87 tulemust otsingule Henri Kõiv\n...Henri Kõiv. Foto: Heikki Leis Jah, me oleme elanud juba ligi kaks aastat täiesti uue...\nPoliitikat tehakse ka laboris ja kitliga. Intervjuu Aro Velmetiga\nMis lisandväärtust toodab ühiskonnale ajaloolane? Kus lõpeb teadlase vastutus? Kuidas leida kliimavõitluses uusi liitlasi? Teadusajaloolane annab aru.\n...Henri Kõivu intervjuu Andero Uusbergiga („Doktorikraad ei taga immuunsust vandenõuteooriate vastu”) vandenõudele pühendatud oktoobrinumbrist ning...\n...Henri Kõiv. Foto: Heikki Leis Sel nädalal tuli teade, et Poola hakkab Valgevene piirile ehitama...\nJuhtkiri: Päike tõusis, tõuseb ja jääb tõusma idast\n...Henri Kõiv reisis sügisel mööda Ida-Virumaad, et leida inimesi ja liikumisi, kes seisavad kõige kiuste...\n...Henri Kõiv. Foto: Patrik Tamm Möödunud nädalal sai ehk liigagi vähe tähelepanu uudis, et EKRE...\n...Henri Kõiv, tegev- ja sotsiaaliatoimetaja


Viru pataljon tähistas sünnipäeva - Uudised - Põhjarannik\n6. detsember 2019, 14:39\nSel reedel täitus Viru jalaväepataljonil 102. aastapäev, mille puhul toimus neljapäeval Jõhvi keskväljakul pidulik rivistus. Reedel oli kõikidel huvilistel võimalus külastada väeosa ning tutvuda seal paikneva tehnika, relvastuse ja varustusega.\n"Sünnipäeval näitab Viru jalaväepataljon siin, Jõhvi linnas, oma ajaloolise kodulinna keskväljakul ennast linnarahvale, et kinnitada: me oleme jätkuvalt rahva vägi rahva kaitseks. Täpselt nagu 102 aastat tagasi. Ainult selle vahega, et me oleme nüüd palju paremini relvastatud, varustatud ja välja õpetatud," ütles Viru jalaväepataljoni ülem kolonelleitnant Tarvo Luga, lisades, et ka edaspidi vaatab pataljon tulevikku laia riigikaitse käsitluse pilguga.\n"See tähendab, et veelgi rohkem tahaks teha koostööd politsei, pääste, kohalike omavalitsuste ja muude organisatsioonidega selliselt, et vajaduse korral oleme juba harjunud ühiselt tegutsema ning sellest tekkiv sünergia aitab meid igast hädast üle," lisas kolonelleitnant Luga.\nViru jalaväepataljoni sünnipäev on 6. detsembril 1917, kui kapten Hendrik Vahtramäe asus Rakveres formeerima 4. Eesti polku. Üksus taastati 22. mail 1992. aastal Jõhvis. Pataljon kuulub 1. jalaväebrigaadi koosseisu ning valmistab ette reservväelasi jalaväepataljonidele.


Tallink läheb Helsingi börsile - Finantsuudised\nTallink Grupi nõukogu võttis otsuse vastu sel nädalal toimunud koosolekul kontserni juhatuse ettepanekul. Otsuse alusel alustatakse teisese noteerimise ettevalmistamisega Helsingi börsil. Eeldatavasti leiab noteerimine aset varasügisel. Tallink Grupi aktsiad jäävad endiselt noteerituks ka Nasdaq Tallinna väärtpaberibörsil.\n„Teisene noteerimine muudab Tallink Grupi aktsiad investoritele senisest laiemalt kättesaadavaks ning Helsingi börs on selleks loomulik valik, kuna Soome turg on üks meie olulisematest koduturgudest,“ selgitas kontserni otsust ja plaane ASi Tallink Grupi juhatuse esimees Paavo Nõgene.


Tänapäeva eesti-inglise sõnaraamat\nKontakt | Avalehele\nAlgselt Eesti Keele Sihtasutuse kirjastatud „Tänapäeva eesti-inglise sõnaraamatu” kirjastamise õigused kuuluvad nüüd Aule Kirjastusele.\nAastal 1999 korraldas Eesti Keele Sihtasutus (EKSA) „Tänapäeva eesti-inglise sõnaraamatu” ettetellimise, sõnaraamat pidi ilmuma keskmises mahus 2000. aastal ühes köites.\nKoostamise käigus muutus esialgne üheköitelise sõnastiku kava ning sõnastik otsustati teha mitmeköiteline ning esialgselt planeeritust tunduvalt mahukam. Selle tagajärjel pikenes ka kavandatud valmimistähtaeg.\n„Tänapäeva eesti-inglise sõnaraamatu” seni ilmumata osa (tähed L‒Y) on kavandatud ilmuma kolmandas köites.\nAule Kirjastus / EKSA 2001‒\nKolmes köites ilmuv „Tänapäeva eesti-inglise sõnaraamat” on mahukas universaalsõnastik, mis on mõeldud mitmekülgseks kasutamiseks, sealhulgas täppistekstide tõlkimiseks.\nSeni ilmunud kahes köites (tähed A‒K) sisaldab sõnaraamat ligi 1000 leheküljel kokku ligikaudu 35 000 põhjalikku märksõnaartiklit ja lisaks rohkem kui 28 000 väljendit, püsiühendit ja kasutusnäidet.\nKogu sõnastiku kavandatud maht on vähemalt 80 000 märksõnaartiklit, millele lisandub vähemalt 50 000 väljendit, püsiühendit ja kasutusnäidet.\nMärksõnaartikliks on loetud ainult iseseisvad sõnad (lekseemid), väljendeid ja püsiühendeid on arvestatud märksõnadest eraldi. Kui lähtuda märksõnade ja väljendite koos arvestamisest, sisaldavad ilmunud kaks köidet kokku üle 63 000 sõna ja väljendi ning kogu sõnastiku kavandatud maht on vähemalt 130 000 sõna ja väljendit.\nSõnastikus ei keskenduta märksõna jaoks ainult ühe või paari vaste pakkumisele, vaid püütakse avada inglise keele keskkonda, esitades võimalikult palju sobivaid ingliskeelseid vasteid, vajadusel koos kommentaaridega nende kasutamisvõimaluste kohta. Paljud märksõnaartiklid on liigendatud lõikudeks eestikeelse sõna eri tähenduste järgi: igas sellises nummerdatud lõigus on sellele tähendusele sobivad vasted ja grammatiline info.\nVäga paljudes artiklites on eraldi rektsiooniosa, kus on näidatud vastete grammatiline kontekst: vajalikud ees‑ ja järelsõnad ning kõik muu, mida läheb tarvis vastete õigeks kasutamiseks. Lisaks pakutakse artiklites nii püsiühendite tõlkeid kui ka kasutusnäiteid.\nSelline mahukus ja ülesehitus teevad „Tänapäeva eesti-inglise sõnaraamatust” praegu kõige täpsema ja põhjalikuma eesti-inglise sõnastiku, mis sobib kasutamiseks kõikidele alates õpilasest kuni spetsialistini.\nAutor: Andres Aule\nEesti keele toimetajad: Margit Langemets ja Merike Mägedi\nInglise keele toimetaja: Philip D. Lawrence\nKaanekujundus: Jüri Kaarma\nKirjastaja: Aule Kirjastus (1. ja 2. köite kirjastas Eesti Keele Sihtasutus)\n1. köide (A‒J): 2001\n2. köide (K): 2003\n3. köide (L‒Y): veel ilmumata\n1. köites: 624\n2. köites: 367\nMärksõnaartikleid: vähemalt 80 000\n1. köites: 20 900\n2. köites: 14 200\n3. köites: vähemalt 45 000\nMõõtmed: 170 × 247 mm (kõva köide)\n1. köide: 9985‒9313‒6‒X\n2. köide: 9985‒079‒018‒9


Tallinna odavaim öömaja - Blogi | Hotelliveeb.ee\nTallinna odavaim öömaja (3821)\nLeida Tallinna kõige kallimat hotellituba, pole väga raske, kuid odavaid ööbimiskohti on see-eest mitmeidki. Tõenäoliselt üks odavamatest on Economy hotell. „Meie hotell asub Põhja-Tallinnas, otse vanalinna ja kalamaja „värava” tuiksoonel, mõned meetrid uuenevast Balti jaama perroonist,” tutvustab hotelli juhataja Sten Hiis. Asukoha järgi sama nime kandev bänd Põhja-Tallinn on muide selles hotellis salvestanud oma muusikavideo.\nHoone kätkeb endas ka põnevat ajalugu. „See maja on tosina jagu vanem kui sada aastat, läbi elanud ränga pommitamise. Ta seinad peegeldavad arvukaid lugusid eri ajastutel maja väisanud inimestest. Nende seas leidub nii prominentseid kui vähem kuulsaid isiksusi. Meie põhjanaabritel on kindlasti põnev teada, et väidetavalt peatus omal ajal selles hotellis ka kirjanik Eino Leino,” räägib juhataja. “Meie vana, aga visa, maja Vana-Kalamaja ja Kopli tänava ristmikul, on ajale vastu pannud. Saab nautida vaadet vanalinnale ja sellele kontrastset jumet andvale Balti jaama kioskitele, trammipeatusele ja kõigele muule „vikerkaarivärvilisele”.”\nEconomy hotellis on kokku 40 tuba kõige mugavustega, mida kirjade järgi 2 tärniks vääriliseks hinnatakse. „Me pole aga säärast luksust, end tärnidega ehtida, lubanud, vaid peame mõistlikuks pakkuda turistiklassi hotelli nime all hääd, puhast, kodust ja „economy” hinnaga majutust,” räägib Hiis. „See pole pelgalt „säästuhotell”, vaid me tõepoolest hoolime, et meie külastajatel oleks puhas ja turvaline tunne. Me hoolime säästvast mõttest, püüame energiat õhust ja päikesest sooja ja sooja vee tootmiseks. Kasutame loodust mitte koormavaid hügieeni- ja puhastusvahendeid ja väldime ühekordsete pakendite ületarbimist.”\nIgas toas on eraldi duširuum koos WCga, telekas, telefon, mugavad voodid, kirjutuslaud, toolid, WiFi leviala. Fööni, triikraua ja muu vajaliku saab vastuvõtust selle eest lisa maksmata. Tavatoa suurus on 15-30 ruutmeetrit. Kolmanda korruse toad on ärklikorruse kambrid vaatega vanalinnale. Autot saab tasuta parkida lukustatud sisehoovis tasuta.\n„Meie soodne hind ja asukoht tekitavad erilist nõudlust just nädalavahetustel ja erisündmuste korral. Olgu selleks siis Vanalinna päevad, Õllesummer, Nuku Treff või mõni Tallinnat väisav superikoon,” räägib hotelli juhataja Sten Hiis. „Ja erilist tunnustust ja tähelepanu pöörame oma püsikülastajatele, kes hoolimata sellest, et maailma näinud, suurt korda saatnud, leiavad end koduselt just meie seltsis. Nende seas on kuulsaid muusikuid, ajaloolasi, ettevõtjaid, kirjanikke, ka muid avaliku elu tegelasi.”\nKampaania korras saab odavaimas Economy hotelli toas ööbida 16 euro eest. Kui Tallinna kalleimas toas, Swissôteli presidendisviidis maksab viis minutit toa nautimist 8 eurot, siis sama raha eest saaks Economys lausa pool päeva veeta.\nKui tahad näha, millise hinnaga on käesoleval hetkel odavaim öömaja Tallinnas, uuri järele siit.\nVaata kõiki kommentaare (3821)


Beriti lugu: seksihull elukaaslane ei jätnud mind ka tööl rahule | Buduaar\nBeriti lugu: seksihull elukaaslane ei jätnud mind ka tööl rahule\n2014. aasta 29. oktoober 09:44\nOlen 21-aastane neiu, kes on olnud mitmetes erinevates suhetes. Viimast korda olin ma suhtes mehega, kes oli sõna otseses mõttes SEKSI HULL!\nAlguse sai see linna ühes kuumimas pubis, kus käib ööpäeva jooksul tohutult palju inimesi läbi. Istusin üksinda lauas, kui minu juurde tuli üks nägus meesterahvas. Nagu mehed ikka, siis komplimente jagas ta mulle tohutult ning ega ka mina ei olnud kade ning vastasin samaga. Õhtu lõppes sellega, et läksime tema juurde ning lõpetasime voodis üksteise kaisus. Sellest õhtust hakkas meie suhe edasi arenema – me hakkasime rohkem kokku saama ning varsti juba oligi nii, et ma elasin tema juures. Miks ka mitte, sest ta oli ju ometigi poissmees.\nPeagi oli nii, et kui ma olin tööl, siis ta tahtis minuga kogu aeg kokku saada ning seda ainult selleks, et oma seksivajadusi rahuldada. Alguses ei teinud ma sellest välja ning läksin sellega kaasa, sest arvasin, et ta on liiga kaua ilma olnud ning ega ka mul selle vastu midagi polnud. Asi läks aga hullemaks, kui ma ei saanud varsti enam tundi aegagi tööl olla, kui ta jälle mu töö juurde tuli ja mind vetsu tiris. Algul ma rääkisin temaga sel teemal, et ma ei saa ometigi nii edasi jätkata, mu töö on ohus. Vahepeal oli asi rahulik, kuid siis hakkas see jälle korduma. Mõtlesin, et maksku mis maksab, mina enam nii ei saa jätkata ja oma tööd ma ka seksi pärast ohtu ei sea. Tegin meie suhtele lõpu, sest parem õuduslik lõpp, kui lõputu õudus. Olime kokku koos olnud natukene üle aasta ning kusjuures ma ei kahetse tehtut, sest see on mulle nüüdseks õppetunniks. Sellist meest mulle vaja pole, kes on minuga ainult ühe asja pärast koos!\nLugu ei ole veel üldsegi läbi. Minu jaoks on kõige hullem ning isegi muigamapanev see, et ta on järgmiseks „rahuldusobjektiks“ võtnud minu töökaaslase. Nagu mu töökaaslane ütleb, siis nad käivad lõunapauside ajal väljas vaid „söömas“, ei midagi muud. See aasta aega, mis ma temaga koos olin, olen ma mõistnud, et see mees ei muutu ka mitte kunagi, enne tuleb III maailmasõda, kui ta seda teeb.


Mõtlik hing ihkab mängida kurjameid - Sakala - Artiklid\nAvaldatud 18.10.2010 kell 11:15 Mõtlik hing ihkab mängida kurjameid\n: Ugala näitleja Janek Vadi, kes meelsasti mängib nii lastelavastustes kui naudib negatiivsete karakterite kehastamist, tõdeb, et päriselus eelistab ta jääda vaatleja ja kuulaja rolli.\nSoov näitlejaks saada tekkis Janek Vadil keskkoolis, mil ta koos klassikaaslastega kandis ette mitmesuguseid kavasid. Kultuurikolledži uks jäi tema ees esimesel katsel siiski suletuks.\nSõjaväkke mineku mõte noormeest ei ahvatlenud ning et enamikus kõrgkoolides oli vastuvõtt lõppenud, viis ta oma dokumendid tehnikaülikooli energeetikateaduskonda elektriajamite ja jõuelektroonika erialale.\nSisseastumisvestlusel pani noormees mängu kogu näitlejameisterlikkuse ning veenis, et sugulaste eeskujul tahab temagi hirmsasti energeetikuks saada. Koolipürgija ei ajanud udu: tema isa, onu ja tädi töötasid tõepoolest sellel alal.\nUus katse kultuurikolledžisse pääseda päädis soovitud tulemusega ning 1999. aasta sügisel sai Janek Vadist näitlejatudeng Kalju Komissarovi kursusel.\n«Sisemine tunne ütles, et saan sisse. Mulle meeldis Koma energia, mida ta tudengitesse süstis,» meenutab ta.\nIda-Virumaa poisil oli teatrikoolis eesti keelega omajagu raskusi. «Kord pidime lavakõne tunnis luuletust esitama. Ma valisin Sergei Jessenini luuletuse ja lugesin: «Tuuuled-tuuuled, oo lund toooge, tuuuled...» Kogu kursus naeris, aga ma ei saanud üldse aru, mida nad naeravad. Mul läks oma pool aastat aega, enne kui hakkasin mõikama, et ahaa, teine ja kolmas välde,» jutustab näitleja.\nPärast kultuurikolledži lõpetamist oli Janek Vadi mõnda aega vabakutseline. Sel raskel perioodil pidi ta iseenese mänedžerina endale rakendust otsima. Nii sai ta käe valgeks muusikalis ning nuusutada nukunäitleja ametit. Viimaks kutsus Peeter Tammearu ta Ugala «Suvesse» Arnot mängima ja pärast seda ta Viljandi teatrisse palgale jäigi.\nPaneb mõtlema ja naerma\nJanek Vadi tunnistab, et talle meeldib vaatajat nii mõtlema panna kui naerma ajada ning klounindus on talle alati südamelähedane olnud. Kooli ajal seadsid teatritudengid kokku pooletunnise klounide kava, mida esitasid tänaval, käisid koguni Riias hansapäevadel Viljandit esindamas ja naerutasid Ugalas lapsi jõululooga «Ka klounidel on jõulud».\nSeevastu tavaelus ei ole Janek Vadi see, kes seltskonnas istuks ringi keskele anekdoote vestma. «Jah, ma tean, et see on vastuoluline, kuid tähelepanu mulle ei meeldi,» selgitab ta.\nMeelisrollidest rääkides tõdeb Janek Vadi, et talle pakub põnevust mängida negatiivseid tegelasi, ja meenutab kahjutundega, et sai kooli lõpul välja tulnud «Faustis» Mefistofelest mängida napid korrad. «See oli väga liikuv ja ekspressiivne tükk. Etendused algasid hilisõhtul, mis sobis õhustikuga väga hästi. Seda oli mõnus teha,» kirjeldab ta.\nEredalt mäletab ta samuti teatrikooli ajal mängitud katkendeid «Cyrano de Bergeracist», kus tema kehastada oli muu hulgas nimiroll.\n«Tekst meeldis mulle esimesel lugemisel. Superhea tõlge, nii vaimukas! Seda tahaks küll veel mängida,» hindab näitleja, kellele värsid on südamelähedased.\nEsimene sügavam kokkupuude luulega oli keskkoolis, mil noormees valis venelannast ema riiulist lugemiseks Sergei Jessenini ja Vladimir Võssotski raamatuid. «Mihhail Bulgakovi «Meistri ja Margarita» lugesin esimest korda läbi vene keeles. Siis olin veel noor ja rumal ning lappasin neid Moskva-kohti välja,» meenutab ta muiates.\nOma head vene keele oskust sai Janek Vadi kasutada Sofi Oksaneni «Puhastuse» põhjal tehtud kuuldemängus, kus mängis kagebeelast. «Vene keeles võiks veel midagi mängida,» tõdeb ta.\nTeleekraanil on Janek Vadi vilksanud seriaalides «Kelgukoerad» ja «Ühikarotid» ning saates «Saladused», kuid õnne täispikas mängufilmis kaasa teha pole veel olnud. «Ma kindlasti tahaksin seda, sest see on hoopis teistmoodi kogemus. Mängustiil on palju intiimsem ja napim,» sõnab ta.\nSeriaalis mängimine toob kaasa laiemat tuntust ning Janek Vadi loodab, et ehk läheb inimene ka teatrisse vaatama seda näitlejat, kes on teles esinenud. «Pealegi saab mängida näitlejatega, kellega pole varem kokku puutunud,» arutleb ta.\nEnd ekraanilt vaadata on aga Janek Vadi hinnangul päris ränk, sest ta on väga enesekriitiline. «Ma arvan, et iga näitleja on enesekriitiline, sest ta ise ongi enda kõige suurem kriitik,» nendib ta.\nFilmide vaatamist naudib Janek Vadi väga. Eriti meeldib talle uuesti vaadata vanu tuttavaid, näiteks «Ristiisa» või «Suurlinna tulesid», kus tegutseb tema suur lemmik Charlie Chaplin. «Esimest korda jälgin lugu, seejärel vaatan näitlejate mängu ning siis mõtlen montaaži peale. Esmavaatamisega ei pruugi kõike tähele panna,» mõtiskleb ta.\nTeatrietendused pakuvad samuti naudingut. «Kui mõni näitleja üllatab, on see suur rõõm! Ma olen neli-viis korda käinud vaatamas «Kui küünlad põlevad lõpuni», sest Hannese ja Arvi rollijoonis on ülimalt täpne ja nauditav!» kiidab ta kolleege Kaljujärve ja Mäge.\nHea lavastaja on Janek Vadi hinnangul see, kes usaldab näitlejat ja kelle nutikad märkused käivitavad mängumootori.\n«Mulle meeldis, kuidas me suvel Andres Lepikuga «Röövi» tegime. See kujunes kuidagi iseenesest. Lugesime vaikselt, siis proovisime nii ja naa,» kirjeldab ta.\nKuigi mõtted on sinnapoole mõlkunud, ei usu Janek Vadi niipea juhtuvat, et ta ise lavastajatoolile istub. «See on suur vastutus ja ma pole kindel, et saan hakkama,» tõrjub ta. «Keegi on öelnud, et kui on võimalik mitte lavastada, siis ära lavasta. Ju siis ei ole veel vaja.»\nKui lavastajatöö üldse ette võtta, oleks seda Janek Vadi meelest põnev teha väikse trupiga, nii nagu on mittetulundusühingu Kultuuritsehh egiidi all sündinud «Rööv» ja «Kogujad».\nPaljud, kes on «Kogujaid» näinud, nendivad, et lugu on ängistav, kuid Homerit kehastav näitleja seda nii ei näe. «Mina võtan seda kui helget lugu. Kas või see, kuidas vennad teineteist ei jäta, kuigi on hukule määratud,» hindab Janek Vadi. Ka päriselus on tal täita vanema venna roll.\nSuur teene selles, et lugu sai just niisugune, on lavastaja Taago Tubinal. «Kui ma esimest korda seda teksti lugesin, mõtlesin, et jeerum, mis tekst! Ma ei saanud midagi aru. Aga kui me proove tegema hakkasime, tekitas Taago sõnade taha soojuse ning täiesti omaette maailma.»\nTäiesti omaette maailm on ka mittetulundusühing Kultuuritsehh, mille asutamise juures oli Janek Vadi koos Villu Konradi, Rene Liivamäe, Peeter Ora ja Rein Soesooga.\n«Tahtsime väikest ust vabadusse, et saaks aeg-ajalt sajaprotsendiliselt teha asju, mis puudutavad kõigepealt ennast ja seejärel teisi. Ning teha neid just sel moel ning seal, siis ja nii kaua, kui meile endile meeldib.»\nKirg on reisimine\nJanek Vadi suur kirg on reisimine. «See meeldib mulle kohutavalt!» õhkab ta ning meenutab käike Veneetsiasse ja Pariisi. Lootus on käia ära Kuubal. Viimane retk viis ta koos «Kogujatega» aga ühte unelmate sihtkohta New Yorki avastama selle loo sünnipaika.\nNeid sõpru, kellele võib igal ajal loota, on Janek Vadil enda sõnul paar-kolm, kuid inimesed enamasti talle meeldivad. Huvitavateks inimesteks hindab ta need, kellel on oma saladus; kes ei ammenda end esimese kümne minutiga ning kellega on huvitav rääkida. «Mulle meeldivad vanemad inimesed, nendega on kuidagi huvitavam. Tahaks juba ise ka vanemaks härraks saada!»


Väike-Maarja vald: 18-04-2018\nSündmuste kalender - 18-04-2018\n18-04-2018 toimuvad üritused\n18-04-2018 lisatud uudised\n-uudis-: Pandivere Muusikafestival toob kevade imelisse Neffi mõisa\n-lisatud-: 18.04.2018, 12:00\n-sisu-: Pandivere Muusikafestivali kevadkontserdid pakuvad juba sel reedel, 20. aprillil 2018 võimaluse osa saada kolmest erinevast ja erilisest kontserdist kaunis Muuga mõisas Lääne-Virumaal.\nPandivere Muusikafestival on uus festival, mis toob umbes kord kvartalis põnevaid artiste nii Eestist kui välismaalt Pandivere piirkonna põnevatesse kontserdipaikadesse. Esinejad on hästi valitud, erilised ja omanäolised, kuid pakuvad elamust ja kõnetavad võimalikult rohket ja erinevat publikut.\nMuuga mõisa suurejoonelise kahekorruselise uusrenessanss-stiilis peahoone projekteeris Carl Timoleon von Neff 1866–1872 oma kunstikogu jaoks.\nTuntud kunstnikult pärinevad paljud Vene tsaarilosside, Peterburi, Moskva ja Londoni kirikute maalid, samuti Eesti talurahvast kujutavad olustikupildid. Mõisa vestibüülis asuv kahe marmorlõvi poolt valvatud helehallist carrara marmorist trepp on Vene keisri Aleksander II kingitus tema armukese maalimise eest. Marmortrepp viib tänagi külastajaid saali, kus uhke valge marmorkamina kohal on haruldane must madonna ja uste kohal paiknevad kunstnikust mõisahärra enda loodud maalingud.\nMuuga mõis on tuntud ka kui Eesti kirjanik Eduard Vilde lapsepõlvekodu, kus ta oma esimesed triibulised sai. Viimati kogus mõis tuntust äsja linastunud filmi "Seltsimees laps" ühe peamise ja keskse võttepaigana.\nVarasemalt on Muuga mõisas filmitud filmiajakirjanike poolt Eesti filmiajaloo kolme parima linateose hulka valitud Peeter Simmi "Ideaalmaastik" (1980).\nMuuga mõis avab kontsedikülastajatele uksed kell 17 ning siis on võimalik tutvuda mõisaga ja veeta aega puhvetis. Festivali avakontsert algab kl 18 uue Soome akustilise duo PULKKINEN & MOISIO esinemisega. Tuntud tegijate Timo Väänäneni (laul, akustiline kitarr) ja Jukka Holmi (bändzo, mandoliin, kitarr ) repertuaaris on traditsiooniline Soome folk ning 80ndate ja 90ndate hitid . Nende eristuv stiil kombineerib autorilaulu, folgi, bluusi ja kantri elemente ning vihjed poprockile hoiavad muusika värske ja huvitavana. Timo Väänänen on varemgi Eestis esinenud ja oma musikaalsuse ja zharmiga siinset publikut võlunud ja andunud fännidki leidnud. Timo on proffessionaalne laulja, laulukirjutaja ja produtsent, kes on alates 80ndatest töötanud kümnete bändidega (näiteks Harmony Garden ja Imperia). Jukka Holm on andekas muusik ja uute suundumuste avastaja, kes on esinenud koos erilaadsete bändidega alates afrobiiti latinomuusikaga miksivast grupist Ismaila Sane’s Saisba kuni heavy metal bändini Coronary.\nKl 19:30 algaval teisel kontserdil astuvad üles MAUNO MEESIT ja TIIT KIKAS. Mauno Meesit, Eesti muusikaauhindadel auhinnatud ja nomineeritud muusik ja helilooja, on kirjutanud muusikat mitmele teleseriaalile ja teatrilavastusele ning teinud koostööd paljude Eesti ja välismaiste muusikutega. Avalikkuse tähelepanu alla tõusis ta elektroonilise muusika projektiga Sinine, millega ta on seni avaldanud kaks albumit Saksamaal.\nKaks aastat Berliinis elanud Meesit avaldas 2015. aasta kevadel esimese enda nime all ilmunud albumi "Closer", millega tutvustas oma loomingu uut minimalistlikku suunda. Samas vaimus on kirjutatud ka järgnevalt ilmunud "Varjudemaa" album ja hiljutine telesarja „Nukumaja“ muusika.\nKasutades efektiplokke, 1940. aastate mikrofone ja poognaga mängitud kitarre esitab Mauno Meesit minimalistlikke ja põhjamaiselt minoorseid instrumentaale.\nKoos Meesitiga on laval Tiit Kikas viiulil. Kikas on olnud heliloojaks ja arranžeerijaks rohkem kui saja muusikaalbumi juures; loonud muusika enam kui kümnele filmile, telelavastustele ja raadiosaadetele; olnud helilooja ühele originaalmuusikalile; teinud muusikalisi kujundusi enam kui viiele teatrilavastusele. Kirile Loo plaat "Lullabies for Husbands", mille kaasprodutsendiks oli Tiit Kikas, jõudis Euroopa maailmamuusika edetabeli (European World Music Chart) kahekümne parima hulka.\nKl 21 algab kolmas kontsert ja lavale astub PROMETHEUS AND THE SATYRS (Kreeka / Suurbritannia). Seekordne peaesineja Prometheus and the Satyrs on Londonis sündinud Kreeka bänd, mis on Daemonia Nymphe laulja ja liidri Spyros Giasafakise kõrvalprojekt. Daemonia Nymphe on tuntud kreeka instrumente kasutav ja sealsest folkloorist mõjutatud maailmamuusikat esitav bänd, kes on teinud koostööd erinevate nimekate muusikutega, nagu Peter Ulrich (ex-Dead Can Dance), Dessislava Stefanova (London Bulgarian Choir), Psarantonis, Dimitra Galani, Alkinoos Ioannides and Louisa John Krol, kui nimetada neist mõned.\nPrometheus and the Satyrs loob ja esitab muusikat, mis samuti põhineb suuresti kreeka folkmuusika traditsioonidel ja mütoloogial ning on hästi teatraalne. Bändi looming on tseremoniaalne, ühendades okultset ja maalähedast ning nende muusika kõla on nii iidne kui ka tänapäevane.\nLaval on kolm suurepärast muusikut, kontrabass, akustiline kitarr, torupillid ja mõned põnevad kreeka instrumendid, nagu näiteks kreeka lüürad. Prometheus and the Satyrsi kaasahaarav muusika ei jäta kedagi ükskõikseks ja toob lõunamaist päikest meie põhjamaisesse kevadesse.\nLisainfot kontserdite kohta leiad kodulehelt http://pandiverefestival.eu , facebookist ja piletimüügikeskkonnast fienta.com. Müügil on nii kõigile kolmele kontserdile sissepääsu tagavad päevapiletid, kui ka igale kontserdile eraldi pääsmed. Festivali piletite eest kohapeal ja ka puhvetis saab arveldada ka pangakaartidega.\nPandivere muusikafestival on peale Rock Summerit taas esimene Eesti festival, millel on oma ainulaadne helisignatuur, mis kõlab iga bändi alguses ja festivalipäeva lõpus, aga ka festivali info- ja reklaamklippides. Helisignatuuri komponeeris Pandivere festivalile Briti muusik ja helilooja Matt Howden (Sieben), kes on korduvalt Eestis esinenud, ka Muuga mõisas.\nKUULA HELISIGNATUURI SIIT -> https://youtu.be/xS4naOE6M9k\nFestivali logo koondab endas olulisemad piirkonna tunnusjooned – paekivist ehitised, jõgede algused, omanäolise looduskeskkonna, sood, rabad ja põlismetsad.\nFestivali toetab Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond. Leader tegevusgrupi PAIK ühisprojekti "Pandivere muusikafestival" veab MTÜ Tumemaine Tuli ja partnerid on MTÜ Muuga Maanaisteselts "Eha", MTÜ Venevere Haridus- ja Kultuuriselts ning MTÜ Võivere Tuuleveski.


Kultuuriminister andis 14.02 üle konkursi Kultuurisõber 2021 tunnustused. Peapreemia ehk aasta kultuurisõbra tiitliga pärjati Inchcape Motors Estonia OÜ, Premia Tallinna Külmhoone AS ning metseen Heldur Meerits.\nInchcape Motors BMW toodi esile kui tänuväärne muusikavaldkonna toetaja. Festivali Jazzkaar on toetatud aastaid ning koostööd jätkati vaatamata keerulisele COVID-19 aastale. Muusikavaldkonda on toetatud nii rahaliselt kui ka autodega, et muusikud ja korraldajad jõuaksid sujuvalt kontserdikohtadesse.\nBMW Grupi kultuuriline pühendumus olnud ettevõttekommunikatsioonis oluline osa juba 50 aastat. Praeguseks toetab BMW Grupp iga aasta üle 100 erineva projekti erinevates valdkondades mille põhirõhk on asetatud: moodsale ja kaasaegsele kunstile, džässile ja klassikalisele muusikale ning arhitektuurile ja disainile.\nBMW kontsernis leitakse, et loovpotentsiaali piiramatu vabadus kultuurivaldkonnas ja äriettevõttes on sama olulisel kohal, sest viivad mõlemaid valdkondi murranguliste uuenduste suunas.\nSoovime oma toetustegevustega näidata, et väärtustame kultuuritegevust tervikuna ning tahame oma klientidele pakkuda lisaks sõidurõõmule lisaväärtust parima jazz- ja klassikalisemuusika nautimise võimaluse näol. Väärtustame oma partnerite valikul pikaajalisi traditsioone, mida on laetud uuendusega ning eelkõige ka nende suurt pühendumust ja panust koostöö toimimisele.\nSoovime tänada oma koostööpartnereid: Jazzkaar ja ERSO.\n“Sel aastal on põhjust anda edasi sügavaim tänu ja tunnustus kõigile ettevõtjatele ja eratoetajatele, kes vaatamata ebakindlale ajal jäid oma partnerite kõrvale,” rääkis kultuuriminister Anneli Ott “Kultuurikorraldajate ettepanekud näitasid võimalust, et heitlikud ajad võivad vastastikku kehtivaid kokkuleppeid hoopis tugevdada ja uuele tasemele viia,” lisas minister.


M: jaanuar 2008\nSuur, suurem, kõige suurem. Söögiisu muidugi - pärast kvaliteetreeningut Suure Kanjoni serval. Tegelikult oli meil küll puhkepäev, aga vahva künnivagu* keset kõrbe sundis end siiski liigutama.\nKolmveerandtunnise jooksu järel, mis kestis tegelikult koos pausidega umbes poolteist tundi, tegime kerge eine ning kuulasime Rangeri (peaaegu nagu kurikuulus Walker) lühiülevaadet kanjoni kujunemisest.\nMeelde jäi, et kõige põhjas olevad kivimikihid on ligi 1,7 miljardit aastat vanad ning kõige pealmised vaid 270 miljonit. Lootsin alguses, et äkki on seal ka jälgi dinosaurustest, aga need elajad ilmusid alles 250 miljonit aastat tagasi, mistõttu pole neist seal jälgegi.\nKui kellelgi tekib küsimus, mispärast on kõige pealmine kiht nii vana ehk 270 milj ega ole hoopis pärit tänapäevast, siis vastuseks on erosioon, mis on pealmise kihi lihtsalt minema kandnud. Kuhu? Mina ei tea.\nMinu jaoks jäi päris palju küsimusi veel vastuseta, aga mõned geoloogid juba teavad neid, kuna on kogu elu kanjoni uurimisele pühendanud. Lõpmatute eri koostise ja värvidega kihtide tõttu ei tohiks neil ka igav hakata.\nViimastel päevadel on keskkonnaga kohanemise tõttu tulnud treeningutesse uut kvaliteeti. Mootor ei kuumene enam hapnikupuuduses üle ning jõuab samade pöörete juures enam. Lihaste areng pole veel samal tasemel, aga varsti on ka need kiud konditsioonis, mille järel läheb täiel raual tulistamiseks.\n*Tegemist ei ole Kalevipoja künnivaoga.\nPiltidel atleedid Elvast ja Tabinalt\nPosted by Markus at 06:34 4 comments\nEduka eksamiteperioodi järel treenin juba viiendat päeva mikihiire ja suurte džiipide maal USAs Arizona osariigis Flagstaffi linnas.\nSuurekõrvalist närilist ei ole veel kohanud, aga hiiglasuuri monstrumeid on küll kõik kohad täis, üks hirmsam kui teine. Eks ole ju ka bensiin odav ja looduslikud tingimused karmid. Lausa nii karmid, et praegu on siin mõnes kohas lausa 30-40cm lund maas.\nTeisalt on kõik vähegi suuremad teed puhtaks lükatud, mistõttu pole lumikate mingiks takistuseks ei autodele ega sportlastele. Atleete hoiab siinkandis tagasi hoopis hõre õhk, kuna linna asub u 2100m kõrgusel merepinnast Colorado platoo edelaosas.\nKui atleetidest rääkida, siis ei saa mainimata jätta ka Forrest Gumpi, kes just Flagstaffis andis kleepsuärimehele idee toota kleepekaid kirjaga "sh... happens".\nKuna me tulime Margusega siia peaasjalikult treenima, siis ei ole me nõnda geniaalseid väljendeid nagu Forrest veel produtseerida suutnud. See-eest oleme juba 3 päeva treeninud ning ühe päeva puhanud ja turiste mänginud.\nEsimestel treeningutel oli ikka väga raske - hing kinni ja jalad tundusid puised, aga nüüdseks on olukord paranenud ning saab alustada uue mikrotsükli ja uute ja raskemate treeningutega, mille järel loodan juba normaalselt hingata.\nPildil jooksev mees, taustaks Monument Valley.\nPilte nii minu kui ka Marguse kaamerast leiab siit: http://picasaweb.google.com/markuspu/Flagstaff\nPosted by Markus at 06:49 0 comments


Kuidas laenata 401 ( k ) plaani - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas laenata 401 ( k ) plaani\nMõned 401k plaanid näevad laenu võimalusi, et töötajatel oleks võimalik laenata vastu raha oma pensionile konto.Seadus võimaldab teil laenata kuni 50 protsenti 401k väärtuses või $ 50.000 kumb summa on väiksem, vastavalt tarbijakrediidi Nõustamine Services.Erinevalt alguses 401k väljavõtmine, 401k laenu laenuvõtjate ei nägu maksu karistused.Kuid enne laenates 401k kava, peate õppima, kui teie plaan administraator pakub see programm.Peate ka tutvuda laenuvõtmise reegleid ja piiranguid.\nKüsi kui plaan administraator pakub 401k kava laene.Enamik administraatorid pakuvad seda laenu võimalus;ettevõtted ei pakkuda seda küljest.Kui ettevõte pakub see laenuprogrammi, taotleda laenu taotluse.Täitke taotlus ning tagastab selle plaani administraator.\nVali laenu tähtaeg.Laenuvõtjad on kuni viis aastat tagasi maksma 401k laenu.Lühemat on suurem igakuised maksed.Siiski vähendab kogu tasutud intressid laenu.Vali lühikese laenu tähtaeg saad endale lubada.\nKüsi intressimäär laenu.Tavaliselt 401k plaanid annavad madalad intressimäärad, sest laenu tagatiseks vara.Intressimäärad sageli seatakse baasmäär (avaldatud The Wall Street Journal) pluss 1 protsent.\nLuua palgafond maha.Enamik laenuandjad nõuavad palgafond maha for 401k laenumaksete.Selleks on vaja pakkuda pangakonto andmed laenuandja teha väljavõtteid.Väljamakseid tehakse tavaliselt iga palka.Näiteks, kui kuumakse on $ 500 saad maksta kaks korda kuus, 250 $ võetakse iga tasuda perioodil.\nKui teete varakult lahkuda 401k kava, siis on tõenäoline, et maksud pluss 10 protsenti karistus.Kuid laenates 401k kava ei ole seda karistust.Niikaua kui laen tagasi aega, karistust ei vaja.Kui laenu ei tagastata õigeaegselt, aga siis tuleb karistada.\nKui laenata ostmiseks kodus, siis on enam kui viis aastat laenu tagasi maksma, vastavalt tarbijakrediidi Nõustamine Services.Plan administraatorid lubavad 10 kuni 30 aastat tagasi maksma neid laene, kuigi tegelik mõiste erinev kava.\nÄra unusta kaaluda miinuseid laenu võtmist vastu 401k kokkuhoidu.Näiteks, kui sa laenata $ 50.000 olete kaotamas investeeringukasumil 50000 $ üle laenuperioodi.See võib oluliselt kahandada oma pensionisäästude.\nKui kaua see aega võtab taltsutada saada piloodiks ?\nKuidas teenida jääkkasum WAHM\nMida ma pean sõjaväkke ?


TOIDULISANDID (2) - Bio Life - Soodsad tervisetooted\nPakis: 5 kahvlit -165mm, 5 nuga...\nTOIDULISANDID Siin on 129 toodet.\nNäitame 13 - 24 kokku 129 tootest\nPäritolumaa: Eesti Parim enne: 01.11.2021 D3-vitamiin on vajalik vitamiin sügis-talvisel perioodil, eriti päikesevaesele Põhja-Euroopa rahvastikule. D3 vitamiin toetab immuunsüsteemi, luude ja hammaste ehitust ning närvisüsteemi ja ainevahetuse normaalset talitlust. Sobib kogu perele kasutamiseks.\nVitamiin D3, mahe kanepiõli 4000 IU\nPäritolumaa: Eesti Parim enne: 1.12.2021 D3-vitamiin on vajalik vitamiin sügis-talvisel perioodil, eriti päikesevaesele Põhja-Euroopa rahvastikule. D3 vitamiin toetab immuunsüsteemi, luude ja hammaste ehitust ning närvisüsteemi ja ainevahetuse normaalset talitlust.\nPäritolumaa: Eesti Parim enne: 01.02.2022 Eesti rahvameditsiinis mitme väenimega pärjatud võilill aitab kaasa organismi puhastamisele, on maksa toniseeriva ja seedimist stimuleeriva toimega ning toetab suurepäraselt ainevahetust.\nPäritolumaa: Peruu Maaletooja: Rhumveld Baltic Parim enne: 05.10.2021\nPäritolumaa: Kolumbia Maaletooja: Rhumveld Baltic Parim enne: 12.12.2020 Assai on kaalulangetust soodustav toidulisand\nPäritolumaa: Eesti Parim enne: 01.10.2021 Ecoshi kehapuhastus Detox seitsme organismi puhastava taimega aitab keha puhastada toksiinidest, toita keha väärtuslike toitainetega, ennetada tervisehäireid ning toetada immuun- ja teiste oluliste organsüsteemide tööd.\nPäritolumaa: Eesti Parim enne: 01.02.2022 Kiudaineterikas soolepuhastus Detox toetab soolestiku talitlust, hoiab sooled mürkainetest puhtad, kõhu pehme ja jääkmassi liikuvana. Detox aitab säilitada normaalset kehakaalu ning soodustada kolesterooli väljutamist organismist.\nPäritolumaa: Eesti Parim enne: 01.10.2021 Raua kompleks koos eestimaise väeka nõgese ja oluliste vitamiinidega toetavad suurepäraselt Sinu vere loomet. Ferrochel® raud, nõges, C-vitamiin, B12 ja folaat koos aitavad vähendada väsimust ja kurnatust ning tõsta raua imenduvust.\nPäritolumaa: Eesti Parim enne: 01.04.2021 Ecoshi uus Liigestekompleks sai loodud kõigile neile, kelle liigesed vajavad igakülgset ja igapäevast toetust just liigeste jaoks vajalike materjalidega. Toode sisaldab 7 liigeste tööd ja liikuvust tõhustavat koostisosa.


HÄMMASTAV KORTER HEA ASUKOHAGA TERRASSIVAATEGA\nKogu üürikorter, mille majutaja on Candó\nSee hiljuti renoveeritud vana vabrik pakub suurepärast esimesel korrusel asuvat korterit kauni terrassivaatega linna südames. Tööstuslik arhitektuur täielikult varustatud korteriga. Üks mugav voodi, üks diivan, varustatud köök, hubane põhituba, söögituba ja terrass. Rahvusmuuseum ja Jade on mõlemad üle tänava. Supermarket, pagariärid, restoranid, apteegid ja paljud poed on jalutuskäigu kaugusel. Lõõgastu ja naudi kesklinnas olemist terrassi ja terrassiga.\nSulle meeldib kindlasti meie ilus aed linna südames, kuid ilma mürata ja stressita. Võid külastada linna kõige ilusamaid restorane ja baare, mis on vähem kui 15 minuti kaugusel.\n4,82 ·11 hinnangut\nSee on San Jose kesklinn, mis pole sellest asukohast midagi tsentralisemat. See ongi põhjus, miks kõik on vaid mõne minuti kaugusel jalgsi. Metropoli õhkkonnana naudid restorane, muuseume, väljakuid, ajaloolisi alasid ja valitsusasutusi. Meie asukoht on väga turvaline ja asub hästi.\nTutvu teiste võimalustega linnas San José ja selle ümbruses


Madu ämbrimängus kuubikuussiga | Androidsis\nCube Wormis ämbrisse kantud maomäng\nEl Ussimäng või madu on andnud aastate jooksul paljude videomängude jaoks kuna see oli lisatud väga lihtsasse telefoni kõigisse Nokia telefonidesse, mis toovad meile toredaid mälestusi. See madumäng oli väga lihtne, kus me pidime madu kontrollima? Sellest hoolimata saame demonstreerida selle mängimise lihtsust, nii et see haaraks miljoneid mängijaid kogu maailmas ja et mõnikord pole see midagi muud kui see, et teie videomängu mängides mõnda aega veetval kasutajal oleks hea aega veeta.\nCube Worm on uus videomäng, mis jõuab Androidi ja mis kasutab mängu Snake, milles te olete madu, kuid milles ta selle ämbrisse paneb ja see, mille jaoks mängupinnad korrutatakse viiega, et tuua meid mängu suurepärase kombo juurde. Cube Worm kasutab seda konkreetset stiili graafikas, mida oleme näinud teistes mängudes, nagu Crossy Roads ja järgmised mängud, mis on selle trendiga praegu liitunud, nii et võiksime seda nimetada kujundusmustriks, kus kuubikud on punkt tavaline. Visuaalne stiil, mis muudab mängu hea toimimise lihtsaks ja võib võita nende mängijate aplausi, kes selle külge haakuvad.\n1 Väga aeglane uss\n2 See pole kõik täiuslik\n3 Tehniline küsimus\nVäga aeglane uss\nCube Wormis peame olema väga tähelepanelikud ärge laske ussil minna teisele poole milles me ei näe toimuvat, kuna kuup ei peatu pöörlemast, mis on keerukas paljudel hetkedel, kui me tahame, et see sööks, et mõõtu võtta. Alati peame vältima takistusi nagu põõsad või puud esimestel tasanditel, nii et see muutub meie edenedes keerulisemaks.\nSiin on ilus oluline on orienteerumine ruumis, kuna ühel hetkel saab ussi silmist kaotsi minna, nii et see ilmub õigel liigutamisel ühel küljel. Just siin tuleb selle lihtsa mängu üks huvitavamaid mehaanikaid, mis kasutab Crossy Roadsi stiilis graafikat, et meelitada kasutajat seda mängima.\nSee pole kõik täiuslik\nEsimeses mängus olete kindlasti uss näib aeglaselt kulgevat, kuid hetkel, kui sellega pisut süvened, saad aru, et see on mängutempo, natuke rahulik. See hõlbustab ka teie õigesti liikumist ja ei kaota meid silmist, nagu võite öelda.\nLeiad erivolitused ja modifikaatorid, nii nagu saate ussi edenedes muuta, midagi juhtub ka erinevate maailmadega, kus ristate need käsikäes nii toreda tegelasega.\nJa see on peaaegu see, mida Cube Worm endast kujutab. Ilma paljude kavatsusteta ja laenata ennast madumängu keerutama, ehkki oleme kindlasti näinud paremaid katseid kui see. See on Play poest saadaval tasuta, ilma et oleks rakenduses reklaami või makseid, nii et te ei kaota tasuta mängu mängides midagi.\nOleks hea, kui nad paneksid mingi raskusastme, milles ussi kiirust saaks muuta, sest esimestes mängudes võib mõelda, kas mäng toimib hästi, kuid võttes arvesse seda, kuidas kuup ilma viivituseta liigub, on see midagi mängust.\nMuidu on see tehniliselt nii täpselt nii palju, et hea mänguna passida Ja maitsest sõltub see, kas olete selle pikka aega installinud või see kaob. Videomäng juhuslikuks mänguks ja midagi muud kui see.\nTema graafiline stiil\nSellel puudub chicha\nTäielik tee artiklini: Androidid » Android-mängud » Cube Wormis ämbrisse kantud maomäng\nXiaomi Mi 5 saabub veebruaris Snapdragon 820 kiibiga\nVajutage Kingdom Rushi loojate olümpialaste kokkupõrkes vibu ja noolt


Megahiti "Children" autor DJ Robert Miles suri vaid 47-aastasena - Kroonika\n47-aasta vanuselt suri Šveitsi muusikaprodutsent ja DJ Robert Miles, kelle kirjutet on 90ndate superhitt "Children".\nMilesi lahkumisest teatas Itaalia väljaanne DJ Mag Italia, kelle andmetel viis produtsendi meie seast avaldamata haigus.\n"See traagiline uudis meie aja väga andeka artisti surmast tekitab minus mõistmatust ja meelehärmi," lausus DJ kauane sõber Joe T. Vannelli. "Jään taga igatsema su tülitsemist, praalimist, kriitikat, hukkamõistu, aga ennekõike su annet leida võrratuid helisid ja meloodiaid," lisas sõber.\nRobert Miles, kodanikunimega Robert Concina, sündis 1969. aastal Šveitsis, kuid tema pere kolis Itaaliasse, kui ta oli alles väike. Mees kasvas üles Fagagna linnakeses. Muusikaga hakkas Robert tegelema tänu kodus olnud plaadimängijatele ja klaverile.\nKõigest 17-aastasena jättis Robert kooli pooleli ning pühendas kogu oma aja plaadikeerutamisele. Ta asutas piraatraadiojaama, kuid andis ka kontserte. 1995. aastal jõudis Miles "Childreniga" kuues riigis edetabelite tippu. Milesi kuuest stuudioalbumist menukaim oli 1996. aastal ilmunud "Dreamland".\nRahvusvaheline nostalgialaks: Nõukogude Eesti laul kogub läänemaailma muusikasõprade seas...\nOTSEÜLEKANNE: Täna öösel selguvad Club Hollywoodis aasta parimad tantsujumalused, parimad...\nMEGAGALERII! Kodumaise klubimaastiku koorekiht tähistas möödunud nädalal Hirmo Faktori 5....


Karilaid: Reformierakond ja sotsid hääletasid kooseluseaduse tühistamise asjas teadlikult seaduserikkumise poolt - Delfi Eesti\nKarilaid: Reformierakond ja sotsid hääletasid kooseluseaduse tühistamise asjas teadlikult seaduserikkumise poolt\n25.september 2017 14:40\nRiigikogu õiguskomisjoni esimees Jaanus Karilaid (KE) ütles, et tänasel õiguskomisjoni istungil oleksid pidanud komisjoni liikmed kokku leppima, kas EKRE algatatud kooseluseaduse tühistamise seadus läheb riigikogu saalis hääletusele kas 10, 11, või 12. oktoobril. Riigikogu kodu- ja töökorra seadust rikkudes hääletati aga kõik need kuupäevad maha, et kooseluseaduse üle ei toimuks hääletamist enne kohalikke valimisi 15. oktoobril.\nKarilaid ütles, et seaduse kohaselt peavad esitatud eelnõud jõudma riigikogu suurde saali esimeseks lugemiseks hiljemalt seitse nädalat peale menetlusse võtmist. See punkt on seadusesse pandud opositsiooni kaitseks, et koalitsioon ei saaks opositsiooni eelnõusid komisjonides lõputult sahtlis hoida.\nKarilaid rääkis, et Reformierakonna esimees Hanno Pevkur käis juba pikemalt mööda riigikogu koridore ja ütles, et kooseluseaduse tühistamise eelnõu tuleks hääletusele panna alles peale valimisi.\nTäna toimunud õiguskomisjoni istungil juhtuski nii, et Reformierakonna ja sotside liikmed hääletasid kõikide väljapakutud eelnõu päevakorda võtmise kuupäevade vastu. Selle poolt hääletasid Keskerakonna, IRLi ja ERKE saadikud. Kuna vabaerakondlane Külliki Kübarsepp ei osalenud hääletusel, oli tulemuseks patiseis 5:5, seega jäi kokku leppimata, millal eelnõu riigikogu saali arutamiseks läheb.\n"See on teadlik kodu- ja töökorra seaduse rikkumine," ütles Karilaid.\nKarilaiu sõnul kartsid kooseluseaduse toetajad, et üks erakond saab liiga palju tähelepanu, kui EKRE esitatud kooseluseaduse tühistamise eelnõu riigikogu saalis enne valimisi arutama hakatakse. Tema sellega nõus ei olnud.\n"Miks mitte teha enne kohalikke valimisi väärtuspõhine debatt? Kaitsjad ja kriitikud võiksid sirge seljaga olla," ütles Karilaid.\nTäna õiguskomisjonis juhtunu osas oli väga kriitiline ka ERKE fraktsiooni juht Martin Helme. "Tegemist on järjekordse musta päevaga Eesti demokraatia ja parlamentarismi ajaloos, mil kooseluseaduse elus hoidmiseks ei põrkuta tagasi ühestki võttest. Kübarsepa põhjendus oma seaduserikkumisele? Sest konservatiivid pole asunud toetama nende paarkonna seadust," kirjutas Helme.\nVabaerakond saatis täna õiguskomisjoni istungi järel laiali pressiteate, kus leidis, et Eesti ühiskond vajab tsiviilpartnerluse seadust ning sellel eesmärgil on Vabaerakonna saadikud andnud riigikogu töösse paarkonnaseaduse eelnõu, mis ootab teist lugemist õiguskomisjoni töölaual. Vabaerakonna saadik Kübarsepa sõnul on vastutustundetu seaduseid tühistada, kui lahendusi välja pakutud ei ole.\nKübarsepa sõnul on eelnõu autor toonud kooseluseaduse menetlusseaduse riigikogu töölauale eeskätt populistlikul eesmärgil, et sel teemal pildile pääseda enne kohalikke valimisi. Kübarsepp rõhutab, et suurim mure on komisjoni esimehe Jaanus Karilaiu soovimatus teha komisjonis tööd ning teadlikult venitada emotsionaalsete teemadega, mida oleks võinud arutada enne suvepuhkust.\nKarilaid omakorda vastas, et keegi ei ole teinud ettepanekut viia kooseluseaduse tühistamise eelnõu riigikogu saali esimesele lugemisele näiteks juunis või septembris, kuigi seda oleks saanud teha.\nTa lisas, et neljapäeval toimub õiguskomisjoni uus istung, kus ta teeb uuesti ettepaneku panna kooseluseaduse tühistamise seadus päevakorda kas 10, 11, või 12. oktoobril.\nMÄRKSÕNAD Jaanus Karilaid Kohalikud valimised 2017 kooseluseadus Külliki Kübarsepp Martin Helme\nToomas Vitsut seadusemuudatusest: võimu kritiseerijaid võidakse relvaloa taotlemisel represseerima hakata (54) 19.09.2017\nJaanus Karilaid: Martin Helme koos Kristen Michaliga homoparaadi avamas oleks huvitav vaatepilt (51) 18.09.2017\nOlga Ivanova jätkab riigikogu Keskerakonna fraktsioonis (17) 13.09.2017\nJuristide liit palub Reinsalul kooseluseaduse hülgamise asemel see korda teha (124) 22.08.2017\nRatas: valitsus ei võta kooseluseaduse suhtes seisukohta, nüüd peab otsustama riigikogu (26) 10.08.2017\nKarilaid: kui vaatame Savisaare klippi, siis näeme, et malelaual tehakse valgetega väga nõrk käik (42) 29.07.2017\nJüri Ratase nõunik käsib, poob ja laseb Keskerakonna noortekogus: ma ootan, kuni Jaanus lahkub, lähen annan talle nurga taga peksa (273) 27.06.2017\nLoe kõiki kommentaare (146)\nPiiri uuendamise üks faas jõuab lõpule: uued hoiatussildid aitavad muuhulgas võidelda piirpostiga selfie-tajate vastu (2)\nE-valimiskeskkonda katsetatakse jõulusoove pärides (7)\nPresident Toomas Hendrik Ilvese 65. sünnipäeva puhul ilmub temale pühendatud postmark (22)\nPikaaegne ajakirjanik Aarne Mäe kandideerib EKRE ridades riigikokku (53) 166\nReportaaž ÜRO kliimakonverentsilt. Kuidas Pariisi kliimaleppe reeglid kahe nädalaga ümaraks nuditi (20)\nPolitsei tahab jõuda ka Vabaduse väljaku sõneluse juurteni (181)\nRistiretk laimajate vastu, teine vaatus. Palju inimesi sopaga üle valanud Tähismaad annavad kohtu ees vastust (145) 141\nKAART | Tänavu on välismaal kinni peetud ligi 90 Eesti inimest (9)\nSotside ridades kandideeriv vabamõtleja Roy Strider nõudis parteikongressil aktsiisipoliitika muutust (147) 176\nPeeter Ernits: Tallinna TV eemaldas mind Keskerakonna käsul saatejuhi kohalt Lisatud TTV kommentaar! (254)


Idee koostada rahafoorumi nn "adsense" meeskond - RahaFoorum\nIdee koostada rahafoorumi nn "adsense" meeskond\nLiitunud: 31 Mär 2007, 00:13\nLugemata postitus Postitas megapoja » 04 Mai 2007, 11:32\nSeoses antud 2 teemaga tekkis mul mõte -\nTeema 1 - Ajujaht 2007 - Rahafoorumi tiimi moodustamine\nTeema 2 - 2007 aasta teenimise HITT! AGLOCO! [PTP]\nNagu näha on siin palju sellist rahvast, kes soovib endale internetis raha teenida ja näeb selleks vaeva siis kas hyipdele reffide kogumise, raha sissepanemise ja muu analoogsete asjadega. Lugedes ka teie teemat AGLOCO saan aru, et mitmed inimesed on niiöelda "nugised" koguma refferale ja vaeva nägema, et neid piisavalt saada. See näitab, et viitsimist teil on. Seega pakkuksingi välja ühe projekti, millisse võiks kaasata näiteks kuni 7 inimest. Nimelt võiks valida välja häid teemasi, millest kõik oskaksid kirjutada või leiaksid antud teemale materjale. Siis avada antud teemadele koduleheküljed ja hakkata stabiilselt contenti sisse viskama sinna ja linke otsima jne. Selle töö tulemusena saaksime häid lehti, mis stabiilselt tooksid meile näiteks adsensega raha sisse. Raha jagaksime siis omavahel ära. See on kindlasti kasulikum ja vähem närvesöövam kui hyipidega tegelemine. Kuna kui meid on ka 7 inimest siis kasvavad tulemused kiiremini ja see motiveeriks meid veel rohkem tööd tegema jne. Usun, et sellest saaks asja. Lehti võiks ka olla kokku umbes 7. Kel huvi andke teada. Kui leiab piisavalt huvilisi saab täpsemalt arutada asju.\nRe: Idee koostada rahafoorumi nn "adsense" meeskond\nLugemata postitus Postitas opz » 04 Mai 2007, 17:43\nKuigi pole adsensega kungai tegelenud\nLugemata postitus Postitas surf » 04 Mai 2007, 17:54\nÜldine Idee, mis siin postitasid, pole sugugi paha, megapoja, kuid pean leidma aega ja uurima, mis see Ajujaht 2007 on , siis saaks ehk rohkem aru, milles sisu või millest see idee hargnema hakkas..\nLugemata postitus Postitas cashflow » 04 Mai 2007, 20:15\nOtseselt seda meeskonna ideed ei oska hetkel kommenteerida, aga omavahelise koostöö tihendamine tuleks meile kõigile ainult kasuks. Jälgides, kui innukalt näiteks Digitalpoindi rahvas üksteise saite stumble'vad ja artikleid digg'ivad, siis arenguruumi meil jätkub.\nLugemata postitus Postitas megapoja » 05 Mai 2007, 00:12\nselleks ei peagi sul olema adsense kogemust, et selles projektis osaleda. Kõik adsense probleemid, serveri rent, doomeni rent, lehe püstipanemine jne ning nende haldamise võtaksin ma enda peale. Vaja oleks lihtsalt inimesi, kel oleks tahtmist ja viitsimist antud lehti uuendada, linke otsida, lisada kataloogidesse lehti jne. asju ma leiaksin, millega igaüks hakkama saaks. Ja siis põhimõtteliselt plaan oleks saada tänu pidevale tööle mida kindlasti mitmekesi suudame palju edukamalt teha saada googlist head trafficut, mis tooks meile raha sisse. Endal poleks aega väga palju nende linkide otsimisega, lisamisega ja contenti lisamisega aega tegeleda, kuid ma arvan, siin leidub mitmeid kellel oleks tahtmist ja aega sellega tegeleda. Tulu mida saama hakkama sõltub muidugi eelkõige meie endi koostööst , kuid ma ei usu et see väikseks nüüd jääks. Esimesed kuud on raskemad kuid hiljem ma usun et koostööna suudaksime tekitada mõnusa trafficu lehtedele ja siis on ka tulu hea. Kel huvi siis privage mulle näiteks oma maili aadress ja msn aadress. Hakkaksin vaikselt huvilisi siis koguma ja kui piisavalt huvilisi olemas siis väike jutunurk kuhugi üles visata kus arutaksime lõplikult asjad läbi ning siis juba projekt käima lükata.\nPs. Projekt ajujaht või mis see oligi, sellega pole siin pistmist.\nLugemata postitus Postitas tonks » 05 Mai 2007, 12:37\nMis teemaline see leht tuleks, et teaks, kas oskaksin ise ka asjas midagi kaasa rääkida või mitte.\nLugemata postitus Postitas megapoja » 05 Mai 2007, 13:09\nteeks kohe mitu lehte, mõned mõtted mis lehti võiks teha\n1) tehnika (autod, mootorrattad, muu tehnika jne)\n2) internet (seo, turundus, jne)\n3) arcade games\nja neid võiks muidugi veel olla. eks sellele ole aega mõelda koos juba siis.\nLugemata postitus Postitas muhno » 05 Mai 2007, 13:16\nma oleks küll asjast huvitatud ja hetkel ka veel ülikoolis\nLugemata postitus Postitas tonks » 05 Mai 2007, 14:22\nTehnika (ehk autod ja arvutid) teemal oleksin küll käsi, kuigi adsensega kokkupuudet pole varem olnud.\nLugemata postitus Postitas surf » 05 Mai 2007, 14:40\ntonks kirjutas: Tehnika (ehk autod ja arvutid) teemal oleksin küll käsi, kuigi adsensega kokkupuudet pole varem olnud.\nAsi pole adsenses hetkel. Megapoja ei otsi adsense oskajaid vaid tema üleskutse või plaan on luua meeskonda erinevate teadmistega jne jne., kes viitsiksid selle lehe kallal muud tööd teha - täiendada, sisustada jne. Selle Adsense võtaks ta enda peale nagu ma õieti aru sain.


LLC ja S Corp. Erinevus - Äri\nVäikeettevõtte loomisel mõtlevad inimesed sageli, kas nad peaksid minema piiratud vastutusega äriühingute (LLC) või S-korpuse poole. Noh, mõlemal on omad plussid ja ka puudused. Vaatame siin mõningaid erinevusi nende kahe vahel.\nLLC on hea valik, kui mõtlete tegevuse paindlikkusele. Võite tõesti valida S Corpi tahan tööhõive pealt kokku hoida.\nLLC ja S Corpi üks peamisi erinevusi on aktsionäride suhtes. S Corpi aktsionäride arv on piiratud 75 liikmega. Pealegi ei saa aktsionärid olla mitteresidendid ja nad ei tohiks samuti olla osa LLC-st ega ühestki teisest korporatsioonist. Teiselt poolt ei ole LLC liikmelisusele mingeid piiranguid ega mingeid piiranguid. Neil on paindlik omandistruktuur.\nUmbes juhtimine S Corpi juhatusel juhivad ettevõtet direktorid. Vastupidi, juhtimine LLC on lihtsam ja sellel ei ole formaalsusi nagu S Corp.-l. Erinevalt S Corpist haldavad LLC-d liikmed.\nTeine erinevus LLC ja S Corpi vahel on kasumi jaotuses. S Corpi kasumi jaotamisel puudub paindlikkus. Kasum jagatakse tavaliselt vastavalt aktsiate suhtarvule. Teisest küljest on LLC-s kasumi jaotamisel paindlikum.\nÜks märgatavatest erinevustest LLC ja S Corpi vahel on tööhõivemaks. Kuna LLC omanikku peetakse füüsilisest isikust ettevõtjaks, peab ta maksma tööhõivemaksu, mis läheb Medicarele ja sotsiaalkindlustusele. LLC-s töötamise maksu arvutamisel võetakse arvesse kogu netosissetulek. Vahepeal maksab S Corp-s töömaksuga ainult see palk, mille omanik välja arvab.\n1. S Corp'is on aktsionäride arv piiratud 75 liikmega. Pealegi ei saa aktsionärid olla mitteresidendid ja nad ei tohiks samuti olla osa LLC-st ega ühestki teisest korporatsioonist. Teiselt poolt ei ole LLC liikmelisusele mingeid piiranguid ega mingeid piiranguid.\n2. Kasumi jaotamisel ettevõttes S Corp ei ole paindlikkust, kuid LLC-s on kasumi jaotamisel paindlikum.\n3. LLC-s töötamise maksu arvutamisel võetakse arvesse kogu netosissetulek. Vahepeal maksab S Corp-s töömaksuga ainult see palk, mille omanik välja arvab.\nManassas: kuidas see lõunapoolne linn tuli enam kui lahinguväljal\nSõjas hävitatud eraldatud Virginia raudteesõlm ehitati lepituse vaimus ümber\nErinevus talamuse ja hüpotalamuse vahel\nTaalamus ja hüpotalamus on mõlemad aju osad. Koos epitaalamuse ja peritaalamusega asuvad mõlemad ajupiirkonnas, mida nimetatakse\nMaffi ja Felsicu erinevus\nMafic vs Felsic Mineraloogia ehk geoloogia mõistes palju laiemas tähenduses kasutatakse kivimite omaduste kirjeldamiseks tavaliselt kahte mõistet ja\nEkspedeerija vs maaklerid Nii maakler kui ka ekspediitor on äritehingute vahendajad. Mõlemad vastutavad tehingute eest\nerinevus kiire ja aeglase pehme palli vahel\näike 2 vs hdmi\ntsingitud toru vs must toru


Kaardinõelad, mustad, 100 tk | AJ Tooted Eesti\nKomplekt 100 kaardinõelaga teadetetahvlitele. Nõeltel on ümmargune pea, mistõttu on neist lihtne kinni võtta.\nTäiendage oma teadetetahvlit kaardinõeltega, mis aitavad teil üles riputada huvitavaid uudiseid, tähtsait teateid või meeldetuletusi. Pakis on 100 kaardinõela ja need sobivad enamikele teadetetahvlitele või väljapanekuseintele.\nKomplektis kogus: 100


"Raamatuid tuleb lugeda, muidu võib rumalaks jääda!" - Tallinna Saksa Gümnaasium\nOled siin: Avaleht1 / Uudised2 / humanitaarained3 / “Raamatuid tuleb lugeda, muidu võib rumalaks jääda!”\n8. märts 2018 /- humanitaarained, raamatukogu\n8. märtsil käis 1.-4. klassi õpilastel külas soome päritolu eesti lastekirjanik Mika Keränen.\nKirjanik elab ja tegutseb Tartus ning valiti selle aasta Tartu linnakirjanikuks. Ka tema raamatute sündmused leiavad aset Tartus, täpsemalt Supilinnas.\nMika Keränen rääkis kohtumisel endast ja oma tegemistest, luges ette katkendeid oma raamatutest ning ajas õpilastega muidu mõnusat juttu. Kirjaniku olulisim sõnum oli see, et raamatuid tasub lugeda, muidu võib rumalaks jääda!\nMika Keränenilt on seni ilmunud 12 teost, nt „Varastatud oranž jalgratas”, „Peidetud hõbedane aardelaegas”, „Vana roosa maja”, „Salapärane lillenoppija”, „Professor Must“ jne. Kõigis neis tegutseb Supilinna laste salaselts Ramps. Kirjaniku kõige värskem raamat „Fantoomrattur“ on pärjatud tiitliga „Hea lasteraamat 2017“.\nKirjanik vastas kõigile küsimustele, mille teemaks olid raamatud, aga ka jalgpalliküsimused said vastuse.\nKohtumise lõpus said kõik soovijad raamatusse autogrammi või teha Mika Keräneniga toreda selfie.\nAitäh põneva kohtumise eest!\nPILDIGAELRII: Kirjanik Mika Keränen kohtumas algkooliõpilastega\nSildid: emakeelenädal, kirjandus, külalised\nEmakeelekuu on lõppenud, kestab eesti keele aasta!\nJanine Schmitz\tSaksa välisminister külastas Tallinna Saksa Gümnaasiumi\nPeakokk koolis õpetaja ametis\nVilde jutuvõistluse võit tuli meie kooli Meie kooli suusavõistkonnad endiselt Tallinna parimate hulgas


TUGIISIK VÕI PERETUTTAV LAPSELE, muu, kuulutus 81240211 - Kuldne Börs\nTUGIISIK VÕI PERETUTTAV LAPSELE\nID: 81240211, muudetud 05:30 20.09.2017\nSoovime oma 12a heatahtlikule ja arukale downitüdrukue kedagi, kes on nõus olema vanaema-vanaisa või nagu peretuttav. Vanemad käivad tööl, on täiskarsklased. Nõus ka kuidagi aitama.Võimalus vormistada tugiisikuks. Eeldame aktiivse-sportliku eluviisiga inimesi. Palun võtta uuesti ühendust ka neil, kes kunagi on helistanud, oleme teema lihtsalt unarusse jätnud. Tore kui oleksite nõ maalt, Tallinnas või Tallinnast kuni 20 km.


Oktoobrikuu lõpetasid poisid kardirajal mõõtu võttes. Ilm oli imeilus ning oktoobri lõpu kohta väga soe. Mõned poisid olid kardi roolis vilunud tegijad, kuid mõnele oli see esmakordne kogemus. Elevust valmistas sõit ühtviisi kõikidele. Kahe sõidu lõpuks sai selgeks, et parim kihutaja on Kermo. Temale järgnesid Raymond ja Markus.\nLugemise- ja kirjandusteemaline näitus\nKui õues oli ilus sügisilm, jalutasime koos oma eesti keele õpetajaga Türi Ühisgümnaasiumisse lugemise- ja kirjandusteemalisele näitusele. Jagasime end rühmadesse. lugesime oma stendilt infot kirjanduse kohta ning otsisime ka maja pealt küsimusi.\nSellel aastal oli ilm jooksmiseks mõnus. Peaaegu kõik meie klassi õpilased olid jooksmas. Puudusid vaid Sander O, Sander D ja Jakob. Õpetaja ei saanud ka paraku osaleda, sest viibis Erasmus projekti kohtumisel Itaalias. Jooksu alguse ja lõpu tegid põnevaks Tanel Padar ja Jaan Pehk, kes tegid rahvajooksul oma saate salvestust ning andsid Kirnas stardipaugu, pakkusid rajal juua ning autasustasid pika distantsi võitjaid medaliga. Oli jällegi üks tore päev värskes õhus.


SAA TUTTAVAKS: Puhtusehaldjas Kerli - TP Kinnisvarahooldus OÜ\nSAA TUTTAVAKS: Puhtusehaldjas Kerli\nKui palume Kerlil meelde tuletada, kui kaua ta TP Kinnisvarahoolduses juba töötanud on, peab ta enda sõnul lepingust järele vaatama. Ta lisab, et kui teed tööd, mis sulle sobib ja meeldib, siis aeg lihtsalt lendab.\nKoristamine paistab Kerlile tõesti sobivat, sest selles vallas on ta töötanud tänaseks juba u 12 aastat, neist kolm viimast just TP-s. Kunagi proovis ta ka müügitööd, ent avastas siis, et liigset vajadust inimestega suhelda tal pigem ei ole. „Minu töötingimused on praegu ideaalsed. Saan endale ise tööaja valida,“ toob ta ühe suure plussi välja. Paindlik tööaeg on Kerlile iseäranis oluline, sest tal on suur pere – nimelt kasvab peres kuus last.\nEga kuue lapse kõrvalt kodus koristamisele nii palju aega kulutada saagi, kui võib-olla ise tahaks. „Detailselt ei jõua. Tööl saan omas mullis olla ja põhjalikule koristamisele palju paremini keskenduda,“ tõdeb ta.\nTagasi vaadates julgeb Kerli väita, et koristamine on pakkunud ka positiivseid avastusi. Puhtuse loomine ei seisne ainult mopis ja lapis, tuleb märgata palju rohkemat, kinnitab Kerli. Samuti on omal kohal loomingulisus. „See aitab paika panna kava ja korralduse, kuidas asju kõige mõistlikumalt teha,“ lisab ta. Ja loomingulisust Kerlil juba jagub – vabal ajal, nii palju kui seda laste kõrvalt jääb, suunab ta selle maalimisse.


Ole valmis! Mulder ja Scully tulevad taas: Algab "Salatoimikute" tuliuus hooaeg - Kroonika\nOle valmis! Mulder ja Scully tulevad taas: Algab "Salatoimikute" tuliuus hooaeg\n"Salatoimikute" näol on kindlasti maailma kõige kuulsama paranähtuste põnevussarjaga, mis on üle kümne aasta vaikinud. Kuid nüüd on nad tagasi ja on taas aeg minna salapärasele teekonnale FBI agentide Dana Scully ja Fox Mulderiga. Legendaarsete "Salatoimikute" verivärsked osad jõuavad TV3-e vahendusel televaatajate ette alates 7. detsembrist.\nNüüd aastaid hiljem avatakse siiani varjatuna püsinud ning veelgi süngemad "Salatoimikud". Emmyde ja Kuldgloobustega pärjatud ulmesarja uus hooaeg on vaatemängulisem ja põnevam kui kunagi varem. Kuus uut episoodi toob vaatajate ette sarja looja Chris Carter ning peaosades mängivad taas David Duchovny ja Gillian Anderson. "Hea uudis on see, et maailm on muutunud veelgi veidramaks, mistõttu on praegu ideaalne aeg need kuus lugu rääkida," ütles sarja looja Carter.\n"Salatoimikud" alustas 1993. aastal ning kestis üheksa hooaega, mis on teinud sarjast kõige kauem teleekraanil püsinud paranähtuste põnevussarja kogu teleajaloos.\nSamuti on peetud sarja üheks edukaimaks teledraamaks läbi ajaloo. Sarja põhjal tehti kaks täispikka kinofilmi. Seriaali keskmes on kaks FBI eriagenti, Dana Scully ning Fox Mulder, kes uurivad müstilisi, lahendamata jäänud ja paranormaalseid juhtumeid. Mulder (Duchovny) usub tulnukate olemasolusse ning on avatud paranormaalsetele nähtustele, samas kui tema teadlasest partner Scully on skeptik ning otsib ennekõike teaduslikke seletusi neile juhtumitele.\n51 KÜSIMUST: Inga Lunge paljastab, kuidas ta ametivõimudega pahuksisse sattus!\nPÄEVA KOMM: Kaalusaate tegijad tahtsid väikese vaevaga luua vaatajatemagnetit, aga ei...\nFOTOD: Enne ja nüüd! "Salatoimikute" staarid\nKAS MÄRKASID? "Salatoimikute" staar Gillian Anderson lahendas Scully uue soengu müsteeriumi\nÕige pühadekuulutaja on kohal: "Visa hing" naaseb taas teleekraanile


Fotod: Muugal peeti künnipäeva - Põllumajandusuudised\nFotod: Muugal peeti künnipäeva\n13. aprillil tähistati Muugal künnipäeva. Künniteooriat kuulati Muuga raamatukogus, esimesed vaod künti Muuga PM põllul.\nKünnipäevale oli kogunenud pea 60 noort – õpilased Laekvere Muuga koolist, Põlula koolist ja Roela koolist. Huviga kuulati Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskooli õpilasi, kes tutvustasid kooli põllumajanduseriala õpivõimalusi.\nKohal oli ka Eesti tippkündja Raido Kunila oma võistlustraktori ja –adraga. Tema masinat said huvilised proovida, seda muidugi kogenud kündja juhendamisel.Laekvere kooli õpetaja kündis esimese vao. Oma künnioskust näitas ka Muuga kooli VIII klassi õpilane Andres Tamm, kes on osalenud kahe aasta jooksul neljal künnivõistlusel kümnekordse Eesti künnimeistri Raido Kunila juhendamisel.\nKünnipäev - 14. aprillKünnipäevaks pidid kõik põllutööriistad korras ja seatud olema, sellest päevast algasid põllutööd. Esimest kündjat kasteti nagu karjastki. Hüvituseks anti märjale kündjale keedetud mune ja seasaba. Levinud oli komme, et künnipäeval tõsteti-katsuti kõik põllutööriistad läbi, et töö edeneks ja töötegija unine ei oleks. Maagilised tegevused olid suunatud viljakuse saavutamisele: viidi koorem sõnnikut põllule, künti esimene vagu.\nEt järgida künnipäeva traditsioone, siis lisaks kündmisele ja traktorisõidule, pandi noored ka sõnnikut laotama, ikka käsitsi, hargiga.\nKünnipäeva aitasid korraldada tehnikafirmad Väderstad ja Taure. Suur tänu abi eest ka Vinni vallavalitsusele, Muuga raamatukogule ja Laekvere Muuga koolile ning Muuga PMle.


Muusikaõpetaja - Pangapealse Lasteaed\nMuusikategevuste kavandamisel ja korraldamisel on esikohal emotsionaalne ja aktiivne muusikaalane tegevus. Tunnis kujundatakse ja arendatakse lapse muusikalis-loomingulisi võimeid, samuti kultuurilis-sotsiaalset aktiivsust ning väärtushinnanguid. Arvestatakse lapse individuaalseid eeldusi ning toetutakse eduelamusele ja tunnustusele.\nMuusikategevused on jagatud neljaks põhitegevuseks:\nLaulmine: loob võimalusi lapse sotsiaalsete, intellektuaalsete ja esteetiliste võimete kujundamiseks. Laulul on oluline tähtsus lapse rahvusliku identiteedi kujundajana.\nMuusikalis-rütmiline liikumine: on oluline lapse eneseväljendusoskuse ja julguse arendaja. Samuti rahuldab see lapse loomulikku liikumisvajadust. Selle tegevuse kaudu areneb lapse koordinatsioon, emotsionaalsus, motoorika, rütmitaju, tähelepanuvõime jpm. Muusikalis-rütmilise liikumise kaudu õpib laps liikuma kooskõlas muusika rütmi- ja iseloomuga.\nPillimäng: arendab lapse tämbrilist ja dünaamilist kuulamist. Selle abil on võimalik huvitavamaks muuta nii laulmist, rütmilist liikumist kui muusika kuulamist. Väga olulisel kohal on ka kehapillid. Kehapillide kasutamine laulude saateks on heaks ettevalmistuseks lastepillidega mängimiseks.\nMuusika kuulamine: on tegevus, mille kaudu saab laps oma esmased esteetilised elamused- ja algteadmised muusikast. Muusika kuulamise abil saab lapsel välja kujundada muusika iseloomustamiseks vajaliku sõnavara: kiire, aeglane, kurb, rõõmus, vali, vaikne jne. Samuti arendab muusika kuulamine lapse tähelepanu koondamise võimet (muusikapala lõpuni kuulamine).\nMUUSIKATEGEVUS ÕUES (vaata videot)\nROHELISE ÕPPEAASTA LÕPETAMINE (vaata videot)\n"KARLA" JA LAPSED\nLoovtegevused õuemuusika keskuses


87-AASTANE MARTHA AL-BISHARA TABAS VÕILILLE KORJAMISE AJAL POLITSEI TASERIT - KRIMIUUDISTE AJAVEEBIPOSTITUS\nPolitseid kaitsevad Taseris kasutamist Gruusias võililli korjaval 87-aastasel Süüria immigrandil\nPolitsei kaitseb ohvitseri otsust kasutada tema Taserit 87-aastase naise vastu Gruusias pärast seda, kui naine astus väidetavalt nende poole noaga, mida kasutas võilillede lõikamiseks.\nReede pärastlõunal astus Süüriast pärit Ameerika kodanik Martha Al-Bishara oma maja lähedal Chatsworthis poiste ja tüdrukute klubi taga asuvasse metsatukasse, et niristada paar taime salati jaoks kolesterooli, õepoja Solomoni abistamiseks. Ütles Douhne Oxygen.com .\nKinnisvara töötaja helistas numbrile 911 ja teatas, et noaga naine ei lahku.\n'Tundub, et ta kõnnib ringi, otsides mõnda taimestikku, mida maha raiuda, või midagi muud,' ütles helistaja vastavalt WRCB Gruusia loodeosas. 'Ta ütles mulle, et ta ei räägi inglise keelt ja ta kõnnib rada mööda noaga.'\nSeejärel küsis dispetšer, kas Al-Bishara on üritanud kedagi rünnata. Helistaja vastas: „Ei, ta tõi noa käes olevale kinnistule. Ta ei üritanud kedagi ega midagi rünnata. '\nOhvitseride saabudes hoidis Al-Bishara käes kilekotti ja nuga. Ametnikud ütlesid, et nägid pealt, kuidas Al-Bishara umbrohtu raius, ja palusid tal relv maha visata. Oxygen.com . Nad lähenesid talle tõmmatud relvadega.\nAl-Bishara ei räägi inglise keelt, ütles Douhne, ja ohvitseri käsud olid tõenäoliselt segaduses.\nAmetnikud ütlesid, et nad käskisid tal nuga maha visata, kuid politsei aruande kohaselt ta seda ei teinud. Nad ütlesid, et naine oli rahulik ja vaatas neile otse otsa ning tõstis mõnel hetkel noa üles. Nad ütlesid, et ta ei reageerinud sellele, et nad näitasid talle relva. Ta ei täitnud aruande kohaselt nende käske ja kõndis nende poole, nuga käes. Siis pani üks neist talle ülesande.\n'Esimene haru tabas teda südame järgi vasaku rinna kohal,' ütles Douhne, 'ja teine haru tabas teda kõhtu.'\nNaine laskus paremal küljel nurisedes maha, ütles ta, hoides endiselt nuga. Seejärel keerasid ohvitserid ta kõhuli ja panid käed raudu. Ta viidi vanglasse ohvitseri takistamise ja kuriteo üleastumise süüdistuses. Enne vabanemist oli ta umbes kolm tundi vanglas.\nChatsworthi politseiülem Josh Etheridge kaitses ametniku tegevust avalduses, nimetades sündmust 'äärmiselt kahetsusväärseks'.\n'Viimane asi, mida ükski meie osakonna liige soovis teha, oli kasutada Taserit eakale naisele,' ütles Etheridge avalduses. 'Kui ta aga hakkas ohvitseri poole kõndima, kasutas ta noaga kõrgendatud asendist kõige mõistlikumat jõudu, mida ta tol ajal suutis.'\nEndine politseinik Douhne ei usu, et uimastamispüstol oli vajalik.\n'Kedagi ei olnud ohus ega vaja tasa teha,' ütles ta. 'Ohvitser on 6 '3' ja 250 naela. Ta pole väike tüüp. Ta poleks tohtinud end talle nii lähedale panna. ”\nAl-Bisharal on tema sõnul puusa ja selg valus ning ta tunneb olukorra pärast masendust. Naabrid on teda külastanud ja see on siiski tuju tõstnud.\n[Fotod: Saalomon Douhne]\nKes on Wayne Williams ja milline on tema seos Atlanta lastemõrvadega?\nMees stab parima sõbra 60 korda pärast seda, kui on paljastanud, et tal oli oma endise naisega afääri\nMis juhtus Brobergide, röövitud silmanähtavate ohvritega? Seal on õnnelik (ish) lõpp\nmiks inimesed kutsuvad ted cruz'i sodiaagimõrvariks\nkus asub tegelik amityville'i maja


Samsungi 12–24 mm ja 45 mm NX-objektiivid | SAMSUNG Eesti\nSamsungi 12–24 mm ja 45 mm NX-objektiivid\nUued ülilaia suumiga ja keskmiselt kuni suurelt vahemaalt pildistamiseks mõeldud fikseeritud fookuskaugusega objektiivid võimaldavad professionaalse kvaliteediga pildistada\nUued NX-tootesarja objektiivid pakuvad pildistamishuvilistele võimalust kasutada oma loovust maksimaalselt, samas jääb fotovarustus kergeks ja lihtsasti kaasaskantavaks. 12–24 mm F4-5.6 ED ülilaia suumiga objektiiv ja 45 mm F1.8 keskmiselt kuni suurelt vahemaalt pildistamiseks mõeldud fikseeritud fookuskaugusega objektiiv on turul üks kergemaid. Lihtne kaasaskantavus ja kasutatavus võimaldavad pildistajal oma loovust mugavalt väljendada.\nUued objektiivid lisavad auhindu võitvale NX-mudelisarjale tipptasemel uuenduslikkust ja need ühilduvad Samsungi i-Functioni süsteemiga, mis võimaldab kasutajatel ainulaadselt uuendusliku juhtsüsteemi abil saavutada professionaalsel tasemel tulemusi. Uute 12–24 mm F4-5.6 ED (35 mm vormingu puhul samaväärne 18,5–37 mm-ga) ja 45 mm F1.8 (35 mm vormingu puhul samaväärne 69,3 mm-ga) objektiivide lisandumisega on nüüdsest NX-süsteemile saadaval üksteist tipptasemel objektiivi.\nSamsungi NX 12–24 mm F4-5.6 ED objektiiv: tänu ülilaiale vaatenurgale saab selle objektiiviga pildistada dramaatilisi maastikuvaateid, aga samuti lihtsustab see ka kitsaste siseruumide pildistamist. 208 grammi kaaluv objektiiv on kompaktsuse ja kerguse tõttu lihtsalt kaasaskantav ning sobib suurepäraselt reisifotode tegemiseks. Pildi kvaliteeti parandab veelgi üks üliväikse hajuvusega klaaslääts ja kaks asfäärilist klaasläätse, mis tagavad suurepärase teravuse ja madala kromaatilise moonutuse taseme.\nSamsungi 45 mm F1.8 NX-objektiiv: see keskmiselt kuni suurelt vahemaalt pildistamiseks mõeldud fikseeritud fookuskaugusega objektiiv võimaldab tavapäraselt paremat väljasügavust koos uduse taustaga, aidates luua vapustavaid portreesid või pilte lemmiktoitudest, millele annab erilise värvingu kaunis taustakuma. Nutikas F1.8 ava lubab kiiret pildistamist suurepäraselt ka öösel või siseruumides ning samm-mootor võimaldab kasutada kiiret ja ülivaikset autofookust. Katikuta 115 grammi kaaluva objektiivi juures on kombineeritud kerge kaasaskantavus, tugev metallkorpus ja metallist kinnitus. Märkus toimetajaile\nSamsungi NX 12–24 mm F4-5.6 ED objektiivi tehnilised andmed\n12–24 mm (35 mm vormingu puhul samaväärne 18,5–37 mm-ga)\n10 läätse 8 grupis (2 asfäärilist läätse, 1 üliväikse hajuvusega lääts)\nF4 – 5,6 (min F22), (terade arv: 7, ringdiafragma)\nUmbes 0,14 ×\nMõõtmed (S × P)\n63,5 × 65,5 mm\n208 g (katikuta)\nSamsungi 45 mm F1.8 NX-objektiivi tehnilised andmed\n45 mm (35 mm vormingu puhul samaväärne 69,3 mm-ga)\n7 läätse 6 grupis\nF1,8 (min F22), (terade arv: 9, ringdiafragma)\nUmbes 0,13 ×\n62,0 × 44,5 mm\n115 g (katikuta)\nmine eelmiseleSamsung pälvis parimate globaalsete brändide edetabelis üheksanda koha\nmine järgmiseleSamsung tõi turule uued objektiivid ja GALAXY kaamera NX1000 Jaga seda üksust


ESM-i müütidest | Tõnis Kõiv\n8. aug. 2012 toniskoiv\tLisa kommentaar\nRiigikogu täiskogu arutab Euroopa Stabiilsusmehhanismi (ESM) ja müüdid levivad. Alljärgnevalt kummutan neist mõned…\nEuro on Eesti raha ja seega on euroala stabiilsus oluline ja kasulik igale eesti inimesele. Stabiilsust on väikesel riigil alati soodsam ja mõistlikum tagada koos teistega kui üksi. Mäletame ju kõik, millise ründe all oli eesti kroon enne eurole üleminekut. Üks devalveerimise jutt käis kogu aeg. Ükski väike riik ei jõua kogu maailmale tõestada oma tublidust ja suutlikkust rahvusvaluutat ilma devalveerimata hoida. Nüüd me oleme üheskoos kuueteistkümne riigiga eurotsoonis kaitsemas eurot, meie ühist raha.\nEsimene müüt: Me anname raskustesse sattunud riikidele abi. Tegelikult ei saa raskustes riigid abi, mis on tavatähenduses ju tagastamatu. Raskustes riigid saavad rangetel tingimustel finantsabi ehk laenu, mis tuleb vääramatult tagasi maksta. Üksikisiku tasandil võrdlust tuues – riikidele antakse tingimuslikku saneerimislaenu muudatuste elluviimiseks, mitte tarbimislaenu senise elustiili jätkamiseks. Saneerimislaenude eesmärk on hoida stabiilsust kuni riik oma siseriiklikud reformid läbi viib ja rahanduse korda saab.\nTeine müüt: Mõni riik jätab kindlasti laenu tagasi maksmata ja siis peab eesti maksumaksja seda tegema! Teoreetiliselt on selline lühiajalise tõrke risk kindlasti olemas. Samasuguste riskidega on aastakümneid maadelnud Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) ja seni vähemalt edukalt. IMF ei ole kahjusid kandnud ehk ükski nende väljalaenatud laen ei ole jäänud tagasi maskmata. Ka kõige probleemsematest Aafrika riikidest või korrumpeerunud Ladina-Ameerika riikidest. ESM on sisuliselt Euroopa ehk euroala IMF, reeglid ja ülesehitus on analoogsed. Seega on suhteliselt väike tõenäosus, et mõni laen jääb üldse tagasi tulemata. Lühiajalisi tõrkeid võib ette tulla, aga selle vastu on ESM-is reservid loodud.\nKolmas müüt: ESM on loodud finantskriisi lahendamiseks. Ei, ESM ei ole loodud finantskriisi lahendamiseks. Kriisi peavad lahendama siiski raskustesse sattunud riigid ise ehk siis vähendama riigieelarvelisi kulutusi, muutma maksusüsteemi ettevõtlussõbralikumaks, suurendama majandusvabadust, sh muutma paindlikumaks tööturgu jmt. Enamus riike teeb eelnimetatud reforme vabatahtlikult ja iseseisvalt. Osad riigid aga ei suuda ja seetõttu peavad nad samad reformid ette võtma teiste riikide (ESM-i) survel, sest vastavad nõudmised on osaks rangetest tingimustest saneerimislaenu (finantsabi) saamisel. ESM-ist saadud laen aga aitab riikidel seni stabiilselt toimida kuni reformid ellu viidud saavad ja tulemused riigieelarves kajastuvad.\nEelmine postitusInimesed ei pea reoveehaisu talumaJärgmine postitusMetsa ei maksa narrida!


Eesti mõjuvõimsaim firma püüab miljardit - Uudised - Majandus\nEesti mõjuvõimsaim firma püüab miljardit\n5. november 2019, 9:56\nUP Investi juhib Sven Nuutmann\nPostimehe omanik ning laiahaardeline investeerimisfirma UP Invest OÜ teenis möödunud majandusaastal 821 miljoni euro suuruse müügitulu juures 14,7 miljonit eurot puhaskasumit. Tõsi, majandusaasta oli varasemast pikem.\nMuuseas, kui 2011. aastal oli Eestil tervelt kaks ettevõtet, mille käive oli üle miljardi euro, siis tänaseks pole neid järel mitte ühtegi.\nInvesteerimisfirma UP muutis majandusaasta arvestust, millest tulenevalt käsitletakse lõppenud majandusaastal erakorraliselt 16 kuu pikkust perioodi. Uueks majandusaasta perioodiks on 1. mai kuni 30. aprill.\nSeega kestis UP Investi lõppenud majandusaasta 2018. aasta 1. jaanuarist kuni tänavuse aasta 30. aprillini. Eelneval majandusaastal ehk aastal 2017 teenis kontsern 515,8 miljoni euro suuruse müügitulu juures ligi 15,3 miljonit eurot puhaskasumit.\nSuure osa ehk 58,7 protsenti käibest teenis kontsern möödunud majandusaasta Eesti turult, kus müügitulu küündis 482,2 miljoni euroni. Järgnesid Läti 147,5 miljoni euroga, Soome 105,4 miljoni euroga, Leedu 50,8 miljoni euroga ning muud riigid 35,1 miljoni euroga. Kontserni üldist müügitulu kasvu on mõjutanud aktiivne laienemistegevus kino ja meelelahutusteenuste äris, selgus UP Investi majandusaasta aruandest.\nKõige enam ehk 548,1 miljonit eurot teenis kontsern lõppenud majandusaastal ravimite ja kosmeetikatoodete jae- ja hulgimüügist. Järgnesid internetiportaalide haldus 44 miljoni euroga, ajalehtede ja muude trükiste trükkimine 33,5 miljoni euroga, veterinaarkaupade jae- ja hulgimüük 29,6 miljoni euroga, raamatute ja muude meelelahutustoodete jaemüük 20,5 miljoni euroga ning ajalehtede kirjastamine 20,3 miljoni euroga.\nUP Invest investeeris aruandeaastal põhi- ja immateriaalsetesse varadesse ning uutesse osalustesse ettevõtetes kokku 44,3 miljonit eurot.\nKäesoleva aasta aprillikuu seisuga ulatusid kontserni varad 370,7 miljoni euroni, kohustused aga ligi 255,9 miljoni euroni. Ühtlasi laenas kontsern aruandeperioodil pankadelt kokku 15,1 miljonit eurot.\nVõrreldes eelmise majandusaastaga kasvas kontserni töötajate arv 806 inimese võrra 3798 töötajani, seda ennekõike osaluse omandamise tõttu Apollo Groupis. Kontserni tööjõukulud küündisid majandusaastal kokku 112,7 miljoni euroni.\nSuurimad tegevusriskid on kontserni jaoks uuel majandusaastal seotud olukorraga Euroopa ja maailma majanduses tervikuna. «Kohalikel turgudel on põhiküsimus vajaliku kvalifikatsiooniga tööjõu olemasolu ja selle puudusest tingitud palgasurve. Siiski oleme optimistlikud eesseisva majandusaasta osas ning kontsern soovib jätkata aktiivset investeerimistegevust,» märkis ettevõtte juhatus aruandes.\nUP Investi omanikud on 78 protsendiga Margus Linnamäe ning 20 protsendiga Ivar Vendelin. Läbi ettevõtete on investeerimisfirma omanduses ka uudisteagentuur BNS ja Postimees.\nKontsemi põhilised tegevusalad on ravimite ja muu apteegikauba hulgi- ja jaemüük, veterinaartoodete hulgi- ja jaemüük, hambaravitoodete hulgimüük, logistikateenused, turundustegevus, ajakirjandus ja meedia, kinnisvarahaldus, filmide linastamine ja filmilevi ning toitlustustegevus.


Andrus Kivirähki ninakarvade lõikaja | Varrak\nAvaleht » Uudised » Andrus Kivirähki ninakarvade lõikaja\nAga Juur ütles, et varem või hiljem jõuab igaühel kätte vanus, kus ninakarvad hakkavad kasvama ja siis olevat hea, kui ninakarvade lõikaja on omast käest võtta.\nJa täpselt nõndaviisi see asi oligi. Esialgu oli mul tööd vähe. Kivirähk rohkem naljaviluks aeg-ajalt põristas minuga. Kuid siis hakkas karvu tasapisi juurde tekkima. Eks ma oma tegevusega kindlasti ka natuke stimuleerisin ninakarvade kasvamist.\nPraegu on mul tööd parasjagu. Mitte just igal hommikul, aga päris sageli paneb Kivirähk mind tööle. Ei taha mõeldagi, milline Kivirähk välja näeks, kui ta ninakarvu ei ajaks. Küllap oleksid juba parajad pintslid nina all.\nMinu käest küsitakse sageli, milline on armastatud kirjaniku Andrus Kivirähki nina seestpoolt. Ütleks, et päris tavaline, soe ja pime. Siis küsitakse veel, kas vastab tõele, et Kivirähki ninas kummitab. Vaime ega tonte pole mina seal küll mitte kunagi näinud. Ainult kolle mõnikord ja need kollid pole üldse hirmsad.\nÜldiselt pole mul põhjust elu üle nuriseda. Kivirähk hoolitseb minu eest hästi. Kui mul patarei tühjaks saab, paneb Kivirähk kohe uue. Mida muud üks lihtne elektriseade veel elult tahta võiks.\nSiiski olen end viimasel ajal tabanud mõttelt, et oleks huvitav kasvõi korraks väljuda mugavustsoonist, panna ennast proovile, leida uusi väljakutseid. Kas ma peangi ninakarvade lõikajaks jääma, kas minu saatus on algusest lõpuni ette määratud? Kivirähkil on koer, Robin nimeks. Küll sellel Robinil on palju karvu. Ja mitte ainult ninas, vaid igal pool. Vaat kui mina saaksin Robinit pügada – oh sa poiss! Rohkem ma ei ütle midagi. Aga selline ongi minu salajane unistus, minu paleus ja suur ideaal: saada koerakarvade lõikajaks.\nMonoloogi kirjutas üles MART JUUR


Liigeste mittespetsiifiline poletik Korvits uhistehaigustega\nMis täpselt sellist kulumist tingib, seda teadus veel seletada ei oska, kuid kaasa võivad aidata nii vananemine, ülekaal, kauaaegne ülemäärane füüsiline koormus, sportlasekarjäär, varasemad liigesevigastused ja kindlasti ka geneetiline soodumus. Seetõttu toimub nakkusetekitajate tungimine TMJ õõnsusse: vere kaudu hematogenous rada ;. See on eriti oluline neile, kellel on juba hommikul valu liigestes, jäikus.\nMis täpselt sellist kulumist tingib, seda teadus veel seletada ei oska, kuid kaasa võivad liigeste mittespetsiifiline poletik nii vananemine, ülekaal, kauaaegne ülemäärane füüsiline koormus, sportlasekarjäär, varasemad liigesevigastused ja kindlasti ka geneetiline soodumus. Nende tegurite kaasmõjul häirub liigesekõhre normaalne ainevahetus, kõhr ei kata enam ühtlase ja elastse kihina luupinda, tekivad struktuurimuutused ja konarused häirivad liigese sujuvat liikumist.\nLiivapaberina toimiv kõhrepind hõõrub ennast kihiti aina õhemaks. Noorematel vallandab osteoartroosi sageli liigesevigastus. Psoriaatiline polüartriit. Aja jooksul haigus progresseerub.\nÕige teraapia abil saate aeglustada patoloogilise protsessi arengut ja saavutada stabiilne remissioon aastaks. Viiruslik polüartriit. Prognoos on soodne õigeaegse ravi korral, ebasoodne - tüsistuste ja siseorganite südame, neerude kahjustuste tekkega. Podagra artriit. Toitumis- ja ravimiravi korral võib remissiooni pikendada vähemalt 5 aastani. Nakkuslik mittespetsiifiline polüartriit Nakkuslikku mittespetsiifilist polüartriiti iseloomustavad paljud märgid.\nSeda nimetatakse näiteks reumatoidseks, kuna see sarnaneb reumaga; deformeeruv, see tähendab liigeste kuju muutmine ja alati ilmub selle nimes sõna polüartriit kreeka keelest poly - lot ja arthron - ühine. See tähendab, et me räägime alati mitmest liigesepõletikust. Nakkushaigus, nagu seda haigust lühendatakse, on laialt levinud, sagedamini külma ja niiske kliimaga piirkondades.\nOn märgatud, et naised haigestuvad kolm korda sagedamini kui mehed. Pärast nakatumist või jahutamist algab infektsioonipõletik mõnikord ägedalt.\nMuudel juhtudel näib inimene ilma liigeste mittespetsiifiline poletik põhjuseta, et temperatuur tõuseb, on nõrkus, higistamine, ta kaotab oma isu.\nMõte külmast tuleb. Kuid mõne aja pärast on liigesepõletiku tunnused. Nad paisuvad, nende kohal olev nahk on puudutusega kuum, on tunda tugevat valu, eriti liikumise ajal.\nValu ja jäikus häirivad peamiselt hommikuti, vähenedes päeva lõpuks. Mõjutada võivad mis tahes liigesed, kuid sagedamini käed. Ravimata või ebapiisavalt ravitud infektsioosne artriit progresseerub kangekaelselt.\nKuidas artriit tekib?? Infektartriit on tavaline nakkus- ja allergiline haigus, mille esinemist seostatakse liigeste mittespetsiifiline poletik nakkusliku aromamasla liigeste ravi olemasoluga kehas. Kujutage ette, et inimesel on tonsilliit või koletsüstiit. Seega ilmneb tema kehas infektsiooni krooniline fookus. Seal on ka selle algpõhjus - mikroob, sageli streptokokk. Tavaliselt toodab keha mikroobide vastu kaitsvaid aineid, mida nimetatakse antikehadeks.\nHaiguse edasise käigu ja selle tulemuse määrab juba patsiendi keha individuaalne reaktsioonivõime. Teadlased nimetavad seda keha valusalt muutunud reaktsiooni autoallergiaks. Autoallergiate arengut soodustavad korduvad nakkushaigused. Igas neist moodustatakse mikroobide antigeenide vastu kaitsvad antikehad. Samal ajal võib tekkida autoantikehi, mis kahjustavad teatud kudesid.\nAbiks on kortikosteroidhormoonid prednisoon, triamsinoloonbutadioon, laialt tuntud liigeste mittespetsiifiline poletik, salitsüülnaatrium, rezokhin ja kuldpreparaadid. Mõned põletikuvastased ravimid süstitakse otse liigeseõõnde või ümbritsevatesse pehmetesse kudedesse. Kui äge põletik väheneb, määravad arstid füsioterapeutilised protseduurid.\nKäte ja jalgade liigeseid on vaja perioodiliselt painutada ja lahti painutada. Liigeste liikuvuse säilitamiseks aitab igapäevaseid terapeutilisi harjutusi. See parandab lümfi- liigeste mittespetsiifiline poletik vereringet, aga ka ainevahetust, tugevdab lihaseid, avaldab soodsat mõju kogu kehale. Füüsiliste harjutuste abil arendab patsient mitte ainult haigeid, halvasti liikuvaid liigeseid, vaid omandab ka kasulikke tööoskusi - õpib õmblema, kuduma ja tegema lihtsaid esemeid.\nKasulikud on ka vitamiinid, peamiselt askorbiinhape. Sool peaks olema järsult piiratud: soolase toidu kuritarvitamine võib põhjustada haiguse ägenemist. Tuleb olla ettevaatlik füüsilise ja närvilise liigse väsimuse, järskude temperatuurikõikumiste - jahutuse ja ülekuumenemise eest.\nKokkupuude ultraviolettkiirgusega, eriti otsese päikesevalgusega, halvendab mõnel juhul haiguse kulgu, seetõttu ei soovita me infarktiga patsientidel päevitada. Haiguse taastumise vältimiseks ravivad arstid patsiente rezokhiniga pikka aega, kaks korda aastas kevadel ja sügisel viivad läbi ravikuuri bitsilliini ja aspiriiniga.\nPärast külma või tugevat jahutamist on soovitatav kasutada profülaktilist ravi aspiriini, püramiidi, butadiooniga, vastavalt eriskeemidele, mida arst soovitab. Viimastel aastatel on märkimisväärset liigeste mittespetsiifiline poletik saavutatud infarktiidi ravis. Õigesti ravitav infectarthritis on nüüd lihtsam kui mitu aastakümmet tagasi. Enamikul juhtudest õnnestub arstidel säilitada kahjustatud liigeste funktsioon, inimeste võime. Nakkusliku mittespetsiifilise polüartriidi vältimiseks peate: - arstiteaduste kandidaat Y.\nEsimeses etapis eksudatiivne o-düstroofsed muutused liigese pehmetes kudedes, teises - proliferatiivsed muutused kõhres ja sünoviaalmembraanis. Kolmandat etappi iseloomustab armistumine, mis aitab kaasa liigesepindade sulandumisest põhjustatud anküloosi liigese jäikus tekkele. Reumatoidartriit Reumatoidartriit on tingitud kroonilise infektsiooni fookuse olemasolust kehas. On oluline võtta selle salakavala haiguse ravi väga tõsiselt. Kursuse äge vorm liigeste mittespetsiifiline poletik põhjustada põletikulise protsessi supressiooni ja levikut teistesse elunditesse.\nRavimata traumaatiline või nakkuslik artriit võib põhjustada sepsist, meningiiti või flegmoni. Ja aju lähedane asukoht võib seda kahjustada ja põhjustada patsiendi surma. Aeglasele kroonilisele vormile üleminekul on lõualuu liikuvuse täieliku või osalise kadumisega ankülose tekkimise oht. Kaugelearenenud reumatoidartriit võib levida teistesse liigestesse ja kahjustada südant, kopse või neere. Liigeste mittespetsiifiline poletik meditsiin Rahvapäraseid abinõusid on soovitatav kasutada ainult pärast arstiga konsulteerimist.\nKontroll krooniliste, autoimmuunsete ja endokriinsete haiguste ägenemise ravikuuri üle ja täielik ravi spetsialisti järelevalve all. Nakkushaiguste õigeaegne ja õige ravi. Arstid soovitavad mitte lubada maxillofacial vigastusi ja hüpotermiat. Vigastuse korral kandke vigastuskohale jää ja pöörduge spetsialisti poole. Kuidas ravida maxillofacial liigese artriiti?\nSeetõttu kogeb patsient selle liigesepõletikuga ägedat valu lõualuu väikseima liikumisega. Mis on lõualuu liigese artriit Lõualuu liigese artriit on temporomandibulaarse liigese struktuuride äge või krooniline põletik, millega kaasnevad funktsioonide halvenemine. Temporomandibulaarsete haiguste taustal on artriit haruldane ja esineb sagedamini noortel ja keskealistel inimestel.


Kommentaarid: Keskerakond võib valimistele minna lubadusega tõsta erakorraliselt pensioni\nKeskerakond võib valimistele minna lubadusega tõsta erakorraliselt pensioni\nLääne Elu, 26. jaanuar 2018, 11:34\n30. jaanuar 2018, 08:58\nKeskerakond on ju valitsuses,miks pensioni tõus erakorraline on ja miks tõstetakse tulevikus,ma elan ju täna ja praegu?Ega siis ometi raha puudust pole?\nseda / 30. jaanuar 2018, 10:04\ntehakse ajutiselt enne valimisi, nagu altkäemaks häälte eest või nii\n29. jaanuar 2018, 23:10\nMiljonid kingitakse Lätile, asi see siis palga ja pensioni tõusu teha pole.Milleks oodata aastani 2020, näidaku valitsus oma head tahet kohe ja praegu.\nhe he/ 29. jaanuar 2018, 22:36\n17000tuhat missviga elada! aga jah raske too! Kaevuritel Palju kergem 1ooo 1200!\nmees/ 29. jaanuar 2018, 22:26\nAustage oma rahvast! Nigu kutsikale kont visatakse! Ja parast jalle hinna tous kolme kordne!\nlulla/ 29. jaanuar 2018, 22:11\nTeen ettepaneku,et pension võiks olla pöördvõrdes presidendi palgaga,et kui president saab 17 000 siis pensionär võiks saada 1700 eurot.\n29. jaanuar 2018, 21:34\nKui 1000 saaks olemasolevale 300-le lisa siis oleks asjal jumet aga 100 eurot on küll naeruväärselt vähe ja 100 eurot on ju ka ainult lubadus.\nvanaema/ 29. jaanuar 2018, 18:45\nEi, mina küll oma häält ei anna KESK-ile.Võimul olevad erakonnad on usalduse minu silmis täiesti kaotanud.Kui annaksin keskile ja nad võimule ei pääsegi siis pole mul ei 100 eurot ja hääl ka raisus.Lähen kindlapeale välja ja valin EKRE.\n29. jaanuar 2018, 18:35\nRoom/07:20,29.jaan2018-le MIHHAIL Sina, või?!\nRoom/ 29. jaanuar 2018, 07:30\nIdee löövus on juba varem kontrollitud. Pakkus ju Savisaar Tallinna pensionäridele linna arvelt sünnipäevatoetust ja kes sai selle peale Tallinna valimistel kõige rohkem hääli? Loomulikult Savisaar!\nAga... Seda kaarti on täna raskem kasutada. Piisab sellest, kui mõni teine erakond (või isegi enamus neist) otsustab, et pensionid on tõepoolest väikesed ja ka nemad lubavad pensionile 100 eurot juurde panna. Sellega oleks Keskerakonna lootus ainuüksi selle ideega valimised võita läinud! Tehke ära! Mina teen rahakotis ruumi.\nPaul/ 28. jaanuar 2018, 23:55\nMina loobun erakorralisest pensionist ja keskerakonda ma valimistel ei vali.Inimväärne ühiskond ja heaolu on palju laiem mõiste kui see naeruväärne ühekordselt maksetav 100 eurot. Ootan täiesti uut poliitikat.Keskerakonnas pole selliseid poliitikuidki kes uuendusi suudaks ellu viia.\nRoom/ 29. jaanuar 2018, 07:20\nKuskilt ei loe välja, et see oleks ühekordne. See on ikkagi mõeldud igakuiseks pensionilisaks. Kui see nii ei oleks, oleks tegemist valijate häälte peaaegu seadusliku äraostmisega.\n29. jaanuar 2018, 17:28\nPoliitikute valetamine ongi igast kandist seaduslik, lubagu kasvõi miljon näkku.\nNojah, / 28. jaanuar 2018, 21:46\nvalimised 2019 ja pensioni tõus 2020? Selleks ajaks on juba meelest läinud.\nreede/ 28. jaanuar 2018, 16:01\nAinuke kes pensione tõesti 16 protsenti tõstis oli Savisaar Ja nüüd tapetakse seda meest naeglasel tulel tänu valesüüdistustele Seni pole Savisaare süüd sendi eestki tõestada suudetud ja kohtunikul võhm väljas\nTeeline/ 28. jaanuar 2018, 16:21\n!. Õpi eesti keeles kirjutama!\n2. Mitte kohtunikul pole võhm väljas, vaid Savisaar vingerdab kõigi vahenditega istungitelt ära.\nKes tegi?/ 28. jaanuar 2018, 15:17\nIse võtavad pensinäridel suure hulga raha käest ära ja siis annavad lubaduse see kunagi hiljem tagasi maksta.\nüle / 28. jaanuar 2018, 11:32\n74 aastased nüüd enam valima ei saa,kuna nendega ei arvestata.EMORI viimane uuring tehti kuni 74 aastaste 1100 inimese hulgast ja see loeti RAHVAARVAMUSEKS:Kõik lehed eesotsas Pevkuri,Postimehe,ERRiga pasundavad siin.\nõige/ 28. jaanuar 2018, 11:29\nokupatsiooniväed välja ja järgi jääv raha pensionideks.\n28. jaanuar 2018, 10:48\nMina ei mõista,et mis takistab Eestit olemast väike edukas riik kus suhtutakse lugupidavalt oma kodanikesse ja nõrgematesse.Ainult ühe erakonna väljavahetamisest teise vastu on vähe abi.\n29. jaanuar 2018, 17:31\nPoliitiline tahe puudub.\nKeskerakond lubab/ 28. jaanuar 2018, 10:42\nNaer saalides üle Eesti.\nvanaema/ 28. jaanuar 2018, 10:29\nHeaoluühiskonnas on keskmine pension 1400 eurot. Lese pension 500 eurot iga kuu veel lisaks.Piltlikult öeldes pensionäre kantakse kätel.Kadedaks teeb.Eestis õhutatakse vihkama oma abi vajavaid vanemaid,et rahvas kiidaks üksmeelselt heaks eutanaasia kui ainuvõimaliku lahenduse.Lugesin artikleid ja nutsin.Pensionärist on tehtud oma lastest sõltuv kerjus.Mina ei taha enam kuuldagi ei reformi- ega keskerakonnast ei midagi.\nKusjuures:/ 28. jaanuar 2018, 12:32\njuba aastaid tagasi alustati Eestimaa tühjendamisega eestlastest.\nMis see siis muud on, kui maa-asulates suleti kauplused, koolid, postkontorid,\nasutused, eraisikute firmadele suured maksud. Mida üks inimene siis teha saab,\nkui kõik suletakse!?\najalugu/ 29. jaanuar 2018, 12:49\nSealsed pensionärid on selle heaoluühiskonna üles ehitanud. Seal on, millest maksta. Eesti pensionärid saavad juba praegu rohkem kui nad iialgi panustanud on. Vene ajal lohistati riigi köit, tänapäeval nõutakse et neid üle kullataks ja kätel kantaks nooremate poolt, kes riiki sisuliselt rusuhunnikust üles ehitavad.\nOlen alati imestanud, kui vähe meie pensionärid põhjuse ja tagajärje seadust mõista tahavad. Vot mujal riikides on nii ja olgu siin ka olla, mis sellest et jagada pole peaaegu midagi. Anti lusikaga, võtta tahetakse kulbiga.\nKüsimus Ajaloolasele/ 29. jaanuar 2018, 13:39\nkes siis Eesti on üles ehitanud,varsti juba 100 aastane. Ainult lapsed ja lapselapsed? Kust nemad siia ilmale said? " saavad rohkem kui panustanud on" - Sul on ajalugu kas täitsa õppimata või kasvasid tõesti üles vanematega,kes lihtsalt midagi ei teinud!\nkes te/ 28. jaanuar 2018, 07:51\nsiin lihtsalt lahmite,pole pensionärid.100 eurot kui kuus juurde ikka väga suur asi,mitte nagu eelmistel aastatel umbes 10 kuni 15 eurot.Ootame väga.Nii arvavad kindlasti kõik pensionärid,kes ei tööta.\nto kas te/ 29. jaanuar 2018, 13:42\nmuidugi on tore loota,et see nii lähebki,ainult 2 asjaolu teevad selle teate ärevaks: miks just nüüd , enne valimisi saadi sellest aru ja tõstmise ajaks on elu ja maksud juba mitu korda kallimaks läinud. Ikkagi tühjad pihud!\nA/ 28. jaanuar 2018, 04:18\nvanaema/ 27. jaanuar 2018, 23:23\nMa olen neid ilusaid lubadusi kuulnud aastaid.Mind selle 100 euroga ei osta.Mingil juhul ei vali enam ei reformi ega keski.\nJa siis/ 28. jaanuar 2018, 01:53\nSina arvamus hetkel ei loe. Kesk ongi ainus erakond, kes seda juba ongi varasemalt valitsusse minnes ja seal olles teinud ehk siis tõsteti siis pensione erakorraliselt. Ei hiljem ega varem pole seda keegi teine teinud!!!!\nTeeline/ 28. jaanuar 2018, 16:29\nVaevalt sa seda tead, mis hiljem juhtuma hakkab. Ja sellise maksude tõstmise juures on lihtne pensionärile mõni lisaeuro visata. Leidub ka lolle, kes kohe kiitma kukuvad.\nTulevane penskar...võibolla/ 29. jaanuar 2018, 18:00\nPole kunagi keski valinud, praegu EKRE toetaja, aga need pidid ju oravavarastega ühte heitma, üks kõik keda, ainult mitte oravapätte tagasi võimu juurde. Nii, et mine tea mine tea.\nto 13:40, 26. jaan 2018 / 27. jaanuar 2018, 14:16\nme kõik saame vanaks, ja sina ka\nJah..../ 30. jaanuar 2018, 02:02\n....kui enne vanaks saamist ära ei sure.\nmees/ 27. jaanuar 2018, 11:15\nMiss tolku!Hinnad poes kasvavad ja mudku kasvavad!\naga poeketud ei kuulu eestlastele/ 27. jaanuar 2018, 22:24\nja mis keelab poodide omanikel nii rikkas paigas nagu Estonie ,soliidseid hindu kehtestada.\nKui investorid tulid, siis lepiti kõiges kokku .\nMida kiunu/ 29. jaanuar 2018, 18:08\n17 aastat seda hinnapoliitikat kujundatud ning tööinimest röövitud ja nüüd kisa lahti?! Miks varem keegi ei piuksatanud kui seadusi tehti mis pankadel ja kaupmeestel kodanikud rahumeeli seaduslikult paljaks röövida lubab. See ju ongi see konkurents ja turumajandus. Mis sest, et nurga tagant kartellikokkuleppe kõrvad paistavad, aga alleluuja!\nOB/ 27. jaanuar 2018, 02:56\nenne munegu . siis kaagutagu\nBrunn/ 26. jaanuar 2018, 22:55\nPenson üle 500 euro kuus on kasulik tõsta saab kapaga makse maha võtta-\nkas RE võtab sealt omale maksud maha/ 27. jaanuar 2018, 22:24\npole ju paha\nKes teab?/ 26. jaanuar 2018, 22:37\nKesk lubab jagada pool MILJARDIT. Just nii palju maksab nende lubadus. Näidaku kus raha on või kellelt võetakse? Muidu on jutt nagu kasiinosaar, Linnahalli renoveerimine (mille eest oodati tänu), Tallinna Vee tagasiostmine (millest enam ei räägita) jne.\nMajal mida keskerakond ehitab ei ole vundamenti. Kas pensionärid lähevad õnge nagu Kreekas aastakümneid tagasi? Vasakpopulistid on ennegi sama teinud, lubanud kõigile raha ja hiljem antu inflatsiooniga tagasi võtnud. Kreekas läks asi kraavi pärast euroalaga liitumist sest populistidelt võeti hoovad manipuleerimiseks.\n26. jaanuar 2018, 19:22\nenne maksku tagasi minu teise sambasse kogutud raha.\nsee on/ 27. jaanuar 2018, 22:25\nämma kapi taga , ära hädalda\nEi ole nõus!/ 26. jaanuar 2018, 17:26\nMitte lubadustega vaid pigem ikka reaalse tõstmisega. Lubadusi ning tühje sõnu oleme juba piisavalt kuulnud.\nvähemalt / 26. jaanuar 2018, 17:18\n400kuus juurde,siis elab ära!\nigale oma/ 26. jaanuar 2018, 16:43\nPäris kindel , et valitsusel tõuseb sissetulek selleks ajaks vähemalt 1000 euro võrra.\nõnneks valitsus ei koosne kesikutest/ 27. jaanuar 2018, 22:27\nsotsid ja IRL ja VE ja RE nii palju ei taha, nemad ei tõsta oma palka\nseda/ 29. jaanuar 2018, 18:12\nmida oravapätid teha oskavad me juba nägime. Olgu see siis mõttetu raudtee või või mõni vähem raha nõudev lauslollus.\nkui/ 26. jaanuar 2018, 15:54\npension järgmisest aastast 100 eurot kuus suurem saab ka minu pensionile 4 ett.400 eurot oleks kuus hea küll,aga ju valed jutud.\nTargu on rääkimata jäetud,/ 26. jaanuar 2018, 14:19\nkas kuus või aastas on see erakorraline lisa:)\nnärilised + kesikud = rahvavaenlased/ 26. jaanuar 2018, 14:05\nKesikud on reeturid. Pensionärid on 25 aastat tulutult nende poolt valimistel hääletanud. Ja kohe, kui võimule said, lõid pensionäridele noa selga. Seda ei leevenda ka 100-eurone pensionitõus.\naga reetureid teevad sõelu/ 27. jaanuar 2018, 22:28\nhiired ja oravad on õnneks NLKP piletite taga kaitstud\nMälu/ 26. jaanuar 2018, 14:04\nLubasid pensioni aasta võrdseks tööaastaga...\nMiljo küss/ 28. jaanuar 2018, 12:41\nPensionäride tööaastate nülgijad\nKuidas on üleüldse võimalik välja mõelda niisugune seadus, et\nkolm tööaastat võrdub ühe pensistaazi-aastaga!?\nMiljonimängu küsimuse vihje:\nnimetage üks riik, kus juhtviguritesse saavad ajutud. Vastus:\nSee on umbes sama, et kui direktor küsib raamatupidajalt, et kui palju on 2 + 2,\nsiis raamtupidaja vastab, et kui palju teil vaja on?\nKüssale/ 29. jaanuar 2018, 18:15\nMis sa praegu küsid? küsind siis kui siniste sokkidega kabistaja pukis istus. See nende pikaajalise valitsemise vili!\n26. jaanuar 2018, 14:00\nAlar1/ 26. jaanuar 2018, 12:32\nKE on kogu aeg lubanud pensioni tõsta. Nüüd, võimule saades aga hakkas hoopis pensionäre röövima. KE on patoloogiline valetaja ja valetab eranditult kõige kohta isegi siis, kui valeks põhjust pole. Harjumus valetada on nii suur. "erakorraline tõus" võib tähendada hoopis seda, et KE kaotab pensionid üldse ära!\nkes röövis ?????/ 27. jaanuar 2018, 22:29\nnii et LAuristini ja Hänni tehtud pensionid teid enam ei rahulda ?! Tule,taevas,appi .Küll olete tänamatud.\nSiin pensionid kõige suuremad terves ilmas ja teie kiuksute.\nTiit/ 26. jaanuar 2018, 12:18\nEnne andke tagasi see, mille k.a. ära võtsite, siis lisage alles uus summa ja siis ma vaatan keda valida (keski asemel). Jutupaunikud olete!\n......./ 26. jaanuar 2018, 12:11\nKas nad ise ka usuvad seda mida räägivad\nja kuidas veel usuvad,kui ikka iseendale päev päeva kõrval korrutada/ 26. jaanuar 2018, 12:57\nüht ja sama,siis jäädki uskuma.\nKurb on muidugi see,et paljud penskarid lähevad sellele libedale ja annavadki hääle.\naga milleks teil E-HÄÄLE on/ 27. jaanuar 2018, 22:30\nsee otsustab ju nii nagu alati. Hääletamine on OUT, H-hääl aga IN.\nA/ 26. jaanuar 2018, 12:05\nJuba aastaid naudime Keskerakonna valimislubadust - tõsta igal aastal pensione 10 % ja tõsta miinimumpalk 1000 euroni ... ilusaid lubadusi neil populistidel kapaga teisigi -enne läheks jumala päev õhtasse..\nKüsin/ 26. jaanuar 2018, 11:52\nSeega maksab pensionäri hinge hind 100 €?\n26. jaanuar 2018, 13:40\nnärused müüdavad hinged, kui palju nad jõuavad kahju tuua enne...\n....enne..../ 30. jaanuar 2018, 02:07\n....kui maha lüüakse?


Nelja tärni hotellid Tahunanui | Hotels.com\nHotellid – nelja tärni – Tahunanui, Nelson\nnelja tärni hotellid Tahunanui\nTahunanuiTahunanui – 4 km\nTahunanuiTahunanui – 3 km\nTahunanuiTahunanui – 3,4 km\nTahunanuiTahunanui – 3,3 km\nTahunanuiTahunanui – 3,5 km\nTahunanuiTahunanui – 3,8 km\nTahunanuiTahunanui – 4,3 km\nTahunanuiTahunanui – 3,9 km\nKuidas leida õige 4 tärni hotell Tahunanui\nHetkel on sihtkohas Tahunanui kõige enam broneeritud 4 tärni hotell Beaches Nelson.\nKui teid huvitab Tahunanui ja sealne parim majutus, aitavad teid kümned reisisõprade kirjutatud hotelliarvustused. Lisaks leiate meie saidilt TripAdvisori ja Expedia arvustused. 4 tärni hotellid asukohaga Tahunanui on hetkel teeninud keskmise hinde 4,4. Reisi lõppedes pange oma muljed kirja ja saatke meile hotelli kohta arvustus. Meie kliendiprogramm Hotels.com™ Rewards võimaldab teenida iga 10 programmis osalevates hotellides peatutud öö eest ühe öö tasuta*.