juuni 2022 - Page 3 of 3 - ETKL\nMonth: juuni 2022\nValitsus kiitis heaks ühise põllumajanduspoliitika strateegiakava\nVabariigi Valitsus kiitis neljapäevasel istungil heaks enam kui 1,6 miljardi euro suuruse eelarvega Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) strateegiakava aastateks 2023–2027. Strateegiakava paneb paika lähiaastate põllumajanduse ja maaelu arengu toetamise põhisuunad.\nMaaeluminister Urmas Kruuse sõnul on valitsuse heakskiit oluliseks vahefinišiks ÜPP strateegiakava käivitamisel alates järgmisest aastast ning sellega antakse oluline panus keskkonna- ja kliimaeesmärkide täitmisel ning konkurentsivõimelise põllumajanduse ja elujõulise maapiirkonna saavutamisel. „Strateegiakava annab võimaluse valdkonna arengut senisest terviklikumalt planeerida ning see saab lähiaastatel olema peamine tööriist põllumajandus- ja toiduainesektori ning maaelu arengu toetamisel,“ ütles minister Kruuse.\nMinistri sõnul oli kava koostamisel üks suuremaid katsumusi leida tasakaal ÜPP eesmärkide ning Eesti spetsiifiliste vajaduste vahel. „Märkimisväärne osa strateegiakava eelarvest tuleb suunata keskkonna- ja kliimategevusteks ning samal ajal tuleb leida ka piisavalt raha põllumajandus- ja toidusektori konkurentsivõime tõstmiseks ning seeläbi Eesti toidujulgeoleku tagamiseks. Usun, et oleme koostöös sektori esindajatega siin väga hea tasakaalu leidnud,“ lausus Urmas Kruuse.\nStrateegiakava raames rakendatakse kokku 55 toetusmeedet. Nende seas on erinevad põllumajanduslikud otsetoetused, tootmiskohustusega seotud toetused ning põllumajanduse kliima- ja keskkonnakavad. Samuti on kavas näiteks investeeringutoetused põllumajandustootmisesse, saaduste töötlemisse ja turustamisesse ning põllumajanduse ja metsanduse taristu arendusse. Lisaks rakendatakse üldise maaettevõtluse arendamise toetusi, erinevaid pindala- ja loomapõhiseid keskkonnatoetusi ning loomade heaolu ja tervist edendavaid toetusi.\nMaaeluministeerium alustas koostöös kõigi asjakohaste majandus- ja sotsiaalpartneritega ÜPP strateegiakava väljatöötamist 2019. aastal. Strateegiakava kogueelarve on ligikaudu 1,63 miljardit eurot ja selle ettevalmistamisse oli enam kui kolme aasta jooksul kaasatud üle 50 organisatsiooni.\nStrateegiakava esimesed toetusmeetmed on kavas avada 2023. aasta esimeses pooles.\nOhutu toit tagab parema tervise\n7. juunil. tähistatakse ülemaailmset toiduohutuse päeva, kus on fookuses toidu kaudu levivad haigused ja vajadusel õigeaegne reageerimine. Selleks, et jätkuvalt säilitada valmidus võimalikeks toidutekkelisteks haiguspuhanguteks, korraldati Eestis koostööõppus.\n„Vaatamata sellele, et Euroopa Liidus on maailma rangeimad toiduohutuse standardid ja paigas järelevalvesüsteemid, tuleb Eestiski ette toidutekkelisi haigestumisi,“ ütles Põllumajandus- ja Toiduameti toiduosakonna juhataja Svetlana Jankovenko.\nPõllumajandus- ja Toiduamet teostab järelevalvet toidukäitlejate üle. „Siiski on oluline rõhutada, et toiduohutuse tagamine on ettevõtte ülesanne. Samuti tuleb oma kodus toitu valmistades olla hoolas. Vältimaks toidu saastumist tuleb jälgida hügieeninõudeid ja toitu piisavalt kuumutada. Oluline on ka toidu õigel temperatuuril säilitamine, sest soe ilm soosib bakterite paljunemist,“ selgitas Jankovenko.\nEelmisel nädalal toimus Põllumajandus- ja Toiduametis Terviseameti ning Veterinaar- ja Toidulaboratooriumi koostööõppus, kus fookuses olid võimaliku toidutekkelise nakkushaiguspuhanguga seotud tegevused.\nSoovitused toiduohutuse tagamiseks:\nHoia puhtust. Ära jäta valmistatud toitu toatemperatuurile kauemaks, kui 2 tundi. Külmuta valmistatud ja riknev toit vajadusel koheselt (soovitavalt alla 5°C). Hoia valmistatud toitu kuni serveerimiseni kuumana (üle 60°C). Ära säilita toitu liiga pikalt, isegi mitte külmutatult. Ära sulata külmutatud toitu toatemperatuuril.\nEralda valmistatud toit toorest. Hoia toores loomaliha, linnuliha ja mereannid eraldi muudest toiduainetest. Tarvita toore toidu töötlemisel eraldi köögitarbeid (nuge ja lõikelaudasid). Säilita toitu anumates, et vältida valmistatud toidu kontakti toorega.\nKüpseta põhjalikult. Küpseta toitu põhjalikult, eriti loomaliha, linnuliha, mune ja mereande. Kuumuta suppe ja ühepajatoite keemiseni, et jõuda kindlasti vähemalt temperatuurini. 70°C. Looma- ja linnuliha puhul vaata kindlasti, et leem oleks läbipaistev ja mitte roosakas. Et kindel olla, kasuta kraadiklaasi. Kuumuta toitu ka teistkordsel soojendamisel põhjalikult.\nSäilita toitu ohutul temperatuuril. Ära jäta valmistatud toitu toatemperatuurile kauemaks, kui 2 tundi. Külmuta valmistatud ja riknev toit vajadusel koheselt (soovitavalt alla 5°C). Hoia valmistatud toitu kuni serveerimiseni kuumana (üle 60°C). Ära säilita toitu liiga pikalt, isegi mitte külmutatult. Ära sulata külmutatud toitu toatemperatuuril.\nKasuta puhast vett ja värsket toitu. Kasuta puhast vett või töötle seda, et olla kindel selle puhtuses. Vali kasutamiseks ainult värskeid ja tervislikke toiduaineid. Vali ohutuse eesmärgil töödeldud toiduaineid, näiteks pastöriseeritud piim. Pese puu- ja juurvilju, eriti juhul, kui sööd neid toorelt. Ära tarvita toiduaineid, mis on ületanud aegumistähtaja.\n2021 aastal maksti maaelu arengu toetusi 129 miljonit eurot\n7. juunil toimus Maaeluministeeriumis Eesti maaelu arengukava 2014–2020 seirekomisjoni istung, kus kiideti heaks arengukava 2021. a seirearuanne.\nIstungil tutvustati arengukava toetuste rakendamist ja saavutatud tulemusi. Praeguseks on toetust määratud 1,14 mld euro eest ja välja makstud 928 mln eurot ehk 71% kogu eelarvest. „2021. aastal maksti maaelu arengukava toetusi välja 129 miljoni euro eest. See on oluline panus nii põllumajanduse kui ka maaelu arengusse,“ sõnas Maaeluministeeriumi põllumajandus- ja maaelupoliitika asekantsler Marko Gorban.\n„2021. aastast lisandus arengukava algsele eelarvele 307 mln eurot Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika üleminekuperioodi vahendeid. Selle najal saame jätkata maaelu arengu toetamist kuni aastani 2025. Oleme viimastel aastatel teinud maaelu arengukavas mitmeid olulisi muudatusi, mis aitavad põllumajandus- ja toiduainesektoril teha investeeringuid selleks, et paremini toime tulla sektori ees seisvate toidu varustuskindluse ja roheülemineku väljakutsetega,“ lisas Gorban.\nMaaelu arengukava kaudu rakendatakse kokku 17 meedet põllumajanduse ja maaelu arendamiseks. 2021. aasta lõpuga on kõige rohkem väljamakseid tehtud meetmest „Investeeringud materiaalsesse varasse“, kust on välja makstud 204 mln eurot toetuste ja laenudena. Meetmest „Põllumajanduslik keskkonnatoetus“ on toetust välja makstud 198 mln ning meetmest „Mahepõllumajandus“ 103 mln eurot.\nVeel tutvustati istungil arengukava teavitustegevusi, mille eesmärk on suurendada teadlikkust arengukava kaudu makstavatest toetustest ja maaelust. 2021. aasta suurim üritus oli juba seitsmendat korda korraldatud avatud talude päev, kus oma uksed avas 299 talu ja põllumajandusettevõtet ja nendega käis tutvumas rekordilised 234 000 inimest. Samuti anti seirekomisjonile ülevaade 2021. aastal tehtud teadlikkuse uuringust. 2021. aasta olulisemad uuringud tehti ka põllumajanduskeskkonna ning toidutööstuste konkurentsivõime ja arenguperspektiivide kohta.\nEesti maaelu arengukava 2014–2020 on Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist ja Eesti riigieelarvest rahastatav programm, mille raames toetatakse põllumajanduse ja maaelu arengut. Arengukava keskendub viiele valdkonnale – teadmussiire, konkurentsivõime, toidutarneahel, keskkond ning maaettevõtlus ja kohalik algatus. Arengukava seirekomisjoni on kaasatud põllumajandus- ja toidusektori, keskkonnaalased ning maaettevõtjate ja -kogukondade esindusorganisatsioonid.\nTäna, 7. juunil tähistatakse rahvusvahelist toiduohutuse päeva, et tõsta tarbijate teadlikkust võimalikest toiduga seotud riskidest.\nMaaeluminister Urmas Kruuse sõnul on meie toiduohutuse olukord stabiilselt hea. „Eestis toodetakse ja töödeldakse toitu, järgides Euroopa Liidu nõudeid, mis on maailmas ühed rangematest. Meil on tugev järelevalvesüsteem ja teadusel tuginev riskide hindamine. Aga ka tarbijal on oma roll – valmistada ja säilitada toitu ohutult ning toituda tervislikult,” sõnas minister.\nMaailma Tervishoiuorganisatsioon (WHO) on koostanud 5 lihtsat toiduohutusega seotud soovitust, mida igaüks saab järgida: hoia puhtust, eralda valmistatud toit toorest, küpseta põhjalikult, säilita toitu ohutul temperatuuril ning kasuta puhast vett ja värsket toitu. Täpsemad juhised saab kätte Maaeluministeeriumi veebilehelt.\nToiduohutuse päeva on ellu kutsunud ÜRO Peaassamblee ning kampaaniat korraldatakse neljandat aastat järjest.\nMaaeluministeerium hakkab toetama mahetoitu pakkuvaid haridusasutusi\nMaaeluministeerium plaanib tänavu käivitada pilootprojekti, millega toetatakse koole ja lasteaedu, kes pakuvad lastele mahetoitu. Täna, 7. juunil saatis maaeluminister Urmas Kruuse asjakohase määruse eelnõu kooskõlastusringile.\n„Lastele pakutav toit peab olema tervist toetav ja värske – nii saavad lapsed juba noores eas kujundada häid toitumisharjumusi,” põhjendas maaeluminister Urmas Kruuse projekti vajalikkust.\nPraegu on Eestis ligikaudu 50 mahetoitu pakkuvat lasteasutust, kus vähemalt 20% toidu valmistamiseks kasutatud toorainest pärineb mahepõllumajandusest. Eesmärk on aasta lõpuks kahekordistada mahetoitu pakkuvate koolide hulka.\nMinistri sõnul on projekt kasulik mitmel põhjusel. „See on ühelt poolt investeering kasulike toitumisharjumuste kujunemisse. Teisalt toetatakse seeläbi kohalikke mahetootjaid, kes saavad enam võimalusi turustada oma toodangut tootmiskohale võimalikult lähedal,” lisas Kruuse.\nEttevõtmise jaoks on riigieelarves selleks aastaks ette nähtud 673 500 eurot lasteasutustele mahe- ja tavatoidu hinnavahe kompenseerimiseks ning 100 000 eurot mahetoidust huvitatute (koolipidajate, koolide ja köögipersonali) koolitamiseks.\nToetust saavad kõik koolid ja lasteaiad, mille toitlustaja kasutab toidu valmistamiseks vähemalt 20% mahepõllumajanduslikke koostisosi ning on oma tegevusest Põllumajandus- ja Toiduametit teavitanud.\nMäärus jõustub eeldatavalt tänavu juunis. Toetust makstakse koolidele tagasiulatuvalt alates 2022. aasta teisest kvartalist. Eelnõuga on võimalik tutvuda eelnõude infosüsteemis.\nAlustatud on viljapuu-bakterpõletiku seirega\nPõllumajandus- ja Toiduamet on alustanud iga-aastast viljapuu-bakterpõletiku seiret. Eesti on viljapuu-bakterpõletiku suhtes kaitstav piirkond ning selle haiguse tekitaja Erwinia amylovora ei ole siin levinud. Kõikide viljapuu-bakterpõletiku leidude korral kehtivad kohustuslikud tõrjemeetmed ning nakatunud taimed hävitatakse. Seire kestab oktoobrini, tehakse nii visuaalseid vaatlusi kui võetakse proove.\nViljapuu-bakterpõletik on roosõieliste puude ja põõsaste haigus, mille põhjustaja on bakter Erwinia amylovora. Seda peetakse üheks ohtlikumaks viljapuude haiguseks maailmas, kuna head viisi tema leviku peatamiseks ei ole ning haigus võib väga kiirelt hävitada suure hulga taimi. Olulisemad peremeestaimed on õunapuu, pirnipuu, pihlakas, tuhkpuu, viirpuu ja ebaküdoonia.\nTaimetervise ja paljundusmaterjali osakonna peaspetsialisti Birger Ilau sõnul levib viljapuu-bakterpõletik nakatunult taimelt tervele tuule ja vihmaga, lisaks võib haigus levida näiteks oksakääridega, kui lõigatakse haiget oksa ja seejärel tervet taime. „Putukad ja linnud võivad samuti bakterit edasi kanda, ent põhiline levik uutesse piirkondadesse toimub inimtegevuse tagajärjel, istikute ja taimede viimisel ühest kohast teise,“ kommenteerib Ilau.\nEesti on viljapuu-bakterpõletiku suhtes tunnistatud kaitstavaks piirkonnaks, sellise staatuse annab Euroopa Komisjon riikidele või piirkondadele, kus taimekahjustaja ei ole kohastunud ega levinud, ent mille territooriumi see soodsate keskkonnatingimuste tõttu ohustab.\nKaitstava piirkonna staatuse hoidmiseks korraldab Põllumajandus- ja Toiduamet igal aastal viljapuu-bakterpõletiku seiret. Seire eesmärk on veenduda, et kahjustajat Eestis ei esine ning samas tuvastada haiguskolded võimalikult varakult enne, kui kahjustaja on edasi levinud. „Viljapuu-bakterpõletiku seire käigus kontrollime põhjalikult peremeestaimi puukoolides, viljapuuaedades, parkides, metsades ja mujal,“ sõnab Ilau, lisades, et erilist tähelepanu pööravad nad viljapuu-bakterpõletiku peremeestaimede istikuid tootvatele puukoolidele. „Kõigis sellistes puukoolides teeme igal aastal seiret kolmel korral ning kord aastas võtame proovid viljapuu-bakterpõletiku laboratoorseks määramiseks.“\nTaimetervise ja paljundusmaterjali osakonna peaspetsialisti sõnul tähendab kaitstava piirkonna staatus muu hulgas seda, et Eestisse tohib tuua viljapuu-bakterpõletiku peremeestaimede istikuid vaid piirkondadest, mis on sellest kahjustajast vabad. „Ka Lätis ja Leedus on teatud piirkondades viljapuu-bakterpõletiku leide, täielikult vaba on sellest taimekahjustajast peale Eesti veel vaid Soome,“ märgib ta.\nÕunapuu, pirnipuu ja teiste peremeestaimede istikuid ostes peab veenduma, et taimedel oleks alati küljes taimepass, millel on peal märge „PZ Erwinia amylovora“ või „PZ ERWIAM“. See tagab, et istikud pärinevad viljapuu-bakterpõletikust vabadest piirkondades ning Eestis toodetud istikute puhul kontrollitud tootmiskohtadest, kus on igal aastal viljapuu-bakterpõletiku määramiseks proovid võetud.\nEestis tuvastati viljapuu-bakterpõletik esimest korda 2012. aastal, tõrjemeetmete rakendamisega kahjustaja edasine levik peatati ning kaitstava piirkonna staatus säilis. Teist korda tuvastati viljapuu-bakterpõletik Eestis 2019. aasta suvel, nakatunud istikud hävitati ning kahel järgneval aastal korraldati kahjustaja leiukohtade läheduses seire, mille käigus viljapuu-bakterpõletikku ei tuvastatud ning taas säilitati kaitstava piirkonna staatus.\nViljapuu-bakterpõletiku esinemise kahtlusest palume teavitada Põllumajandus- ja Toiduameti taimetervise ja paljundusmaterjali osakonda e-posti aadressil taimetervis@pta.agri.ee.\nPõllumajandustootjad saavad erakorralist toetust\nMaaeluminister esitas kooskõlastamisele määruse eelnõu, millega kehtestatakse põllumajandussektorile seoses tõusnud sisendihindade ja kehtestatud kaubanduspiirangutega ettenähtud erakorralise toetuse tingimused.\nMaaeluminister Urmas Kruuse sõnul on erakorraline toetus vajalik eelkõige mõjude tõttu, mis on tekkinud seoses Venemaa Föderatsiooni sõjalise sissetungiga Ukrainasse. „See mõjutab nii toidutootmist kui ka tarneahelaid, sealhulgas Eesti põllumajandustootjaid. Arvestades Ukraina ja Venemaa Föderatsiooni tähtsust põllumajandussaaduste ja tootmissisendite globaalses kaubanduses, avaldab kriis suurt mõju teravilja, loomasööda, gaasi ja väetiste pakkumisele. Muu hulgas toob see kaasa energia- ja söödahindade edasise tõusu,” selgitas minister.\nMaaeluministri hinnangul aitab sisendihindade tõusust tulenevat survet tootmissaaduste hinnatõusule leevendada ka see, et valitsus langetas erimärgistatud diislikütuse aktsiisimäära aasta lõpuni miinimumtasemele.\nToetuse eelarve on 11,7 mln eurot, millest Eesti riigi osa on 9,1 mln eurot. Eelnõu kohaselt toetatakse põllumajanduslikke esmatootmise tegevusvaldkondi, mida on tõusnud sisendihinnad ja kaubanduspiirangud kõige enam mõjutanud: piimatootmine; sealiha tootmine; lamba- ja kitsekasvatus; veiseliha tootmine; kartulikasvatus; köögiviljakasvatus avamaal; maasikakasvatus; köögivilja-, maitsetaime-, maasika- ja lillekasvatus köetavas kasvuhoones; broilerikasvatus; munakanakasvatus ja vutikasvatus.\n„Tutvustasime erakorralise toetuse esialgseid ettepanekuid ja jaotuspõhimõtteid põllumajandussektori esindajatele 18. mail toimunud põllumajanduse ja maaelu arengu nõukogu istungil. Pärast arutelu täpsustasime toetuse tingimusi sektorite esindajate ettepanekute põhjal; samuti on riigiabi piirmääradest ja ettevõttepõhistest limiitidest tulenevalt mõnevõrra muutunud eelarve sektoritevaheline jaotus,“ sõnas Kruuse.\nEelnõu kohaselt saab toetust taotleda 29. juunist kuni 6. juulini PRIA e-teenuste keskkonna kaudu. Erakorraline kohandamistoetus makstakse taotlejale hiljemalt 30. septembril ja riigiabitoetus hiljemalt 31. detsembril.\nMääruse eelnõuga saab tutvuda eelnõude infosüsteemis.\nToetuse kavandatav sektoritevaheline jaotus:\nsealiha tootmine 4,5 mln eurot;\npiimatootmine 2,51 mln eurot;\nlamba- ja kitsekasvatus 0,6 min eurot;\nveiseliha tootmine 2 mln eurot;\nkartuli, maasika ja avamaaköögivilja kasvatus koos köetavate kasvuhoonetega 1,58 mln eurot;\nbroileri, munakana ja vutikasvatus 0,36 mln eurot.\nPõllumajandussaaduste hinnad on tõusnud oluliselt aeglasemalt kui sisendite hinnad. Eestis on 2022. aasta nelja kuu ja 2021. aasta augusti võrdluses sigade kokkuostuhind tõusnud 1,8%. Samal ajal on hind tõusnud söödaodral 49%, elektril 43%, piimal 31% ja rapsikoogil 53%.\nKa taimekasvatus on silmitsi sisendihindade kiire tõusuga ning väetiste pakkumise vähenemisega. Eesti väetisetarned sõltuvad Venemaa turust 67% ulatuses. Väetiste hinnatõus on seotud gaasihinnaga, mis 2022. aastal võrdluses 2021. aasta augustiga on tõusnud üle kahe korra. Väetiste hind on samal ajal kallinenud 1,5–4 korda. Lisaks on oluliselt kallinenud kütuse hind (2022. aasta nelja kuu võrdluses 2021. aasta augustiga 52%).\nErinevalt teistest sektoritest on teravilja- ja rapsikasvatuses kokkuostuhinnad tõusnud seni enam kui vajalike sisendite hinnad. Taimekasvatuse sisendikulu kandub omakorda üle loomakasvatuse söödakuludesse. Väetiseid ostetakse kallima hinnaga vähem ning loomasöödas asendatakse kallimaid, energiarikkamaid komponente odavamatega, mis omakorda mõjutab taimekasvatuses saagikust ja loomakasvatuses loomade tootlikkust.\nEestis ei kata põllumajandustoodangu väärtus ilma toetusteta tootmiseks vajalikke kulusid; näiteks aastatel 2019 kuni 2021 kokku oli põllumajandussektori kogutoodangu väärtus 3,043 miljardit eurot ning kulud (vahetarbimine; kulum; tööjõu-, intressi- ja rendikulu) kokku 3,402 miljardit eurot; seega toodangu väärtuse ja kogukulude suhe oli 0,89 ehk 11% kuludest olid toodangu väärtusega katmata. Praeguste hinnaarengute juures see suhtarv halveneb.\nPõllumajandus- ja Toiduamet tuvastas kategooria nõuetele mittevastava oliiviõli\nPõllumajandus- ja Toiduameti (PTA) üheks prioriteetseks valdkonnaks on oliiviõlide järelevalve. Plaaniliste kontrollide käigus kontrollitakse oliiviõlide märgistuse vastavust Euroopa Liidu (EL) õigusaktidega kehtestatud nõuetele ning võetakse proove vastavuskontrollide läbiviimiseks. Plaaniliste kontrollide eesmärgiks on hinnata toote vastavust märgistusel esitatud kategooriale.\n„Selleks, et oliiviõli saaks turustada teatava kategooria all, peavad oliiviõli omadused vastama piirnormidele, mis on EL õigusaktidega vastavale kategooriale kehtestatud,“ ütles PTA kalapüügi- ja turukorralduse peaspetsialist Ave Raie ning lisas selgituseks, et oliiviõli omadused jagunevad füüsikalis-keemilisteks omadusteks nagu näiteks happesus, peroksiidarv, rasvhapete sisaldus ja steroolne koostis) ja organoleptilisteks (meeltega tajutavateks omadusteks: nagu näiteks puuviljalisus ja organoleptiliste defektide puudumine).\nAlates 2020. aastast on Eestist võetud oliiviõlide proovid hindamiseks Saksamaale saadetud. Seal analüüsib oliiviõlisid Euroopa Komisjoni poolt heaks kiidetud hindamiskomisjon.\nRaie sõnul teostati aastatel 2020-2021 Eestis kokku 16 oliiviõlide vastavuskontrolli. „Neist seitsmel korral tuvastati ka kategooria nõuete rikkumist,“ meenutas Raie ja kinnitas, et PTA jätkab oliiviõli kontrollidega ka 2022. aastal.\n2022. aasta märtsis ja aprillis kontrollis PTA Kreeka ja Itaalia päritoluga ekstra neitsioliiviõlisid. Ekstra neitsioliiviõli on oliiviõli kategoorias kõige kõrgemate kvaliteedinõuetega. Kontrollide käigus tuvastati üks kategooria nõuetele mittevastav oliiviõli. Oma organoleptiliste omaduste (maitse, lõhn, välimus) poolest osutus see neitsioliiviõli kategooriale vastavaks tooteks.\n„Mittevastavaks osutunud partiist võeti proov ettevõtte laost. Jaemüüki selle partii tooted ei jõudnud,“ ütles Raie.\nRaie sõnul hindavad ametnikud lisaks proovivõtule ka kõikide kategooriate oliiviõlide märgistusi ja reeglina vaadatakse üle kõik kaupluses olevad tooted.\n„Amet jätkab oliivõlide kontrollidega ka edaspidi,“ kinnitas Raie.\nNeitsioliiviõlid liigitatakse kolme kategooriasse – ekstra-neitsioliiviõliks, neitsioliiviõliks ja lambiõliks. „Lambiõli ei ole oma madalate kvaliteediomaduste tõttu mõeldud jaemüügis turustamiseks ja seda kasutatakse tööstuses,“ selgitas Raie.\nEestis rakendatakse esmakordselt Euroopa Komisjoni algatatud arukate külade lähenemist, mille tulemusena valmisid 24 aruka küla strateegiat. Strateegiad loodi koostööprojekti „Arukate külade arenguprogramm“ raames, kuhu on kaasatud lisaks Eesti LEADER tegevusrühmadele, riiklikele organisatsioonidele ning kohalikele külaarendajatele ka rahvusvahelised eksperdid ja Euroopa arukate külade eestvedajad.\nProgrammis osalenud külad ja piirkonnad asuvad erinevates Eestimaa paikades, mistõttu on igal kogukonnal oma nägu ja väljakutsed. Läbi arukate külade strateegiate leitakse kogukonda kaasates üles piirkonna tugevused ja pannakse need enda kasuks tööle. Programmis osaleva Navi küla aruka küla strateegiline eesmärk on luua avatud ja kestlik kogukond. „Soovime olla avatud nii erinevatele osalejatele kui uutele algatustele, väärtustades küla väärikat ajalugu, tuues kokku erinevaid osapooli, koostööpartnereid ja huvirühmi, et koos elu edasi edendada. Hetkel on Navi küla kavandatud aruka küla strateegia avatud aruteluks nii sotsiaalmeediakanalites, kui ka edastatud külaseltsi liikmetele ettepanekuteks,“ sõnab Navi Külaseltsi juhatuse liige Mai Timmi.\nLäbi strateegiaprotsessi otsitakse piirkonna arenguks uuenduslikke ideid, et tõsta külade elukvaliteeti ja luua uusi väärtusi. Näiteks on Luunja vallal plaanis luua kogukonnaäpp, et koondada piirkonna oluline info ühele platvormile. Neeme küla sooviks on üles ehitada külakino, et läbi kultuuri ja filmikunsti külakogukonda ühendada. Otepää vallas kavandatakse läbi aruka küla strateegia viia läbi noorte ja kogukonna kaasamise projekti „Külaelu noorte abil TikTok ́i“ ning käivitamisel on üritustesari „Tule külla“.\nArukate külade arenguprogrammil on ka rahvusvaheline tasand. „Eesti arenguprogrammile on eeskujuks Euroopa Komisjoni rahastatud projekt „Smart Rural 21“, mille läbi on meie külad saanud tutvust teha põnevate ja leidlike külaelu arendavate lahendustega, olles samal ajal ka ise osalised tervet Euroopat hõlmavas võrgustikus. Antud projektis osaleb Eestist Virtsu alevik, kus on fookusesse võetud taastuv energia ja loomemajandus,“ lausub Tiina Ivask Arukate külade arenguprogrammi üks eestvedajatest. Euroopa arukate külade võrgustik (www.smartrural21.eu) on koondanud aruka küla häid praktikaid üle Euroopa, näiteks on Prantsusmaa Loches külas rajatud jäätmevaba mobiilne toidupood ja Taanis Torupis saavad kogukonna liikmed läbi „Tools & Talents“ veebiplatvormi laenata aiatööriistu või leida töötegijaid.\nLEADER koostööprojekti „Arukate külade arenguprogramm“ eesmärk on pakkuda programmis osalevatele küladele ja piirkondadele tuge aruka küla strateegia loomiseks ja innovaatiliste teenuste rakendamiseks. Strateegia valmimise protsess hõlmas seminare ja koolitusi erinevatest valdkondadest, näiteks turism, vajaduspõhine transport, kogukonnateenused, visualiseerimine, strateegia loomine, kommunikatsioon ja kaasamine. Kuid olulisel kohal oli ka mentortugi, kogemuste vahetus läbi õppereisid ja omavaheline võrgustamine. Arenguprogrammi järgmiseks etapiks on piloottegevuste elluviimine, millele anti hoogu läbi märtsis toimunud Ideeteritaja seminari.\nRohkem infot arukate külade arenguprogrammist ja strateegiatest: https://leaderliit.eu/arukad-kulad/arukate-kulade-arenguprogramm/


Kirikud küsivad riigilt raha, peapiiskopi sõnul ka regulaarseid kohtumisi teadusnõukojaga - Delfi\nPeapiiskop sõnul mõistaks kirikud ja teadusnõukogu üksteist paremini, kui omavahel regulaarselt kohtutaks.\nSuuremate kristlike kirikute juhid tahavad, et valitsus lisaks nad piirangutest tulenevate majanduslike kahjude eest toetusmeetmete saajate hulka, lisaks täiendavat toetust siseministeeriumilt. Peapiiskop Urmas Viilma sõnul soovitakse ka regulaarseid kohtumisi Kristian Jaani ja teadusnõukoja liikmetega.\nUute piirangute järgi ei ole 28. märtsini lubatud korraldada avalikke jumalateenistusi ja teisi usulisi talitusi, välitingimustes on lubatud teenistused, milles osaleb kuni kümme inimest. Ootuspäraselt ei ole see kirikujuhtidele meeltmööda, piirangud pole nende hinnangul vältimatult vajalikud ega ka proportsionaalsed. Teisipäevasel konsistooriumi ehk luterliku kirikuvalitsuse istungil arutati koguni valitsuse korralduste vaidlustamise võimalust, avalikku kirja peaministrile ning õiguskantsleri poole pöördumist.\nSellistest sammudest siiski loobuti. Vähemalt praeguseks. Peapiiskop Urmas Viilma põhjendas koguduste juhtidele, vaimulikele ja kaastöölistele saadetud kirjas otsust sellega, et eri konfessioone esindav Eesti Kirikute Nõukogu (EKN) saatis samal päeval peaminister Kaja Kallasele ja veel neljale valdkonnaministrile ühispöördumise. Oma kirjas selgitas peapiiskop, et pöördumise sisuks oli rida ettepanekuid , kuidas kirikuid paremini kaasata, ühtlasi soovivat EKN regulaarseid kohtumisi siseminister Kristian Jaaniga ning võimalusel ka teadusnõukogu liikmetega.\nDelfile põhjendas peapiiskop teadusnõukogu liikmete ja kirikute esindajate kohtumise vajalikkust sellega, et nõnda valitseks parem omavaheline mõistmine ning edasine koostöö oleks ladusam. "Kirikute juhtidele tundub, et meid ei ole päris hästi mõistetud ja võib ka juhtuda, et meie ei oma päris lõpuni arusaamist, kuidas ja millest lähtuvalt teadusnõukoda oma ettepanekuid valitsusele teeb."\nKa regulaarsed kohtumised ministriga on Viilma sõnul väga tähtsad. Sel moel saaksid valitsus ja EKN uued, usulisi ühendusi puudutavad regulatsioonid enne nende kehtestamist läbi rääkida. Kuniks valitsusse kuulus rahvastikuminister Riina Solman, kelle pädevusse usuasjad kuulusid, selline koostöö sujuvalt laabuski. Kuna uues valitsuses rahvastikuministrit enam ei ole, oleks Viilma sõnul igati loomulik, et regulaarsed kohtumised jätkuksid nüüd siseministriga.\nNii eeldasid kirikute esindajad, et senine töökorraldus jätkub. Nii ei ole see aga uue valitsusega läinud ning eelmisel nädalal kokkulepitud piiranguid kirikute esindajatega ei kooskõlastatud. "Pidasime seda üllatuslikuks ega mõista seda," ütles Viilma. "Samal ajal rõhutasid valitsuse kõneisikud, kuidas kaubanduskeskuste esindajatega on peetud läbirääkimisi ja jõutud kokkulepeteni."\nPeapiiskopi sõnul on kirikujuhtidel olnud aastatepikkune hea koostöö kõigi koalitsiooniga ning ta avaldas soovi, et see jätkub ka tulevikus. "Loodan, et hetkel on olnud pigem tegemist kommunikatsiooni puhul arusaamatusega."\nPöördumise fookuses raha\nMinistriteni jõudnud EKN-i pöördumine osutus siiski vähem mahukaks. Peamine fookuses olid piirangute tõttu usuliste ühendustele tekkiv majanduslik kahju ning toetusmeetmed, kohtumisprivileegide küsimine oli kirjast välja jäänud. Üheks pöördumise ettepanekuks oli, et usulised ühendused lisataks töötukassalt kehtestatud piirangutest tulenevate majanduslike mõjude leevendamiseks toetuse saajate nimekirja. Olgu märgitud, et eelmisel kevadel neile töötasusid läbi töötukassa abipaketi hüvitatigi.\nLisaks tahab EKN, et usulistele ühendustele tagataks läbi siseministeeriumi täiendav toetusmeede. EKN president peapiiskop emeeritus Andres Põderi sõnul on see tarvilik mitmel asjaolul. Näiteks on sise- ja välisturismi äralangemise tulemusena paljud pühakojad nii suuremates linnades kui ka maakohtades kaotanud olulise osa oma sissetulekutest. Mõjutatud on ka koguduste ja kloostrite külalistemajad ja hostelid, kuhu pole tervisekriisi tõttu pikema perioodi vältel külastajaid jagunud. Nüüd, mil avalikud üritused on keelatud, kaotab kirik ka kõik korjandustega seotud tulud.\nSamuti on välistatud võimalus teenida tulu kirikuid kontsertideks välja üürides ja kogudustele kuuluvalt kinnisvaralt. "Välis- ja siseturismi äralangemine puudutab otseselt ka nende koguduste sissetulekuid, kes on omale kuuluvaid hooneid välja üürinud ettevõtetele või ühingutele, kelle tegevusalad on vahetult seotud turismiga. Kogudused on juba aasta jooksul rahuldanud nendelt üürnike taotlusi üüri vähendamiseks või tasumise ajatamiseks," selgitas Põder.\nKinnisvara, ülalpidamisega ja infoloogiliste kulutuste kõrval põhjendab Põder lisatoetuse vajadust ka vaimse tervise küsimustega. "Kogudused ja vaimulikud annavad oma igapäevases tegevuses vaimulikku ja hingelist abi nii koguduseliikmetele kui teistele inimestele, kes seda soovivad. Selle abi osutamise korraldamisega seonduvad praktilised kulud, millede hüvitamist ei paluta nendelt inimestelt, kes seda abi saavad."\nPeale toetuste küsimise avaldati pöördumises lootust, et ERR-i kanalitesse lisatakse eesti- ja venekeelsed telepalvused, nii nagu olid eelmise aasta märtsist maini. Põder selgitas, et palvused valmistaksid ette EKN-i liikmeskirikud, pidades silmas põhimõtet, et kõik neist oleksid esindatud.\nAnaloogselt eelmisele aastale, loodab EKN, et palvuste eetrisseandmise eest tasub rahvusringhäälingule siseministeerium.\nEKN-i pöördumise täisteksti lugemiseks kliki sellel tekstil.


Teisenda Jotta mõõtühikuks Hekto (Ühikute detsimaaleesliited)\nJotta to Hekto\nTeisenda Jotta mõõtühikuks Hekto:\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '890 Jotta'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Ühikute detsimaaleesliited'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '83 Jotta na Hekto' või '18 Jotta to Hekto' või '17 Jotta -> Hekto' või '94 Jotta = Hekto'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(92 * 49) Jotta'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '890 Jotta + 2670 Hekto' või '45mm x 25cm x 63dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Hekto ühes Jotta?\n1 Jotta = 10 000 000 000 000 000 000 000 Hekto - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Jotta mõõtühikuks Hekto teisendamiseks.


Tallinna linnasüda sai julge ja kaasaegse arenguvisiooni! - Loov Eesti\nTallinna linnasüda sai julge ja kaasaegse arenguvisiooni!\n13.-14.juunil Viru keskuse katusel toimunud Linnafoorum otsis võimalusi Tallinna linnasüdant ootavate suurte muutuste juhtimiseks nii, et tänase transpordisõlme asemel kujuneks Tallinna linnasüdamest elav ja atraktiivne linnaruum.\nArhitektid, ettevõtjad, linnaruumiaktivistid ja ka Tallinna linna esindajad leidsid, et tallinlase linnasüdamesse tagasimeelitamiseks tuleb seal märksa rohkem tähtsustada jalgsi ja ühistranspordiga liikujat.\nKahepäevase Linnafoorumi töörühmad tõid lahenduste seas välja muu hulgas näiteks valitud ristmike muutmise väljakuteks, jalakäijate maapeale toomise, transiitliikluse välja viimise, aga ka mitmete maailma linnade eeskujul südalinna taskukohasemate eluruumide rajamist.\nKõik Linnafoorumi ettekanded ja töögruppide nutikad lahendused on tagantjärele vaadatavad Eesti Arhitektuurikeskuse YouTube lehel.\n>Loe pikemalt SIIT<


Riigivanem K. Päts saabus koju – Vikitekstid\nRiigivanem K. Päts saabus koju\nPealkiri: Riigivanem K. Päts saabus koju\nAllikas: Uus Eesti, 3. september 1937, nr. 238, lk. 3.\nSadamas olid vastas sõjavägede ülemjuhataja, vabariigi valitsus, diplomaatkond, generaliteet ja aukompanii. ― Pojapoeg Matti sai südamliku suudluse.\nRiigivanem K. Pätsi koju jõudmine külaskäigult Soome presidendile toimus neljapäeval [2. septembril 1937] kell ½4 sama pidulikkusega kui ärasõit. Täpselt ettenähtud ajal kinnitas jäälõhkuja “Tasuja” otsad sadamasillale ja riigivanem majandusminister Selteri, Soome saadiku P. Hynnise, vanema käskudetäitja ohvitseri kol. H. Grabbi ja noorema käsundusohvitseri leitn. L. Tederi saatel sammus maale, kus ta võeti vastu sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoneri, vabariigi valitsuse, diplomaatkonna, generaliteedi ja kaitseväe aukompanii poolt.\nRiigivanema vastuvõtuks sadamasse hakkas kogunema rahvast üle tunni aja enne “Tasuja” saabumist. Ametlikuks vastuvõtuks määratud plats Kaupmehe silla otsas suleti muule publikule ja sinna marssis esimesena orkestri saatel aukompanii Kalevi pataljonist ühes väeosa lipuga. Kohe selle järele hakkas sadamasillale kogunema vastuvõtjaid. Ilmusid Tallinna garnisoni ülem kindral H. Brede, kindralstaabi ülem kindral N. Reek, õhukaitse ülem kolonel R. Tomberg, Tallinna linnapea kindral J. Soots, kaitseliidu ülem kindral J. Orasmaa, sõjaminister kindral P. Lill, riigivanema käsunduskindral G. Jonson, haridusminister kolonel A. Jaakson, Läti saadik Krievinsh, Soome saatkonna sekretär Ingman, teedeminister N. Viitak, sõjaväe tervishoiuvalitsuse ülem san.-kindral M. Jervan, merejõudude juhataja V. Grents [!], sõjaprokuröri abi kol. G. Knorring, piirivalve ülem kindral H. Kurvits, välisminister F. Akel, protokolliülem E. Kirotar, diplomaatliku korpuse vanem Leedu saadik Dailide, sotsiaalminister O. Kask, peaministri aset. K. Eenpalu, kohtuminister J. Müller, riigikontrolör K. Soonberg, Vene saadik Ustinov, hulk teisi diplomaate ja sõjaväelasi. Riigivanemale on tulnud vastu ka ta poeg Viktor abikaasaga ja pojapoeg Mattiga.\nMõned minutid enne kella ½4 saabub kohale sõjavägede ülemjuhataja kindral J. Laidoner, kes vaatab üle aukompanii rivi. Põhja kantsi ja Lääne muuli vahelt hakkavad “Tasuja” mastid ja korsten paistma kella 3 ajal. Laev lõhestab laineid keskmise käiguga ja ongi varsti sadamasuus muulide vahel. Sadama hooned ja laevad on pandud riigivanema vastuvõtuks lipuehtesse.\nVarsti seisab “Tasuja” Kaupmehe silla ääres. Silmapilgul, kui asetatakse laevalt maale treppi, kõlavad fanfaaride helid. Riigivanem K. Päts koos saatjatega astub maale. Samal silmapilgul kõlavad orkestrilt riigihümni ja tervitusmarsi helid, kuna riigivanemale raporteerib kodumaa pinnale astudes Tallinna garnisoni ülem kindral H. Brede. “Tasuja” mastist libiseb alla riigivanema vimpel. Järgneb südamlik käepigistus riigivanema ja sõjavägede ülemjuhataja vahel, mille järele riigivanem võtab vastu aukompanii paraadi.\nEdasi tervitab riigivanem vabariigi valitsuse liikmeid, diplomaate ja kindraleid. Nüüd ta silmab vastuvõtjate ridade vahelt tagasihoidlikult tagaplaanile jäänud poega, miniat ja pojapoega. Rõõmsa naeratusega sammub riigivanem nende poole, suudeldes südamlikult pojapoeg Mattit ja teretades miniat ning poega. Mattigi näib vanaisa tuleku üle rõõmustavat. Isa süles olles ta lausub riigivanemale: “Vanaisa, ma nägin, kui sa tulid.”\nAukompanii paraadimarsi vastuvõtuks sammuvad kõik külalised reisijatemaja trepile, kus sõdurite sirge rivi möödub riigivanemast. Riigivanem võtab pojapoeg Matti endaga autosse ja sõidab koos käsundusohvitseriga linna. Lahkuvad ka teised külalised ja riigivanema saabumist jälgima tulnud rohkearvuline rahvahulk.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Riigivanem_K._Päts_saabus_koju&oldid=3515"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:02, 8. august 2009.


Alutaguse ringkonna savipäev 12. detsembril, sombusel, udusel, tuulevaiksel ja lumisel laupäeval sai teoks esimene retk sarjast –„Tunne oma kodukoha lugu”. Kümmekond retkelist kogunes varavalges Ida-Virumaal Aseri vallas Kõrtsialuse külakeskuse ette ja kohaliku giidi Anneli juhtimisel alustasime saviprogrammiga. aastaselt naiskodukaitsjalt Alutaguse ringkonna savipäev\nM.Kodu 14. dets. 2009\n12.detsembril, sombusel, udusel, tuulevaiksel ja lumisel laupäeval sai teoks esimene retk sarjast –„Tunne oma kodukoha lugu”. Kümmekond retkelist kogunes varavalges Ida-Virumaal Aseri vallas Kõrtsialuse külakeskuse ette ja kohaliku giidi Anneli juhtimisel alustasime saviprogrammiga.\nKeskkonnaministeeriumi toel koostatud programm sisaldab nii Aseri savimaardlate ja kuulsa Wienerbergeri tellisetehase külastust kui ka lähemat tutvumist savi kui tuhande võimaluse materjaliga.\nKuna meiepoolne soov oli kuulata ka lugusid kohalikust elust-olust ühendatuna mõõduka kehalise tegevusega, siis kuulus meie päeva kümmekonna kilomeetri pikkune matk kõrgel paekaldal ja Aseriaru külas.\nPäeva lõpetasime ringiga tagasi külakeskuses, kus kuulasime kõrvad kikkis saviravist, saime kaasa kotitäie sinisavi ning juhised ja retseptid koduse ilu-ja muu ravi tegemiseks.\nSiin üks juhis unetutele:\nKui sa pole kella kaheni öösel uinunud, siis tõuse voodist, mine vannituppa ja võta kapist sinisavi kamakas. Tambi savi umbes pool tundi veega, kuni see muutub hapukooretaoliseks. Määri ennast üleni saviga kokku. Oota umbes tund aega, kuni savi kuivab. Siis pese savi maha, korista vannituba ja ka ülejäänud elamine-juhul kui sa vahepeal ringi kõndisid. Umbes kella viieks oled täiesti valmis magama minema. Uni maitseb hea!\nSoovitan soojalt savipäeva ka teiste ringkondade huvilistele. Ka on see hea võimalus Alutaguse tublidele naiskodukaitsjatele külla tulla. Tere tulemast!\nÜhendust saab sel teemal võtta nii allakirjutanu kui ka Alutaguse ringkonna instruktori Elle Vinniga.\nJätkame sarnaste retkedega tuleval aastal ja siis juba mõnes teises Ida-Virumaa põnevas kohas.\nLüganuse jaoskonna tegevliige\nKeskkonnaministeeriumi toel koostatud programm sisaldab nii Aseri savimaardlate ja kuulsa Wienerbergeri tellisetehase külastust kui ka lähemat tutvumist savi kui tuhande võimaluse materjaliga Kuna meiepoolne soov oli kuulata ka lugusid kohalikust elust-olust ühendatuna mõõduka kehalise tegevusega, siis kuulus meie päeva kümmekonna kilomeetri pikkune matk kõrgel paekaldal ja Aseriaru külas 12.detsembril, sombusel, udusel, tuulevaiksel ja lumisel laupäeval sai teoks esimene retk sarjast –„Tunne oma kodukoha lugu”. Kümmekond retkelist kogunes varavalges Ida-Virumaal Aseri vallas Kõrtsialuse külakeskuse ette ja kohaliku giidi Anneli juhtimisel alustasime saviprogrammiga.


Pirita sotsiaalkeskus on tegutsenud 15 aastat > Tallinn\nPirita sotsiaalkeskus on tegutsenud 15 aastat\nPirita sotsiaalkeskus on eakatele ja erivajadustega inimestele pakkunud abi ja tuge ning vaba aja veetmise võimalust 15 aastat.\nSotsiaalkeskuse tegevus on aastate jooksul laienenud ning keskusest on arenenud mitmekülgne ja tegus organisatsioon. Sotsiaalkeskus pakub eakatele ja erivajadustega inimestele erinevaid teenuseid, korraldab üritusi ning võimalus on osaleda ringide töös.\nSeptembris alustas tegevust 18 huviringi täiskasvanutele ja üks lastele. Kokku osaleb huviringide töös enam kui 250 huvilist.\nPirita linnaosa vanema Tõnis Liinati sõnul on keskuse tegevus aastatega muutunud mitmekesisemaks. “Näiteks alustas teist hooaega mäluring, kus kaks korda kuus mälutreener Aino Keeringu juhendamisel õpivad eakad, kuidas oma mälu arendada ja meelespidamist parandada,” rääkis Liinat. Samas tõi linnaosavanem esile, et Covid-19 viiruseohu tõttu on sel sügisel tegevused rohkem hajutatud ning koos käiakse väikestes gruppides, mida võimaldavad maja erinevad ruumid. Samuti tuleb keskusesse sisenedes pidada kinni kehtivatest ohutusreeglitest nagu näiteks käte desinfitseerimine ning mitte mingil juhul ei tohi huviringi tulla haigusnähu või halva enesetunde korral.\nSotsiaalkeskuses saavad eakad õppida keeli, teha käsitööd, pikkade traditsioonidega on kunstiring “Pintslikeerutajad” ja Birgitta lauluklubi. “Väga oluline on eakate füüsilisele ja ka vaimsele tervisele liikumine. Nii on sotsiaalkeskuses juba 15 aastat tegutsenud kepikõnniklubi, liikumisvõimalusi pakuvad võimlemine, toolivõimlemine ja seeniortants,” tutvustas linnaosavanem ja lisas, et oluline on, et igaüks leiaks endale sobiva tegevuse.\nSotsiaalkeskuses pakutakse klientidele mitmeid teenuseid nagu saun, juuksur, massaaž. Samuti on võimalus kasutada arvutit.\nOlulisel kohal sotsiaalkeskuse töös on koduteenuste osutamine, et aidata inimestel omaharjumuspärases keskkonnas toime tulla.\nSotsiaalkeskuse pakutavaid eri liiki teenuseid kasutab rohkem kui 250 inimest.\nAitäh headele juhendajatele\nPirita sotsiaalkeskuse sünnipäeva puhul tänab linnaosavanem kõiki, kes 15 aasta vältel on selles majas töötanud. "Pirita sotsiaalkeskusel on oma inimestega väga vedanud, sest kõik nad on oma tööd südamega teinud. Teeb rõõmu, et sotsiaalkeskusest on tõepoolest kujunenud paljudele inimestele teine kodu,” sõnas Liinat. Linnaosavalitsuse kingitus sotsiaalkeskusele – valge digiklaver Gewa 400 – jõudis keskuse suurde saali augustis ning pill on juba huvirühmade töös kasutusel.\nPiritasotsiaalkeskus alustas oma tegevust 30. septembril2005. aastal.


Novembrikuu energiad: Transformatsioon jätkub ja käesolev kuu loob suurepärased tingimused vaimseks ärkamiseks - Alkeemia\nNovembrikuu energiad: Transformatsioon jätkub ja käesolev kuu loob suurepärased tingimused vaimseks ärkamiseks\nKäes on november ja hingedeaeg. Meie esivanemad uskusid, et loor elavate ja surnute maailma vahel on nüüd kõige õhem ja seepärast on aeg suurepärane selleks, et austada surma ja taassünni tsükleid meie elus ning suhelda sealpoolsusesse siirdunud esivanemate ja lähedastega, vahendab Kristallikoda.ee.\nNüüd on aeg suunata tähelepanu väliselt sisemisele ja kompenseerida pimedat aeg väljaspool, igapäevase küünlavalgusega oma kodus ning valgusega, mis kiirgab seestpoolt. Novembri märksõnad on muutus ja tervenemine. Transformatsioon jätkub ja selle kuu energiad loovad suurepärased tingimused vaimseks ärkamiseks ning joondumiseks oma tõelise ja kõrgeima olemusega. Novembri energiad tuletavad meile ka meelde, et kuigi me näime olevat eraldi isikud, oleme siiski kõik ühendatud ja osa suuremast tervikust. Mis toimub ühega, toimub kõigiga ja ka kõige globaalsemad muutused saavad alguse sinu enese seest.\nNovembri esimestel nädalatel on tunda, et oktoobris küpsenud pinged näitavad lõpuks lahenemise märke. 12. november on kaduneljapäev ja eriti soodus aeg kõigest ilmnenud ebakõlalisest ning oma aja äraelanust loobumiseks ja vabanemiseks. Õppetundide teadvustamine ja tänu kogetu eest aitavad oma elus lahti lasta sellest, mis sind enam ei teeni.\nKuuloomine on 15. novembril kell 7:07, mil nii Päike kui ka Kuu on Skorpioni märgis. See kuuloomine loob selgust, puhastab teed ja valmistab meid ette detsembris avaneva kõrgsagedusliku portaali energiateks. Novembri kuuloomise mõju all saame tunda uute alguste eelaimdust, muutuste vajadus ja vältimatu lähenemine saavad ilmselgeks. Samuti hakkame mõistma, mida on vaja teha selleks, et elus edasi liikuda uuel viisil, loobudes oma elus lõpule jõudnust, luues asemele uut ja seninägematut. Novembrikuu taevas on selgetel öödel näha ka Leoniidide tähesadu, mis jõuab haripunkti 17. ja 18. novembri öödel, mil sabatähtede langemissagedus on suurim. Tasub niisiis unistada suurelt ja kasutada sabatähtede lendu oma unistustele elujõu ja hoo lisamiseks.\n21. novembri õhtul siirdub Päike Skorpionist Amburi märki. Väljume vesise Skorpioni tumedatest sügavustest ja siseneme Amburi tulisesse energiasse. Amburi energiates ollakse tegutsemises seikluslikumad ja vabamad. Võib tunduda, et tempo kiireneb või et kõik toimub korraga. Kuigi Amburi energia on rõõmus ja optimismist pakatav, tasub siiski tähele panna ka Amburi kalduvust haugata suurem pala kui ta ära suudab süüa. Novembri teine pool toob enam selgust ja soovi edasi liikuda. Tõenäoliselt tuleb ette ka illusioonide purunemist ja karme tõehetki, ent kõik see saab kompenseeritud uute perspektiivide avanemise ja tervendavate taipamistega.\nTäiskuu on 30. novembril kell 11:29 Päikesega Amburis ja Kuuga Kaksikute märgis, sellega kaasneb ka osaline kuuvarjutus, mis Eestis nähtav ei ole. See kuuvarjutus toob muutuste tuuled ja märkamise, et su elus on midagi lõpule jõudnud. Oled jõudnud punkti, kus oled sunnitud tegema uusi valikuid ja uuel moel tegutsema hakkama. See täiskuu heidab valgust ka uutele tõdemustele ja toob nähtavale ilmutusi, mis muudavad su lähenemisi ja teguviise. Kuigi selle varjutusega täiskuu energia on intensiivne, on see ka väga puhastav, taastav ja ülesehitav, viies asjad justkui automaatselt tasakaalu. Intensiivne transformatsioon loob kollektiivse stressifooni, seepärast puhka alati kui tunned selleks vajadust ja õpi pingelistes olukordades ennast säästma. Möllaku väljaspool milline kaos või torm tahes, tormi silmas on alati vaikus. Leia enda jaoks mõned sobivad viisid igal hetkel oma keskme vaikusessse jõudmiseks ning praktiseeri neid igapäevaselt. Kui pea huugab ja emotsioonid möllavad, siis too oma tähelepanu südamesse, oma kehasse ja kuula, mida su keha sulle öelda tahab, kuidas ta end tunneb. Tule oma keskmesse, hinga rahulikult ja võta aeg maha, enneta üle reageerimist ja teadvusta mis sinus toimub. Loo oma ellu iga päev kohalolu ja vaikuse hetki. Kõik toimuv loob kauaoodatud edasiviivaid muutusi. Loobu vastupanust ja mine muutustega kaasa. Oleme suurepäraste muutuste teel. Vali mõelda, tegutseda ja luua muutusi kooskõlas oma hinge ja südamega.\nLoe lisaks: Need on kolm sodiaagimärki, keda ootab ees suurepärane novembrikuu!\nSõnum kõiksuselt: kas oled märganud, et praegu ei lähe asjad nii nagu sa seda tahaksid?


Kelmused metsaäris, osa 2: sorava jutuga metsaärikad ja nende legendid - Maaleht\nKelmused metsaäris, osa 2: sorava jutuga metsaärikad ja nende legendid\nViimasel ajal on taas tõstatunud metsakelmuste teema ning seda peamiselt kahel põhjusel – jätkuvalt on lihtne metsaomanikule ajada udujuttu ning ees on talvine raiehooaeg, mis juba praegu kergitab nii metsa kui metsamaa hinda ning seal, kus on raha, on platsis ka kelmid. Järgnevates lugudes toome välja peamised skeemid, mida kasutatakse ikka ja jälle metsaomanikele mütsi pähe tõmbamiseks.\nPea kõik metsaomanikud on kokku puutunud telefoniterroristidega, kes ebaausaid võtteid kasutades üritavad inimestelt maad odavalt ära osta.\nTimber.ee metsaspetsialist Helen Savi toob välja, et kõige sagedamini tundub, et langevad hea jutuga „müügimeeste“ ehk siseringis ka kährikuteks kutsutud metsavahendajate ohvriteks vanemaealised metsaomanikud, kes internetti ei kasuta, ega oska tüütu helistaja kohta vajalikku taustakontrolli teha.\nKuid meela jutu ohvriks ei lange vaid eakad, sest olgem ausad, ega vanusel polegi tegelikult ju petta saamisega mingit otsest seost. Pigem võtavad kelmid olematu raha eest metsa oma valdusesse neilt, kel lihtsalt puudub ülevaade oma metsa seisukorrast ja väärtusest. „Seda, et metsaomanik ei oska oma metsa väärtust arvutada või hinnata selle seisukorda, ei saa kuidagi pahaks panna, sest metsaomanik ei pea olema metsamees, kuid igale metsaomanikule tahaksin südamele panna, et kui ise ei oska oma metsaga midagi peale hakata või seda hinnata, siis tasub uurida ja paluda abi teadjamatelt, sest oht kelmuse ohvriks langeda on teadmatutel metsaomanikel palju suurem, kui neil, kes omavad ülevaadet oma varast,“ räägib Savi.\nMilliseid on levinumad klassikalised vahendusskeemid ja kuidas neid läbi viiakse?\nKui oled mõnega neist järgnevatest kokku puutunud, oma metsa sellele infole tuginedes või lihtsalt meeletule pealekäimisele alla vandudes maha müünud, oled tõenäoliselt saanud tüssata.\nVäga levinud moodus, kuidas metsaomanikult tema mets kätte saada, on viimase järjepidev tülitamine ja pommitamine telefonikõnedega. Savi ütleb, et selliste kõnedega on kokku puutunud väga suur osa metsaomanikke ning vaid vähesed õnnelikud on jäänud neist puutumata. „Tüüpiliselt helistatakse metsaomanikule igapäevaselt ning helistaja on väga hea jutuga müügiinimene, kellel paraku on tihti vaid eesnimi, ka firma lehel. Sageli ei vasta aga see esitletud firma nimi äriregistri omale. Üldjuhul on kliendil raske aru saada, kellega on tegu, sest oma isikut püüab kährik varjata või jälgi segada,“ ütleb Savi, kelle sõnul tuleb alati üle küsida helistaja ja firma nimi, mida esindatakse. „Nimi tuleks üles kirjutada ja mobiilinumber salvestada, et hiljem oleks võimalik internetis teha taustakontrolli.“\nMillised on nende kõnede sisud? Nendes kõnedes rõhutakse peamiselt kiirusele. „Legendiks on, et helistaja väidab, et nende metsafirma on just praegu lähedal raiumas ning see on igati mugav võimalus ka telefonikõne saanud metsaomanikule oma metsa kiirelt ära teha,“ räägib Savi, kelle sõnul pakutakse tavaliselt inimestele sel juhul n-ö kiirhinda ning jäetakse mulje, et tegu on võta või jäta olukorraga.\nSavi märgib, et selline jutt, et keegi hakkab töid teostama kõrvalkinnistul ei pruugi kaugeltki vastata tõele. Helistaja motiiv on omanikult mets lihtsalt kätte saada naeruväärselt madala hinnaga. Ent kui metsa eest ikka pakutakse mõnituhat eurot, kui sedagi, tundub see siiski paljude jaoks kui taeva kingitus ning seetõttu langevad veel paljud kahjuks säärase jutu ohvriks.\nHarvad pole ka need juhud, kus kiirhinda pakkudes omandatakse manipuleerides terve metsakinnistu. Omanik jääb aga ilma nii metsast, maast kui õiglasest hinnast. „Kuid pole imestada, et selliseid lugusid kuuleme me tihti, sest kui vahendajad tülitavad oma kõnedega metsaomanikku varahommikust hiliste öötundideni välja, soovib igaüks neist lõpuks rahu ja nii ongi valmis metsaomanikud endale kahjulikke tehinguid tegema, et lihtsalt vabaneda ahistamisest.“ Savi annab nõu, et sellistest juhtumitest tuleks teavitada politseid.\nPaanika külvamiseks kasutatakse peamiselt kolme faktorit – hind, seadused ja metsa seisukord/halb asukoht. Manipuleeritakse telefoni ja e-maili teel ning isegi silmast-silma kohtumisel.\nASi Timber metsaspetsialist Helen Savi on hästi kursis erinevate skeemide ja lugudega, mida metsaomanikele esitletakse.\nLevinuim ja ühtlasi ebaausatele metsavahendajatele ka mugavaim viis manipuleerimiseks on spekuleerimine metsa hinnaga, sest tõesti, võivad need kõikuda märkimisväärses ulatuses mõjutades lihtsat metsaomanikku ja tema rahakotti palju. Metsaomanikul on aga keeruline hoida silma peal kokkuostuhindadel või majanduse käekäigul tervikuna, et ajastada oma raietöid soodsale hetkele. Kelmid kasutavad metsaomanike teadmatust ära ning Savi sõnul on ebaausate vahendajate põhisõnum alati üks: „hinnad hakkavad kohe langema! Enne krahhi tuleb tehing kiiresti ära teha!“\nSellise sisuga telefonikõned ja e-kirjad on praegust majanduslikku ebastabiilset olukorda arvestades, mis on tingitud tervisekriisist, taas väga aktuaalsed. Savi ütleb, et kiirusele rõhudes ja paanikat külvates võetakse omanikult ära aeg võtta ühendust teiste firmadega, et uurida metsa tegeliku väärtuse kohta. „Metsamüügiga ei tohiks kunagi kiire olla, kiire tehing tähendab pea alati halba tehingut.“\nTeine moodus jõhkralt metsaomanikule valetada on rõhuda seadustele, õigemini nende muutmisele. Savi märgib, et sellist bluffi, kus metsaomanikule helistatakse ja öeldakse, et nüüd tuleb mets küll maha müüa, sest kohe jõustub rida seadusemuudatusi, mis ei soosi rahaliselt metsaomanikku, on levinud skeem.\nVäga lihtne on rõhuda hirmule ja empaatiale korraga, sest olenemata poliitilisest olukorrast riigis räägitakse ju alati, et „millal ikka on seadused lihtsa inimese poolel olnud ja ega neid riigimehi ju tea.“ Savi ütleb, et kui tundmatu helistaja sellise mõttega lagedale tuleb, võib see nii mõnegi metsaomaniku peas idanema panna mõtte, et võib olla tõesti on nüüd vaja kiiresti tegutseda, et mingitki tulu oma metsast saada. Paraku on tegemist jõhkra manipuleerimisega.\nKolmas viis metsaomaniku lohkutõmbamiseks on osutamine sellele, et mets on hukas, ligipääs puudub ning metsas on kõikvõimalikud muud hädad. Tõsi, kehvas seisus metsa eest, millele on ka ligipääs piiratud, saab tõesti vähem raha, kuid isegi juhul, kui metsaga esineb probleeme, näiteks sel hooajal metsa rüüstanud kooreüraskite tõttu, ei tasu esimest ettejuhtuvat pakkumist vastu võtta. „Minu laualt käis hiljuti läbi üks kinnistu müük, kus hea ligipääsu puudumise ettekäändel pakuti metsaomanikule 110 000€ väärt kinnistu eest vaid 10 000€,“ räägib Savi, kes lisab, et metsa n-ö halvale seisukorrale viitamiseks soovivad ebaausad vahendajad tihti omanikuga ka silmast-silma kohtuda, et metsas üks väike jalutuskäik teha. „Metsaomanikuga käiakse mets läbi ning juhitakse tähelepanu vaid kõigele, mis on halvasti. Aga ometi ollakse valmis “teenet tegema” ja see lahkelt ära ostma. Loomulikult murdosaga selle tegelikust väärtusest.“\nSilmast-silma kohtumisi metsaomanikega soovitakse teha ka seetõttu, et siis on viimasel raskem „ei“ öelda. „Metsa minemise eesmärk on üldjuhul testida metsaomaniku teadlikkust. Metsas olles puuritakse/mõõdetakse metsafirma esindaja poolt teadlikult kehvemaid puid, et näidata halvemat pilti metsa seisukorrast ning seda tehakse, et saada emotsiooni pealt allkiri kehvale lepingule,“ ütleb Savi. „Õige metsafirma käib metsas omanikuta ja ei hinda metsa tegelikku seisu omaniku näo järgi,“ märgib Savi.\nTegemist on pigem skeemiga, kus Savi sõnul istuvad ühe laua taga näiteks kaks või kolm n-ö metsafirmade esindajat, kes teevad metsaomanikule väga väikeste vahedega kõnesid ja kolm erinevat hinnapakkumist. Omanikule jäetakse justkui mulje, et käib ülepakkumine. „Näiteks helistaja 1 pakub kõrgeima numbri, helistaja 2 ja 3 erinevatel päevadel sellest madalama hinna ning omanikule jäetakse mulje, et esimese helistaja pakkumine tuleks vastu võtta. Paraku võib tegu olla kelmusega, kus pakkujad teevad kokkumängu, istuvad samas kontoris, kuid esitlevad end erinevate OÜ-de nime alt. Nende pakutud kõrgeim hind pole kahjuks kindlasti kõrgeim võimalik. Pigem vastupidi!“\nHarvem, kuid siiski, kasutatakse ka vastupidist taktikat eelmisele ning just nimelt pannakse metsaomanik ulmeliselt kõrge hinnapakkumisega “lukku”. Need on pakkumised, mis panevad silmad särama igal metsaomanikul. Tekib küsimus, et mis sellest siis halba on, kui lõpuks ometi on keegi nõus metsa eest väga head hinda maksma? Ega polekski, kui tegemist poleks järjekordse skeemiga.\nMetsaomaniku n-ö endale “lukku” panemist kasutavad vahendajad viimase õlekõrrena, sest tegelikkuses pole neil seda metsa veel kellelegi edasi müüa. Pärast seda, kui vahendaja on metsaomanikuga käed löönud hakatakse aga tehinguga viivitama ning notari aeg pannakse sihilikult kaugemasse tulevikku. Vahendaja venitab kuidas oskab, sest samal ajal otsib ta ise turult seda õiget huvilist ehk metsafirmat, kellele see mets võimalikult suure vaheltkasuga maha müüa. Samal ajal ootab omanik tehingusse minemist ja lükkab teiste metsafirmade pakkumised tagasi. Peagi selgub aga, et nii suurt summat tehingust ikka ei tule, viidates mis tahes arvutusveale, muutunud hindadele või muudele asjaoludele. „Metsaomanik, kes võib olla on selleks ajaks tagasi lükanud kõik reaalsed pakkumised päris ostjatelt, teeb tehingu siiski madalama hinnaga ära, sest ta on sisuliselt nurka surutud – ta on ära öelnud teistele asjaosalistele, lisaks on kulunud palju aega ja ehk loodetud rahagi on juba ette ära planeeritud. Ühesõnaga on vahendaja suutnud metsaomaniku ära väsitada,“ selgitab Savi ning lisab, et tihti helistatakse omanikule alles samal hommikul, mil toimub notar ja hakatakse hinda alla kauplema või tehakse seda lausa notari ukse taga, mis teeb ostjale keeldumise eriti ebamugavaks. Kui hinda alla ei lasta, tühistatakse notar. Mõne aja pärast kontakteerutakse jälle ja hakatakse asju ajama juba madalama hinnaga.\nMetsavahendajad on tänaseks loonud kümneid veebilehti, mis näevad välja nagu päris firmade lehed, kus on palju pilte töötajatest ja tehtud töödest, leiab ka nõuandeid ja näpunäiteid metsaomanikele, kuid kõik see on loodud selleks, et metsaomanik lehte sirvides ettevõtet usaldama hakkaks, ühendust võtaks ning selliselt vahendajate lõksu langeks, mis üldjuhul lõpeb metsa odavalt ära müümisega. Kindlasti tasub teada, et vahendajatega tehingu tegemine on metsaomanikule kahjulik, kuna vahendajalt saab metsaomanik metsa tegelikust väärtusest vaid 25-50%.\nMõnel juhul on veebilehed nagu lõksud, kus pakutakse metsaomanikule näiteks tasuta hinnakalkulatsiooni. Tegelikkuses on paljude sääraste lehtede eesmärk koguda kontakte, et neid edasi müüa vahendajatele, kes omakorda hakkavad metsaomanikku töötlema, et mets odavalt kätte saada.\nPeidetud punktid lepingus\nLepingutesse pannakse jätkuvalt ka peidetud punkte, mis on omaniku vastu ning olulised punktid jäävad neist mõnikord „kogemata“ üldse välja, näiteks raha tasumise aeg jne. „Oleme näinud lepingut, kus puudus tehingu hind ja maksmise tingimused. Omanik müüs raie ja materjali seega tasuta, küll aga oli lepingus sees punkt, et kui omanik soovib oma metsast küttepuid, peab ta need ostma hinnaga 14€/tm tagasi. Ehk siis peab veel peale maksma raie teostajale,“ räägib Savi.\nUlmeliste hindadega lisateenused\nLisaks sellele, et valedele tuginedes püütakse metsaomanikult välja petta raieõigus või terve metsamaa, meelitatakse järjest enam inimesi tellima ka kalli hinnaga lisateenuseid. Ka neid pakkumisi tehakse peamiselt telefonikõnedega. „Metsaomanikele pakutakse igasuguseid lisateenuseid nagu metsa istutamist või maaparandust ning rõhutatakse vastutustundlikule majandamisele ja pikale perspektiivile. Kuid paraku pakutakse neid teenuseid tunduvalt kõrgema hinnaga, kui need reaalselt maksavad,“ toob Savi välja veel ühe petumudeli. Kõrgeks ajab Savi sõnul helistajate hinna asjaolu, et töid ei teosta mitte helistaja firma, vaid üldjuhul hoopis kolmandad ettevõtted.\nTeadmatus on suur\nMetsaspetsialist Helen Savi tõdeb, et paraku omab vaid üks metsaomanik kümnest ülevaadet oma metsas toimuvast, kuid pettasaamise võimaluse vähendamiseks tasuks telefoni või meili teel otsepakkujatesse suhtuda pigem ettevaatusega, uurida tausta ning telefoni teel helistajatelt alati üle küsida nii helistaja enda kui ettevõtte nime. See annab võimaluse teostada veebis taustakontrolli. „Taustakontroll puhul on oluline esmalt uurida, mida ettevõtte või isiku kohta netis kirjutatakse ja milliseid hinnanguid on neile antud,“ märgib Savi.\nSamuti võiks kontrollida erinevatest registritest ettevõtte käivet, töötajate arvu ja uurida tegevusaktiivsust. „Ühel toimival metsaettevõttel ei saa olla null käivet. Kui see nii on, siis on see selge ohumärk,“ toob Savi välja lisades, et oluline on jälgida sedagi, millal ettevõte on loodud, kuna mitmetel pettustele suunatud ettevõtete kodulehtedel pole tihti kajastatud õiget infot. „Näiteks kodulehel räägitakse, et ettevõttel on juba 20aastane kogemus raietöödega, kui tegelikkuses on firma loodud vaid mõned kuud tagasi.“\nMetsavahendajad on tänaseks loonud kümneid veebilehti, mis näevad välja nagu päris firmade lehed, kust leiab ka nõuandeid, kuid kõik see on loodud selleks, et metsaomanik lehte sirvides ettevõtet usaldama hakkaks ning oma metsa odavalt käest annaks. Kindlasti tasub teada, et vahendajatega tehingu tegemine on metsaomanikule kahjulik, kuna vahendajalt saab metsaomanik metsa tegelikult väärtusest 25-50%.\nTunduvalt turvalisem ja soodsam on oma mets müüa enampakkumisel. Lisaks saab konkursi korras või kogudes hinnapakkumisi tellida hiljem ka teisi töid. Esimese helistaja ohvriks langeda ja nende jutuga kaasa minna pole kindlasti mõistlik.\nTimber.ee oksjonil saab metsaomanik kõrgeima hinna\nTimber.ee metsaoksjonikeskkond loodi 6 aastat tagasi eesmärgiga korrastada metsasektoris toimuvat ning vähendada Metsiku Lääne tegutsemismustrit. Tänaseks võib öelda, et tehtud töö on end õigustanud, sest oksjonil saavad metsaomanikud oma metsa eest õiglase hinna, mis sageli ületab kõigi ootusi. Toimunud oksjonitega on võimalik tutvuda Timber.ee oksjonikeskkonnas, ajaloo all timber.ee/ajalugu ning lugeda täpselt selle kohta, kuidas saavutab raiõigus või metsakinnistu müük vaid oksjonil kõrgeima võimaliku tulemuse, Timber.ee kodulehel, artiklite all.\nLisaks on Timber.ee ainus oksjonikeskkond, kes vastutab! Vastutab nii metsaomaniku kui ka metsafirma ees, olles ise igas tehingus kolmandaks osapooleks. Nimelt hoiab AS Timber kätt pulsil ka siis, kui oksjon on toimunud ning raieõiguse ostnud metsafirma suundub metsa raiet teostama. Nii nagu metsaomaniku jaoks on oluline lepingutest kinnipidamine, on see sama oluline ka Timberi jaoks, mis tähendab, et raie tuleb metsas korralikult teostada ning hiljem metsaalune vastavalt lepingule korda teha. Selleks, et see nii oleks, oleme ASis Timber sõlminud metsafirmadega siduvad lepingud ning lubame oksjonitel pakkumisi teha vaid eeskujulikel firmadel.\nLugudesarja esimeses osas kirjutasime vigastest metsamajandamiskavadest, loe lugu siit!


Internetikaubandus on elektroonilise kaubanduse vorm, kus klient saab osta tooteid või teenuseid interneti kaudu. Kõige levinum on kliendi ja firma vaheline kaubandus (B2C – business-to-consumer), kuid leidub ka firmadevahelist äri (B2B – business-to-business).\n5 Toodete tarne\n7.2 Informatsioon ja ülevaated\n7.3 Hind ja valik\n8.1 Pettus ja turvalisus\n9 Kuidas vältida pettust?\n9.1 Enne ostu tegemist tuleks kindlasti veenduda, et\n1990. aastal lõi Tim Berners-Lee esimese World Wide Webi serveri ja sirvija. Kommertskasutusse jõudis see 1991. aastal. Aastal 1994 loodi esimene internetipõhine pangateenus ja avati esimene veebisait, kust sai pitsat tellida. Samal aastal tutvustas Netscape SSL-krüpteeringut on-line-teenuste jaoks. See mängis olulist rolli e-poodide turvalisuse tagamisel. Samal ajal tutvustas üks Saksa firma oma esimest e-poe süsteemi. Aastal 1995 alustas USAs tegevust Amazon ja 1996 loodi eBay.\nKliendid[muuda | muuda lähteteksti]\nInternetikaubanduse klientidel peab olema ligipääs internetiga arvutile ja võimalus veebis maksta. Enamik keskmisest suurema sissetulekuga ja kõrgharitud inimesi eelistavad teha oma ostud internetis[viide?]. Suurenenud huvi e-poodide vastu ja tehnika kiire areng võimaldavad luua paljudele meelepäraseid süsteeme ja uusi ostukanaleid.\nKliendid leiavad soovitud toote, kui lähevad müüja veebilehele või kasutavad otsimootorite abi. Enamik müüjaid kasutab e-poodides "ostukorvi tarkvara" (shopping cart software). Selle abil saavad ostjad kiirelt ja lihtsalt soovitud kauba virtuaalsesse ostukorvi panna. Sellele järgneb "kassase minek" – ostu eest tasumine, ja soovitud tarnemeetodi valik. Enamik poode lubab kliendil luua endale isikliku kasutajakonto. Selleks kogutakse vajaminevat teavet kasutaja kohta, et teinekord saaks ostud kiiremini ja kergemini vormistada. Enamasti saab klient oma e-postile ka ostu kinnitava kirja, seda siis, kui ost on vormistatud ja makstud.\nMaksmine[muuda | muuda lähteteksti]\nVeebikliendid kasutavad üldjuhul ostu eest tasumiseks krediitkaarti. Eesti on see vähem levinud, kasutatakse pigem deebetkaarte. Paljud poed võimaldavad ka muid makseviise:\nSularahas maksmine (kauba kättesaamisel);\nelektrooniline raha (icegold, bitcoin);\npostiülekanne (Western Union);\nMõned veebisaidid ei aktsepteeri turvalisuse huvides rahvusvahelisi krediitkaarte. Osad nõuavad, et kliendi makse- ja tarneaadress oleks samas riigis, kuid on ka poode, mis aktsepteerivad igasugust makseviisi ja saadavad oma kaupa üle maailma. Maksmisprotsess võib toimuda reaalajas (annab kohe kliendile teavet makse toimumise kohta) või hiljem.\nToodete tarne[muuda | muuda lähteteksti]\nKui maksmine õnnestus, võib tarneprotsess toimuda järgmiselt:\nallalaadimine – kasutatakse tihti digitaalsete toodetega, nagu tarkvara, muusika, filmid või pildid;\notsetarne – kasutavad tootjad või edasimüüjad, kes toimetavad kaupa otse kliendile ega vii seda vahelattu või poodi. Sellega säästetakse aega ja raha;\npoodi järeleminek – klient ostab kauba e-poest ja valib talle lähima kaupluse, kust kauba kätte saab;\nväljaprintimine – kasutatakse piletite, kupongide või kinkekaartide korral;\ntarnimine – kasutavad edasimüüjad või vahendajad, et saata laost või poest kaup kliendile.\nOstukärusüsteemid[muuda | muuda lähteteksti]\nLihtne süsteem lubab toodete ja kategooriate off-line'is haldamist. Pood on loodud HTML-failide ja graafikaga ning laaditakse üles veebiruumi. Sellised süsteemid ei kasuta on-line-andmebaase.\nTippsüsteeme saab osta või rentida kui eraldiolevaid programme. Need paigaldatakse firma veebiserverisse või integreeritakse olemasolevatesse süsteemidesse, et muuta kogu töö (tellimine, maksmine, arveldamine, laondus) automaatseks.\nPortaallahendused lubavad kasutajal registreerida ja luua oma veebipoe portaali, kus mitmed teised poed juba tegutsevad.\nVabavarapaketid sisaldavad valmis e-poe tarkvara – näiteks osCommerce, Magento, Zen Cart, PrestaShop jne.\nKommertssüsteem valmistatakse vastavalt kliendi vajadusele. Tavaliselt on see kõige kallim lahendus (nt Elioni e-pood).\nMugavus[muuda | muuda lähteteksti]\nInformatsioon ja ülevaated[muuda | muuda lähteteksti]\nOn-line-poed peavad kirjeldama tooteid teksti, piltide või multimeedia abil. Mõned e-poed jagavad täiendavat informatsiooni (või viitavad sellele), nagu ettevaatusabinõud, tootedemonstratsioonid või tootja tehnilised nõuded. Peale selle jagatakse ka taustainfot või soovitusi kasutusjuhendites, et klient saaks kindlasti toote, mida ta otsib. Mõned e-poed lubavad klientidel enda tooteid hinnata ja kommenteerida. Ülevaated ja blogid jagavad kasutajatele teavet, kust saada toode soodsamalt (Eestis nt hinnavaatlus.ee). Kui tavalistes poodides saab infot toote kohta üldjuhul teenindajatelt, siis veebipoes käib küsimine e-posti või telefoni teel. Mõned e-poed pakuvad ka vestlust reaalajas.\nHind ja valik[muuda | muuda lähteteksti]\nÜks eelis tavaliste poodide ees on võimalus leida kiiresti parim tehing. Sellega aitavad üldjuhul otsimootorid ja hinnavõrdluslehed. Sageli on odavam tellida korraga suurem kogus kaupa (eriti kui kaup saadetakse välisriigist), sest väikse koguse tarnimine on kallim. Mõned edasimüüjad (nt need, kes müüvad väikseid, aga väärtuslikke kaupu nagu elektroonika) pakuvad tasuta tarnet, kui tellida piisavalt suur kogus.\nPettus ja turvalisus[muuda | muuda lähteteksti]\nVähene info e-poe omaniku kohta, suurendab tunduvalt riski langeda pettuse ohvriks. SSL-krüpteering (Secure Sockets Layer) kaitseb krediitkaardi andmeid ajal, kui klient ostu eest maksab, kuid see ei takista identiteedivargust juhul, kui murtakse sisse poe andmebaasi ja varastatakse klientide nimed ja aadressid. Sellisel juhul saab varastada isegi krediitkaardinumbrid. Seetõttu on e-teenuste osutajate peamine mure andmebaaside turvalisus.\nSamuti on oht langeda lollitajate küüsi, kes loovad klientidele näiliselt usaldusväärse keskkonna, kus tegelikult varastatakse sisestatud andmeid.\nPrivaatsus on mõningate klientide jaoks suur probleem. Paljud e-poest ostjad ei soovi, et võrgukaupmehed nende kontaktandmeid jagavad ja rämpsposti saadavad. Mõned veebisaidid jälgivad klientide ostuharjumusi, et soovitada tooteid ja teisi veebilehti, mida külastada. Enamik suurematest poodidest kasutab klientide aadresse ja lisab need reklaamilistidesse.\nKuidas vältida pettust?[muuda | muuda lähteteksti]\nEnne ostu tegemist tuleks kindlasti veenduda, et[muuda | muuda lähteteksti]\nveebipood poleks tegutsemist lõpetanud (kui veebipoe haldamiseks kasutati tasuta tarkvara, siis ei pruugi leht olla maha võetud ka aastaid pärast reaalse tegevuse lõpetamist);\nfirma on registreeritud (Eestis saab seda kontrollida lehelt krediidiinfo.ee);\nveebilehel on üleval kõik vajalik info (tarbija ja edasimüüja õigused, kauba tagastamine jne);\nkirjas on ka peidetud maksud (tarnimine, kauba käsitlemiskulud).\nLisaturvalisus[muuda | muuda lähteteksti]\nSaidil on trust seal ehk seda on tunnustanud mõni krüpteeringufirma (näiteks VeriSign).\nSait on professionaalselt koostatud.\nAndmete küsimise hetkel on sait SSLiga turvatud (selle tunnus on veebiaadressi algus https://).\nOma andmeid tuleb alati kaitsta "tugeva" parooliga – kasutada suuri ja väikseid tähti, numbreid või sümboleid.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Internetikaubandus&oldid=4717028"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:52, 13. august 2017.


Kuidas ravida emakakaela osteokondroosi? - Bursiit - 2020\nOsteokondroosi peetakse tänapäeval “sajandi haiguseks”, sest seda kannatavad kõige sagedamini inimesed, kelle töö ei vaja füüsilist aktiivsust.\nEnamikul juhtudel täheldatakse kõhre ja luukoe muutusi tööealistel inimestel - kuni 40 aastat.\nHaigus võib mõjutada selgroo erinevaid osi ning emakakaela selgroo osteokondroos on teine kõige levinum.\nOsteokondroos on liigese kõhre ja külgneva luukoe düstroofiline haigus.\nTerminiga laiendati suurt osteoartikulaarhaiguste rühma, kuid nüüd kasutatakse seda ainult selgroo degeneratiivsete haiguste raviks.\nVõrreldes selgroo teiste osadega on emakakael kõige mobiilsem ja sellel on palju närvi- ja veresoonte moodustisi. Selgroolülide struktuur erineb selle väikese suuruse poolest ning asjaolust, et neid ümbritseb üsna nõrk lihaskorsett.\nSee anatoomiline struktuur soodustab osteokondroosi teket, mille kliiniliste ilmingute raskusaste sõltub vahetevaheliste ketaste muutuste iseloomust ja nende hävimise ulatusest.\nEmakakaela selgroo osteokondroosi peamine ja levinum põhjus on istuv eluviis.\nFüüsilise pingutuse puudumine istuva ja istuva eluviisiga:\nsuureneb soolade tase vereringes ja lümfivedelikus;\nemakakaela piirkonnas ladestuvad soolad selgroo neerudes ja maksas.\nEmakakaela selgroo kahjustused on tingitud peamiselt toitainete puudumisest põikikutes. Seetõttu hõlmavad emakakaela osteokondroosi peamised põhjused ka sobimatut ja tasakaalustamata toitumist.\nEmakakaela osteokondroosi riskitegureid on palju.\nmõned autoimmuunhaigused, mis põhjustavad kõhre kahjustust (süsteemne erütematoosne luupus, reuma).\nKaela lülisamba, vaid ka selgroo, mis on vastutav aju, verejooksu ja väikeaju varustamise eest veresoontele, läbib mitte ainult seljaaju ja närvi juured.\nSeetõttu on emakakaela osteokondroosi korral see arter kokkusurutud ja selle tagajärjel häiritakse aju vereringet.\nJoonis fig.: Lülisamba arteri sündroom\nEriti arenenud juhtudel võivad arterite ja külgnevate veresoonte ja närvi plexuse pigistamise tagajärjed olla järgmised:\nKui te ei ravi haiguse algstaadiumis, siis võib see põhjustada selliseid komplikatsioone nagu: intervertebraalse ketta või intervertebraalse ketta hernia väljaulatumine.\nHaiguse arengu aste ↑\nEmakakaela osteokondroos, nagu ka selgroo teiste osteokondroos, areneb järk-järgult. Haigus on kolmel etapil.\nJoonis: osteokondroosi etapid\nSeda iseloomustab intervertebraalse plaadi hävimise algus.\nKiulises rõngas moodustub pragusid, ketta tugevus ja elastsus on purunenud, selle kõrgus väheneb, mistõttu närvi juured on kokku surutud.\nNäib iseloomulikku valutavat valu. Mõnikord võib 1. etapis (prekliiniline) esineda selline valu ja osteokondroos tekib kerge ebamugavusega kaelas.\nKui 1. astme osteokondroosi ei ravitud või ravi ei olnud efektiivne, siis tekib krooniline haigus, mis on osteokondroosi 2. aste.\nValu muutub püsivaks, intervertebraalse ketta hävimine ja tihendamine jätkub ning põhjustab emakakaela lülisambaid.\nEmakakaela osteokondroosi korral võib selles staadiumis tekkida langev pea sündroom. Seda sündroomi iseloomustab tugev valu ja inimene on sunnitud valu vähendamiseks hoidma oma pead fikseeritud olekus.\n3. astme emakakaela osteokondroosiga kaasnevad järgmised sümptomid:\nülemise jäseme tundlikkus.\nKiuline rõngas on peaaegu hävinud, mis viib osteokondroosi tüsistusteni - intervertebraalse ketta või intervertebraalse hernia väljaulatumine.\nOsteokondroosi 3. etapis võib valu intensiivsus väheneda, kuna põrutiku kahjustatud kõhre kude ei eksisteeri enam ja seetõttu puudub valu allikas, kuid närvirakkude pigistumine jääb, nii et valu ei kao täielikult.\nHaiguse tunnuseid on palju. Ja nad sõltuvad sellest, milline selgroolülid on selle haiguse poolt kahjustatud.\nKui arvestame selgroo sündroomi, ilmneb peavalu siin haiguse varases staadiumis.\nSel juhul võib valu rünnakutega kaasneda:\nnägemishäired (udu silmade ees, nägemisteravuse vähenemine jne). minestamine (äkiliste pealiigutustega).\nHüpertensiivse sündroomi korral määratakse suurenenud koljusisene rõhk.\nPeavalu on looduslikum, võib kaasneda iiveldus ja oksendamine. Emakakaela osteokondroosi ägenemise korral võib täheldada temperatuuri tõusu ja ESR suurenemist.\nSeljajuurte kokkusurumisel ("radikaalne sündroom") võivad tekkida järgmised neuroloogilised sümptomid:\ntugev valu kaelas (emakakaelavalu);\nkaelavalu, mis ulatub küünarvarre ja õlavarre (cervicobrachialgia);\nKaela keeramine või lõhenemine pea pööramisel;\nvalu, "kõrva ära andmine", mis tekib alles pärast pikka viibimist ebamugavas asendis või äkilist liikumist;\nvalu või ühekordne tunne kurgus, hingamisprobleemid;\nkäte ja keele tuimus;\nKui seljaaju artereid varustav veri on kokkusurutud, võib tekkida seljaaju insult.\nOsteokondroosiga aju vereringehäired võivad põhjustada:\naju rakkude hapnikupuudus;\nvaimsed häired (depressioon, paanikahood);\nepisündroomi sümptomite ilmingud, nagu lühiajalised teadvusekaotused ja kogu keha pinged - neid segatakse sageli epilepsia tunnustega.\nSelline emakakaela osteokondroosi märk, nagu muutused ja südame rütmihäired, nagu löögid või arütmiad, on väga levinud.\nSellised märgid on autojuhtide ja kontoritöötajate seas väga levinud.\nIstuva elustiili tõttu esineb emakakaela ja rindkere selgroolülidevahelistes plaatides muutusi, mis põhjustavad südame toimimise kõrvalekaldeid.\nEnamikul juhtudel, kuni osteokondroos on paranenud, on südame rütmihäiretest praktiliselt võimatu vabaneda.\nSilmade all olev puffiness võib näidata ka emakakaela selgroo osteokondroosi.\nKõige sagedamini sõltuvad nad pea asumisest öise une ajal, liiguvad päeva jooksul ja on kombineeritud peavalu, pearingluse, peapöörituse jms tõttu.\nVegetatiivne düstoonia on teine levinud haigus, mis esineb selle haiguse korral.\nSee on veresoonte arterite, mis kulgevad seljaaju külgedel, kokkusurumise tagajärg.\nEsialgse diagnoosi määrab arst - neuroloog patsiendi esialgse uurimise ajal. Hiljuti pidi arst diagnoosima, tehes ainult patsiendi välise kontrolli ja saatis ta röntgenile.\nKuid kahjuks ei ole võimalik näha täielikku pilti haiguse arengust röntgenil.\nPraegu on olemas sellised uuringud nagu kompuutertomograafia ja magnetresonantstomograafia, millega saab täielikult hinnata, millises staadiumis on see haigus.\nKui diagnoos on tehtud, saadetakse patsient sellesse valdkonda spetsialiseerunud arsti juurde.\nKas osteokondroosi ravi manuaalteraapiaga on tõhus? Siin saate selle kohta teada.\nRavi käitab kitsas fookus - vertebroloog või vertebroneuroloog.\nEmakakaela osteokondroosi ravi ↑\nEmakakaela osteokondroosi ravi aluseks on peamiste kliiniliste sümptomite raskusaste.\nEmakakaela piirkonnas on sümptomid seotud peamiselt veresoonte ja närvilõpmete pigistamisega, seetõttu eemaldatakse esmalt ravi ajal turse ja taastatakse vereringe.\nEmakakaela osteokondroosi ravis kasutatakse palju ravimeetodeid.\nKõige tõhusam ravi on keeruline, mis on mitme konservatiivse ravimeetodi kombinatsioon.\nEmakakaela osteokondroosi ulatuslik ravi võib hõlmata järgmisi traditsioonilisi ja mittetraditsioonilisi meetodeid: ravimitöötlus, massaaž, akupressuur, manuaalteraapia, füsioteraapia, nõelravi, homöopaatia, folk õiguskaitsevahendid jne.\nOsteokondroosi ravi peamised etapid on samad kõigi selle haiguse lokaliseerimise korral:\nKõigepealt tuleb valu eemaldada.\nSeejärel eemaldatakse turse.\nSelles etapis on vajalik vereringe normaliseerimine.\nToitumise ja koe taastumise parandamine.\nKõige sobivamat ravi saavad valida ainult heade spetsialistide meeskond, mis sisaldab neuroloogi, füsioterapeudi, massaaži, kirurgi ja selgroolüli.\nNagu iga haiguse puhul, tuleb emakakaela lülisamba osteokondroosi ravida selle varases staadiumis. Kui te ei alusta protsessi, siis saate selles staadiumis osteokondroosi täieliku ravimise saavutada.\nKahjuks kaasneb emakakaela osteokondroosi etappidega 2 ja 3 intervertebraalsete ketaste täielik või osaline hävimine, seega on nendele etappidele iseloomulik väga pikk taastumisprotsess.\nKuidas leevendada valu valu ägenemise ajal?\nKui teil on tugev valu, peate esmaabikomplektist võtma valuvaigisteid: see võib olla valuvaigistid - diklofenak, nise jne. Kui teil on valu, võite kleepida pipra plaastri.\nÖdeemi ilmnemisel võib võtta diureetikume. Kaevanduse hõõrumine anesteetikumidega võib aidata.\nSamuti on valu puhul võimalik kasutada Kuznetsovi aplikaatorit, mis:\nleevendab selgroo valu;\nvähendab lihaste spasme;\nFüüsiline teraapia ägenemiste korral on vastunäidustatud, samuti soojenemine, kuna need tagajärjed võivad põhjustada tõsiseid tüsistusi.\nPärast ägeda valu eemaldamist on vaja kiiresti nõu oma arstiga.\nRavimeid alustatakse kõige sagedamini süstimistega (ägenemise ajal), seejärel kantakse need tablettide ja ravimküünalde vahele koos salvide ja geelide paikseks manustamiseks.\nNarkootikumidega anesteesia viiakse läbi steroidide põletikuvastaste ravimitega (diklofenak, ibuprofeen, voltareen, diklakgeel jne).\nFoto: Diklak geel osteokondroosi raviks\nKindlasti kirjutage ette vahendid aju vereringe taastamiseks.\nKui patoloogilist lihaspinget võib määrata lihasrelaksante, nagu Mydocalm. Tõhusamaks raviks võetakse terapeutilises annuses vitamiine ja mikroelemente.\nFoto: ravim Mydocalm\nRistidevahelise hernia korral ei soovitata kirurgilist sekkumist harva ja raviarst võib soovitada operatsiooni.\nKas valu seljalihases? Võimaliku põhjuse kohta saate lugeda siit.\nKas teil on terav seljavalu? Te võite olla huvitatud sellest materjalist.\nSee meetod on hästi kombineeritud füsioteraapia ja füsioteraapiaga. Massaaži on võimalik lõpetada mis tahes meditsiiniasutuses või pöörduda eraviisikute poole.\nMassaaž on vajalik emakakaela osteokondroosi jaoks, et tugevdada lihaseid ja leevendada pingeid kaelas.\nPeamised tehnikad, mida spetsialistid kasutavad kaela massaaži jaoks:\nsõtkumine (sügav mõju lihastele, haarde, pressimine ja surumine);\nVideo: kaela enesemassaaž\nAkupressuur vähendab ka peavalu emakakaela osteokondroosi ägenemise ajal, aitab survest hüpata, normaliseerib seda.\nMobilisatsioon. Mõju ühise funktsiooni taastamiseks. veojõu meetod.\nManipuleerimine. Terav push patsiendi patoloogilistesse tsoonidesse. Menetlusega kaasneb iseloomulik kriis (liigendi tagasipöördumine normaalsesse asendisse).\nNõelravi aitab kaasa kortisooli vabanemisele verre. Sellel hormoonil on tugev põletikuvastane toime.\nNõelravi teostatakse kokkupuute kaudu lapi sisemise serva lähedal asuvate punktidega. Nõelad sisestatakse 1–2 cm sügavusele ja jäetakse 10–30 minutiks lööma.\nVideo: akupunktuuri kasulikkusest\nMilline salv kergendab selgroo ja liigeste valu? Vaadake siit.\nNarkootikumide ravis on palju kahjulikke kõrvaltoimeid, seega võib homöopaatia olla vääriline asendusravi soovimatute tagajärgedeta.\nSelle haiguse korral kasutatakse kõige sagedamini järgmisi homöopaatilisi ravimeid:\nRus 6, 12 ja 30 lahjenduses, samuti salvi ja õli kujul;\nStaphysagria 3 ja 3 lahjendusega.\nEmakakaela osteokondroosi korral, kus esineb raske hüpertensioon (väljendatuna valu tagaosas), kasutatakse strontsiumkarbonaati või Stontian Carbonica't.\nMääratud 3, 6, 12 ja 30 lahjendustele.\nEmakakaela osteokondroosi ja veenilaiendite kombinatsiooniga määratakse Esculius 3, 3 ja 6 lahjendusega.\nToit peaks olema küllastunud kaltsiumi ja magneesiumiga.\nNeid mikroelemente leidub kala ja mereannites, pähklites, kaunviljades ja piimatoodetes.\nSageli võib kaela osteokondroosiga kaasneda ateroskleroos. Sel juhul on soovitatav kasutada jäik toit.\nDieet on ette nähtud 3-4 kuud. On vaja piirata kõikide kolesterooli sisaldavate toodete tarbimist. Nende hulka kuuluvad loomsed rasvad, rasvane liha, rasvaste piimatoodete jms. Samuti peaksite piirama või välistama soola, suhkru, jahu toodete tarbimise.\nSoovitatav on loobuda halbadest harjumustest (suitsetamisest, alkoholist jne).\nEmakakaela osteokondroos ja alkohol on omavahel seotud. Fakt on see, et kui veri siseneb, hävitab alkohol rakke, süvendades seeläbi vereringet, mis on osteokondroosis juba häiritud.\nSeetõttu peaks see olema minimaalne ja ägenemise perioodil loobuma täielikult alkoholi kasutamisest.\nmagada peaks olema kõva madratsil ja madalal padjal: kaela painutamine ei tohi olla üle 15 kraadi;\nsoojendage iga päev vähemalt 10 minutit;\nkülastage saun ja vann nii tihti kui võimalik: soojus aitab leevendada kaela spasme;\nandke endale aeroobset treeningut ja regulaarset väikese kiirusega kõnnib;\n25 aasta pärast vältida selgroo koormust (hüppamine, jooksmine);\nistudes võtke kindlasti iga viie minuti tagant pausi;\ntavalised joogatunnid võivad ennetada emakakaela osteokondroosi ilminguid;\nkeelduda jõusaali külastamisest, sest kulturismi klassid võivad provotseerida emakakaela ketast;\nfüüsilised harjutused nagu kaela osteokondroosi ennetamine aitavad tugevdada kaelalihaseid, leevendada pingeid.\nMida teha raseduse ajal ja kuidas seda ravida?\nSageli esineb emakakaela osteokondroosi esimesi sümptomeid raseduse ajal.\nSee on tingitud muutustest hormonaalses tasemes ja selgroolülide pehmendamises, samuti raskuskeskme nihke ja selgroo liigse koormuse tõttu.\nOsteokondroosi ravi rasedatel naistel on üsna keeruline, kuna seda piirab peamiselt valu leevendamiseks mõeldud meditsiiniline meetod.\nVõite kasutada looduslikku salvi või kasutada traditsioonilist meditsiini.\nIgasugune mõju kaelale (soojenemine, laadimine jne) raseduse ajal on rangelt keelatud.\nKas lapsed ja teismelised?\nLastel ja noorukitel tekib kaela osteokondroos kaasasündinud või omandatud kõhre koe funktsionaalse puudulikkuse tõttu.\nTa väljendab peavalu, väsimust, pearinglust ja minestamist.\nKas on võimalik kaela soojendada?\nKaela soojenemine emakakaela osteokondroosis on rangelt keelatud, eriti haiguse ägedas staadiumis, kuna soojenemine võib põhjustada ödeemi suurenemist ja aju veresoonte laienemist.\nSa pead magama lameda ja kõva voodiga ortopeedilise madratsiga.\nSoovitatav ja kõige mugavam asend asub selle küljel, kui õla toetub madratsile ja pea toetub väikesele padjale.\nOrtopeedilise padja kasutamine aitab lõõgastuda emakakaela piirkonnas, vähendab närvilõpmete ärritust, mis takistab peavalu ja unetust.\nKas füüsiline tegevus ja saun on lubatud?\nEnnetusmeetmetes ja emakakaela osteokondroosi esimeses etapis on soovitatav kasutada füüsikalist ravi, ujumist.\nKaalu tõstmine, raske töö, treeningud spordisaalides on rangelt keelatud.\nVanni- ja saunavisiiti soovitatakse kasutada ainult emakakaela osteokondroosi vältimiseks ja haiguse algstaadiumis.\nIvan, 53 aastat vana:\nSergei, 41 aastat vana:\nEmakakaela osteokondroos on emakakaela selgroo selgroolülide kahjustus, mille tagajärjel nad muutuvad degeneratiivset-düstroofilisteks muutusteks. Selle arengu peamiseks põhjuseks on ainevahetusprotsesside tavapärase kulgemise katkemine, mis toob kaasa selgroolülide ja kõhre ketaste struktuuri moonutamise. Kaela lokaliseerumise korral sõltuvad patoloogia sümptomid suurte anumate kokkusurumisest. Ravimeetodid valitakse sõltuvalt staadiumist, kursuse eripärast, raskusastmest, peamistest tunnustest.\nEmakakaela vorm on kõige ohtlikum osteokondroosi tüüp: see viib aju vereringe halvenemiseni, kuna selgroolüli läbib selle piirkonna - ühe suurima laeva, mis varustab aju oluliste ainete ja hapnikuga.\nSelgroolülide nihkumine, luu ja kiulise koe ebanormaalne muutus ja kasv häirivad laeva normaalset toimimist.\nOsteokondroosi sümptomite spetsiifilisust selles osas määrab emakakaela selgroolülide üks struktuuriline element, mis koosneb nende lähedasest sobivusest. Selle tulemusena tekitab iga segmendi muutus kogu osakonna ebaõnnestumise.\nKliinik sõltuvalt staadiumist\nOma arengu käigus läbib emakakaela osteokondroos nelja etappi. Kuidas see igaühe puhul ilmneb?\n1. etapp. Seda iseloomustab intervertebraalsete ketaste stabiilsuse esialgsete häirete ilmnemine. Sümptomid on kerged või üldse mitte. Võimalik, mitte eriti väljendunud valu ja lokaalne lihaspinge.\n2. etapp. Plaatide väljaulatuv osa algab, selgroolülid vähenevad, kiuline rõngas hävitatakse. Paljudel juhtudel ilmnevad närvilõpude pigistamise tagajärjel valusad tunded - peamiselt iseloomulikud. Neid parandatakse kaela keeramisega, kaela painutamisega. Toon väheneb, sageli ilmneb nõrkus.\n3. etapp. Kiu rõnga lõpliku hävitamise protsess viib herniate moodustumiseni. Seda etappi iseloomustab oluline seljaaju deformatsioon. Tugev valu ja väsimus tekivad tundlike häirete taustal ja piiratud liikumisvõimega kahjustatud piirkonnas.\n4. etapp on kõige raskem. Tugev valu sündroom avaldub igasugustes liikumiskatsetes, mis tähendab selle osakonna liikuvuse olulist piiramist. Vahel kipub valu kahanema, kuid see ei näita seisundi paranemist, vaid näitab ainult liikumist oluliselt piiravate luu kasvajate suurust. Sageli toovad nad kaasa patsientide puude.\nEmakakaela lülisamba puhul on osteokondroosi peamised sümptomid järgmised:\nvalu emakakaela, okulaarse, õlgade, käte;\nliikumise piiramine, erinevatel pööretel pragunemine, kaela kallutamine;\nnäriv valu valu rinnaküljel, kiirgades sobivale käele;\npõletamine interskalaarses tsoonis;\npearinglus (raskekujulise emakakaela osteokondroosi korral võib see põhjustada teadvuse kadu);\nhäirib liikumiste koordineerimist, mis mõjutab peamiselt kõndimist;\nhääle nõrgenemine või kähe;\nnorskamine - on tingitud kaela lihaste pingest.\nKaela-rindkere tüüpi sümptomid on peaaegu sarnased emakakaela osteokondroosi tunnustele. See on:\nperioodilised rõhu kõikumised;\nsõrmede tuimus, kihelus, jahedus;\nvalu rinnus, südame piirkond;\nkaela läbipõlemisel piki relvi voolav tunne.\nEmakakaela osteokondroosi sümptomeid ei peeta tüüpilisteks. Kumb neist on kõige tugevam, suuresti sõltub hävitamise konkreetsest objektist. Paljud ilmingud võivad olla ekslikult seotud teiste patoloogiliste seisunditega. Seetõttu on juhtumeid, kus on ette nähtud vale ravi.\nSümptomite kompleks on jagatud järgmistesse rühmadesse:\nSelle teine nimi on emakakaela radikuliit. Sümptom areneb närvirakkude pigistamisel kaelas. Valu liigub kaelast allapoole, küünalde külge, laskub mööda õla külge küünarvarre välisküljele sõrmedesse. Samal ajal ilmuvad nad sageli:\nkäe, küünarvarre, sõrmede kihelus;\nManifestatsioonid varieeruvad ka sõltuvalt kahjustuse asukohast. Kui mõjutatakse kesknärvi lõppu, laieneb pastoznost suurte, keskmiste indeksi sõrmedeni. Keerulise närvi otsade kokkusurumisel mõjutatakse väikest sõrme ja sõrme sõrme.\nTema märk on põletav akuutne valu kaelal ja peajooksu piirkonnas, mis ilmub liikumise ajal pärast staatilist seisundit: pärast magamist, aevastamisel, pea järsku pööramisel. Sageli kiirgab valu õlale ja rinnale.\npeapööritav või põletav peavalu (paroksüsmaalne või püsiv), mis laieneb ajalisele piirkonnale, pimedusele, kaelale, kuldkaartele;\nebamugavustunne teatud liikumiste korral või pärast pikka viibimist ebamugavas asendis;\nKui ilmneb osteokondroosi sümptomite kompleks, tekib angina pectoris sarnane muster, mis sageli viib ekslikule ravile.\nLihaskontraktsioonid ja spasmid südame piirkonnas on tõenäoliselt refleksi vastus närvilõpmete kokkusurumisele emakakaela piirkonna alumises osas. Südame sündroom on freenilise närvi ärritus (selle kiud viivad perikardi juurde) või pectoralis peamine lihas:\nvalu äkki, kestab kaua;\näkiline kaela liikumine, köha, aevastamine;\ntahhükardia ja ekstrasüstool on võimalikud;\nvalu ei lõpe pärast koronaarsete lahjendusravimite võtmist;\nEKG vereringet ei ole kahjustatud.\nÄgeda staadiumis on emakakaela osteokondroosi sümptomid järgmised:\nsuurenenud valu ja selle kiiritus õlgades, interskeraalne piirkond, käed, õlad;\nõlgade, torso, käte ja mõnikord hingamise (sissehingamine ja väljahingamine) raskus;\nvalu sarnaneb sageli südameinfarkti või närvirakkudega;\nkui valu ilmneb paremas hüpokondriumis või silikavööndis, sarnaneb kliinik gastriidi või koletsüstiidi ilmingutele;\npeavalu on pikenenud, tekib tasakaalustamatus, nägemis- ja kuulmisfunktsioonid;\ninerveerumise tsoonis häiritakse troofilist nahka, kihelust, tuimust, kuivust, palavust, põletustunnet;\nsuurendab kaelalihaste tooni;\nilmneb nõrkus, letargia, närvipinge, ärevus, emotsionaalne ebastabiilsus;\nunehäired, mälu, kontsentratsiooniprobleemid.\nEmakakaela osteokondroos võib põhjustada esimese kaelalüli ülekandumist paremale või vasakule, mis kutsub esile IRR (vaskulaarse düstoonia) tekke. On üsna raske tuvastada, kuna sageli ei ole sümptomeid või nad on kerged. On võimalik:\nsümpaatilise närvi plexuse kokkusurumine, mille tulemuseks on neuroloogilised tunnused või VVD;\narterite kokkusurumine ja aju vereringe halvenemine;\nveenide pigistamine, vere väljavoolu rikkumine ja sellele järgnenud koljusisene rõhu hüppamine;\nseljaaju kokkusurumine, mis põhjustab aju seljaaju vedeliku liikumise halvenemist, mis põhjustab ka kõrget survet kolju sees;\nlihaste spasm, mis suurendab sümptomeid veresoonte ja närvide tugeva kompressiooni tagajärjel.\nKirjeldatud protsesside tulemus on:\nRöntgeniuuringute abil tuvastati selgroolülitumine. See on üsna keeruline protseduur, mida tavaliselt tehakse üldanesteesias.\nVideo emakakaela osteokondroosi tunnustest\nEmakakaela osteokondroosi diagnoosimise peamised meetodid on:\nKahe viimase meetodi abil kontrollitakse kaela laeva seisundit.\nEmakakaela osteokondroosi tserebraalse vereringe rikkumine: kuidas ravida\nJärsk kooskõlastamise kaotus, iiveldus ja peavalud võivad viidata emakakaela osteokondroosi aju vereringe rikkumisele, mille ravi peaks algama võimalikult kiiresti. See haigus kutsub esile mitmeid degeneratiivseid ja patoloogilisi protsesse intervertebraalsetes ketastes ja kõhre kudes, mis viib kogu keha liikuvuse ja häirete piiramiseni. Õigeaegse ravi puudumine viib insuldi, südame isheemiatõve ja muude negatiivsete tagajärgedeni.\nEmakakaela piirkonnas on seitse selgroolüli, mis erinevad struktuursetest omadustest ja on suhteliselt väikesed. Sel seljaosa sellel osal asetatakse suur koormus, kuna selle peamine ülesanne on tagada pea täielik liikuvus ja tugi. Emakakaela osteokondroosi korral libistatakse selgroolülid, mis viib hapniku puudumiseni ja aju verevarustuse katkemiseni.\nSidekude, mis asub emakakaela osteokondroosi ajal vahetult selgroolülide vahel, läbib dehüdratsiooni ja kuivatamise, mis tähendab selgroolülide surumist ja närvilõpude näpistamist. Samuti surutakse aju söötmise eest vastutavad veresooned, mille tulemuseks on toitainete ja hapniku puudumine.\nEmakakaela osteokondroosi aju verevarustuse katkemine võib olla olemuselt või geneetiliselt iseloomulik või olla metabolismi halvenemise tagajärg. Hüpertensioon, ateroskleroos, skolioos, krooniline väsimus, depressiivsed seisundid, kilpnäärme häired ja endokriinsüsteemid toimivad sageli ka kohaliku vereringe rikkumise teguritena.\nSee on oluline! Selliste häirete peamised põhjused on füüsilise aktiivsuse ja vähese lihastoonuse puudumine. Kõrge riskiga inimesed on istuva eluviisi juhtivad inimesed ja inimesed, kes tegelevad monotoonse istuvusega.\nEmakakaela lülisamba osteokondroosi esimesed etapid võivad jätkuda ilma ilmsete sümptomiteta, tuues patsiendi ebamugavustunne ainult perioodiliselt. Kuid õige ravi puudumisel progresseerub haigus üsna kiiresti ja voolab järgmistesse etappidesse, mida iseloomustavad järgmised sümptomid:\nMüra ja tinnitus koos ummikutundega. Raskete verevarustuse häirete korral kogevad patsiendid sageli pettustundlikkust, et vesi on sattunud kõrvadesse.\nJärsk kooskõlastamise vähenemine ja sagedane pearinglus võivad viidata vere tarnetele ajus.\nValusad silmad, mida raskendavad silmamunade liikumine. Sellised sümptomid on sageli tingitud suurest stressist tööl, mistõttu tasub külastada neuroloogi ja silmaarsti.\nPeavalu on üks kõige tavalisemaid sümptomeid, mis kaasnevad aju verevarustuse rikkumisega. Sellise ilmingu ignoreerimine analgeetikumide abil on väga negatiivsete tagajärgedega kuni insuldi ja teiste vaskulaarsüsteemi probleemidega.\nAju verevarustuse rikkumise korral kaebavad patsiendid sageli üksikute jäsemete tuimusest, mis tekib ilma põhjuseta. Patsient võib esineda külmavärinaid või palavikku, mille vererõhk on ebaregulaarne. Kui ülaltoodud sümptomitega kaasneb pinge kaela ja pea tagaosas, ebamugavustunne ja üldine nõrkus, siis on väga tõenäoline, et kohalikus verevoolusüsteemis esineb häireid.\nSee on oluline! Aju häiritud verevarustuse rasketes vormides võib patsiendi teadvus läbida ajalise metamorfoosi. Seda väljendatakse tegevuse hüppedes, kui inimene liigub ägedalt äkki minestamisse või vastupidi.\nAju verevarustuse häirete sümptomid varieeruvad sõltuvalt arengustaadiumist. Haiguse tekkimisel on kolm etappi:\nEsimene etapp, tuntud ka kui düscirculatory entsefalopaatia. Selles staadiumis on patsient tavaliselt mures üldise halbuse ja peavalu pärast, millega kaasneb värisemine ja äkilised koordinatsioonihäired. Kui te ei alga haiguse ravi selles etapis, hakkab kuulmine vähenema. Hapniku ja vere puudumine kahjustab silmaläätsed, mis põhjustab nägemise halvenemist.\nSubkompenseeriv etapp, milles väljenduvad neuroloogilised muutused. Seda iseloomustab ebastabiilse kõndimise, iivelduse rünnakute, vestibulaarsete seadmetega seotud probleemide esinemine ning kõneseadme ja mälu toimimise halvenemine.\nVerevarustuse ebaõnnestumise kolmandas etapis tekivad mitmed pöördumatud muutused kesknärvisüsteemis, mis toob kaasa patsiendi tegeliku immobiliseerimise ja võimetuse ise teenida.\nKui asjakohaseid ravimeetmeid ei võeta õigeaegselt, võib see probleem põhjustada väga tõsiseid tüsistusi. Meditsiinilise statistika kohaselt on üks viiendik ägeda verevarustuse juhtudest surmav. Puudega on suur tõenäosus, kus patsient kaotab ümbritsevas ruumis analüütilise mõtlemise, iseseisva liikumise ja orientatsiooni võime.\nSelliste häirete ravi on üsna raske ülesanne, mille lahendamiseks on vaja integreeritud lähenemisviisi. Ravi tuleb alustada vahetult terapeutilt ja neuroloogilt. Kõige täpsema diagnoosi tuvastamiseks peaks arst kuulama patsiendi kaebusi ise, uurima üksikasjalikult haiguse ajalugu ja testide tulemusi.\nMõnel juhul on vajadus täiendavate uuringute järele, kasutades EKG, MRI või emakakaela selgroo. Mida teha, et parandada vereringet ja vältida negatiivseid tagajärgi?\nluua aju rikastamise protsess hapnikuga;\nemakakaela lülisamba-ketaste taastamine;\nverevoolu omaduste parandamine ja lahjendamine.\nPädev ravi peaks olema suunatud selgroo täieliku töö taastamisele, osteokondroosi kõrvaldamisele ja ennetavatele meetmetele haiguse kordumise vältimiseks. Konservatiivne meditsiin hõlmab valuvaigistite võtmist kuni Novocainic blokaadini ägenemise ajal. Kasutatakse ka põletikuvastaseid mittesteroidseid aineid, kondroprotektoreid, nikotiinhapet, lihasrelaksante ja vitamiinikomplekse.\nKuna ravimpreparaatide manustamine põhjustab kehale teatavat kahju, tuleb kasutada ka alternatiivseid ravimeetodeid. Manuaalteraapia, nõelravi, refleksoloogia, magnetteraapia, enamik traditsioonilise meditsiini retseptidest ja muudel meetoditel on minimaalne kõrvaltoimete arv. Samal ajal võib neil olla väga positiivne mõju patsiendi seisundile ja aeglustada haiguse arengut.\nÜks peamisi tegureid, mis mängivad taastumises olulist rolli, on igapäevane füüsiline aktiivsus. Kohustuslik on aja veetmiseks värskes õhus, samuti terapeutilise ja ortopeedilise kehalise tegevuse harjutamiseks.