikka kenasti ära!" Jah, miks ta siis ei oleks pidanud tegemagi.\nTäpselt samast ajast, samade projektide läbiviimise päevist mäletan ka üht magusat töövõitu. Ja see oli läbinisti individuaalne!\nEsimene saade oli, nagu mainitud, Urmas Otiga, teine oli samasugune grupi-intervjuu tollase haridusministri Jaak Aaviksooga (minu küsimus oli: "Mida te arvate tiigrihüppest?", vastust ega ka midagi muud sisulist sellest saatest ei mäleta, saade aga oli samamoodi mehaaniline ja krobeline) ja kolmas, oo, kolmas oli minu ja Rommi projekt. Hehee! See saade algas nii, et laval oli kirst ja selles kirstus olin mina ja siis ronisin ma sellest kirstust välja.\nTeemade ring oli midagi kosmoloogilis-eksistentsiaalset, täpset formuleeringut ei mäleta. Igatahes oli peamine saatekülaline füüsik Lembit Valt ning jutt keerles minu ja Rommi juhatamisel peamiselt tulnukate ja kosmose ümber. Klass istus ümber ja sekkus valitud kohtades, mistõttu oli saate ilme teistest kompaktsem. Sellest saatest mäletan ka üht-teist sisulist. Küsimused olid minu koostatud ja üks neist kõlas nii: kui meie Päike peaks kustuma, kas saaks siis Maa transportida läbi kosmose teise Päikse juurde? Ja vastus oli: mõelge, see tähendaks ju hirmpikka reisi läbi külma ja pimeduse!\nAga nüüd see ilus mälestus varajasist telepäevist... Oma saate stuudioosa vahele võtsime paar lühikest väliintervjuud Andres Raidilt ja Vahur Kersnalt, keda mõlemat mäletasin varasemast ajast UFO-teemaliste saadete tegijana (Kersnal nt "Kohtumine tundmatuga"). Intervjueerisin mina, kõrval olid peale operaatori veel Lindström ja režissöör Merike Veskus. Kas ka Rommi oli kõrval, seda enam ei mäleta. Igatahes oli tegu mu esimeste intervjuudega... Andres Raidi intervjuu läks, nagu läks, sõnastasin küsimust millegipärast, ise sellest arusaamatut mõnu tundes, hästi pikalt ja segaselt, nii et Raid vahepeal isegi varjamatu tüdimusega puhkis - aga sain vastuse purki.\nSeejärel Kersna. Olime telemaja Gonsiori-poolse ukse kõrval, otse majasildi kõrval. Raidi intervjueerides juba kogemusi saanud, esitasin küsimuse seekord lühidalt ja konkreetselt: "Mida te arvate tulnukatest?" Suunasin mikrofoni tulnukate-spetsialisti poole, valmistudes kuulama pikka ja sisukat vastust. Aga Kersna, eneseteadlik ja isepäine, nagu ta on, heitis täiesti ootamatult mulle sama lühidalt ja konkreetselt vastu: "Ma ei tea, pole sellele kunagi mõelnud." Ja seda umbes sellise moega, et temal sellel teemal polegi rohkem öelda. Ei tea, miks ta tahtis koolipoisiga sellist mängu mängida, oli tal tuju paha või tahtis algajat proovile panna või mis. Igatahes, saate highlight oli fiasko äärel!\nAga koolipoiss, vastupidi, leidis järsku selle õige hoo. Nii kui Kersnalt tuli nimetatud napp vastus, järgnes sellele, otsekui kummipaelast lastult, koolipoisi uus küsimus: "Aga kui te sellele NÜÜD mõtleksite?" Ja mikrofon oli siuhti tagasi Kersna nina all vastust nõudlemas. Selle peale hakkas Kersna naerma... Ja andis mulle seejärel tõsisel ilmel korraliku ja sisuka vastuse, nagu ma olin temalt oodanud. Mõttes juubeldasin, see oli minu jaoks ääretult uhke hetk, tõeline triumf. Olin isepäisuse poolest tuntud staar-ajakirjaniku rääkima pannud! Hiljem ütles ka Veskus midagi tunnustavat.\nVaat sellised tele-mälestused gümnasistipõlvest. Tahaks kunagi tõesti kätt proovida saatejuhina. Äkki koos Liis Lassiga?


Remondi- ja ehitusjärgne koristus | Hind Tallinnas ja Harjumaal\nKodulehekülg » Remondijärgne koristus\nRemondijärgset koristust peaks teostama spetsialistide meeskond. Sellise ülesandega ei ole alati võimalik iseseisvalt hakkama saada, kuna ehitustolmu ja prahi eemaldamine võtab palju aega ja vaeva. Lisaks ei ole alati võimalik valida selliseks puhastamiseks sobivat vahendit.\nNäiteks võib raskusi tekkida liimi ja süstmördist tulenevate plekkidega.\nSmile Cleaning meeskond aitab teid selles õnnelikult. Võtke lihtsalt meiega ühendust ja me hoolitseme teie ruumide puhtuse eest.\nRemondijärgne koristus sisaldab:\nKuiva ja märja põranda puhastamist;\nTolmu, plekkide ja muude ehituses esinevate saasteainete eemaldamist (tugeva reostuse, näiteks liimi või õlivärvide üle peetakse läbirääkimisi eraldi);\nPõrandaliistude, uste, pistikupesade, radiaatorite, lülitite, inventari puhastamist;\nSeinte ja lagi puhastamine lepitakse eraldi kokku (NB! Kui reostus on ebaoluline ja võtab aega kuni 30 minutit, arvestatakse see puhastuses, kui reostus on olulisem, lepitakse aja ja makse osas täiendavalt kokku);\nVajaduse korral kodumasinate puhastamist;\nEhitusjäätmete puhastamist (mahukad jäätmed lepitakse eraldi kokku);\nEhitusjärgne koristus hind\nMaht ruut/m: Summa:\n50 m2 alates 102.00 €\n75 m2 alates 131.25 €\n100 m2 alates 156 €\n125 m2 alates 195 €\n175 m2 alates 269.50 €\n215 m2 alates 326.80 €\n250 m2 alates 375.00 €\n300 m2 alates 441.00 €\nMinimaalne maksumus on 50 €.\nPärast remonti saab puhastada mis tahes otstarbega ruumides, olenemata sellest, kas tegemist on kontori või elutoa, köögi või vannitoaga.\nKoristuse hind sõltub ruumi ruutmeetrite arvust, seega saate puhastuskuludega lähemalt tutvuda meie kalkulaatori abil või küsida nõu meie spetsialistilt.\nLisaks saate lisatasu eest tellida ükskõik millise järgmistest teenustest.\nRemondijärgse koristuse näidis\nRemondijärgne koristus Tallinnas\nEhitusjärgse koristuse Espoo, Suomi\nRemondijärgne koristus Mustamäe, Tallinnas\nSmile Cleaning pakub ka:\nMaja ja korteri koristamine\nDiivanite ja pehme mööbli ökopuhastus\nSmile Cleaning hoolitseb teie eest!\nPindade töötlemine antiseptikuga\nAntiseptik on alkoholipõhine lahendus patogeenide eemaldamiseks. Seda kasutatakse puhastamisel mitmel põhjusel:\nkui kolisite korterisse, kus keegi varem elas;\nkui teil on allergia;\nkui kellelgi oli gripp;\npärast lemmiklooma surma.\nBakterite eemaldamiseks töödeldakse kõiki korteri kontaktpunkte antiseptikuga.\nTäitke vorm ja me helistame teile tagasi!\nLeia kohe hind\nKõik koristajad on rangelt valitud\nja läbinud täiendkoolituse.\nVastame teie päringule üllatavalt kiiresti!\nKui puhastuse kvaliteet\nei vasta teie ootustele, parandame kõik\nvead või tagastame raha\nPuhastamise ettevõtte plussid:\npuhastamiseks vajalikke vahendite olemasolu;\nkoolitatud personali kättesaadavus;\nruumi tõhus puhastamine;\nteenuste taskukohane hind.\nPuhastusettevõte Smile Cleaning on juba aastaid edukalt pakkunud puhastusteenuseid pärast remonditöid.\nTäielikku teenuste ja hindade nimekirja leiate meie kodulehelt just praegu.\nMeie arsenalis on suur valik tõhusaid puhastusvahendeid (ainult professionaalsed vahendid mida tavalistes supermarketitest ei leidu) – need ei kahjusta inimeste tervist ega lemmikloomi.\nEttevõtte töötajad koosnevad kvalifitseeritud spetsialistidest, kellest igaüks, enne kui meiega tööle asuda, läbis range valikuprotsessi. Kõik meie eksperdid töötavad ametlikult. Kõik nad läbisid täiendavaid koolitusi ja parandasid perioodiliselt oma oskusi.\nTellimused aktsepteeritakse kohe. Pärast taotluse esitamist võtab meie juht lähitulevikus teiega ühendust, et selgitada kõiki üksikasju ja teatada kuludest. Meie teenuste hinnad on fikseeritud, mis tähendab, et varjatud tasusid ei ole.\nEttevõtte teenuseid kasutasime, kui oli vaja korter pärast remonti puhtaks teha. Meie aknad olid pahtliga määritud ja üldiselt olid nad räpased. Hästi tehtud!


Puudus käes: metsanduse ja puidutööstuse erialad noortele huvi ei paku - Minu eriala - Majandus\nPuudus käes: metsanduse ja puidutööstuse erialad noortele huvi ei paku\n17. mai 2018, 9:09\nViimastel õppeaastatel on kõrgkoolide metsanduse ja puidutööstusega seotud erialadele sisseastumine vähenenud umbes 13 protsenti, kuid vajadus kõrgharitud tootmisjuhtide vastu aina kasvab.\nOSKA vanemanalüütik Rain Leoma sõnul on alates eelmisest õppeaastast kutsekoolide õppemahtusid muudetud, et tagada vajalike töötajate väljaõpe tuleviku tarbeks. «Näiteks CNC töötlemiskeskuse operaatori õppesse on vastuvõtt suurenenud poole võrra ning mehaaniliste puidupingioperaatorite õpet on vähendatud ühe kolmandiku võrra,» lausus Leoma.\nMetsanduse ja puidutööstuse uuringu ettepanekute elluviimise arutelus osalenud eksperdid tõdesid, et üldharidus- ja kutsekoolide parem koostöö aitaks valdkonna erialadele rohkem õppureid leida. Koole kutsuti üles näiteks gümnaasiumiastme ainete õpet integreerima ja üksteise õppebaase kasutama.\nUuringu andmetel on juurde vaja kõrgharidusega tootmisjuhte, tootearendajaid ja materjaliteadlasi. Ülikoolide hinnangul aga noored neid erialasid piisavalt ei vali. Rain Leoma tõdes, et viimastel õppeaastatel on kõrgkoolide metsanduse ja puidutööstusega seotud erialadele sisseastumine vähenenud umbes 13 protsenti. «Juhul kui Eestisse ehitatakse plaanitavad puidurafineerimistehased, võib meil puudu jääda puidukeemiaspetsialistidest,» ütles Leoma.\nTuleviku tööjõu- ja oskuste vajaduse prognoosisüsteem OSKA koostab aastaks 2020 kõigil elualadel Eestis tuleviku tööjõu ja oskuste prognoosid ning võrdleb neid pakutava koolitusega kutse- ja kõrghariduses ning täiendusõppes. OSKA uuringuid koostab Kutsekoda Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest.


Tere! 03.06.07 / Endokrinoloogia\nOlen 36 aastane naine Pärnust.Minu emal avastati kilpnäärme vähk,kui ma sündisin.Nüüd on minu õde minemas operatsioonile sama probleemiga.Olen pöördunud perearsti poole,et saada saatekiri kilpnäärme uuringuteks,kuid tulemusteta.Tehti ainult vere analüüs,mis oli korras.Ma ei ole inimene kes otsiks endale mingeid haiguseid külge.Tahan olla kindel,et minuga on kõik korras.\nMul on väga tihti ja juba pikemat aega õhupuudus.Kas see võib olla seoses kilpnäärmega?Kas on võimalik ilma perearsti saatekirjata käia uuringutel või konsultatsioonil?Kas või tasulisel?\nÕhupuudus kilpnäärmega tõenäoliselt ei seostu. Samas mõistan hästi, miks soovite kilpnääret põhjalikult kontrollida. Soovitan pöörduda endokrinoloogi tasulisele vastuvõtule. Minu teada on Pärnus võimalik pöörduda endokrinoloog dr. Liina Viitase juurde. Pöörduda saab ka Tallinnas Südalinna Arstidesse, Karell Arstikeskusesse, SA PER Mustamäe Korpusesse või ITKH Konsultatiivsesse Polikliinikusse. Tartus on tasulise vastuvõtu võimalus Ülikooli Kliinikumi Konsultatiivses Polikliinikus ja tõenäoliselt ka mõnes erakliinikus.\nVõtke kaasa tehtud analüüside vastused.


INFO AUTO teeninduskultuur - Page 22 - Volvo Club Eesti\nPostitusPostitas Siim » 12 Aug 2010, 17:24\nKas IA oma uhkete testritega näevad masina reaalset läbisõitu kah, mitte seda, mis odomeetril lollidejaoks on?\nPostitusPostitas vanapeer » 12 Aug 2010, 18:03\nPostitusPostitas python » 13 Aug 2010, 09:43\nKas vanal ~2000 aasta s c v 70-netel samuti? Või näitab aju kerimise korral lihtsalt viga?\nLiitunud: 31 Mär 2008, 19:48\nPostitusPostitas janareba » 22 Aug 2010, 12:24\npython kirjutas: Kas vanal ~2000 aasta s c v 70-netel samuti? Või näitab aju kerimise korral lihtsalt viga?\nMinu II gen. v70 näitas IA-s, et 'mileage manipulated', reaalset läbisõitu ma teada ei saanud\nV70 2.4T 147KW\nPostitusPostitas Karel » 22 Aug 2010, 22:41\nreaalset läbisõitu ei saagi teada, äärmisel juhul saad teada, kas keritud\nPostitusPostitas uku3 » 23 Aug 2010, 15:09\nMul auto itaaliast pärit.Ja esmakordselt(pärast ostu)õeldi mulle küll,et läbisõit on õige(122000)Ja autol ainult üks omanik olnud.See oli siis neli aastat tagasi.Ja arvestades tol hetkel seisu võis see ka reaalne olla sest auto nägi välja nagu uus.(oma sõber tõi selle,tellimuse peale)Kontrollis käisin siis Pärnu IA-s.\nPostitusPostitas Karel » 23 Aug 2010, 21:41\nuku3 kirjutas: Mul auto itaaliast pärit.Ja esmakordselt(pärast ostu)õeldi mulle küll,et läbisõit on õige(122000)Ja autol ainult üks omanik olnud.See oli siis neli aastat tagasi.Ja arvestades tol hetkel seisu võis see ka reaalne olla sest auto nägi välja nagu uus.(oma sõber tõi selle,tellimuse peale)Kontrollis käisin siis Pärnu IA-s.\njutt käis sellest, et kui on keritud kunagi, siis mis võiks õige ls olla, seda ei võta keegi välja, ei pruugi saada ka teada üldse , kas on keritud, kui joppab, on veakood sees lihtsalt.\nPostitusPostitas uku3 » 25 Aug 2010, 19:48\nKas mälust ei ole selline asi välja loetav.Mehaanilist võid ju kerida aga autol on ju aju ka.Kurat seda teab mis võimalused seal IA-s on.Teine asi on hooldus ajalugu.\nPostitusPostitas Tanel » 25 Aug 2010, 21:17\nIA krt võiks laieneda ka Tallinnast ida poole. Alati kui mdiagi vaja siis sõida Tallinnasse mõne asja pärast. Nagu meil siin neid vähe ringi sõidab\nPostitusPostitas Stjuuv » 25 Aug 2010, 22:13\njanareba kirjutas: Minu II gen. v70 näitas IA-s, et 'mileage manipulated', reaalset läbisõitu ma teada ei saanud\nMu vana 850 vilgutas kapoti alt OBD-I pealt ilusti läbisõidu ette. Mida rohkem elektroonikat, seda vähem sealt kätte saab, tundub.\nLiitunud: 07 Juul 2010, 10:18\nPostitusPostitas Ivolvohull » 05 Okt 2010, 14:43\nMinu s60 näitas arvuti sama läbisõitu mis odomeeter (145000). Mingeid veateateid kerimise kohta ei olnud. Samal päeval sai ka rihm vahetatud. Rullikud olid volvo märgistusega tehase osad. Selle põhjal võib küll öelda, et ajust saab õige läbisõidu.\nS60 2,4D. 2003.\nPostitusPostitas Tanel » 05 Okt 2010, 19:40\nTäna sai seal käidud ning meeldivalt aega veedetud seal\nTänud ka Raivo Veevelile kellega on saanud alati asjad kiirelt ja korralikult aetud. Olgu see siis maili teel või otse näost näkku.\nPostitusPostitas taavi » 05 Okt 2010, 21:13\nTanel kirjutas: IA krt võiks laieneda ka Tallinnast ida poole. Alati kui mdiagi vaja siis sõida Tallinnasse mõne asja pärast. Nagu meil siin neid vähe ringi sõidab\nNo mis see 100 kilti ära pole, saarlased peavad ühe IA käigu pärast umbes 250 eeksu orbokit praamikunnile andma Lisaks siis küte ja võimalus et tormiga üldse koju ei saa pärast ja pead öömaja ka otsima.\nPostitusPostitas Iceman » 05 Okt 2010, 21:15\nMinul on küll IA varuosa poolega ainult positiivsed muljed. Raivo Veevel väga asjalik mees seal, iga kord satun tema otsa ja teenindamine 5+.\nPostitusPostitas Ivolvohull » 07 Okt 2010, 07:32\nSiis nii, et ida poole mehed peaksidki kaugemalt käima, kuna saarlased maksavad ka käimise eest rohkem. Igatahes peab nõustuma, et ida pool on teenused halvemini kättesaadavad ja igatahes oleks "või sees" kui IA esindus näiteks Narvas/Jõhvis avataks.\nKasutajad foorumit lugemas: martinjev ja 5 külalist


Vooremaa Rauduks tuleb muutunud oludes toime\nRauduks tuleb muutunud oludes toime\nMajanduslanguse tõttu on peamiselt metalluksi tootval firmal raske, sest tellimusi on palju vähem kui ehitusbuumi ajal. Ettevõte pole veel pidanud sundpuhkusi ja koondamisi ette võtma, küll aga peavad töötajad läbi ajama väiksema palgaga, sest arvestus käib tükitöö alusel.\nKriisi tõttu uksi sulgeda OÜ Rauduks juhi ja omaniku Andres Orumaa sõnul ei kavatse, sest majandatud on arukalt ja ei priisatud ka heal ajal, mil raha akendest ja ustest sisse trügis.\nJuhil on hea meel, et buumi harjal tootmist ei laiendatud, sest praegu, kui uksi ostetakse vähem, seisaksid uued seadmed tühjalt. Investeeringuteks võetud pangalaenu peaks aga ikka täie hooga tagasi maksma.\nÕnneks on praegu natuke langenud metallihinnad, mis teeb ka metalluste hinna tarbijale soodsamaks.\nSamas nüüd, kui paljud ehitajad on sattunud võlgadesse, tekkinud probleeme klientidelt raha kätte saamisega, ütles Orumaa.\n“Üks firma läks pankrotti, nad olid meilegi võlgu, aga varadeks oli ainult vana Ordi arvutikomplekt,“ tõi Orumaa välja tõiga, et kui firmal vara ei ole, ei saa ka pankroti korral midagi võlgade katteks müüa. Tema sõnul vanade koostööpartneritega seda muret ei ole, aga tundmatutelt firmadelt tasub igaks juhuks ettemaksu võtta.


Raportis soovitatakse Tallinna rajada lisaks kuus süstlavahetuspunkti\nTALLINN, 24. oktoober — Sputnik. Kahjude vähendamise keskusi ehk elanikkonna seas tuntud ka kui süstlavahetuspunkte on Eestis oktoobri keskpaiga seisuga 14, millest kolm asub Tallinnas — üks Põhja-Tallinna linnaosas ning kaks Kesklinna linnaosas.\n"See ei ole piisav, et narkootikumide süstimisega kaasnevaid ohte ja kahjusid maksimaalselt vähendada," märgitakse esmaspäeval avaldatud uuringu kokkuvõttes.\n"Analüüsi tulemustest selgub, et tegelik vajadus Tallinnas on kokku üheksa kahjude vähendamise keskuse järele," rõhutatakse raportis, edastab BNS.\nPõhja-Tallinna linnaossa kavandatud ja rohkelt tähelepanu saanud ning kohtusse jõudnud vaidlusalune süstlavahetuspunkt Paldiski maanteel jääb Sitsi asumist umbes kahe kilomeetri kaugusele.\n"Kuigi kahjude vähendamise keskuste rajamine on elanike jaoks tihti ebameeldiv, on see ainus võimalus efektiivselt vähendada narkootikume süstivate inimeste riskikäitumist ning minimeerida sellega kaasnevat kahju ja kulu. Võttes arvesse selles analüüsis välja toodud maandamistegevusi ning soovitusi riskide ennetamiseks ja vähendamiseks, on võimalik rajada kahjude vähendamise keskus nii, et samal ajal oleks tagatud teenuse osutajate ning piirkonna elanike turvalisus," märgitakse raporti kokkuvõttes.\nsüst, TAI, süstlavahetuspunkt, Tallinn


Kõik soovitused | Kerameus .ee\n“Tellisin Sanderi käest glasuuritud kahhelkividest soojamüüriga pliidi, rõõm tema poolt tehtud töö üle püsib siiani. Olen väga rahul kvaliteedi ja disainiga, sest Sander mitte ainult ei ehitanud, vaid ka disainis tehtud töö. Olen juba palju soovitanud Sander Jänest oma sõpradele ja kindlasti teen seda ka tulevikus. Ta on klass omaette!”\n“Sander ehitas meie koju soojust andma ja kaunistama ümmarguse plekkkestaga ahju. Ta on täpne ja korralik, suur pühendumine ja armastus tehtava töö vastu on igale inimesele palja silmaga imetleda. Olen soovitanud Sander Jänest juba paljudele oma sõpradele, sellist pottseppa otsid tikutulega taga!”\n“Meie koju toob sooja ja hubasuse pottsepp Sanderi kätetööl valminud krohvitud ahi. Kütteperioodil on tegemist asendamatu küttekoldega. Küttepuid kulub kordades vähem ja ahi püsib kauem soe, kui varasem ahi. Sander on pottsepp, kes on nõus kaasa mõtlema ja välja töötama parima lahenduse kliendi jaoks. Rõõmsameelne, hea suhtlemisoskus ja kvaliteet on märksõnad, mis esimesena Sanderiga seostuvad. Soovitan soojalt! “\n“Sõbranna soovitas mulle kaminameister Sander Jänest. Sanderiga suheldes mõistsin koheselt, et tegu on toreda inimesega ja meie koostöö sujus ka super hästi. Sander oskas mulle soovitada minu koju sobivat kaminat ja ta tegi oma töö puhtalt ja korralikult. Pea iga nädal kasutan Sanderi poolt ehitatud kaminat ja naudin elavat tuld.“\nPille & Marko\n“Leidsime Kerameus OÜ Facebookist, kui meie ühine tuttav likes tehtud tööde pilte. Kuna kodus juba mõnda aega olime vana ahju renoveerimist planeerinud, otsustasime ühendust võtta. Kiire ja asjalik tegutsemine ja ahi sai hea ja kvaliteetne. Oleme soovitanud Kerameus OÜ-d nii naabritele kui ka sõpradele. Aitäh, Kerameus OÜ ahjumeister! “\n“Tellisime Sanderilt suure tellisahju, mille välisviimistluseks valisime savikrohvi. Koostöös Sanderiga otsustasime valgele savikrohvile peale teha veel halli põneva mustri. Tulemus sai väga lahe! Meile meeldis Sanderi puhas ja korrektne töö, kokkulepetest kinni pidamine, paindlikkus ja arvestamine meie pereeluga ahju ehituse vältel. Kodu on tänu oluliselt soojem ja uue ahjuga oleme väga-väga rahul.”


John Deere esitleb uut 7R 350 hj lipulaeva\nKaheksa kuud pärast uue põlvkonna 7R-seeria traktorite esitlemist Agritechnical on John Deere valmis saanud kuuesilindrilise Gen2 seeria 350-hobujõulise mootori (nimivõimsus), mis arendab koos Intelligent Power Management’iga kuni 388 hobujõudu.\nPakkudes rohkem jõudlust kui eelmine Saksa näitusel avalikustatud 7R330 (330 hj / 373 hj) tippmudel, tuleb 7R350 standardvarustuses AutoPowr käigukastiga. Minimaalse kaaluga 11,4 t on selle jõu ja kaalu suhe 29 kg / hj (7R330 30 kg / hj).\nKõigi 7R Gen2 mudelite ühised versiooniuuendused (7R250 (250 hj / 290 hj), 7R270 (270 hj / 305 hj), 7T290 (290 hj / 319 hj), 7R310 (310 hj / 352 hj) ja 7R330 (330 hj / 373 hj) sisaldavad uut ja suuremat kabiini. Sellel on laiem uks ja madalama asetusega uksekäepidemed. Integreeritud külmiku maht on kahekordistunud 11 liitrini, kabiinis on ka puutetundlik raadio ning traktoritel on 60% tõhusam 360° LED-valgustussüsteem. Jahutus- ja küttevõimsus on peaaegu kahekordistunud ning kliimaseadme paigutamine kabiini alla ei suurenda mitte ainult pearuumi, vaid aitab ka mürataset vähendada.\nKa CommandPRO joystick on uus. Esmakordselt nähtud 6R-de peal, on see nüüd valikuliselt saadaval kõigi uute AutoPowr 7R-de puhul. Uute mugavuste hulka kuulub tipptasemel perforeeritud nahkkattega iste, millel on soojendus, aktiivne õhuringlus, kahetsooniline massaažifunktsioon, lisaks mitmesugused reguleeritavad elektrilised ja pneumaatilised komponendid ning täiustatud Active Seat II vedrustussüsteem.\nKõigi 40 km/h ülekande ja esiteljepiduritega varustatud mudelite kasulikku koormust on suurendatud 2,0 t võrra, et need vastaksid maksimaalsele lubatud raskusele 18,0 t (kõik 7R-id võivad nüüd seaduslikult vedada 6,0 t raskust maanteel).\nSamuti on uued IF650 / 60R34 (esi) ja kuni IF900 / 60R42 (tagumised) rehvid ning viimaste 7R-de standardne tehasegarantii on nüüd kaks aastat ehk 2000 tundi, sama mis 8Rs ja 9Rs.\nLaiendatud garantii kehtib ka 8. ja 9. seeria RT ja RX linttraktoritele. “ RX-mudelite alusvankrit kaitseb nüüd kolmeaastane või 3000-tunnine garantii,” ütleb JD suurte traktorite Euroopa turundusjuht Simon Schowalter.\nTäiustatud ActiveCommand juhtimisseade 2 (tulevikus saadaval ka 8R-del) on elektrooniline süsteem, mis kasutab traktori pöörde tuvastamiseks güroskoopi ja kompenseerib automaatselt kaldumist, et jääda ideaalselt rajale.\nCommandCentre'i abil saavad operaatorid reguleerida mitmesuguseid sätteid, näiteks rooli tundlikkust ja takistust ning muutuva suhtega roolisüsteemi sisse/välja lülitada.\nUusim rakendus MyOperations võimaldab importida teistest kuvadest ja portaalidest ISOXML-i andmeid.


Jalgpallilaagris selgusid stipendiumite võitjad - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nJalgpallilaagris selgusid stipendiumite võitjad (0)\n19. JUUNI 2017, 12:51 NOORED\nEJL-i ja Rimi suvelaagrite raames loositi välja kolm 300-eurost stipendiumit, mis suunatakse lapse jalgpallitreeningutesse. Auhinna võitsid Oskar Antson (Tallinna Kalevi laager), Kristo Teder (Võru laager) ja Brendon Reinmägi (Kuressaare laager).\nSuvelaagrid toimuvad taas augustis (7.-11.08), mil toimuvad laagrid 23 kohas üle Eesti. Laagri hind on 80 eurot. Hinna sees on jalgpallivarustus, mis sisaldab lühikeste varrukatega ning mängija eesnimega särki, lühikesi pükse ja kedrasid (sinine/must/sinine); vesi ja puuviljad kogu päeva jooksul; soe lõunasöök. Kui laps osaleb ka juunikuu laagris, siis on hinnaks 63 eurot. Laagrisse registreerimisel tuleb sellisel juhul kasutada juuni laagri kinnituskirjas olevat linki. Augustikuu suvelaagrisse saab registreerida siin.


Ikka ja jälle ANOREKSIAST\nViigi Kipper, 12. aprill 2017 10:14\nAnoreksia on haigus, millest peab tihti kirjutama.\nJa ma olen kindel, et mina (ja ka paljud) olen ideaalne inimene sellest kirjutama, sest ma olen olnud anorektik 8 aastat (jah, lugesid õigesti). Kas kujutate ette kui vihane ma olin, et raiskasin oma elust väärtuslikud 8 aastat? Ja mida ma sellest mäletan – enesepiitsutamine, näljutamine, valetamine, trenn…\nJust peale talve, kevade alguses, hakkavad inimesed mitte mõtlema vaid tegutsema. Eks meil kõigil ole millegipärast välja kujunenud just ideaalkaalu number. Ja kas teate, et polegi vaja osta koju kaalu, sest mõõdulint on parem abimees kui kaal.\nKas Sa soovisid ka jõuluvanalt kaalu, mis näitaks nii Sinu rasvaprotsenti, luu massi, kehamassiindeksit? Ja kui vastus oli jah siis kas oled nüüdseks sellega rahul? Kaua võib käia kaalul ja kaua võib enda andmeid mõõta? Mida vähem vidinaid, seda kergem on ka elu ise.\nVarakevadel saavad paljud naised/tüdrukud (ja ka poisid ning mehed) diagnoosiks anorektik. Miks? Sest vaja on tulemusi kiiresti, vaja on saada alla ja seda igasuguse mõtlemiseta. Hakatakse näljutama. Kindlalt mitte teadlikult. Hakatakse sööma vähe või üldse jätma söögikordi vahele. Ja see süveneb ja see süveneb. Kuigi kaal langeb, ise seda tähele ei panda vaid antakse hoogu juurde.\nMiks mul on vaja jälle sellest anoreksia teemast kirjutada? Kallid inimesed, palun märgake inimesi enda ümber. Vähesed anorektikud tahavad abi saada aga nad ei julge seda abi küsida. Ja vähesed tunnistavad üldse, et on haiged.\nMitu aastat tagasi kirjutas mulle üks tütarlaps e-kirja. Mul on see kiri siiamaani silme ees, mul on see kiri nii meeles.\nMa tahan saada anorektikuks. Ma soovin kaalu langetada ja olen otsustanud, et hakkan ennast näljutama kolm kuud. See haigus ei saa süveneda ja kui olen kaalust alla võtnud siis hakkan uuesti normaalselt sööma.\nSa võid hakata anorektikuks aga siin on üks suur aga, Sa ei saa seda haigust ise kuidagi lõpetada. See on suletud ring. Iga esmaspäev ma lubasin hakata korralikult sööma aga ma ei saanud. Ma tahtsin süüa aga ma ei saanud. Hirm kaalutõusu ees oli nii suur. Miks ma ei võinud selle haiguse asemel hoopis tervislikumalt toituda. Peas mõlgub palju küsimusi aga vastuseid neile küsimustele väga polegi.\nKui läksin linna endale teksaspükse ostma siis pidin häbist maa alla vajuma, sest naisteosakonnast ma endale teksaseid ei saanud, sest kõik olid mulle nii suured jalas. Mind suunati lasteosakonda.\nMina läksin haiglasse siis kui lumi oli maas ja tagasi koju sain alles siis kui päike paistis, kui mantli aeg oli läbi ja kui rohi oli rohelisem.\nIgale anorektikule/buliimikule ma soovitan haiglat, ausalt. Sa oled omasuguste inimestega seal koos. Sa saad palju uusi tutvusi ja mis kõige tähtsam, Sa teed suure edusammu juba haiglasse minekuga, sest see on üks olulisemaid samme üldse. Haiglas on aeg iseendale, Sa saad tegeleda millega vaid soovid (v.a. sportimine). Väga suure tähtsusega on seal söögikorrad ja ka kaalumine ning analüüside andmine. Sa pole seal nagu vangis, ikka minnakse välja ka ilma nautima ning väikesele jalutuskäigule või jalutatakse poodi…\nMina olin haiglas kokku 1,5 kuud kuigi esialgu pidin olema 3 nädalat. Negatiivsetest asjadest ma veel kirjutada ei taha ja selleks jätan ka kirjutamata, et miks läks 3st nädalast 1,5 kuuni. Kirjutan tulevikus kindlalt.\nKui haiglast koju sain siis sõin kõike. Ma ei kartnud süüa või ei kartnud, et nüüd tuleb kilo või kaks juurde. Mingi aeg läks raskeks ja tundus, et ma ikka kukun tagasi sinna musta auku, kust alles välja sain. Õnneks on mu kõrval mu pere ja väga lähedased inimesed, kes aitasid. Ja ma sain hakkama, ma ületasin selle haiguse täielikult.\nPS! Anoreksia on haigus, millel on kurvad tagajärjed (surm). 20% haiguse all kannatanutest ei suuda söömishäirest vabaneda. Ravi käigus paranevad täielikult 60% . Minu ajal olid protsendid nutused ja täielikult paranevate protsendid olid väga väikesed.\nMärka enda ümber inimesi ja kui vaja siis ka aita. Iga inimene on väärt täisväärtuslikku elu. Iga inimene on väärt õnne, tervist…Iga heategu on heategu.\nSööme tervislikumalt ja teeme trenni mõõdukalt.\nLoe ka teisi Viigi postitusi https://maratoniaasta.wordpress.com/blog/.


16. Käimispäev “Kepikõnd ja tervislikud eluviisid” | reumaliit.ee\n16. Käimispäev “Kepikõnd ja tervislikud eluviisid”\nSisestas Eesti Reumaliit, 19. September 2015 - 14:01\n29. augustil toimus Tallinnas Tornide väljakul aktiivset liikumist ning tervislikku eluviisi toetav üritus – Käimispäev, mille eesmärgiks on luu- ja liigesehaiguste tutvustamine ning seeläbi avalikkuse teadlikkuse tõstmine ning kus osales ligi 700 inimest nii linnast kui ka mujalt.\nKuivõrd käimispäeva korraldajad alustasid töödega juba hommikul 6.30, siis osalejatele algas päev 12, kui Käimispäeva kuulutas avatuks Eesti Reumaliidu juhatuse esimees Terje Karp. Tervitussõnad päevast osavõtjatele ütles Riigikogu liige ja sotsiaalkomisjoni aseesimees Monika Haukanõmm. Peale avamist sai programm juba hoo sisse. Ida-Tallinna Keskhaigla reumatoloog Maria Üprus viis läbi loengu „Pajatused podagrast,“ kus anti huvilistele ülevaade sellisest raskest, kuid ainsast ravitavast põletikulisest reumatoloogilisest haigusest nagu seda on podagra. Teise loenguna oli võimalik kuulata D-vitamiini rollist osteoporoosi ennetuses ja ravis. Sellest andis ülevaate Põhja-Eesti Regionaalhaigla reumatoloog Julia Kotšetkova.\nEnne seda, kui kõik huvilised käimisrajale lasti, tutvustas füsioterapeut Sirli Hinn kõigile osalejatele õiget kepikõnnitehnikat, et sellest oleks võimalikult palju kasu organismi ning luu- ja lihaskonna vastupanu tugevdamisel ning aitas teha õigeid soojendusharjutusi. Kui tehnika selge ja soojendus tehtud, saidki kõik osalejad kõndima minna. Vastavalt oma soovile sai igaüks valida kas 1 või 3 km raja vahel. Kellel omal käimiskeppe ei olnud, siis oli neid võimalik laenata kohapealt.\nKogu päeva ilmestasid toimunud õnneloos, kohal olid erinevad asutused, kes tutvustasid ja pakkusid informatsiooni, suupisteid ja muud huvitavat. Üle toimumispaiga kostus pidevalt meeleolukas muusika, mida mängisid DJM ja DJ-KJK. Tantsulist meelelahutust pakkus line-tantsutrupp Kantriroosid ning muusikalisteks peaesinejateks olid hõbehäälsed kaksikõed Viveli ja Vivi Maar, kes rahvale tõelist muusikalist naudingut pakkusid.\nPäeva lõpetas õnneloosi peaauhindade väljajagamine, teiste auhindade hulgas loositi kõigi eelregistreerunute vahel välja ka tahvelarvuti. Käimispäeva lõpusõnad ütles Eesti Reumaliidu tegevjuht Marek Jaakson.\nKäimispäev õnnestumisele aitasid kaasa: Hasartmängumaksu Nõukogu, Abbvie, Roche, Berlin-Chemie Menarini, SanoSwiss, Pfizer, Litozin, Merck Sharp & Dohme OÜ, Viking Line, Eckerö Line, Tallink AS, Pharma Nord, Põltsamaa Felix, AS A. Le Coq, Möller’s, Leibur, 3M Eesti OÜ, Tervis Pluss, E-Piim, Eesti Autorite Ühing, ILUUM, Kalev Spa, Tere AS, Ristik, Fra Mare Thalasso Spa, PolvenFoods, Kingivabrik, Nordic Hotel Forum, Eesti Punane Rist, FunRent, Tallinna Vesi.\nVaata ürituse pilte siit: http://files.reumaliit.ee/data/public/4dc322


Avaleht Tegevused Kutseharidus Hariduslike erivajadustega õpilane\nKutseõppesse on oodatud ka need õpilased, kelle terviseseisund või muu erivajadus eeldavad kohandusi õppeprotsessis. Igal õppeaastal õpib kutsekoolides 800-900 hariduslike erivajadustega õpilast.\nPaljudel kutsekoolidel on kogemused mitmesuguste erivajadustega õpilaste toetamisel. Näiteks Haapsalu Kutsehariduskeskus teeb koostööd Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskusega ja Räpina Aianduskool Maarja Külaga Lihtsustatud õppest tulijaile suunatud õppekavad on nii Eesti suurimas, Tartu Kutsehariduskeskuses kui ka näiteks väiksemate hulka kuuluvates Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskoolis. Viljandi Kutseõppekeskusel on kogemused vaegkuuljate koolitamisel. Kaasaegsed koolimajad on hästi ligipääsetavad.\nSamuti pakuvad mitmed kutsekoolid tasemeõppena kutsevaliku õpet, mis võimaldab kutsekooli tulnud noorel teha tutvust erinevate erialadega ning selle põhjal otsustada edasine haridustee või tööturule siirdumine. Õpe keskendub erialavalikuga seotud võtmepädevuste ja ülekantavate oskuste arendamisele. Kutsevaliku õpe on tasemeõpe, millega omandatakse kutsehariduse teise kvalifikatsioonitaseme õpiväljundid ning valmisolek õpingute jätkamiseks või tööturule siirdumiseks.\nKutsevaliku õppe peamiseks sihtrühmaks on noored, kellel puuduvad oskused või valmidus valida eriala. Näiteks õpingud katkestanud noored, mittetöötavad ja mitteõppivad noored, põhikooli lõpetanud, kuid edasise elutee osas segaduses noored, tõhustatud tuge vajavad õppijad, sisserännanud ja/või puuduliku eesti keele oskusega noored jt.\nValiku tegemisel nõustavad sisseastujat või tema seaduslikku esindajat koolid, Rajaleidja keskused ja elukohajärgne kohalik omavalitsus. Ülevaade kõigist õppekavadest on koondatud Haridusportaali.\nHaridus- ja teadusministri määrus „Haridusliku erivajadusega õpilase kutseõppeasutuses õppimise tingimused ja kord“


Arvustus: Virtuoosidest lihtsurelikeks – see traagiline ungari jalgpall | Müürileht\nPéter Esterházy „Teekond karistusala sügavusse”\nTõlkinud Lauri Eesmaa, toimetanud Joosep Susi ja Lydia Raadik, kujundanud Andres Tali\nJalgpall on universaalne. Ühes konkreetses keele- ja kultuuriruumis kirjutatud teost võib lugeda mis tahes teises keeles, mis tahes taustaga inimene, aga igaühel on sellest spordialast elementaarne ettekujutus ja arvamus. Samas on jalgpallil tohutult piirkondlikke dialekte. Üks neist on ungari jalgpall – tänapäeval ehk mitte esirinnas, aga ajalooliselt oluline mõjukeskus. Ja eestlastele pole ungarlased üksnes sugulasrahvas, vaid tugevad on ka jalgpallialased sidemed.\nLäbikäimise sümboolseks alguseks võib pidada 1920. aastaid, mil meie rahvuskoondist juhendasid järjest ungarlased Ferenc Kónya, Ferenc Nagy ja Antal Mally. Üheks viimaseks kokkupuutepunktiks saab lugeda praeguse seisuga 15. oktoobrit 2018, mil külaliste riigijuhi Viktor Orbáni silme all mängiti A. Le Coq Arenal rahvuste liiga kohtumises Ungari koondisega 2:2 viiki.\nNii on Péter Esterházy raamatust kerge leida üdini jalgpallilisi pidepunkte, kujuteldavaid jututeemasid, millest ungari vutihuvilistega vestlust alustada. Lugedes tekib tahes-tahtmata palju võrdlusi Eestiga ning laiema traumapõhise ajalootunnetuse tõttu on meil ungarlasi ka ootamatult lihtne mõista.\n„Sada viiskümmend aastat türklasi, nelisada aastat austerlasi, kes teab mitu aastat venelastega – mitte kunagi! Alati!” hüüatab Esterházy. „Ei ühtegi võidetud sõda ega revolutsiooni. Üks-kaks husaaride tormijooksu märkimaks, et meiegi suudame seda teha, kui tahame ja kui: võiksime tahta!” (lk 125) Kas tuleb tuttav ette?\nJalgpall on olnud Ungaris igal ajal kõige olulisem spordiala. Kuidas seda mõõta? Selleks on palju võimalusi: harrastajate ja pealtvaatajate hulgad, pileti- ja teleõiguste müügist teenitav tulu, kajastamissagedus ajalehtedes, ajakirjades, raamatutes, esinemine igapäevastes vestlustes jne. Lisaks on Ungaril aga näidata tõestuseks ette ka midagi konkreetset, mis ei jää raamatut lugevale inimesele kindlasti märkamata: 1954. aasta MMi finaal. Üks mäng. See defineerib kõik – kogu ungari jalgpalli järgnev edu või ebaedu käib võrdluses aastaga 1954.\nJoosep Susi on Ungari kunagise imemeeskonna ja tolle kurikuulsa kohtumisega seonduva raamatu eessõnas juba põhjalikult lahti kirjutanud, mistõttu ei ole mul siinkohal põhjust ajalugu detailse täpsusega ümber jutustada, aga piisab ehk faktist, et sellest mängust ja meeskonnast räägitakse Ungaris tõesti tänase päevani, kuigi see polnud isegi esimene kord finaali jõuda. Põhjus on küllap selles, et 1954. aasta mängus oli palju muudki, mis ületas spordi piire.\nPole enam väga palju inimesi, kel saaks olla selle sündmusega isiklik ja vahetu kokkupuude (ka Esterházy on nüüdseks meie seast lahkunud ja temagi oli tol saatuslikul hetkel kõigest neljane), aga rahvajuttudes on see ringelnud kohaliku vutifolkloorina põlvest põlve. Muide, ka tolle finaali võitnud sakslaste jaoks on see tiitel üks pühimaid saavutusi, samuti täiesti vutivälistel ajenditel, aga see on juba teine teema.\nMeie siin Eestis vaatame ikka oma mätta otsast. Kas meil on panna vastu mäng, mis defineeriks kogu meie jalgpalli; mis oleks nii-öelda kliimaks, teekonna kõrgpunkt, ümberlükkamatult keskne hetk? Ilmselt mitte, aga väikseid sarnasusi ehk leiab. Näiteks 2011. aasta sügis ja selle lõpetanud EMi valikturniiri playoff-kohtumised Iirimaaga. Täpsemalt mõistagi esimesel kohtumisel kodus saadud 0:4 kaotus. Kuigi erinevalt 1954. aasta Ungarist polnud Eesti kaugeltki suurfavoriit (õigupoolest olime isegi selged autsaiderid), siis nende mängudega käisid vaieldamatult kaasas üldrahvalikud kõrged ootused ja traditsioonilisest jalgpallipublikust sootuks laiem huvi. Ja siinkohal on üksnes lõbus meenutada, et kaotuse „peasüüdlane” Viktor Kassai oli – tõenäoliselt teenimatult, aga siiski – edaspidi kindlalt ühise eesti-ungari jalgpallifolkloori värvikas karakter, tõeline villain.\nPoliitika ja/või vabadus\nMeenutada võib aga ka mõnda teist mängu. Kuna Ungari imemeeskond oli totalitaarse NSV Liidu mõjusfääris ja pealesunnitud kommunistliku riigikorra käes vaevleva rahva helge lootus – umbes midagi sarnast, nagu meil on Kalevi korvpallimeeskond –, siis ei puudu loost mõistagi ka poliitiline mõõde.\nAnname sõna jälle Esterházyle: „Ühesõnaga arvati, et võib-olla tõesti kuulub kõik siin praegu kommunistidele, ja võimalik, et selles diktatuuri kohutavas tardumuses ei saagi ühtki sõna öelda – aga ma võin iga kell minna Rahvusstaadionile ja ühelt poolt karjuda, nagu torust tuleb, teisalt – ja mis peamine – võita, ja see tähendab, et olen vaba, pooleteiseks tunniks vaba ja suur, ja siia võivad tulla prantslased, inglased, teised suured rahvad, ükskõik kes: me võidame neid.” (lk 124)\nNii et võib-olla oleks siin kohane meenutada hoopis üht kohtumist, mis toimus palju-palju varem. Nimelt mängis Eesti rahvuskoondis 18. juulil 1940 Kadrioru staadionil Lätiga ja võitis 2:1. Kuu aega varem oli toimunud kommunistide juunipööre ja nii puhkes pärast matši vutimängu emotsioonidest lõkkava rahva seas spontaanne meeleavaldus, mis jõudis rongkäiguna ka presidendilossi juurde ning tõi veel samal õhtul kaasa vahistamislaine. Eesti jalgpallikoondisele jäi see aga enam kui pooleks sajandiks viimaseks mänguks.\nEsterházy kirjutab, kuidas ta sai sakslastelt küllakutse: käia jalgpalli vaatamas ja sellest kirjutada. Kirjanikuhärra haarab võimalusest kinni ja tulem on võrreldav kogemusega, mida pakub siin meile eestlastena „Teekond karistusala sügavusse”, sest tahes-tahtmata tekib tal võrdlusmoment kahe (vuti)kultuuri vahel. Enese võrdlemine sakslastega pole ungarlastele kindlasti midagi uut: tegemist on ju naaberrahvaga, raudse eesriide taga oli pool rahvast Saksa DV kujul samuti käeulatuses, jalgpallilised kokkupuuted on meile juba teada. Aga kui 1954. aasta MMi finaal oli sakslastele tagantjärele öeldes mitte ajalooline tippsaavutus, vaid uue reaalsuse esimene kinnitus – tegemist on ainsa Euroopa riigiga, mis pole sealtmaalt alates kunagi MMi finaalturniirilt eemale jäänud, rääkimata veel kolmest järgnenud tiitlivõidust –, siis Ungariga oli seejärel absoluutse tipptaseme mõttes enam-vähem kõik. Ungari jalgpall on justkui Eesti murdmaasuusatamine, kus pole olnud üle poole sajandi Veerpalut, Maed ega Šmiguni.\nRaamatus püüabki autor leida vastuseid küsimusele, miks on nii läinud. Näiteks tõstab ta laiematele kultuurilistele karakteristikutele tuginedes esile itaalia jalgpalli edu. „Kultuur on üks: kirjandus, teadus, tänava karakter, politseinike kõnemaneer, korterite sisustus, naiste riietus (Ungaris mehed ei riietu, vaid lihtsalt kannavad riideid), restoranid, jalgpall, autojuhtimiskombed – see kõik on üks tervik. […] Itaallane ei pea olema andekas, piisab, kui ta on itaallane. Andetu ungarlane on aga: talumatu. Sellepärast ongi Ungari jalgpall ebausaldusväärne, see pole kindel ega tõsiselt võetav, vaid pigem kapriisne, sest see on palju isikukesksem ja seetõttu palju kaitsetum, pole mingit ühist teadmist (üldmõistega: kultuuri), millele võiks mõõnaperioodidel toetuda.” (lk 92–93)\nKahe (vuti)kultuuri paratamatus võrdluses annab Esterházy muidugi hagu ka saksa stereotüüpidele: „Tähelepanek: sakslased teevad head, teevad selle nimel tööd, nad teavad, et on olemas ainult see, mille sa lõpuni viid, mida sa teed, ja kui sa selle ära teed, on see olemas. Ungarlased ootavad head ja loodavad, et küll see kuidagi tuleb, ja siis on see hea.” (lk 88–89)\nTeisisõnu, Esterházy ei näe ungarlaste jalgpallialase ebaedu põhjusena üldsegi mitte ainult aina tihenevat rahvusvahelist konkurentsi, väikest rahvaarvu või kommunismiikkest tulenevaid hädasid jms, vaid palju üldisemat ja masendavamat – kõrge klass ja järjepidevus nagu ei kuulukski selle olemuse juurde, 1954. aasta oli justkui anomaalia. „Sellepärast Ungari meeskonnad ei kujundagi matše, vaid need kujunevad ise. Me kõik oleme Jumala kätes,” järeldab ta (lk 93).\nSuurest ja väiksest jalgpallist\nPraeguseks võib jääda mulje, et Esterházy räägib jalgpallist üksnes rahvusliku eneseteadvuse kaudu. Sugugi mitte! Vastupidi, ta teeb seda ka väga isiklikul ja lihtsal argitasandil, raamatus kõneldakse nii suurest kui ka väiksest jalgpallist (autor ise oli kauaaegne neljanda liiga taseme pallur, nn suure jalgpalli esindaja on aga tema väikevend Márton, Ungari koondislane, kes lõi 1986. aasta finaalturniiril ka värava). Puutumata ei jää ükski osis: nii „suured” kui ka „väiksed” mängijad, eraldi väravavahid, aga ka kaptenid, noored mängijad, vanad mängijad, karjääri algus ja lõpp, treenerid, kohtunikud, klubide abipersonal, jalgpalliinimeste pered, pealtvaatajad…\nEsterházyl olid selle raamatu kirjutamiseks suurepärased eeldused: jalgpallurina mõistis ta spordiala köögipoolt, andeka ja tundliku sõnaseadjana oskab ta seda aga kirjeldada, analüüsida ja konteksti seada. Nii kulgeb tema sageli iroonilise alatooniga jutt lehekülg lehekülje järel, sest meenutamist jagub aastakümnete kaupa. Kindlasti naudib Esterházy jalgpalli eneses – kuigi mängude vahetust jälgimisest tundus ta vahepeal võõrdunud olevat –, aga ilmselgelt ka ennast jalgpallis, sest ta kirjeldab pikalt sedagi, kuidas talle meeldib ilmuda kunagise koduklubi staadionile ja nautida sealset tähelepanu; kuidas talle on tuttavad ja turvalised kõik jalgpalliga kaasnevad rituaalid (mängujärgse õllejoomiseni välja). Õhku jääb küll küsimus, kui palju tunnustatakse teda kodustaadionil kui kuulsat kirjanikku ja kui palju kui endist jalgpallurit. Esterházy ise näib tahtvat uskuda viimast.\nSiim Boikov on elupõline ERRi spordiportaali toimetaja, kes on erinevalt Péter Esterházy emast enam-vähem kursis suluseisu mõistega.


Vead | Juuni 2022\nSee tõrkeotsingu juhend näitab teile, kuidas vabaneda veateatest 'Seda tootenumbrit ei saa Windowsi jaemüügi eksemplari installimiseks kasutada'.\nPARANDUS: Sihtkoht sisaldab juba kausta / faili nimega ..\nKui ilmneb sihtkoht sisaldab juba kausta / faili nimega viga, võite selle kiireks lahendamiseks järgida selle käepärase juhendi lihtsaid samme.\nKas teil on Windowsis Dockeri CLR-tõrge 8000405? Parandage see lihtsalt\nDockeri installeri CLR-tõrke 8000405 parandamiseks peate kontrollima ühilduvusrežiimi ja installima ka .NET. oma seadmes.\n7 viisi Ddkmd.sys sinise ekraani vea parandamiseks Windows 10-s\nDdkmd.sys sinise ekraaniveaga silmitsi seismine teie Windowsi arvutis? Siin on 100% töötavad 7 meetodit, mis parandavad teie arvuti vea ddkmd.sys.\nViga „Windowsi poe konfiguratsioon võib olla kahjustatud” [Paranda]\nPARANDUS: Err_ssl_protocol_error Windows 10, 7-s\nPaljud Windows 10, Windows 8.1 kasutajad on komistanud veakoodi err_ssl_protocol_error, proovides Google Chrome'is konkreetsetele veebisaitidele juurde pääseda. Selle probleemi saab selles juhendis loetletud toimingute abil väga lihtsalt lahendada.\nKas teil on Windows 10-s 0xC00DB3B2 viga? Parandage see nelja sammuga\nWindows 10 tõrke 0xC00DB3B2 parandamiseks peate kas installima / parandama HEVC videolaiendid või lähtestama rakenduse HEVC videolaiendid ja filmid ja telerid\nPaljud kasutajad teatasid Windowsi värskendamise ajal veast 0x80245006. See viga võib teie süsteemi haavatavaks muuta, nii et täna näitame teile, kuidas seda Windows 10, 8.1 ja 7 puhul parandada.\n0xc00d36cb tõrke saamine Windows 10-s? Parandage see lihtsalt\n0xc00d36cb tõrke parandamiseks Windows 10-s käivitage video taasesituse tõrkeotsing, lähtestage rakendus Filmid ja TV või kontrollige lubade probleeme.\nKas teie arvuti on selle värskendussõnumi külge kinni jäänud või on ta lihtsalt silmuses? Lugege seda artiklit ja avastage mõned asjad, mida saate teha tõrkeotsinguks ja kas see kaob.\nBSoD tõrke 0x000000f7 hankimine? Parandage see 4 lihtsa sammuga\nWindowsi BSoD tõrke 0x000000f7 parandamiseks värskendage ekraani, Bluetoothi, WiFi ja GPU draivereid. Käivitage süsteemifailide kontrollija või kasutage süsteemi taastepunkti.\nParandus: Windows 8.1 ja Windows 10 probleem „Usaldage seda arvutit”\nPARANDUS: Microsoft Store'i tõrkekood 0x80073d12\nMicrosofti poe tõrke 0x80073d12 parandamiseks kontrollige, kas peate esmalt installima mõne muu mängurakenduse, ja proovige seadistada uus kõvaketta partitsioon.\nPARANDUS: Windows 10-s rikutud fail adcjavas.inc\nKui rikutakse faili adcjavas.inc rikutud probleemi, võite skannida oma arvutit viiruste suhtes, käivitada DISM- ja SFC-skannimised või värskendada oma süsteemi.\nPARANDUS: Süsteemi skannimine kõrgendatud IRQL-ga tabas draiveri ebaõige laadimisvea\nSYSTEM_SCAN_AT_RAISED_IRQL_CAUGHT_IMPROPER_DRIVER_UNLOAD võib olla problemaatiline viga, kuid saate selle ühe lahendusega hõlpsasti parandada.\nPARANDUS: Windowsi videorakendus ei saa esitada viga 0xc1010103\nWindowsi videorakenduse parandamiseks ei saa Windowsis tõrke 0xc1010103 taasesitada, käivitage video taasesituse tõrkeotsing. Järgmisena proovige probleemi lahendamiseks värskendada GPU draiverit.\nPARANDUS: Microsofti poe tõrge 0x80072F05 Server komistas\nServeri komistamine - ilmub tõrge, kui proovite Microsoft Store'ile juurde pääseda? Proovige meie lahendusi ja vabanege sellest.\nParandus: teie arendaja litsents on Windows 10-s aegunud\nKui teie arendaja litsents on aegunud, proovige kõigepealt iga rakendus uuesti installida, seejärel proovige rakenduse litsentsid sünkroonida ja seejärel värskendada Windows 10.\nPARANDUS: Nvidia virtuaalse heliseadme (Wave Ex) draiveri probleem\nKui teil on probleeme oma Nvidia virtuaalse heliseadmega, oleme teid kajastanud. Tavaliselt aitab draiverite värskendamiseks spetsiaalse tööriista kasutamine.\nOperatsioonisüsteem ei saa käitada% 1 [FIX]\nKui teil tekkis Windows 10-s ERROR_RELOC_CHAIN_XEEDS_SEGLIM, saate selle parandada, kasutades mõnda muud brauserit või eemaldades viirusetõrje.\nteisaldage mängimine teisele draivile\nparim USB 3.0 laienduskaart