Matkaautoga Lõuna-eestis ja Setomaal - Reisiblogi - MOOVER.ee\n1. apr. 2020 1. mai 2021 Lõuna-Eesti Matkarajad Puhka Eestis\nMatkaautoga Lõuna-Eestis Setomaal\nIlmad on kevadiselt soojad ja reisikihk kutsub rändama. Avasime 2020 reisihooaja lühikese nädalalõpureisiga Lõuna-Eestis Setomaal. Meie seekordse reisi eesmärk ei olnud vaatamisväärsused, vaid hoopis veeta aega väljaspool kodu ja liikudes looduses. Reisimiseks valisime kõigi mugavustega Bürstner matkaauto. Teekonna planeerimisel kasutasime RMK äppi “Loodusega koos”.\nTartust võtsime suuna Lüübnitsa vaatetorni suunas. Juba esimesel päeval rõõmustasime lühikeste vahemaade üle – Euroopas sõites teeme tavaliselt 2-3 tunniseid sõite – siin oled 2 tunniga juba teises Eesti otsas. Tartust Lüübnitsasse jõudsime tunni ajaga. Lüübnitsa on meile tuntud eelkõige oma suvise sibula- ja kalalaada järgi. Seekord ootas meid ees täiesti inimtühi külatänav. Tõdesime, et eriolukorda võetakse siin tõsiselt ja seetõttu olid vaatetorn, kust muidu avaneb kaunis vaade Pihkva järvele, Kolpino saarele ja ümbritsevale soole, oli ajutiselt lintidega piiratud ja ülesminek keelatud. Samuti oli ajutiselt suletud üle tee asuv vahva mänguväljak. Nautisime kaldalt kaunist päikeseloojangut Lämmijärvele – õhtu oli tuulevaikne, taamal kostus vaid üksiku mootorpaadi põrin. Tagasi Räpina maanteele sõites pidime siiski sõnu sööma, sest kohaliku peatänava äärdes oli inimesi küll – mammid tegid ilmselt õhtust jalutuskäiku, naabrimehed ajasid juttu ja küla piiril asuvas tsässonis käis vilgas koristamine – küla ei tundunudki enam väljasurnud.\nEdasi sõitsime Rõsna sadamasse ja leidsime sadama alal väga rahuliku ja täiesti privaatse peatuspaiga ööbimiseks. Väljas juba hämardus ja seetõttu tegime kerge õhtusöögi ning veetsime õhtu bussis kaarte mängides.\nHommik järve kaldal oli imeilus ja tõotas tulla kaunis päev.\nVärska Pikalombi matkarada\nPeale hommikusööki sõitsime kümmekond kilomeetrit edasi Värska suunas. Värska on Setomaa südameks – vanasti oli selleks Petseri, mis nüüd jääb hoopis teiselepoole Vene piiri. Värska on tuntud eelkõige oma mineraalvee, sanatooriumi ja setokultuuri poolest. Muul ajal oleksime kindlasti külastanud Seto talumuuseumi ja Tsäimaja, kus kostitanuks end seto suuliimi, piirakute või tsäiga, kuid praeguses olukorras suundusime hoopis Värska Sanatooriumi lähedal asuvale Pikalombi loodusrajale. Sanatooriumi juures liikusid mõned autod, inimesi näha ei olnud. Valida oli kahe matkaraja vahel – 3,8 km ja 9,1 km pikkune rada.\nKui alguses hakkasime matkaraja õigsuses kahtlema, sest suund juhatas meid õige pikalt mööda kruusateed Popovitsa küla suunas, siis õige pea näitas viit peateelt maha kõrvalteele. Ilm oli mõnusalt soe, nii et õige pea võtsime joped seljast ja nautisime kevadsooja päikest. Lapsed uurisid sipelgapesasid, kuulasid rähni toksimist ja sookure hõikeid ning ajasid taga esimesi kevadisi liblikaid. Kurõsuu vaatetornist avanes lummav vaade soole ja Eesti-Vene piiripostile. Edasi oleks pidanud tee minema üle soo, aga kahjuks oli laudtee täiesti mädanenud ja läbipääsmatu. Veidi nordinult, et matkarada on nii käest lastud, keerasime ümber ja kõndisime tagasi punkti, kust suundusime taas lühemale rajale. Matkasime mööda kruusateed, vahepeal tegime liivakarjääri lähedal puhkekohas peatuse, tee jätkus läbi männimetsa ja lõppes Värska Veekeskuse juures. Kummaline oli vaadata muidu nii rahvarohket kohta täiesti mahajäetuna seismas. Tavaolukorras toimuks siin nädalavahetusel tihe toimetamine, kuid seekord ei kohanud me hingelistki.\nVaade Kurõsoo vaatetornist\nSõit läbi Saatse saapa\nMeie tee kulges Värskast läbi Lutepää suunas, kus asub nn Saatse saabas. Sealt kulgeb umbes 1-kilomeetrine Värska-Ulitina maantee läbi saapakujulise Vene piiri Eestimaasse sopistunud ala, kus on Venemaa territooriumi võimalik läbida viisavabalt. See ala on aga läbitav ainult sõidukiga ja peatumata, mitte jalgsi (allikas Vikipeedia).\nAlguses plaanisime jääda peatuma Poogandi järve juurde, aga kogemata ei märganud õiget teeotsa enne kui olime Matsuri-Sesniki maanteele. Teele jääv RMK Lõunalaagri lõkkekoht jäi meie jaoks liiga tee äärde ja seal olid seismas juba mõned autod. Sõitsime edasi Koidula suunas. Ka Koidula piiripunktis valitses haudvaikus.\nLõuna paiku jõudsime Obinitsa külje all asuvatesse Piusa koobastiku looduskaitsealale. Parklas olid hoiatussildid, mis piirasid autode parkimist korraga kuni kümnele autole ja juhised eriolukorras liikumiseks. Meie matkabuss oli neljas sõiduk, ümbruses oli näha vaid paar inimest. Valmistasime matkaautos lõunasöögi ja peale seda suundusime liivakoopaid uurima.\nLiivakoopad tekkisid 1922-1966 klaasiliiva kaevandamise tagajärjel ja see on kahtlemata tänapäeval üks Lõuna-Eesti tuntuim turismimagnet. Praegu on koobastesse minek piiratud varisemisohu tõttu. Piusa külastuskeskuses ja muusemikoobas oli hetkel mõistagi suletud. Küll aga sai lustida suurel liivaalal ja rännata 1,4 km matkarajal.\nRMK Paidra lõkkekoht Võru lähedal\nÖöbimiseks tahtsime leida mõne mõnusa metsaaluse. RMK äpist jäi silma Paidra lõkkekoht. Võru-Räpina maanteelt maha keerates kulges tee läbi võsa kuni jõudsime männimetsa. Kohe sai selgeks, et ilus ilm oli õue meelitanud palju teisi inimesi – õnneks hoidsid kõik siiski oma seltskonna ja lõkkekoha lähedusse ning paari tunni pärast kui päike hakkas loojuma, kadusid ümberkaudsed kodudesse.\nPaidra järve lõkkekoht\nMetsa all on autodele parkimiskohad ja mitu lõkkekohta. Kohapeal on olemas puukuur ja lõkkepuud, mis ostusid lõkke tegemiseks siiski liiga märjaks. Õnneks olid meil endal kuivad puud kodust kaasa võetud ja peagi nautisime ülimaitsvat šašlõkki.\nÕhtu Paidra järve kaldal oli lausa maagiline – täielik tuule- ja inimvaikus, vaid lõkke praksumine ja luikede huiked kajamas tähistaeva all. Nautisime pikalt ja seejärel suundusime matkabussi päeva väsimust välja puhkama.\nHommikul ärkasime nagu täiesti uues kohas – mets oli kaetud öösel sadanud värske lumekattega. Õnneks meil oli “tuba” soe, panime panni tulele ja vaatasime pannkookide söömise taustaks telekast Hommik Anuga. Selline mõnus laisk hommik.\nHommikune vaade matkaauto aknast\nKui liikuma hakkasime oli alles lõunaaeg, koju suunduda tundus vara ja seepärast otsustasime veel ühe matkaraja läbi jalutada. Põlvamaal Vorbusel Postitee äärde jääv 4, 5-km-ne Tilleoru matkaraja, mis kulgeb pikalt mööda Ahja jõge maastikukaitsealal, tundus selleks just sobiv koht. Matkaraja kulgeb osaliselt mööda laudteed, valmis tuleb olla treppidest ja järsakutest ronimiseks, mitmel pool on üles seatud infotahvlid, mis tutvustavad metsakooslusi, loomi, linde ja taimi.\nIlm oli pilvine ja tuuline, õues napilt 2 soojakraadi. Niipea kui me Tilleoru põhjast matkarajale asusime tuli päike pilve tagant välja ja üsna pea leidsime ka selle aasta esimesed sinililled. Rajal kasvas mitu kauniõielist, kuid väga mürgist näsiniine põõsast. Tee kulgeb Tilleoru maastikukaitsealal, kus loodusliku terviklikkuse säilitamiseks teostatakse minimaalselt metsahooldustöid.\nRada kulges mööda palumetsi ja salukuusikuid, teel näeme sissevajunud metsavendade punkrikohta. Merioone liivakivipaljandi juures kostitasime end puhta allikaveega, mis vanarahva pärimuse järgi tuleb maapõe sügavast allikast, mis on ühenduses merega. Infotahvlil oli kirjas põnev legend Merioone allika tekkeloost, mida lapsed kuulasid silmad ja suud pärani. Allika juures on pink jalgade puhkamiseks ja kena metallkann, mida saaks vee ammutamiseks kasutada, kuid lähemal vaatlusel selgus, et nõud on hoopis kasutatud suitsukonide ja prahi hoidmiseks. Kurb.\nKõrgest trepist üles rühkides jõudsime Ristipuu juurde. Infotahvlilt saame teada, et ennemuistsel ajal peatusid seal matuserongid ja tegid vanale männile ristimärke.\nEdasi kulges tee mööda salumetsa palistatuna sarapuudest, õige pea suundusime raiesmikule, üle põllu ja peagi jõudsime Postiteele ning sealt edasi Maanteemuuseumi juurde.\nMatkasellid olid parajalt väsinud ning matkaautos valmistatud kakao ja võileivad kadusid kiirelt kõhtu. See oli meie viimane peatuspaik sellel väljasõidul. Oli väga mõnus mini-puhkus looduses. Matkaautoga reisimine hetkel parim viis veeta perega aega väljaspool kodu.\nPuhka matkaautoga Eestis\nTutvu meie matkaautodega ja veeda perega mõnusasti aega looduses rännates. Võta ühendust info@moover.ee või helista 50 323 70.


Kuidas lisada Snapchati kleebiseid piltidesse, fotodesse ja Snapchati videotele - Facebook, How To's, Instagram, Sotsiaalmeedia, Tech | Mai 2022\nKuidas lisada Snapchati kleebiseid piltidesse, fotodesse ja Snapchati videotele\nSnapchat on kleebiste abil palju naljakam ja sõltuvust tekitav. Lisaks filtrite ja teksti lisamisele peaksite enne nende saatmist oma Snapi ja Snapchati fotodele kleebised lisama. Kleebiste lisamine Snapchati fotodele muudab need huvitavamaks, naljakamaks ja atraktiivsemaks. Siit saate teada, kuidas lisada Snapchati fotodele ja snapsidele kleebiseid.\nLisage Snapchasi kleebised piltide, fotode ja Snapchati videote hulka\nTehke foto või video Snap Snapchainis, avades rakenduse oma telefonis.\nSnapi eelvaate ekraani paremas nurgas näete järgmist ikooni.\nKlõpsake sellel ikoonil. Nüüd näete palju kleebiseid. Valige lihtsalt kleebis, mille soovite oma Snapchati fotole lisada. Üha rohkemate kleebiste nägemiseks võite pidevalt pühkida.\nKui soovite kleebise Snapchatifotolt või Snapilt eemaldada, koputage lihtsalt kleebist ja lohistage see prügikastiikooni.\nSama meetodi abil saate kleebiseid lisada Snapchati videotele. Võite kleebised Snapchati videote külge kinnitada ja kleebis liigub ja pöörleb vastavalt.\nTöölaualõbu: Zune Elementsi teema Windowsi jaoks


Kas anda vähemalt 1991. aastast Eestis elavatele muulastele Eesti kodakondsus?\nMa ei näe, et see tooks probleeme kaasa. Kui nad on ikka 1991. aastast siin, siis nad töötavad Eesti riigi hüvanguks. Ja kui nad käituvad meie riigi seaduste järgi, on kõik korras.\nTeine küsimus -- mina kui ettevõtja olen loomulikult huvitatud sellest, et Eestis võimalikult palju inimesi elaks, siis ma saan võimalikult palju oma teenuseid või tooteid müüa. Ja kui me 2004. või 2005. aastal ELiga ühineme, peame me nii või teisiti ELi seadusi aktsepteerima. Ohtu rahvusriigile ma ei näe.\nIdee anda kodakondsus koos keskkooli lõputunnistusega on asja formaalse külje lihtsustamine, sest keeleeksam leiab nii või teisiti aset. Aga kõik, kes elavad siin 1991. a seisuga -- see on oluline otsus. Siin peaks ikkagi inimese tausta läbi vaatama. See on raske ja kindlasti ka mingil määral subjektiivne, aga vastasel korral saame kõik selle kaasa, mis oli 1991. a.\nIdeed iseenesest võiks toetada, aga protseduuri peab tõsiselt läbi mõtlema. Liiga lihtne see ka olla ei saaks. Samas, mingi lahenduse peab leidma, asi on väga pikalt veninud ja kaua need inimesed ikkagi sellises teadmatuses on.\nMa erilisi ohtusid enam ei näe. Mida aasta edasi, seda rohkem nad integreeruvad meie ühiskonda ja varem või hiljem nad kodakondsuse saavad. Miks mitte neile see kohe anda, see võtab võib-olla hulga pingeid maha.\nEks mõned teevad oma kihutustööd ikka, aga võib-olla saab neid kodakondsetena paremini korrale kutsuda. See ei põhjusta enam mingeid rahvusvahelisi intsidente, et kiusatakse ühte või teist inimest. Oma riigi kodanikud ja kõik on seaduse ees võrdsed.\nMinu arusaamise järgi oleme me suhteliselt vastutustundetult käitunud. Me oleme eestlaskonna huve väga aktiivselt realiseerinud mõneti muukeelsete gruppide arvel ja selletõttu tekitanud Eestis kaks suhteliselt vähe kokku puutuvat ärikeskkonda. Ja see ei ole ühiskonnale hea, kui eestlane on uhke ja hää ning tunnistame ainult neid venelasi, kes avalikult deklareerivad, et tahavad õudselt integreeruda.\nSelline natuke sunnitud integreerimine ei too meile resultaati, mille saaksime siis, kui suhtuksime ühiskonda ja seal olevatesse gruppidesse märgatavalt avatumalt. Need, kes meid üldse ei taha, on juba läinud. Samal ajal need, kes siin on ja kel on sugulasi-tuttavaid teisel pool piiri, näevad väga selgelt, mis elu on seal ja siin. Ma ei näe selles mõttes enam ohtu, et me ei võiks neile kodakondsust anda. See tekitaks ühiskonnas rahunemist ja koostöövaimu.


Ravim salvei : Seemnete müümine Internetis : Seemnete kohaletoimetamine posti teel : Osta ravimtaimede seemneid\nEeterlikke õlisid sisaldav ravimtaim, kõrgus 30-60 cm. Lehed piklikud, hallikasrohelised. Õied violetjas-sinised, asetsevad pähikjas õisikus. Salvei on tugeva aroomiga. Eelistab päikeselist kasvukohta ja hea drenaažiga mulda.\nKultuuri väärtused: sisaldab flavonoide, alkaloide, park- ja limaaineid, orgaanilisi happeid, P ja PP vitamiine, eeterlikke õlisid, kibeaineid, fütontsiide. Lehtedest tehtud tõmmist kasutatakse kui põletikuvastast ja antiseptilist vahendit. Salvei tõmmist kasutatakse gastriidi, alanenud sekretsiooniga mao ja kaksteistsõrmiku haavandtõve raviks ja kusepõie põletiku korral. Värskeid ja kuivatatud lehti, mis on korjatud enne õitsemist, kasutatakse toidutegemisel vürtsina liha- ja kalaroogade juurde. Aias saab kasutada dekoratiivse ääristaimena.\n1,0 g = 120-130 seemet.


Arvamusrubriik: Teeme kuulsuse maine paremaks! Kaia Triisa | Buduaar\nArvamusrubriik: Teeme kuulsuse maine paremaks! Kaia Triisa\n2008. aasta 5. detsember 12:38\nMeie positiivne arvamusrubriik „Teeme kuulsuse maine paremaks“ paneb täiega edasi. Rubriigi kokku panemises saavad kaasa rääkida kõik huvilised ja lugejad. Anname lugejatele võimaluse oma arvamust avaldada, kas teie meelest on meie pisikese Maarjamaa kuulsused kõik tühised ja mõttetud? Tänu teie väidetele ja ütlustele paneme kokku loo, mis peaks lugejate meelest iseloomustama meie armsaid staarikesi.\nSel nädalal uurime lugejate käest, mida arvavad nemad Eesti ühest tuntumast meikarist Kaia Triisast. Meie meelest on Kaia väga tubli ja andekas noor, kel eesmärgid paigas ja soovid silme ees. Samuti on ta hoolitsev ema ja superlahe seltskonnakaaslane. Mida arvate teie positiivset meie pisikese konnatiigi ühest parimast ja omanäolisemast meikarist?\nJätke oma arvamused kommentaaridesse!


Girls Direction: Girls Direction : 10OSA JUUBEL\nKarru vaatenurk :\nHommikul ärkasin suure peavaluga, ma olin ikka korralikult täis olnud. Vaatasin enda ümber ringi, olin mingis toas. Maas olid minu ja kellegi riided veel. Vannitoa uks läks lahti ja sealt astus välja …\nAstus välja HARRY. HARRY STYLES ! ,, Hommikust Kullake ‘’ ütles ta. Jäin teda nagu loll vaatama. Tõusin, tekk ümber mu keha, sammusin tema juurde ja laususin ,, Kullake ? Ma pole su kullake ‘’ ,, Oota mida ? ‘’ panin talle näpu suule ja ütlesin väikse irvega ,, Sa ei tunne mind, ma olengi selline, player ‘’ Korjasin maast oma riided ja hakkasin juba vannituppa minema, et ennast korda seada, aga Harry ütles : ,, Aga sa tõesti meeldid mulle ‘’ ,, Sorri, aga sina mulle mitte ja kust sa tead, et ma meeldin sulle, sa ei tunnegi mind, sa ei tea kes tegelikult Nicole Carmen Celran on ! See vestlus on lõppend ! ’’ rääkisin Harryle tõsiselt ja läksin siis vannituppa. Pesin näo puhtaks ja panin riidesse. Pärast seda läksin alla ja karjusin kõigile, kes magasid ,, Ülesse, tõmmake minema ! ’’. Kõik hakkasid vaikselt tõusma ja osad juba lahkusid ka.\nÄrkasin kellegi lõugamise peale. Esimese asjana nägin Nialli nägu endaomale väga lähedal. Ta magas . Tõmbusin kohe eemle ja podisesin omaette ,, Iutss ’’ Lükkasin poissi endast veel natuke eemel, nii igaksjuhuks . Panin siis pea uuesti padjale ja jäin magama.\nAvasin silmad ja nägin Nialli nägu enda kohal. Ta puuris mind pilguga ja see oli natuke naljakas. ,, Mida sa jõllad, pole varem inimest näinud w ? ’’ küsisin lõbustatult. ,, Ahh, ei midagi, kas sa üldse mäletad mida sa eile korraldasid ? ’’ ,, Mhh, ei, mida ma tegin ? ’’ esitasin küsimuse. ,, Parem on kui sa ei mäleta ’’ podises poiss omaette. ,, Räägi kohe välja, mis ma tegin või muidu ... ’’ ähvardasin . Poiss vaatas mind ootavalt. ,, Või muidu mis ? ’’ Mõtlesin ja lõpetasin oma lause siis ,, Muidu ma tapan su ära ’’ ,, Tapad minu ära, kuidas ? ’’ küsis Niall feigilt üllatust tehes. ,, Vot nii ! ’’ hüüdsin ja kargasin talle kallale ning hakkasin kõditama.\n,, Aitab ’’ karjusin Niallile, kes mind juba viimsed 15 minutit oli kõditades piinand. ,, Mina pidin sind kõditama ’’ surusin sõnad kuidagi läbi naeru. ,, Ei tulnud siis välja ’’ lausus poiss. Tuppa astus Jes. ,, Oih, sorri ’’ ütles ta ja taganes. ,, Päästa mind ’’ karjusin talle. Ta seisis kõhklevalt ukse peal. ,, Parem mitte ’’ sõnas ta ja kadus. Lollakas ! Niall, aga ei jätnud mind rahule.\nLõpuks kui me mõlemad olime maas krampides ja väsinud lõpetasime üksteise kiusamise . Olime mõlemad selja peal, ning hingeldasime . Keerasin enda näo tema oma poole, Niall samuti. Olime täpselt kõrvuti . Ta vaatas mulle silma . Esimest korda nägin ära ta täpse silmavärvi . Omg, hello Annu, sa ju hated neid, mäletad !? Keerasin näo ära ja tõusin püsti . Niall tegi sama . Suundusin alla kööki, kus oli Karru, Betty ja Jes . Nad koristasid . ,, Kus sa olid ’’ küsis Betty . ,, Ahh, ma niisama lebotsesin üleval ’’ rääkisin ma . ,, Hah, meie peame siin koristama ja sa niisama vedeled kuskil !? ’’ ütles Karru . ,, Annu valetab ! ’’ karjus Jes ja jätkas siis ,, Nad mürasid üleval Nialliga ’’ ,, Whaat !? ’’ lõugas Karru . ,, Urr, urr, uus kuum paar ’’ mõnitas Betty . ,, Olge vait, me polnud Nialliga . ’’ ütlesin solvunut teeseldes . ,, Vot, seda usun ma juba rohkem ’’ märkis Karru . Kööki astus Niall . ,, Kus kõik poisid on ? ’’ uuris ta . ,, Kõik läksid ära ’’ lausus Betty . ,, Näed ma ei valetand, Niall on ikka siin ’’ hüüdis Jes rõõmsalt . Karru krimpsutas nägu ja saatis mulle küsimusi täis pilgu . ,, Jes ! ’’ käratasin ,, Ole vait ! ’’. Lahkusin köögist . Läksin Karru tuppa ja seadsin ennast korda .\nJalutasin trepist alla . Tüdrukud ikka koristasid ja Niall istus elutoas, vahtis midagi telekast ja pugis võileibu . Pööritasin selle peale silmi ja laususin ,, Enivei, mina tõmban minema ’’ ,, Mhh, ma pean sulle midagi rääkima ’’ ütles Karru . ,, No saame õhtul kokku, ma pean minema ja tudulandi külastama, ma olen niiiiii väsinud ’’ seletasin i’d rõhutades . ,, Ja, nagu meie poleks ’’ podises Jes vaikselt . ,, Vait koer ! ’’ lõugasin talle . Ta saatis mulle vihase pilgu . ,, Kuule, ma ei mõelnud seda ju tõsiselt ’’ ütlesin . ,, Jaja, mida iganes ’’ rääkis tüdruk vaikselt omaette, aga piisavalt kõvasti, et ma seda kuuleks . Läksin välisukseni ja väljusin majast . Ületasin tänava ja läksin enda auto juurde . Avasin uksed lukust ja istusin sisse, alustasin sõitu .\nAvasin endatoa ukse . Viskasin koti ja jaki toolile ning vajusin voodisse . Vedelesin seal paar minutit. Siis otsustasin, et vahetan riided ära . Viskasin riided maha hunnikusse ja panin selga mõnusad dressid. Läksin siis voodisse ja pugesin päevateki alla . Vajusin ka peaaegu kohe unne .\nAvasin raskelt silmad . Kobasin oma öökapilt telefoni järgi . Seal seda, aga ei olnud . Tõusin uniselt ja tuterdasin oma kirjutuslauani . Võtsin tooli pealt koti ning otsisin selle läbi . Ka seal ei olnud telefoni . Katsusin siis enda jakitaskud läbi . Leidsin sealt lõpuks telo . Mul oli 3 vastamata kõnet . Silm peatus mul kellal, mis näitas 21 : 13 . MidaHekki, ma ei magand ju nii kaua ! Jooksin aknani ja tõmbasin ruloo ülesse . Väljas oli pime . Vaatasin siis lõpuks, kes mulle helistanud olid . Kõik kõned olid Karrult . No muidugi, me pidime ju täna veel kokku saama . Valisin Karru numbri ja helistasin talle tagasi .\nLeppisime kokku, et Karru tuleb minukale kella 21 : 35’ks ja siis läheme jalutama, kuigi jah, on pime ja värki . Vahetasin käbe riided ja harjasin juuksed läpi ning seadsin need krunni .\nRiided, krunn :\n( käevõrusi pole ! )\nKiirustasin siis alla ja panin tossud jalga . Kuulsin uksel koputust, avasin kiiruga ukse ja lipsasin ukse vahelt välja . ,, Tsauka ’’ ütlesin tüdrukut kallistades . Ta vastas mulle samaga . Kõndisime natuke aega vaikuses, kuni Karru alustas juttu ...\nPosted by Lexi at 5:22 AM


Toronto Eesti Meeskoori ,,Lõbus 60“ - Estonian World Review\nToronto Eesti Meeskoori ,,Lõbus 60“ (1)\nEestlased Kanadas 15 Oct 2010 A.R.Eesti Elu\nToronto Eesti Meeskoor on 60. aastapäeva tähistamise raames läbi viinud kaks üritust: mõnusa kevadkontserdi aprillis ja piduliku harjutuse 5. oktoobril, päev enne koori asutamisaastapäeva 60 aastat tagasi. Nüüd kutsub Toronto Eesti Meeskoor laulusõpru veetma veel üht toredat sündmust Eesti Majas: suursugust meeslauluõhtut laupäeval, 30. oktoobril toredas klubiõhtu atmosfääris.\nTeisipäevasel, 5. oktoobril toimunud lauluharjutusel tähistas Toronto Eesti Meeskoor oma 60. sünnipäeva mitme piduliku ja ametliku toimingu ning tähelepanekuga. Üks neist oli vanuseprintsiibi alusel kõige vanemate liikmete austamine. Lauluvennad Arnold Kapp ja Enn Kiilaspea on aastast 1950 meeskoori tegevusest osa võtnud, nii esimesest harjutusest a.1950 kui tuhandest kuue kümnendi jooksul. Foto: AR\nPidulik harjutus, teisipäeval nagu alati, sisaldas mitu südamlikku momenti. Lauluvend Madis Virro, kes, pärast kaht aastat astus tagasi esimehe kohalt, sai taas rinda vanusemärgi, mis annab talle kõla ja kaalu veelgi juurde oma II tenori häälerühmas. Harjutuse algusel valiti esimeheks bariton Avo Kittask, kellel kogemusi sellel kohal. Nii Madis Virro kui koorivanem Indrek Uukkivi pidasid märki tabavaid kõnesid aastapäeva puhul. Koorijuht Charles Kipper andis omalt poolt realistliku ülevaate koori koosseisust, aga ennustas jõulist edasiminekut Toronto Eesti Meeskoorile.\nSüdamlik hetk pidulikul harjutusel oli kahe lauluvenna austamine. Mõlemad, Arnold Kapp ja Enn Kiilaspea, võtsid osa esimesest kooriharjutusest, mis toimus peaaegu täpselt harjutuse momendist 60 aastat varem - miinus üks päev. Pärast sünnipäevakringlit ja -konjakit jätkus harjutus nagu kord ja kohus.\nKui sammuda edasi ja vaadelda oktoobri lõpul toimuvat sündmust võiks küsida: Mis on meeskoori klubiõhtu, kuhu hetkel on kutsutud koori laulusõbrad? Pikki aastaid pidas meeskoor, eriti külaliste ja sõpruskooridega koos, lauluõhtuid, kusjuures lauldi laudades. Katsuti paigutada end sellisel moel, et häälerühmad ei sattunud samasse lauda, nii et saalis tekkis omapärane harmooniline kõla. Kõige uhkem selline õhtu võis toimuda aastal 1964 Helsingis, kust meeskoor alustas oma ajaloolist Euroopa kontsertmatka.\nSaame aru, mispärast on eelolev üritus kutsutud ,,Lõbus 60“. Lõbusate laulude juurde kuulub siin ka lühivestete moment, milles vanemad lauluvennad meenutavad mõne minuti vältel meeldejäänud elavamaid sündmusi koori ajaloos. Meeskooril on laule ette nähtud esitamiseks kontsertkorras ka laval. Ootame koori uue esimehe Avo Kittaski kõlavat soolot Oma saare juures. Kuuleme laule, mis ülendavad meelt või kutsuvad esile naerupuhanguid. Ootame ka kauaaegse meeskoori dirigendi Roman Toi poolt juhatavat kätt ja tähendusrikast sõnavõttu.\nToronto Eesti Meeskoori ajalugu ja pikaajaline panus eesti ühiskonnale on kirja pandud kahes kroonikas ehk pildirohkes albumis. Laupäeva õhtu, 30. oktoober kajastab selle pika lauluteekonna verstaposte ning helgemaid hetki nii sõnas kui muusikas ja rajab siinjuures ka tee tuleviku suunas.\nPääsmed on saadaval Estore kaupluses. Tellimused telefoni teel: 416 465-2219 - on teretulnud. Laudkonnad on 8-liikmelised ja ootavad sõpru nii publiku hulgast kui teistest kooridest.


Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Eesti inimese test - kuidas vastu pidada ja ellu jääda?\nJa mis selgus äsja taas: kui mõni neist 15-st punktist pead vangutama paneb, selgub, et ainult PP-l on õigus. Alati ja kõiges:). Vähemalt PP enda kriteeriumite järgi. Võrdusmärk Chuck Norrisega (aga viimane pole pooltki nii kõva mees kui PP)\nMida Sa sellest Venemaast nii paaniliselt kardad, Priit? Selle peale idanaaber mängibki, et neid kardetaks. Sinu kirjutisest tuleb see nõrk eurooplase hing praegu kõige paremini välja.\npoolpehmo Toits Pärnust\nVäga õiged punktid kõik. Nendest välja kooruv psühholoogiline pilt on meile suures laastus teada. Ega vene juhtkond lollid ole. Hoopis meie oleme need, kes lolliks jääme. Vene pehme jõud (Russki Mir) teeb ebatavaliselt edukaid samme. Meie elu siin eestis on sisuliselt kakskeelne. 90 alguses sellist ei olnud. Vene arstid, insenerid, lihttöölised, kõik saavad Eestisse elu ja tööloa. juba praegu on eesti keel ja -meel vähemuses. Miks? Kuidas sai see juhtuda? Aga näed juhtus.\nKõige paradoksaalsem on see, et valged eurooplased ootavadki vene hordide sissetungi - see oleks nende arvates ainuke vasturelv poliitkorektsusele see oleks ainuke vastupanu multikultile.\nSee kõik on teada, ning enamuses vene lihtrahvale propaganda abil pähe pekstud.\nkas sellel vene jõul ja kannatustel lõpuks mingi tulemus ka on? ok, võtavad kõik naaberriigid ära, võtavad euroopa, aasia, kogu maailma ära. ja siis? kellele siis jõudu näidata? mille nimel siis kannatada? või siis on aeg oma kodust elu korda seadma hakata? veavad kõik moodsad tehased venemaale kokku, nagu peale sõda saksamaalt jnejne?\nPropaganda ja trummilöömine on kõva, kuid Venemaa saab tagasi vaid ja ainult Baltikumi. Leedu ehk ainsana suudab vastu panna. Näiteks Poola (suurriik 40 milj inimesega) ning Soome äravõtmiseks ei ole lihtsalt ressurssi. Kelle sa pärast vallutust juhtima paned? Pealegi Soome ja Poola on nö. kaubamärgid. Nende ründamine põhjustaks maailmas kohutava infomüra. Isegi mõned peded rootslased ja norrakad läheksid appi (saamaks oma sisutusse ellu veidigi sisu). Baltikum seevastu on maailma silmis "former sovjetjuunion" (Eesti it-eduga ei maksa ennast petta). Lisame veel et Eestis ja Lätis on kaader olemas kes värskelt pööratud riiki juhtima ja majandama hakkab.\nEesti juurde tagasi tulles, siis meil võib kogu parimas eas mees ja naissoost elanikkond sportlased olla, kuid muskliga soomuse ja kuuli vastu ei lähe. Lisagem veel lapsemeelse ja naiivse juhtkonna. Rõivas ja Terras oleksid ründe korral tipp-management. Kuid, vene luurele ei ole kindlasti saladuseks, kus elavad võtmetähtsusega inimesed. Sealt edasi mõelge juba ise. Meie ainukeseks lootuseks oleks see, kui saadaks piisava varuga teada MILLAL tehakse järgmine pronksiöö. Selle hetke aimaks loodetavasti ära meie liitlaste luure. Kaapo peale ei saa lootma jääda. Kas aga liitlased meid sellest tingimata teavitavad? Ei ole üldsegi kindel.\nLisaks veel niipalju et Eesti riik pööratakse vaikselt ja kiirustamata meie endi kätega - kakskeelseks ja 0-kodakondseks. Sisuline kakskeelsus juba kehtib. Indrek Tederi, Laine Jänese, Rait Maruste, Ainar Ruussaare, Iiris Pettai, Liina Kersna ja paljude teiste arvamusartiklid onlain meedias näitavad suunda et oleme liikumas sinna "kuhu vaja". Postimehe juhtkirjad ja positsioon on vägagi nwo kallutatud. Isegi kui astuksime õigeid samme, siis me ei saa füüsiliselt ega vaimselt idast ja läänest tuleva laine vastu. Selle mass ja kõrgus on liiga suured. Meil ei ole inimmassi vastu seista maailma rahvusetuks muutumisele. Liivlastest järgmised on lätlased ja eestlased. Teised rahvad peavad veel vastu.\nAt 14:30, valdi said...\nTegelikult on PP-l sageli õigus, kui kõrvale jätta dopingusõpradest jalgratturite jalgpalluritele eelistamine :) Aga paljud sportlastest kuuluvad Kaitseliitu? Paljud kaitseliitlased on sportlased?\nEuroopa homodele võib ju viidata, kuid samal ajal on vikerkaare skandinaavias mehelikud spordialad jalgpall ja jäähoki väga hinnas. Eestis aga kus 3/4 mansast juba venekeelsed, ei saa nendele aladele kuidagi jalgu alla. Pigem on meie rahvas pehmo kui skandinaavia?\nPriit, ei korja seda lugu keegi peale Juure ja Kivirähu üles. Kõik need 15 punkti on mõtlevale rahvale ammu teada. Pettumus on seekordne sissekanne. Palju huvitavam oleks kui paljastaksid rotid meie endi keskelt. Paljud teevad kaastööd lihtsalt rumalusest (üks endine kultuuriminister) paljud aga teadlikult (samuti endine kultuuriminister, korpulentne selline). Esiteks tuleb omad stirlitsid kinni saada, alles seejärel võib rind kummis välisvaenlasele vastu astuda. Muidu ei ole asjal ju erilist mõtet.\nEesti ja eriti eestluse olukord on vilets. Oleme ideoloogilise pressingu all nii idast kui läänest, lisaks veel objektiivsed majanduslikud, ressursside lõppemine, võlgu elamine, digilõhe ....\nolen aktiiivne kaitseliitlane ja tegelen aktiivselt ka tervisespordiga. Ja arvan, et Venemaa "suurusest, vägevusest ja russkii duhh-ist" lastakse end liiga kergelt heidutada. Ei ole vaja täis kusta end iga ida poolt tuleva plõksu pärast. Usun, et meil on piisavalt mehi, kes hoolimata sellest, et nad PP kriteeriumitesse ei mahu, ehk iga jalgratturit nimepidi ei tunne ja Tartu Maratonil esimese kolmesaja sisse pole sõitnud, on piisavalt mehed, et vajadusel relv kätte võtta. Ja on seega rohkem mehed, kui paljud end igal spordivõitlusel tatt ninast väljas pooleks rebestavad keskealised kõhukad härrad (kes esimese paugu peale Rootsi laevale pagevad)on.\nSputnik on lootusetult hiljaks jäänud - Pulleritsult puhas vuuk.\nKallis Priit (kallis siinkohal selles tähenduses, et sinu isik läheb mulle korda). Sinu seisukohad on põhjendatud, aga põhjendamatud. Elu on läinud edasi. Inimesed ei ela enam minevikus, kus toores jõud on eksisteerimise alus. Tänapäeval on selleks eelkõige koostöö. Euroopa saab lubada endale inimlikkuse piiride otsinguid, sest iseenda võrse - USA - seisab tal selja taga. Meie maailm on valvatud. Ja valvavad seda muide ka sinu mõistes pehmod, või kuidas teisiti nimetada joystickiga vendi, kes juhivad distantsilt droone, mis reaalselt inimesi tapavad. Kui USA - Euroopa vaheline olukord muutuma peaks, muutub ka Euroopa valmisolek rakendada rohkem sõjalist jõudu.\nVene ideoloogia idealiseerimine sinu poolt on ohtlik, jabur ja mõttetu. Küsid kindlasti, et miks? Et põhjenda. Jah, lisaks lihtlabasele sisetundele (või loomuomasele tunnetuslikule arusaamale, mis eurooplasi ja muid haritud rahvaid ühendab)võiks välja tuua mõned põhimõtted - humaansus, väärikus, eneseteostus, õiguskindlus. Eks sisusta neid mõisteid ise, kui neist aru saad.\nVahel tundub seda blogi lugedes, et Priit trollib täiega. Provotseerib mõtlema, ärgitab inimlikke põhiväärtusi tunnetama. Sest kui Priit oma juttu päris tõsiselt võtaks, oleks tal ilmselgelt midagi viga.\nJuhin veel tähelepanu, et kui Eestis valitseks Vene riigikord, oleks see blogi juba ammu suletud ja sa ise vireleksid kuskil kongis, kust sa ei saaks enda lennukaid mõtteid kuhugi saata. Arvamusvabadus ei kuulu totalitaarses riigis lubatud atribuutika sekka. Lubatud on ainult orjameelsed arvamusliidrid. Priit, kas sina tahaksid olla orjameelne arvamusliider?\nKes vene sõjaväes käinud, need teavad et väga suur protsent selles vene duhhis on lihtne, idamaine ähvardamine ja hirmutamine, millega meie siin harjunud ei ole. Mingil määral see küll mõju avaldab - vastasele negatiivset ja venelasele endale positiivset.\nAga tagasi teema juurde. Priit ei ole ise vastanud pealkirjas esitatud küsimusele, kuidas ellu jääda? Sest kahtlemata, meie vastas seisab rohkem kui üks vastane. Eesti vaevaline riiklus võib küll alles jääda, kuid sisuliselt on siis tegemist LõunaOsseetia tüüpi "riigiga", - Moskva vasalliga. Kellel oleks huvi meie vastu läänest? Saksa ja Prantsus ja Itaalia näeksid meelsasti igavest sõprust Venemaaga, meie siin oleks ju heaks vahendiks selle saavutamisel. Lääne Euroopa ripub praegu noateral. Kas majandusik õitseng või idaeuroopa segunenud väikerahvaste rahvusromantilised ideaalid? Mis jääb nende silmis peale? Ega Moskva nupumehed lollid ole. Sõjaline rünnak ärataks ju tõesti vastujõu. Saksa ja võibolla isegi Holland saadaks mingit vana sõjavarustust, sähke poisid, me "kingime" teile, sõdige ägedalt, meil telekast huvitav vaadata.\nTegelik stsenaarium saab olema keskerakonna, sotside ja reffide "vikerkaare" valitsus, kes orienteerub Moskvale ja teeb kähku ära 0-kodakondsuse ning seaduse, mis lubab RK valimistele kõik "kodakondsed". Järgmine RK saab olema nagu meie jalgpallimeeskond - 65% idapoolsete juurtega rahvas. Mida siis teha? Võtta oma relv ja joosta koos 4 sõbraga Toompeale tormi?\nRahvuslased on aastaid hoiatanud meie enda, eestlastest johanneslauristinide eest. Nende hulka kuuluvad ka reffidest mogrimärdid. Just nemad, mitte puutinlased idast või soroslased läänest on suurimad süüdlased eestluse hukkumisel.\nEi no Priit, su oma ajalehe ajakirjanik seostas ühes hiljutises arvamusloos Perekond ja tradidsioonide kaitse SA Putiniga. Kritiseeris teravalt A. Luukase preemia andmist nimetatud sihtasutusele. Selle peale Hr Korv ütles, et see oli vaid tema arvamus, kuid lisas, et Putini elemente oli nende tegevuses ikkagi.\n15:19 tabas pihta.\nEsineja 15.19 on kahtlemata intelligentne, kuid elab Sotši olümpia eelses ehk Krimmi-eelses ajas. Nüüd on olukord muutunud. Seda maailma, millest 15.19 räägib, ei ole meie ümber enam olemas. Huvitav, miks ta seda olukorra muutust eitada püüab, sellest mööda vaatab? Niimoodi elada ja maailma näha, nagu pakub 15.19, võis varem, aga nii ei tohi maailma vaadata nüüd, sest nõrkade koht on kaduda ajaloo areenilt.\n"Kui USA - Euroopa vaheline olukord muutuma peaks, muutub ka Euroopa valmisolek rakendada rohkem sõjalist jõudu." Tõesti või? Kui kiiresti see juhtub? Kolme aastaga? Viiega? Kümnega? Pigem kümnega. Aga selleks ajaks peab olema Putin oma suured plaanid ammu realiseerinud. Kui me nii kaua ootame, siis ootame sama hästi kui enda hukku. Samuti on arusaamatu, kuidas peaks praegu Venemaaga koostööd tegema, nagu õhutab 15.19 - kuidas on see võimalik?\nBlogipidaja kirjutis on võimas äratuskell Eestile, kui mitte lausa Euroopale. Ta on konkreetselt, lihtsalt toonud esile selle, mis Euroopat ja ühtlasi meid ohustab. Igasugused lobjakaahtod ja remsuolevid, rääkimata väiksematest vendadest, nagu parisekrister, võivad ju ka sõna võtta, mida nad ongi teinud, aga nende lood on ühed pikad heietused, milles puudub igasugune mobiliseeriv jõud, isegi selle alge. Siin on nendes 15 punktis see jõud olemas. Nüüd on meie asi, Eesti asi, Euroopa asi, kas seda tahetakse märgata või mitte või eelistatakse edasi elada enda valmismõeldud sinisilmses maailmas, nagu näib propageerivat 15.19.\nPS: ma ei näe kuidagi, kuidas blogipidaja idealiseeriks vene ideoloogiat, nagu 15.19 talle pahaks paneb. Kahju, kui tõmmata vastuväited niisugusele demagoogilisele argumentum ad hominem pinnale. Huvitav, kuidas teistmoodi oleks blogipidaja pidanud praegust olukorda käsitlema, kui asju õigete nimedega ja otse nimetades? Kas ka läbi roosa udu sõnadega vingerdades, nagu siinsed eurokommunistid a la lobjakaahtod?\nHea lugu, hädad ilusasti reas ja veel ära kah nummerdatud.\nAga kui midagi sellist ilmub, siis kohe pisavad mõned kisama, et Putinoidid ja russofiilid.\nKas need kisajad on tõesti nii naiivsed, et aravad, et keegi lähed sõtta homobaaride ja kanepi ja muu rõveduse kaitseks. Muidugi mitte. Ja seda teab terve maailm. Spectator sõnastas ilusasti, et Euroopas pole midagi mille nimel surra.\nJätame laibad kõrvale, mina isiklikult ei annaks kooseluseaduse ja muu säärase eest mitte ainult elu vaid üleüldse midagi ära.\nTuletame meelde, millest Paet veel mõni aeg tagasi rääkis, viisavabadus Venemaaga. Poliitik suure algustähega. Sellised need meie riigimehed on, nüüd redutab Euroopas - tehtud! Eks maailm vaja aegajalt kataklüsme, et juurte juurde jälle tagasi jõutaks. Euroopa rahvad on mandunud ja selles on süüdi suur raha ja lõbujanu.\nSiiski ei saa süüdistada lääne euroopa pehmust (rohkem kui ehk arutus immigratsioonis).\nIgaühele on särk ihule lähemal. Otse loomulikult, meile on Krimm ja Ukraina õudus. Samas Euroopa otsustajad riigid prantsus, saksa, nemad ju teavad, et Venemaa poolt neile ohtu ei ole. Pigem tellimused ja hea turg.\nMäng käib üle meie peade. Kas arvate et kevadine Reinsalu esinemine NATO tegeliku omaniku ees oli Eesti diplomaatia võit? Arvake veel kord. Eesti võib ju naatos olla, kuid meist palju suuremad poola ja rumeenia on ka naatos. Ometi ei arva me, et neil sõnaõigust oleks.\nUSA ja Venemaa vastasseis. Tegemist on sama finantsperekonna tüliga. Pigem sellega, et sõjatööstust üleval hoida. Töökohad, tellimused. Afganistani avantüür lõppes, Süüria ja Liibüa Egiptus jäid vinduma. Nüüd siis loodetakse ida-euroopa peale. Näe tore uudis et Eesti ostab 113 miljoni euro eest sõjatehnikat. Väike suts, aga asi seegi. Omariiklus on väga kallis. Eriti venemaa külje all. Mida siis teha? Sõprus Venemaaga? Lubadus mitte naato vägesid tuua? Väga võimalik et sellest poleks piisanud. Venemaa oleks meid ikka kottinud kasvõi selle kodakondsuse teemaga. Ühesõnaga, häid lahendusi meil praktiliselt ei ole.\nPriidult oleks oodanud poliitilise plaani arvamust. Me võime ju väärikalt püss seljas metsas surra, kuid kuna meil on oma riik, seega nõutakse meilt rohkem. Poliitikud ja ahtolobjakad, kes peaks meile meie ellujäämisstrateegiat kavandama, seda ei tee, sest mõistust ei piisa. Kardan et ka kavalusega ei saa. Sest rahvad, kellele me ette jääme on meist tegelikult palju kavalamad ja ettenägelikumad.\nVenelastel on Juri Bashmet.\nEestlastel on heliloojad, kes enne kirjutasid oratooriume V.I. Leninist, nüüd Raoul Wallenbergist.\nPaet, viisavabadus ja eesti välispoliitika on lootusetu tsirkus. Siis oli veel mingi 50km piir kuhu lubatavat ilma viisata? Kes oleks seda piiri kontrollinud, kui ei ole esimestki piiri? Räägitakse mingist eestlaste talupojamõistusest. Hullumeelsus pigem!\nPanite tähele hiljuti oli KESKUS lehes intervjuu Paedaga. Mees ütles seal oma kreedo, et peaasi et tal isiklikult huvitav oleks!?\nEesti rahvas on välja suremas ja Paedale oli see vaid "huvitav elu"? Põlgan seda meest väga. Mäletate kuidas Paet süstis kevadsuvel nagu susla euroopa ja usa vahet organiseerides mingit vasturinnet ukraina ja krimmi asjas? Kutsus veel pooled välisministrid Narva lõunasöögile? Rahva raha põles nagu säraküünal, ometi tolku ei mingisugust. Lõpuks kui Lavrov ja Kerry kokku viitsisid saada, sai Krimmi küsimus lõpetatud. Sinnamaani aga Paet lendas Pariisi Brüsselisse New Yorki ÜRO asjapulkadega kohtuma.\nAt 17:20, Van Rümp Hui said...\nMa ei näe ka kuidagi, kuidas PP idealiseeriks vene ideoloogiat, blogipidaja fookuses on ju hoopis Euroopa ning tema järjepidev mandumine ja lödipüksistumine maailmaareenil. Õigemini suur mure selle olukorra kestmise pärast.\nAga kahtlemata on ka Ida pool nii mõndagi positiivset ja üle võtmist väärivat (elu pole kunagi nii ühene, et kõik - ka riigiti - on kas täielikult pos või neg) ja Euroopas palju negatiivset, idiootsetki, ja just viimaste väljatoomisele ning muutmisvajadusele on PP kirjutises rõhk asetatud.\nEnne kui on juba lootusetult hilja...\nVana sõjasaladus on see, et väga tähtis on hoida sõda oma kodust eemal. Venelased on selle ammu ära tabanud. Kuidas meie vaprad kaitseliitlased sõdivad Eesti eest näiteks ida või lõuna eestis teades et naine lapsed jäid koju Mustamäele Lasnamäele. Nendes piirkondades organiseerivad naashi ju kohe "omakaitsesalgad". Nemad jäävad ju tagalasse. Neid ju sõjavägi ei kutsu. Ometi on nad noored, tegutsemisvalmid, relvastatud. Helistab sõjamees koju naisele et kuidas teil seal. Telefon aga ei vasta. Nii nagu pole tsiviilkaitset, ei ole meil mõeldud sellele aspektile. Või kui on, siis andke teada.\n17:20 Euroopa mandumisel on põhjus. See on just naato ja soojad lubadused. Suured Lääne euroopa sõjalised jõud, ka britid, jäid lootma usa rusikale, väiksemad vennad veel eriti. Kui kommunismitont NSVL näol ära kadus.\nNing uuesti nad ei relvastu sest nad loodavad kavalalt, et ida-euroopa rahvad oma lihakere mängu pannes kurnavad Venemaa välja. Raud ameerika poolt ja veri ida-eurooplaste poolt. Mina sakslasena oleksin väga nõus.\nAjalugu kordub, olid balti riigid ohvritalled 1945, on nad seda ka praegu ja tulevikus. Ega mure meie pärast pane lääne-eurooplasi sporti tegema. Teevad nad seda niigi, kuid igavusest, mitte hoolest meie pärast. Seda homode hosiannat võime ju laulda, kuid kes on maailma parimad rägbis? Britid ja prantslased. Me võime ju euroopalt nuruda, et aidake. Nad võiva vastata et poisid, teil oli 23 aastat aega relvastuda. Aga teie ei julenud isegi oma Pronkssõdurit supiks keeta. Vaid viisite selle oma esimese riigi kaitsjate kalmule. Kes on siis lõpuks pehmod? Nemad või meie? Spordis ja metsas roomamises võime me ju kõvad olla, kuid omariiklus vajab vaimset kõvadust, mis on palju raskem ja keerulisem.\nMiks Priit arvas et tema seekordne lugu on mingisugune skändäl?\nKahtlustan, et probleem on silmade taha koljuluusse peidetud hallolluses. Kas kõigil, kes kõva mehe testi positiivselt täidavad, on sealsed asjad korras? Ja neil, kes testis põruvad, korrast ära? Ehk tuleks otsida kõiki neid asjaolusid, mis ajutegevust vussi keeravad? Priidu 15 punkti on hea stardipakk ajugümnastika ergutamiseks.\nEnne seda teemat kokku ei võta kui Karvajalg pole sekka öelnud.\nVäga hea sissekanne!\nLoodetavasti kainestava mõjuga ka igasuguste multikulti tolerastide ja peeseksisõpradele, kes - kui jälgida laiatarbemeediat - heljuvad siiamaani oma pedeseadusõhinas nagu mingis joovastavas fluidumis, saades reaalselt mitte halligi aru kui seitsmendajärguline on see "probleem" vahepeal muutunud maailmas, eriti veel meie regioonis.\nEhk ka nende vaimujõud peaks olema suunatud hoopis isamaa tegelike probleemide lahendamisele, mitte mingisugusele asendustegevusele.\nValusad ja kurvakstegevad arengud...\n18:00, mulle tundub, et Priit olles kogenud, kui juba elu põhiväärtuste esiletõstmise peale olid pehmoeluviisi evijad suisa hullumas, siis sellelt pinnalt võib täiesti arusaadavalt tekkida arvamus, et lödipüksid tõmbavad kiunu üles ka siis, kui neile nii armsat multikultit ja ebaadekvaatset tolentsipüüdu (ebaadekv. selles mõttes, et selline käitumine juba teisest otsast kahjustab ühiskonda tervikuna) julgeda kritiseerida.\nAt 19:31, Karvajalg Harku Vallast said...\nMehed, mis te jauarate nüüd siin, minge tehke parem trenni ja kõvasti. Kui meil on tahe oma riiki kaitsta, küll siis see õnnestub ka. Muidugi, kui sellised ahvid meie riiki valitsevad, siis on raske seda tahet kõrgel hoida.\nMina astusin ka näiteks kuu tagasi kaitseliitu, seni olin niisama oma brigaadiga metsas taktitat lihvinud. Nüüd nagu asi ametlik noh. Ehk kunagi Toits Pärnust trehvame.\nTrenni juttu kah: Pühapäeval ostsin suure resti kanamune, tulin koju viskasin särgi maha ja pigistasin kõik munad puruks. Meremehe lihast peab ka treenima, naistele meeldivad, kui mehel on tugevad käed.\nTalu munadega, nii ei teeks!\nKõik need 15 punkti on ju varem teada. Uudist ei ole. Mitmed neist punktidest on linnalegendid (venelaste duhh, kõik venkud kes saadavad panevad väljamaale putku, kus see duhh siis on?) ja muidu suurustamine, ...\nPriit küsib et mis Euroopal vastu panna, kus on euroopa hing ja narratiiv. Vastus on väikekodanlik elulaad. Hea elu ja vaba aeg. Nagu me näeme siis vahetaksid venkud selle heameelega oma duhhi vastu välja.\nSee venelaste "võitlev duhh" on alaväärsuskompleks. Kui balti riigid võeti EL-i siis terve suure duhhiga vene rahvas kiunus, et miks nemad ja mitte meie. See tegi neile hirmsasti haiget ning süvendas alaväärsustunnet.\nVideotuubist Zirinovski esinemisi olete vaadanud? See lubab Euroopa verre uputada ja kogu saal rõkkab rõõmust. Alaväärsus mis muud.\nEuroopa pedendus ja multikulti on vana hea frankfurdi filosoofide koolkonna kavalus, kui häda käes, viskavad euroopa rahvad selle üle parda.\nKui küsiks eesti inimestelt? Ka paljud spordimehed kannataks pigem multikultit ja pedendust kui vene ja eesti ühiskonnale omast teineteisele ärapanemist.\nRaske pähkli, väga raske pähkli on Pullerits seekord blogi lugejate ette heitnud. Enamusele - oh, mis enamusele - kõigile, v.a üksikud erandid, käib teema lahtimõtestamine üle jõu. Karvajalg ei ole välja ilmunud ja parem kui ei ilmu ka.\nMilles on siis asi? Oleme piiririik, on Tõnu Õnnepalu tõdenud. Oleme paljukannatanud rahvas, kes end lauluga ülal hoidnud, oleme edukas IT-riik, meil on olümpiavõitja kergejõustiku kuningalal kümnevõistluses jne.\nKõik see ei ole siiski piisav, et end täieväärtuslikuna tunda. Eduriigi mainele vaatamata on Eesti sisemiselt ebakindel, võib-öelda, et lõhestunud. Ühtepuhku lööb see ebakindlus välja ja siis tõdetakse, et seis on sitt. Ka tipp-intelligentide ja tipp-poliitikute suust.\nPulleritsu puhul on määrav see, et Nõukogude armeest ja Washingtonis eriväljaõppe läbiteinud ajakirjanikus on sisemiselt maad võtnud kahtlused. Ühelt poolt Vene sõjaväe peldik ja raketiseadeldise otsas passimise absurdsus, 1989. aasta ENSV trööbatud reaalsus. Teiselt poolt kapitalismi vaateakende sära, 500-dollarised ülikonnad ja õhtusöögid Maailmapanga presidendi Wolfowitziga. Kõik oleks nagu selge.\nAga osutub, et asjad ei olegi nii ühesed. Lääne ühiskonna vaikne, aga järjepidev pehmostumine, traditsiooniliste väärtuste lahustumine - need on protsessid, mida enamus inimesi, mass, vn k быдло, ei taju. Ainult üksikud, enesetäiendamise raskele teele asunud kindlameelsed kestvusspordialade entusiastid suudavad kõikjaleimbunud allakäiguprotsessidele vaimselt vastu hakata.\nVastupanu ei ole aga lihtne. Idas on tõusnud uus tsaar, Vladimir Putin, kelle poole on pööratud miljonite inimeste ootusrikkad pilgud Vladivastokist Haiitini. Paradoksaalsel kombel on just seal - vähemalt näiliselt - vastused mitmetele Lääne allakäiguprotsessidele.\nKuidagi peab see konflikt lahenema. Kas aga Eesti seejuures üldse alles jääb? Kuhu Eesti langeb? Mis meist saab?\nNeed on küsimused, mis vääriksid mitte vähema kaliibriga kirjaniku kui Andrus Kivirähna sulge.\nMida tähendaks piiririigi ajakirjanikule "kapist välja tulemine" (Putini suhtes). Psühholoogiliselt ülikeerukas dramaatiline situatsioon, kus põimuvad nii üksikisiku, ühe väikese rahva kui ka kogu Maailma saatused.\nKas pildil 41 olev mees on lätlane?\nPilt 7 - ohhoota! PP - ten points!\nNeiku, vana spordimees on kaitseliitlane, nagu ka nüüd Karvajalg.\nJõutrenni tehes, taktika arendamist mitte unustada.\n19:55 Anonüümne spetsialist on asja säsile pihta saanud - ta küsib: Kas aga Eesti seejuures üldse alles jääb?\nKui Vene impeerium (enne lõplikku langust nagu me väga loodame) ennast veel hetkeks sirgu ajab ja oma vanad alad tagasi vallutab (milleks tal võõrandamatu õigus) - Eesti rahva jaoks saab see olema fataalne. Maailma jaoks aga oleks see lihtsalt nö möödapääsmatu sündmus nagu Berliini müüri pulbriks lammutamine.\nKommentaaris on viide meie tipp-poliitikutele, tipp-intelligentidele. Nemad pidi ju ometi ette nägema Venemaa tugevnemist ja revanšihimu, ehk siis impeeriumi straikbäkki. Kindlasti selliseid inimesi leidus, kuid ... nende tarkus jäi kasutamata. Kui meie oma vabaduseuimas nägime vaid uut tulevikku, siis Moskva pani rebaselõksud tuleviku tarvis valmis juba 1987.\nMinu ettepanek on et uue impeeriumi peremeestele Brüsselis oleks tulnud selgeks teha meie kui piiririigi ja endise okupeeritu eriline positsioon. Ning see, et iseseisvalt Moskvaga asjatades ei saa me hakkama. Näiteks piirilepingu läbirääkimistesse oleks tulnud kaasata mõni euro tipp-poliitik. Saate ehk isegi aru miks. Meie poisikesed olid aga nii äksi täis ja lootsid omaenda jõuga Moskva satraapidega hakkama saada. Järjekordne kaotus, nagu meie diplomaatial Moskvaga suhetes on palju olnud. Kõrvalepõikena küsiks et miks meie suursaadikud Moskvas on nii lühiajalised? Moskva nätsutab nad läbi? Kui jaa, siis on selline tegevus sihilik.\nKõik see eelnev konstruktsioon on ümberlükatav faktile rõhudes, et tegelikult ei ole me Brüsselile tingimata vajalik ja huvipakkuv. 1991 olime värske pruut, kuid aeg on möödunud. Enam ei ole.\nIdapoolsele impeeriumile oleme aga jätkuvalt huvipakkuv oma geograafilise asendi tõttu. Kuri saatus.\nPilt nr 101 - David Tartust\nPilt nr 124 - Contra Urvastest\nMõlemad on koloriitsed kujud.\nKorvpalli Balti liigas peeti tänane ainus mäng Rakveres, kus kohalik Tarvas võõrustas Juventust. Tarva meeskond pidi kodusaalis vastu võtma 82:88 kaotuse.\nVõõrustajate parimana viskas Brandis Raley-Ross 28 punkti, külaliste poolt oli suurimaks korvikütiks Rashaun Broadus, kelle arvele jäi 19 silma.\nvaadake nüüd "eesti korvpalli". Ja siis räägivad õhinal kuidas läheme EM mängudes võidu järele. Ikka võidu järele.\n26 kandidaadist 12 meest on 2 või rohkem meetrit.\nPikkus ei loe (eriti on seda näha miskipärast eesti meeste juures). USA-tapja Jasikevičius oli vaid 192, aga need aastad kui vormis oli võttis pikkade eest lauda maha.\nPriit Pullerits on veel vähem, 188, aga vaata kui paljud teda kardavad.\nTšiili rahva suur poeet Pablo Neruda oli vaid 152, aga plantaatorid ja orjapidajad kartsid teda nagu tuld. Vaat oli mees! Povvarit täis!\nEga Karvajalg vist ka ülipikk ei ole. Aga vajadusel lammutab Türisalu panga siledaks.\nKarvajalg on 203. Aga tal on nii laiad õlad et seda ei pane enne tähele kui alles ligi tuleb. Väga povvarful mees.\nAt 22:08, A7K said...\n19.41 räägib õiget juttu.\nIdanaabril on kitsas käes ja aina kitsamaks kisub.\nVanemad mäletavad, millega eelmine suur vastatasseis lõppes.\nNimemüsteeriumi uskuja, tea et\nvälisminister Eestil - Meri ja Paet\n(Uuemal ajal ka Rosimannus\nhea veel, et mitte Liiva-Annus)\nPunapõseline Sven Mikser meenutab väga tüüpilisi taani prillidega noormehi. Taani pidas II maailmasõjas Saksamaa vastu 1 päeva (Poola 18 päeva). Pärast sõda pole Taani noormehed aga üldse sõjaga tegelenud. Nende seas on populaarne hoopis peeseks.\nSotsialist Mikser on aga kõrgele soomuki otsa roninud ja sõidab uhkelt nina taeva poole (reaalses situatsioonis saaks nii küll kohe valangu kerre).\nKas te Tolstoi kirjutatud "Sõda ja rahu" olete lugenud. (Noored mehed vist pole sellest isegi kuulnud; kahju). Kes on lugenud, see küllap mäletab, kuidas Kutuzov tegi Napoleoni prantslastele une pealt lahinguväljal ära.\nAt 10:10, Karl Joakim Tillenbäk said...\nOli jah, kunagi vene ajal kohustuslik kirjandus.\nNapoleoni armees oli rahvusi kogu Euroopast. Enim oli vististi itaallasi. Seejärel horvaate ja ungarlasi. Prantslased ju nadid sõdurid. Vana kaval korsiklane teadis seda ning ei usaldanud.\nPriit, ära lase oma tähel kustuda. Viimane kõva lugu ei õnnestunud kahjuks. Aga hoia napooleon kõva! Austerlitzi all kohtume, raisk. Ning peded hoidku oma nahk!\n""....Kui küsiks eesti inimestelt? Ka paljud spordimehed kannataks pigem multikultit ja pedendust kui vene ja eesti ühiskonnale omast teineteisele ärapanemist.....""\nSelle küsimusele andis keegi tark juba 90date alguses vastuse. Et siis mis eestlaste-venelaste tüliga teha. Tuleb tuua siia 10 000 neegrit ja poleks enam mingeid rahvusvahelisi konflikte.\nMa ise käin pidevalt Euroopas ning iga kord lennukist tulles jalutan üle öise Lasnamäe koju. Multikultuurset Euroopat nähes tunduvad Lasnamäe pätid nii nunnud ja armsad, et anna või põselemusi Euroopa parimate traditsioonide kohaselt.\nEga kui meedia ei räägi, ei tähenda et probleemi pole. Multikulti ja homotüranniaga võrreldes peab siinne Vene kogukond ennast ikka väga enasti üleval. Meil on 22 aasta jooksul olnud netisõimu, üks pisuke märul, mida Euroopas juhtub vaat et iga päev.\nNoh, Suurbritannias on sõduritel väljaspool väeosa vormi kandmine keelatud, et pead maha ei löödaks ning tänane Daily Mail pajatab meile, et ka politseil keelati tööle minnes-tulles vormi kanda.\nKrt nad ei suuda omaenda kodumaal iseenda turvalisust tagada ning meie loodame, et säherdused löövad Vene Karu tagasi.\nWana Hans 7 minutit tagasi\nPostimeest ei tunne enam ära. Tuim ja jõhker kustutamine käib. Selge signaal lugejaile: "kui on must (loe, ideoloogiliselt teist värvi), - näita ust!".\nMida arvab härra vanemtoimetaja asjast?\nAga Priit, millises ühiskonnas sa tahaksid elada, kas Euroopas või Venemaal? Kus sa tahaksid, et sinu lapsed ja lapselapsed elaksid?\n...mida loeb siin minu tahtmine, kui need, kes Eestit tüürivad ja juhivad, muudavad Eesti selliseks, et Eesti võib allakäinud hoiakute ja mentaliteedi tõttu libiseda sinna, kuhu ma ei taha.\n"""...Aga Priit, millises ühiskonnas sa tahaksid elada, kas Euroopas või Venemaal? Kus sa tahaksid, et sinu lapsed ja lapselapsed elaksid?..."""\nOi, tere hommikust, seltsimees kommunist. kas siis rohkem valikuid polegi????\nEuroopa väljub muide ise Euroopast nii et Sinu Euroopast pole 10 aasta pärast pussuhaisugi järel.\nMina tahaks eladaq Lääne tsivilisatsioonis, mis baseerub rahvuslusel ja kristlusel, kus pole vähemusi ja erinevusi, kus pederastia on erinevate meetmetega kontrolli all, kus valge inimene võiks oma normaalsuse ja tsiviliseerituse üle uhke olla ja kus rassismist homofoobiast ja muust säärasest rikastataks erinevusega ära, et siis lennuki peale ning kas moslemitele või neegritele või mõlemale.\nMillist erinevust Sina sooviksid...Kas Sa soovid elada ntx Araabiamaades või siis äkki eelistad Jamaicat, ilm on ilus, narkots legaalne. Euroopas varsti enam Sulle kohta pole ning Venemaa Sulle ei meeldi nagu ma aru sain,ning ilmselt ei meeldiks Sina neile ka.\nKas kümpi-Erki tahab saada EOK juhtoinaks? (eilne sõnavõtt AK-s)\nOi on hea lugemine..\nTeeb meele alati röömsaks..\nsee ei lähe küll teemasse, aga täna on siis ühe mugavusspordialategija ja kunagi selle vöimsa nsvliidu eest võistelnu Enn Selliku 60-s sünnipäev.\nRatta- ja suusaspordiga võrreldes on jooksmine muidugi apsoluutne mugavusala, aga mäletame ja õnnitleme ikkagi!\nÕnnitlused! (Mida varjutab siiski teadmine, et Enn Selliku, aga ka mõne teise meie jooksu suurkuju kaanepildiga raamatut ei ole meie kultuur suutnud tekitada.)\nNimeta siis mõni jooksu suurkuju Selliku kõrval?\nIlma Kaunata ei ole ükski Eesti jooksu ajaloo käsitlus täielik.\nKaun, Karvajalg, Pärtel, Pullerits - nende meestega läheks kasvõi paljakäsi austerlitzi alla. Tulgu mis tuleb aga langeme nagu kangelased. Ei ole suuremat kui väärikas surm!\nJah, 13:34, ma olen vist ainuke, kes seda suuremas plaanis märkas ja tähistas. Kirjutasin tartu Postimehesse Selliku 60. sünnipäeva puhul isegi väikse juubeliloo:\nEnn Sellik 60!\nEnn Sellik on kõva mees!\n(Muide, tähelepanelikul vaatlusel võib märgata teatud sarnasust Selliku ja loo autori vahel.)\nAinult selle viimase, Marko Alberti tsitaadi asemele oleks võinud otsida mõne tõelise tänapäeva jooksumehe. Lambi Allar või Priit Aus näiteks.\nTriatlonimehed panevad vahepeal konna, see pole ikka päris õige sport. )\nKas punast passi cccp kirjadega läheb veeel tarvis? Omalajal ei visanud ära.\nKuhu Otepää MK etapi pikad distantsid kadusid?\nLume- ja rahapuudusesse vää?\nAt 17:48, A7K said...\nTere Priit, kirjutate oma blogiloos: "Kelle taha koondub Euroopa, kui olukord peaks teravaks ja kriitiliseks muutuma? Nende nimetute-näotute Brüsseli junckerite ja vanrompuyde ja ashtonite taha? Või Eestis – kas Ilvese ja Rõivase taha?"\nMis jääb teie meelest Ilvesel ja Rõivasel puudu, et nende taha ei taha eestlased koonduda?\nTartu Postimehes on Priidu artikkel Enn Sellikust.\nMillest aga kirjutab "suur" Postimees?\nTõsiseltvõetavusest loomulikult. Ning paljudest muudest asjadest. Täiskasvanud mees ei tee kõike mida massiline noortekultuur ette paneb - tvitterdamine, pusside ülestõus, mingi noortereiv Lätis, jääämbriga ülevalamine, jms. meediaklouniks olemine. Massikultuuris osalemine ei tee sind veel "popiks ja noortepäraseks". Riigi juhile ja mingil määral vaimsele liidrile on teised rollid. Eriti kui arvestada et oleme piiririik, ning naabriks pole mitte mõnusad Belgia ja St.Vincent.\nKainenemine võib tulla külma dušina kasvõi näiteks uue Pronksiöö kujul. Rivipolitseinikud saavad kehalisi vigastusi, meie juhid aga esinevad tv-s kulm kortsus mingi mää-mää jutuga. A la lisa demokraatiat ja lisa miljoneid integratsioonile.\nUsaldaks ikka veel Laaneotsa, kuigi temagi on ennast REF-ile maha müünud ja ajab hoaxi suust välja. Usaldaks Sinimägede osalist Trivimi Vellistet, mitte kunagi aga igavesi "kokkuleppesilujaid" Paeti ja Mihkelsoni. Mis juht oleks kriisi korral Paet?\nOli see Meri mis ta oli aga sooja sõbra pidi leidma Saksast. Kas oskate nimetada mõnda olulist lääne poliitikut, kes oleks väga hea tuttav Paeda või Ilvesega? Barrooso ja Ashton? van Rompuy? Saate isegi aru kui naeruväärne. Ilves on semminud viimasel ajal Poolaga, ning õigesti teeb, kuid kas poolakad usaldavad Ilvest?\nAnsip oli vähemalt oma hundi pilgu ja kommu minevikuga lääne liidritele mingigi autoriteet. Broiler Rõivas on aga nende silmis puhas mtv põlvkonna beebi. Sellisega ei viitsi isegi selfit teha.\nPoolakad ei ole rahul oma praeguste piiridega. Putin ütleb, okei, valige, milliseid piire tahate. 1832, 1870 või 1913. a piire. Neid võib Putin poolakatele pakkuda.\nAt 19:55, Jürto said...\nPeep Pahv, mis teil toimub seal?!\nRaske uskuda, et need on üksikjuhtumid, pigem tegu süsteemse ja läbimõeldud tegevusega. Kes vastutab ja tagasi astub?\nEesti Korvpalliliit: pooled võetud dopinguproovid olid positiivsed.\nPraegu tuli informatsioon, ma ei tea, kas see leiab kinnitust või mitte, et riigiduuma saadikutele korraldatakse õppusi, kus nad peavad kella kahe ajal öösel pommivarjendisse jõudma. Me mõistame, et oleme sõjaseisukorras. Sõjapartei Washingtonis, mida juhib, ma pakun, mitte Obama, vaid Joe Biden, on võtnud Obama loal kursi riigipöördele Venemaal,“ ütles Markov."\nPole ju tegelikult tähtis, kas tal (Markovil) on õigus või mitte. Nii venelased, juudid, ameeriklased, sakslased ja kõik teisedki rahvused ohverdaksid koheselt need väikesed balti rahvad ...omaenda maa huvides.\nKas me saame seda süüks panna? Ei. Kui oleksime suurrahvus, teeksime vist samuti.\nKuid oleme väikerahvas, seega peaksime olema paindlikum, kavalam... mida iganes, et ikka alles jääda rahvusena...või ma eksin?\nAitäh meestele, kes vastasid A7K küsimusile Ilve ja Rõiva kohta.\nNii edasi minna ei saa, nagu seni. Vaja on kursimuutust. Seda tuleb hakata tasapisi ette valmistama. Homme kohtun USA teatud teenistuse esindajaga. Pidin kohtuma Postimehe Tartu toimetuse lukustatavas kaminasaalis, kuid seal I would have blown my cover, sest uurisin välja, et samal ajal on seal plaanis PMi bosside salakohtumine. Pidin leidma avalikus kohas uue koha. Hoidke faking kausikujulises kalurikülas (K. Rakke) silmad lahti alates kl neli ruudus-t.\nMis on uudist meie "lemmikmeeskonnas" Astanas? Teoreetiliselt peaks infokanaleid sinnapoole olema, ning ehk oleks ka infot mida päris "top secret" labeliga klassifitseerima ei pea?\nVarem nii jutukas Rein, kas kogenumad seltsimehed on uudiste jagamise ära keelanud?\nKui see Ferrari uudis tuli, ... väga tõenäoline et Vino saab eluaegse banni, ning Astana litsentsi kah ei saa.\n«Mul pole asjade seisust pädevat ülevaadet, seega ei oska ma esitatud väiteid ka piisava täpsusega kommenteerida. Teen praegu rahulikult trenni ja valmistun eesootavaks hooajaks,» sõnas Taaramäe.\n22:46, mõtle nüüd natuke uuesti.\nKuidas saakski Taaramäe teada konkureerivas meeskonnas toimunud asju, mis leidsid aset aastaid enne tema liitumist, pealegi asjades, millest Vino ei räägi väljaspool siseringi isegi mitte oma naisele.\nAga Kanks ja Jass, vaat need mehed võiks küll olla üht-teist märganud, kasvõi läbi hägu-häguse uduloori, aga midagi arvatavalt siiski... :)\nJÜRI HEINLA JA MEHIS SIHVARTI FANTASTILINE REIS\nPostimees kirjutab (mitte ulme leheküljel), et elektroonilist Riigi Teatajat väljaandva asutuse ametnikud talitusejuhataja Jüri Heinla ja direktor Mehis Sihvart uurivad koostöös tarkvaragigandi Microsoftiga võimalusi Riigi Teataja aga ka teiste riigi andmebaaside välismaale kolimiseks. Juhul kui selline vajadus peaks tekkima.\nRiigi Teatajas hoitakse Eesti põhiseadust aga ka kõiki teisi Eesti seadusi.\nUuritakse mitmesuguseid tehnilisi lahendusi ja otsitakse kohta, kus Eesti seadused ja muud andmed oleksid kõige kindlamalt kaitstud. Üks võimalus ilmselt on jagada seadused üle maailma Microsoft või muudesse serveritesse laiali. Või siis teha võimalikult palju koopiaid ja salvestada need erinevatesse kaugetesse maadesse.\nKui peaks mingil põhjusel juhtuma, et Eesti pinnal Eesti seaduste hoidmine ei peaks enam olema võimalik, siis Eesti seadus - kui sellest on välismaale varukoopiad tehtud - kehtiks ikkagi. Eesti territooriumi (ajutine) kaotus ei oleks häving, lõpp.\nKas Eesti seadus oleks kindlalt kaitstud näiteks Marsil või Kuul? Seda artikkel ei ütle. Arusaadavalt ei saagi selliste analüüside üksikasjust ajakirjanduses täiel määral rääkida.\nDelfi samal ajal intervjueerib Venemaa hästiinformeeritud tegelast, kelle sõnul "riigiduuma saadikutele korraldatakse õppusi, kus nad peavad kella kahe ajal öösel pommivarjendisse jõudma."\nKui nüüd peavoolumeediast sellised uudised tulevad, et Riigiduuma treenib pommivarjendisse minekut ja Eesti riigiametnikud Eesti põhiseaduse ja kõigi muude seaduste mälupulkadel välismaale viimist, kas see ei tee ärevaks? Isegi - kas see ei ole õõvastav?\nKas meil ei tuleks mõelda pigem vastu hakkamisele? Eesti seadus kas kehtib Eesti pinnal - või ei kehti üldse? Ainult seni, kuni suudame siin pinnal vastu panna, saame rääkida Eesti õigusest üldse mingis reaalses mõttes. Kui me just ei taha kolida oma riigiga fantaasia ja ulme maailma.\nKas Eesti õigus oleks kindlalt kaitstud Marsil või Kuul? Venemaal on riiklik programm Kuu koloniseerimiseks lähema paarikümne aasta jooksul.\n23:37 väga asjalik jutt.\nOleme oma e-eluga ikka täiesti lolliks läinud. Paneme oma seadused, raha, riigi ja lipu välismaa pilve. Aga inimesed? aga eks nemadki ole välismaa pilves juba. Laulupeo saab ka e-pilves ära peetud. Milleks siis need tankid ja raketid osteti? Kogemata?\nJah, mis kuradi vahet on sellest mulle ja teile, kui Eesti seadused on kuskil kuradi kohas pilves, aga Eestis de facto kehtib vene võim? Elama peab ikka siin kehtima pandud vene seaduste järgi. Rsk, selle asemel, et tegelda tegeliku riigikaitse tugevdamisega, kulutatakse aur mingitele arvutimängudele, nagu see tanke peataks ja Eestit reaalselt vabana hoiaks. Lasteaed, ma ütlen.\nKa meie mehed päästetud.\nUCI halastas: Astana sai järgmiseks aastaks World touri litsentsi.\nVahet pole kas Austerlitzi, Leipzigi või Keila all, lahingu anname kõva. See on ainuke strateegia ellu jäämiseks. Karvajalg oma eliitleegioniga läheb otse, meie kui lõuna ja lääne-eesti poolkõvad vennad toetame külgedelt.\nPriit sinu 08:48 komm on väga viis. Rohkem sellist konkreetset juttu. Mida oled sina teinud Eesti kaitse kindlustamiseks, eks? Ja kõike sinna peale.\nPaari blogipostituse taguse võlana õiendaks ühe asja sirgeks. Sai kirutud terviserajad.ee kasutuskõlbmatust.\nPiisab kui avalehel klõpsata ülemises reas "Lumerajad" ning avaneb lehekülg, mille puudumist kirutud saigi ning mis tegelikult ärapeidetuna olemas oli.\nPanin kohe "lemmikute" alla ning enam ei pea mingeid naljaplikasid ega reklaamiribasid vahtima!\nSäh! Suusasõpradele oluline kindlasti.\nSada kommi pole kaugel\nErakordseid tüüpe on olemas kuid sellised 3-5-7 kordsed võitjad on kindlasti kõik dopingusööjad.\nPriit, Tähtvere ovaali vist idapoolses otsas oli see kõrgendik, talviti laste kelgumärgi (seesama, kus mõni aasta tagasi tuntud intsident signor Petronega juhtus).\nSee on õige koht. Võta kepp ja suusad ning sea need kolmnurkselt kokku. See on sinu kaitseaed. Teine kepp võta kätte.\nJälgi hoolikalt ka Emajõe teist kallast. Nad võivad tulla ka teiselt poolt jõge.\nKui ringil on teisi mehi, siis pea nad kinni. Koos saate moodustada pikema kaitsetara.\nPeamine on tahe vastu panna. Ka siis, kui Tallinnast Läände evakuatsioon juba käib.\nKas see Paula Radcliffe ka dopsi sõi? Jooksis paaril aastal kõik oma maratonid 2:15 - 2:19\nTäna ei saa mustad tüdrukud mitte alla 2:20\nKas kevadel läheb siis uue hooga tsiklismiks lahti kui meie mehed ikka sõita saavad? Ma ei kuule vaimustunud kilkeid. Magama läksite vä?\nAt 22:53, Ugri äss said...\nTrennis olime loomulikult, 21:33. Ja vaevalt et me nüüd magasime, praegu käib kibe töö ja vaimu teritamine.\nAeglane, sekka paar teravat, siis aeglane-aeglane, jälle sekka paar teravat. Sellised harjutused.\nKuuris pärast trahh-trahh-trahh kangiga kiiret peale. Siis saun, toop õlut lihashoolduseks, uni nagu lapsel.\nVenelaste rahvusluse otsingutes ja suurriigi ihaluses iseenesest pole midagi halba aga ei üht ega teist EI SAA üles ehitada mingile kuradi eelmise sajandi kahekümnendate-kolmekümnendate vanglakultuurile, millel püsis N Liit ja millel ikka veel püsib praegune venemaa.\nTsaari-venemaal oli olemas intelligents ja aristokraatia. Mis on Putini venemaal? Kes on vene eliit praegu? Oligarhid, kagebiidid ja muidu ambaalid vor v zakone mentaliteediga. Suur osa viimase saja aasta parimast genofondist on kas jalga lasknud või puhkab siberi mullas.\n20:30, alahindate meest, kes on läbinud raketiväelase väljaõppe ja käis kohtumas suurriigi teenistuse esindajaga.\nLoid, väga loid arutelu, pole meist fundamentaliste ega isegi jobbikuid. Oleme treenimise maailmameistrid, ja see on kõige tähtsam.\n00:12, otsin ja otsin, aga ei näe sinu sõnades kuskil seda teravust. Vastupidi, kisub selliseks memme põlle ees halavaks kõneviisiks kätte.\nEt siis, mis on sinu Suur Narratiiv?\nSeni on kostnud ainult pehmet, et mitte öelda pehmot, mokaplaginat...\n23:57 on viimaks ometi üks avarama mõtlemisega mees siin joobikute, karvajalgade ja muu bõõdlo hulgas.\nVäga õiged mõtted. Mitte punapõselised kaitseministrid ega tüsedad brigaadikindralid kusagil Euroopa väikeriikides ega ka mitte ameeriklaste lennukikandjad ja tõrjeraketid ole need tegurid, mis praeguse Venemaa valitseja PUTINi ambitsioone piiravad. Venelaste tahtelis-moraalsete, intellektuaalsete ja füüsiliste võimete - need asjad on kõik üksteisega seotud - allakäik on olnud pidev ja kohutav. Joodik ja riigi laialilammutaja Jeltsin - kellele õigusega on püstitatud ausambaid Ida-Euroopa riikides.\nÕnneks - siis Venemaa õnneks - on PUTINil ettekujutus, kuidas impeeriume üles ehitatakse. Rooma impeerium, Portugali impeerium (esimene globaalne impeerium), Hispaania, Hollandi, Inglise, Prantsuse, Jaapani impeerium. Viimane küll suurte mööndustega. Hitleril ebaõnnestus.\nToimivad impeeriumid on alati "karjääriliftid" äärealade andekatele, noortele, edasipüüdlikele inimestele. Bagration ei oleks Armeenia vürstiriigikeses kunagi saanud Euroopa saatust mõjutanud feldmarssaliks. Mannerheim ega Laidoner poleks tsaariarmee kogemuseta olnud need, kes nad olid. Vene impeeriumita oleks marssal Šoigu vaid altai lambakasvataja. Minevikust leiame läti punased kütid ja lätlase Pelše, Impeeriumi tähtsuselt 5-6. mees. Eks olnud seal ka eestlasi nagu Kork jt, kes Impeeriumi "punases faasis" karjääri tegid. Rahvastiku kvaliteeti saab Putin reaalselt tõsta vaid erinevaid rahvaid (nende rahvaste energilisemaid ja talendikamaid osi) "Russkij Mir"-i vihmavarju alla tõmmates ja neid integreerides. Seda on ka praegu näha. Osseedid, tšetšeenid jt väikesed rahvad mängivad Venemaal mitmetes sfäärides olulist rolli.\nImperiaalne mõtlemine muidugi jääb maavillasele eestlasele väga-väga kaugeks.\nPullerist, ka üks võimekas, auahne, suurepärase sulega, energiline mees, Tartu üks elegantsemalt riietuvaid mehi - kohtumas oma handler-ga. Väidetavalt. Igaüks väidab. Aga see pole see. Tartu on väga väike, provintsiaalne linnake.\n21. sajand saab olema impeeriumite aeg. Avaramat pilku ja maailma asjadest arusaamist omamata jääme muutuste ja vastuolude pillutada rahvakilluks.\nOlukord on küll hull, aga mitte lootusetu, Pulleritsu kõva mehe testis teeks näiteks Alexander Stubb ja Taavi Rõivas Putinile pika puuga ära.\nPäris asjalikku aruteleu veavad mõned öised kirjutajad. Eks ta ole, ilma Suurde Vene Impeeriumisse kuulumata oleksid Saaremaa mõisnike pojad Bellinghausen ja Krusenstsern jäänud ajaloole tundmatuks. Täna on aga Suured Vene Meresõitjad ja Maadeavastajad.\nTäiesti asjata laulis Eesti rahvas end vabaks. Priit P on täna provintsilehe vanemtoimetaja, teistsuguse poliitilise arengu korral aga Moskva Rahvusvaheliste Suhete Intsituudi Ajakirjandusfakulteedi Dekaan. Karvajalg oleks Harku külanõukogu asemel istunud suurriigi Relvajõudude Peastaabi Strateegiliste Toimingute Direktori toolil. Lampassidega pükstes ja kulla- ja teemanditükkidega läbiõmmeldud pagunitega pintsak üll. Me kõik näeme vaimusilmas kuidas tassi teed keedab talle väääga pikkade jalgadega noor naisterahvas kelle reied ei puutu kokku kui ainult põlvede kohal siivsalt kanapeel istudes.\nAt 09:27, A7K said...\n07:25-le - kõik kõva mehe testid ja muud geniaalsed mõttevälgatused näitavad üheselt ära põhimõtte: "Vastupidav võib olla, aga tugev peab olema."\nOlümpial esinemine tunnistati "veidike" ebaõnnestunuks. Kesse seal eestlastest parima koha saigi, kas oli Smith või Robinson? Kodanike tõnisete, selide ja co juhtimisel tehakse titaanliku tööd viimaks eesti sporti üha lähemale ideaalile ehk Nauru ja Mosambiigi spordisüsteemile. Mis selles siis halba on, küsite. Midagi. Aga kui keski miski eest ei vastuta, siis pole ka Pulleritsu kombel mõtet teemasid püstitada, nagunii on see mõtetu õhuvõngutamine. Eile tehtud jahimehesuuskadega 15 km. kaks karu ja neli hunti,. kes teele ette jäid said korraliku koslepi.\nVenelaste tahtelis-moraalsete, intellektuaalsete ja füüsiliste võimete - need asjad on kõik üksteisega seotud - allakäik on olnud pidev ja kohutav.\nVaidleks vastu. Šotsis said vene suustajad viimasel päeval 50km suusatamises 1.,2. ja 4.koha. Kus siin allakäik? Hoki oli katastroof, kuid tegu pigem taktikalise veaga. Moraalselt pehmeid NHL-i tähtesid poleks pidanud meeskonda kaasama. Need viisid meeskonnahinge alla.\nAnonüümne 10:00 ütles ...\n#Vaidleks vastu. Šotsis said vene suustajad viimasel päeval 50km suusatamises 1.,2. ja 4.koha.#\nKas gaasidopingu kasutamine näitab tõesti venelaste tahtelis-moraalsete, intellektuaalsete ja füüsiliste võimete üleolekut "manduvast läänest"? Kas me peaks Teie ja isand Pulleritsu arvates tõesti võtma eeskujuks režiimi, mis oma küsitava väärtusega eesmärkide saavutamise nimel vahendeid ei vali?\nNoh aga näitabki. Lääne poisid oleks ise heameelega võitnud. Oma viga et uut dopingut ei osanud välja nuputada. Venelased aga nuputasid.\nKui teised vennad kõik dopsi panevad ja Nibali puhta mehena neid võidab nagu oleksid teised puha amatöörid? Kuidas see võimalik on? Oletame et Nibali lihtsalt on nii võimas talent. Mis on ta teised sportlikud tulemused? Jooksus neid vast pole, sest ratturid ei jookse, kuid füsioloogilised parameetrid? VO max, hemoglobiin, kopsumaht jms. mõõdetavad asjad? Need peaks tal paremad olema kui Dählil?\nKellest saab "märter" Neiku mantlipärija ja millal?\nSada kommi silmas, aga kus on vastus pealkirjas esitatud küsimusele? Seda ju ei ole.\nVene impeeriumisse me kuuluda ei taha, selge see. Aga EL-i või maailma impeeriumisse? Elama hakkame sõbralikult koos moslemite ja neegritega kõrvuti? Keel on juba täna uue impeeriumi keel ja lapsed Cathyd Kennethid Richardid Edwardid Stevenid? Muide see imelik lootus, et mustade importimine muutvat eestlased ja venelased omavahel suureks sõbraks, see ei päde. Miks peaksid venelased meid hakkama päästma? Nad kimavad edasi läände või tagasi Venemaale. Neil on väljapääs olemas. Eestlastest pensionärid saavad tänavatel uute "eestlaste" poolt terroriseeritud.\nValimised tulekul, iga hääl on rahvasaadikule oluline.\nPullerits, tuleb ilma sadulata MTB-ga sõita, mitte olla lödipüks.\nNii kõvad mehed, nagu Pullerits, sõidavad MTB-d sadulata ja lahtise amordiga.\nSeltskonnalõvil ja endise sprindiässal Roman Kohtovil (Kohtoffil), keda muuhulgas siin blogis samas artiklis märksõnadega "doping" ja "Ilja Nikolajev" on nimetatud, jääb pidutsemisest palju aega üle. Sisustab seda kirjutamisega. Baltija veebis ja oma blogis.\nEesti ühiskod, see mis siin toimub, olevat vähkkasvaja. Ja varsti tulevat suur sõda.\nOmamoodi loogiline. Vähkkasvaja efektiivseimad ravimeetodi on kiiritusravi ja kirurgiline ravi.\nKui 18. sajandil oleks Eesti olnud iseseisev (siis mitte Vene impeeriumi lahutamatu osa), siis Fabian Gottlieb Benjamin von Bellingshausen oleks oma Pilguse mõisas vaikselt kasvatanud ube. Antarktika oleks jäänud avastamata.\nSamuti Tuamotu saared.\nFerdinand von Wrangel oleks vaikselt libistanud maaõlut ja sõimelnud talupoegadega Roela mõisas. Hiljem oleks end täiesti põhja joonud.\nWrangeli saar oleks jäänud avastamata.\nAdam Johann von Krusenstern oleks elanud Kiltsi mõisas, kohalikud talupojad oleksid pidanud teda Lõunamere ja ümber maailma reisimise juttude tõttu nupust nikastunuks.\nEduard Gustav von Toll oleks elanud Kukruse mõisas ja kord aastas reisinud Revalisse. Kotelnõi saar Uus-Siberi saarestikus puuduks kaardilt.\nKrahv Friedrich Benjamin von Lütke Avanduse mõisast. Kamtšatka rannik oleks kaardistamata.\nBlogikrahv Priit Pullerits Supilinnast. Utah-Moab oleks blogilugejate jaoks tume maa.\nPoleks oodanud, et Dr Holdenil ka sellised harrastused.\nFoto: Holdeni blogist\nHoldeni outfit meenutab imperaator Aleksandr III poolt armastatud Leibgarde sapööripataljoni vormi, kuid on medalite poolest täiesti lage. Petlik mulje, nagu mehel polekski teeneid.\nAivar on meie lootus.\nEestlane hetkel Eurosport2 lives vutti tagumas - see on tase!\nTaset ei ole ollagi. Isegi nišialadel ei ole eesti mansadest asja. Saalihokis Eesti Läti 1:6 , aga enne matši käis küll kõvatamine\nPostimehes ilmunud, ent loetav ka otse blogist:\nJa natuke poeesiat:\nAivar oli parim (meie omadest).\nMeie pikamaa-poisid võiksid keskenduda Estoloppetile(tuleks vaid lund).\nAga homme on ka päev ...\nKuskil oli uudis, et meie naisi enam sel hooajal MK starti ei lasta, aga võta näpust... Tubli osavõtt.\nMuide, Priit, teine maailmasõda kirjutatakse juba ammu väikese algustähega.\nAga Twitteri-Pullerits meeldib mulle siiski rohkem.\nKunnuse plaan ei ole teostatav. Eesti on liiga väike ja inimmaterjal suhteliselt kehv.\nKunnus ongi näide inimestest, kes impeeriumis teeksid karjääri - või vähemalt leiaksid oma mitte eriti suurtele, kuid siiski tavapäraseid ületavatele võimetele ning tugevasti üle keskmise ambitsioonidele suhteliselt hea rakenduse. Eesti suguses peamiselt rahale orienteeritud väikeriigis, absoluutselt ilma mingi maailma-eesmärgita, välisilma ees vaid punkte teenida püüdva ühiskonna tingimustes aga viskleb erinevate eluvaldkondade vahel, saavutamata tõelist edu mitte üheski neist.\nVõib väita, et Kunnuses, nagu Pulleritsuski, on peidus latentne puutinlane. On see hea või halb, on raske öelda. Kuid nii see on.\nAt 01:32, CasadeEspañaenManitoba said...\nPullerits ei ole vist kunagi söandanud MTB-l ilma sadulata sõita, kahju! MTB toru hirm on tema nõrk koht, kahju!\nTuleks, jah, ära proovida. Mõjub stimuleerivalt. Hakkab veel meeldima.\nAt 15:14, A7K said...\nÜlimagedad kommentaarid 02:12 ja 13:56. Võibolla peaksite ise seda tegema, mida blogipidajale soovitate.\nLatentses puutinluses pole midagi halba. Aga ärge hakake seda Kunnust siin haipima. See ei ole meie blogi mees\nMis nad siis tulevad meie õue peale inimesi võrdlema!\nSiin PP suusablogis on kõik mehed latentsed puutinlased. Kes vähegi mehed tahavad olla. Isegi kadunud Kaidi oli latentne puutinlane, sest ta imetles meiesuguseid hakkajaid poisse.\nHuvitav kas meie bloogis siin äraandjaid kah on? Nagu see Puusepp?\nKättemaks saab kuri olema\nKättemaksu vitsad on magusad\naga sellegipoolest mul on tunne et Priit peaks kommentaariumis suurema puhastustöö ette võtma. Tekkinud on jäle delfi-efekt - vanad filligraansed kommentaatorid on kadunud ja asemele tulnud ühepäevaliblikatest kintsukaapijad ja petturid. Me oleme väärt paremat!\nBlogi lugejad on väärt parimat. Kintsukaapijaid ja eneseupitajaid, joobareid ja joobikuid jagub. Enamus neist ei jõua sõnadest kaugemale.\nVot see on mees! 1350 € heategevuseks (lastele spordilaagri toetuseks).\nPriit, aeg on uus lugu lagedale tuua!!!\nMehed! Kas on teis moraalset selgroogu või olete tühipaljad musklid (ilma sisemise väärikuseta)? Nagu seda on UCI, rahv. jalgrattaorganisatsioon, kes, Bernard Hinaulti hinnangul oleks pidanud Astanale bänni panema, kuid lasi endal suu rahaga kinni toppida ja tegeleb silmakirjateenerlusega. Kaua me tegeleme endale valetamisega, küsib siinkohal Eesti amatöörsportlane Endel.\nKuniks meie poisid Astanas elavad võib vabalt pool silma kinni pigistada. Üldse ei tasu liiga palju möliseda. Las poisid sõidavad ja harjutavad. Ei see neil tükki küljest võta\nEndel Puusepp või?\nMa saadaks nahhuj selle Astana, see firma on jube ette meie poisse mõnitanud. Väärikus juba maha müüdud. Ilma väärikuseta mäest üles ei jaksa minna.\nVäike lugemissoovitus sulle Priit, Mart Poomi elulugu. Sobib ka jalgpallivõõrale inimesele ning hea näide, kuidas raske tööga võib kõike saavutada. Kahtlemata saavutanuks Poom edu mistahes elualal, mida ta ette võtnuks.\n1) Poom is so boring.\n2) Juba see, et elutegevuseks valitud futboll näitab, et inimene ei ole edukas.\nSamas, aastaid on mehel veel ees. Kõik on võimalik.\n18:13, küsite, kas blogi luehate hulgas on äraandjaid.\nKui blogi lugejate hulgas on luurega või vastuluurega tegelevate organisatsioonide (nagu CIA, MI6, MI5, BND, FSB, Vnežnjaja Razvedka GRU jne) palgal olevaid töötajaid, siis ei ole välistatud, et nende seas on ka äraandjaid.\nMida luure/vastuluurega tegelevad isikud Pulleritsu blogist leiavad, mis neid siia tõmbab, seda ehk kommenteerib blogiomanik.\nMa ütleks ka et Poom on boring. Kui ta nii super hüber mees on, siis miks Pohlak teda koondise treeneriks ei pannud, vaid mingi rootsi poisikese, kes ei tea eesti jalkast ja olukorrast ööd ega mütsi? Kui Poom nii kange mees nagu räägitakse, siis oleks ta ju autoriteetsem pallurite hulgas kui nii mõnigi nimekas väljamaa treener?\nKui Poom nii kõva mees, siis miks me ei näe teda rootslase kõrval seismas ja kaasa aitamas, kui too ilmselgeid taktikalisi vigu teeb mängijate valikus ja paigutuses? Kui Poom nii kõva mees, siis miks ikka veel seisab väravas oma aja ületanud Pareiko, ning noored kasvavad vahid istuvad pingil?\nAt 15:37, Pouillet Jean954 said...\nTere, proua ja sir\nMa olen finantsekspertide üksus, kes suudaksid teile laenu maksta alates 2000 € 25 000 000 € -ni 2% aastas kõigile, kes saavad tagasi maksta, ja tingimustega, mis muudavad teie elu lihtsamaks. Siin on need valdkonnad, kus ma saan teid aidata:\nSa oled kinni, keelatud pangandus ja teil pole pankade eelist, või kui parem on teil projekt ja vajate rahastamist, halb krediiti või raha vaja maksta arveid, investeerimisfondid ettevõtetes. Nii et kui teil on vaja raha laenu, ärge kartke minuga ühendust võtta, et saada mulle rohkem teavet väga soodsate tingimuste kohta. Keegi pole tõsist hoidumist hääletamisest. Tänan teid, et võttis mind e-posti teel: jean954pouillett@gmail.com või minu number WhatsApp +504 3336-6357\nAt 16:10, Pouillet Jean954 said...