Maailmarändur Maarika Traat | ajakiri.ut.ee\nMaarika tegi oma esimese «õige» palverännu – tee koduukselt Santiagosse – läbi 2012. aastal.\nInglise keele filoloogi ja arvutuslingvisti haridusega Maarika Traat räägib kaheksat keelt, armastab rännata ning alati Tartusse tagasi tulla.\nTundub, et paljuga tegeleda on Maarikale alati meeldinud. Pärast Miina Härma gümnaasiumi lõpetamist astus ta parima sõbranna vanemate eeskujul esialgu bioloogia erialale, poole aasta jooksul sai ta aga aru, et tahaks siiski midagi muud teha, ja valis inglise filoloogia.\nAinult sellest siiski ei piisanud, sest tal oli suur soov muudki põnevat õppida. Et ta reaalteadusest täielikult eemale ei jääks, valis Maarika kõrvalerialaks arvutuslingvistika. Ta käis ka Heino Elleri muusikakoolis viiulit õppimas.\n«Millal siis veel õppida, kui mitte ülikooli ajal? Mäletan, et paljud meist valisid juurde kõrvalerialasid ja valikaineid. Seepärast ei saanud me kursusega väga palju aega koos veeta, vaid jagunesime väiksematesse rühmadesse,» meenutab Maarika.\nKeeleloengud olidki üldjuhul väiksemates rühmades ja rohkem nagu praktikumid. Kuna isiklikke arvuteid 1990. aastatel veel kellelgi väga polnud, tuli õppejõudude juttu eriti usinasti üles kirjutada.\nMaarika isa töötas tollal Tartu tähetornis, millel eesrindliku asutusena olid arvutid olemas. Kooli ajal huvitasid need masinad neiut rohkem mängude pärast, ent ülikooli ajal veetis ta seal palju aega kooliga seotud uurimistöid kirjutades.\nBakalaureuseõppe lõpuaastal sai Maarika seal kirjutatud lõputöö eest riikliku preemia. Tema ingliskeelne uurimus nimisõnafraaside tuvastamisest eestikeelses tekstis sai üliõpilaste teadustööde konkursil esimese koha.\nKui Maarika 2000. aastal TÜ inglise keele ja kirjanduse erialal lõpetas, mõtles ta, kas minna edasi õppima Cambridge’i või Edinburgh’i. Valitud eriala oli mõlemas ülikoolis sama: arvutuslingvistika, mis ühendab keeleteaduse informaatikaga.\n«Valik osutus Šotimaa kasuks, sest seal olid abivalmimad need inimesed, kellega suhtlema pidin, mistõttu sain dokumendid kiiremini korda,» räägib Maarika. Kuigi ta võeti ülikooli vastu, ei antud talle samal aastal stipendiumit. Seetõttu palus naine õppetöö alguse aasta võrra edasi lükata.\nNii oli tal võimalus veidi aega mujal ringi vaadata. Ta alustas Tartu ülikoolis, veetis siis külalisüliõpilasena kaks kuud Zürichi ülikoolis ja õppis ka Chicagos. Kevadel võttis neiu uuesti ühendust Edinburgh’i ülikooliga ja kui stipendium oli kindel, läkski Šotimaale.\n«Mingit üldistust, kuidas eri ülikoolides õppimine käib, selle põhjal teha ei saa, sest õpe oleneb kindlasti tasemest ja valdkonnast, kus õppida. Igal pool tundus olevat sama õppevorm: õppejõud on auditooriumi ees ja räägib juttu,» jutustab ta.\nSaanud Edinburgh’i ülikoolist doktorikraadi, mõtles Maarika, kas jääda mõneks ajaks veel välismaale. Siis sai ta aga Tartust ülikoolist hea pakkumise tulla bioinformaatika järeldoktorantuuri ja tuli tagasi koju, Eestisse. Mõnda aega töötas ta Tartu ülikoolis ka teadurina ja Playtechis programmeerijana.\nKeeled vajavad kasutamist\nPeale arvutikeelte valdab Maarika mitmeid inimkeeli. Rääkida oskab ta enda hinnangul praegu kaheksat keelt, kuigi õppinud on neid rohkemgi. Eesti ja inglise keele kõrvale loetleb ta vene, saksa, prantsuse, itaalia, hispaania ning portugali keele.\n«Itaalia keelega alustasin muusikakoolis, õppisin seda koos lauljatega. Jätkasin sellega ülikoolis, kus meid õpetas itaallanna, sain tänu temale stipendiumi, et keelt ka Itaalias õppimas käia. Minu meelest ongi parim viis keelt õppida, olles keskkonnas, kus seda räägitakse.»\nTänu itaalia keelele hakkas ta aru saama ka hispaania ja portugali keelest, mida hiljem juurde õppis. Kõige paremini saab keelt harjutada reisides, mida Maarika on üsna palju teinud.\nRännupisiku sai ta ilmselt isalt, kellele meeldib väga reisida. Noorena reisis Maarika palju perega, hiljem on ta omal käel suure osa Euroopast hääletades või matkates läbi rännanud.\n«Esimest korda omapäi reisimas käisingi vist Itaalias keelt õppides. Isa viis mu Valka, kus rääkisime ühe veoautojuhiga, kellega sain edasi Saksamaale. Sealt leidsin ise tee edasi Itaaliasse,» meenutab ta.\nKuigi nii mõnedki ei pea hääletamist turvaliseks, ei ole Maarikal õnneks halbu kogemusi olnud. Enamik neist, kes hääletajaid auto peale võtavad, on väga normaalsed ja abivalmis inimesed. Tõenäosus, et midagi halba juhtub, ei ole küll olematu, kuid siiski kaduvväike. Samas pole koduski täiesti turvaline.\nKui Maarika mõnda aega Inglismaal ühes koolis au pair’ina töötas, kuulis ta ühelt prantslannalt palverännuteest Santiago de Compostelasse. Talle tundus ennekuulmatu jutt, et keegi võtab kuu aega ligi 800 kilomeetrit võõral maal rändamiseks.\n«Mulle tundus, et palverännak on väga usuline tegevus, ja ma ei julgenud küsida, mida see endast kujutab. Kui vabatahtlikuna Hispaanias olin, kuulsin kohalikelt noortelt, et nemadki on selle tee läbi teinud. Kui sain aru, et see ei ole ainult usuline, tekkis mul selle vastu suurem huvi,» jutustab Maarika.\nEsialgu tundus, et on võimatu leida vaba kuud, mil rännak läbi teha. Siis hakkas Maarika aga töötama interneti vahendusel ühe Austraalia firma heaks, kus töö käis etappidena, mille vahel olid pikemad pausid. Nii tekkiski võimalus esimene palveränd ette võtta.\n«See rännak ja inimesed, kellega teel kohtusin, jätsid mulle kustumatu mulje. Läbisin kõige populaarsema, nn Prantsuse tee, Hispaania-Prantsuse piirilt Santiagosse ja mõtlesin, et ehk kunagi tulevikus proovin teisigi teid.»\nÜks kaasränduritest ütles tookord Maarikale, et õige palveränd algab inimese koduukselt. Esialgu naeris neiu, et jah, hispaanlane või prantslane saab seda öelda, aga eestlase puhul ei tule see kõne allagi. Mõte hakkas Maarika peas aga siiski vaikselt idanema.\nIgaks juhuks pani ta ennast pikkade matkadega proovile, et näha, kui palju ta päevas kõndida jaksab. Nende hulgas oli üks organiseeritud matk, kus läbi kõnniti ühtejutti 100 kilomeetrit. Viiekümnenda kilomeetri kandis hakkas ta selg hirmsasti valutama ja tundus, et vaid mõtteks see rännak jääbki.\n«Mul oli mõte sügisel uuesti ülikooli minna ja rännakut ette võttes ei pruukinud ma õigeks ajaks tagasi jõuda. Poolt- ja vastuargumente kaaludes sai otsustavaks asjaolu, et mul oleks väga kahju, kui see rännak tegemata jääks.»\nKui otsus oli tehtud, võttis Maarika kümme päeva aega, et kõik poolikud tööd ära lõpetada ja pikaks reisiks ettevalmistusi teha. Ühel päeval astuski ta Tartus koduuksest välja ja hakkas Santiago suunas kõndima.\nUmbes 5000 kilomeetri pikkune rännak venis lõpuks oodatust pikemaks. Alguses Google Mapsiga tehtud arvestus tundus lühem kui märgistatud palverännuteed tegelikult olid.\n«Kui juba astuma olin hakanud, tundsin, et ma ei saa enne koju tagasi tulla, kui olen sihile jõudnud. Kodu lähedal oli küll veider tunne, et ühest küljest on see veel nii lähedal, aga teisalt lõpmata kaugel. Aga mida kaugemal olin, seda kergem oli. Hea tunde andis seegi, et selge siht oli silme ees: teadsin täpselt, kuhu minemas olin,» räägib Maarika.\nLeedus ja Lätis pani eestlase pikk teekond inimesi imestama. Saksamaal ja juba ka Poolas teatakse sellest aga rohkem ja sealt kulgevad läbi ka märgistatud palverännurajad.\nEt jalgsirännak oleks ohutum ja ilusam, viivad rajad tihti läbi looduskaunite kohtade ja ajalooliselt tähtsate piirkondade. Mürarikkaid suurteid enamasti välditakse, seda eriti Hispaaniale lähemale jõudes.\nSee teeb palveränduri tee küll avastusterohkeks, aga mõneti ka ebamugavaks. Näiteks kui Maarikal hakkasid jalanõud ära kuluma, ei sattunud teele enam ühtegi suuremat linna, kust oleks saanud uued jalavarjud osta.\nÕnneks kohtas ta kümmekonnast prantslasest koosnevat rühma, kes hakkasid kohe aru pidama, kust eestlase murele lahendus leida. Lõpuks jõuti koos väikesesse kohalikku baari, mida pidanud pere pojal oli sama jalanumber kui Maarikal, ja nii sai neiu endale asendusjalanõud.\nPalveränd pole vaid usklikele\nKaks nädalat ja 200 km hiljem liitusid Maarikaga tema ema ja tädi, kes tõid Eestist uued jalavarjud. Siis sai ta heategijatele nende poja botased tagasi saata ja prantslasi veel kord abi eest tänada.\n«Inimesed, keda reisides kohtasin, olid alati väga vastutulelikud. Kui palusin näiteks kellegi juures veepudelit täita, võeti mind alati väga hästi vastu ja pakuti ka midagi süüa,» räägib ta.\nSee seni pikim jalgsirännak võttis aega natuke üle poole aasta. Nüüdseks on Maarika Santiagosse jõudnud kaheksal korral, kuid edasisised palverännud on olnud tavapärasemad ja tublisti lühemad. Ta on peale ema ja tädi meelitanud retkedele kaasa oma isagi.\n«Olen tuge pakkunud teistelegi inimestele, kes Santiagosse minna on tahtnud. Hispaanias kõndimist tuleb aastas ette kord-kaks. Rühmaga minnes on vaja teha ka eeltööd: sõna levitada, plaanida jne,» jutustab Maarika.\nSantiago palverännuteed ei kõnnita vaid usulise eesmärgiga. Paljud võtavad selle tee ette, et olla palju aega värskes õhus ja eemal igapäevapingetest. Mõnele annab see võimaluse enda peas nii mõndagi selgeks mõelda.\nMaarika on oma kogemusi jaganud ka raamatus «Palverändaja», mille autorid on kümmekond eestlast, kes eri paigus palverännakuid teinud. Tulevikus plaanib ta kirjutada eraldi raamatu enda pikast rännust koduukselt Santiagosse. See on aga suur ülesanne, mistõttu ei ole ta veel selle avaldamise peale täpsemalt mõelnud.\nMis põhjusel Maarika aga kogu aeg Eestisse tagasi tuleb? Ta enda sõnul ongi kõik viimase aja kodumaalt eemalolemised olnud lihtsalt ärakäimised ning mõtet, et kuhugi mujale minna ja sinna jäädagi, ei ole hetkel päevakajaline.\n«Minu pere on ju siin, Tartus. Ja eks hakkan järjest rohkem hindama ka Eesti loodust ja kliimat. Lõpuks on ikka nii, et kui olla pikalt Hispaanias olnud, siis tahaks musta leiba ja eesti kodust sööki. Hea on ära käia, aga veel parem on tagasi tulla!»


1 a ja 3 kuune poisslaps ärritub kergesti | Lasteneuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\n1 a ja 3 kuune poisslaps ärritub kergesti 06.09.11 / Lasteneuroloogia\nProbleem selles, et poeg, kes nüüdseks 1 a 3 kuud vana, on mõne nädalaga muutunud närviliseks, ärritub väga kergesti (näiteks ka siis, kui paneb rõngaid oma rõngapulga sisse, kuid kui kohe ei õnnestu, siis lööb jalaga, kätega kõik oma mänguasjad laiali). On hakanud lööma mind ja mu meest, vanavanemaid. Mind lööb küll tihemini, kuigi olen püüdnud karmil häälel öelda, et nii ei tohi teha, valus on jms. Aga ta ei kuula seda ja vahel lööb ka edasi (avatud käega) ning mõnikord olen käest kinni võtnud, et ta ei saaks enam lüüa, aga siis lööb teise käega. Kassi ning koera on ka hakanud kiusama ja kui "halb" tuju, siis lööb ka neid. Ja tõstab üpris tihti ka häält, mitte ainult koera/kassi peale, vaid mõnikord ka inimeste peale, siis kui ärritub.\nMinu raseduse aeg oli suhteliselt pingeline ja ka lapse sündimisele järgnenud 3-4 kuud (töömured+pereprobleemid). Kas see pinge ning närvilisus, mida sel ajal läbi elasin, võis ka teda mõjutada ning nüüd välja lüüa?\nKui laps oli paarikuune, siis meie naaber tegi remonti ja paar korda puuris ta seina just siis, kui laps magas ning ta ehmus nutuga üles ja hiljem olid unehäired- iseenesest ärkas nutuga üles ja nuttis hüsteeriliselt. See möödus mõne kuuga. Aga käisime igaks juhuks ka lasteneuroloogi vastuvõtul ning seal vastati, et nende poolest on kõik korras.\nMeest (lapse isa) ning vanavanemaid kuulab paremini- kui nemad karmil häälel löömist keelavad, siis läheb poiss tõsiseks ning mõnikord puhkeb pahandamise tõttu nutma. Kas ma olen liiga leebe? Aga ma ei leia, et peaksin lapse peale nii palju häält tõstma- see ju ei aita mõistmisele kaasa? Või on asi selles, et kuna olen temaga suurem osa ajast koos, siis ta tunneb, et ma lähedasem ja julgeb mind rohkem lüüa?\nVarem oli mingi periood, kus ta lõi iseennast ka (lahtise käega vastu pead) kuid see õnneks kadus. Ja probleem selles, et ma mõneti mõistaks, kui ta lööks siis, kui ma teda keelan, kuid vahepeal ta lihtsalt vaatab mulle otsa ja lööb mind näkku. Tal on hetkel jälle hammastetulek ka ja katsub oma kõrvu tihedamalt ning vahel ka lööb vastu kõrvu. Kunagi käisime selle kõrva katsumise (siis ei löönud vastu kõrvu) tõttu lastearsti juures, kuid seal vastati, et kõrvad olid korras, et vast hammaste tuleku tõttu on kõrvavalu (et mõned närvilõpmed ehk annavad valu kõrvadesse edasi). Kas see löömine ja selline närvilisus võib olla hammaste tulekuga seotud? Kuidas panna nii väike laps mõistma, et nii ei tohi teha? Kuidas ma peaksin käituma, mida ütlema? Kas võib olla tähelepanupuudus? Aga samas, miks ta siis nii käitub, kui ma temaga mängin/hoian süles?\nKas ma peaksin minema oma lapsega arsti juurde?\nTeie kirjelduse järgi võin öelda, et tegemist pole haigusega. Närvisüsteem ei ole aga lapsel tasakaalus. Sellise käitumisega püüab ta Teie tähelepanu, samas katsetab ta juba piire-mida võib, mida mitte. Püüdke talle rahulikult ära õpetada mõiste "ei tohi", samas hellitage teda, et tal tekiks turvatunne. Tundlikuma närvisüsteemiga lapsi häirib iga väiksemgi ebamugavustunne(hammaste tulek).\nPüüdke lapsega olles säilitada rahulikkus. Arvan, et need nähud mööduvad. Kui 2a vanuses probleemid püsivad, siis pöörduge lastearsti vastuvõtule.


Tartu Ülikool Fauna - Seekord juba peaaegu tuli, aga siiski mitte. Viljandi Tulevik III v TÜ Fauna 3-1\nAvaleht › Uudised › Seekord juba peaaegu tuli, aga siiski mitte. Viljandi Tulevik III v TÜ Fauna 3-1\nSeekord juba peaaegu tuli, aga siiski mitte. Viljandi Tulevik III v TÜ Fauna 3-1\nTÜ Fauna kohtus oma järjestikuses liigamängus Viljandi kunstmurustaadionil sealsete Mulgimaa-poistega, kellele tuli edukalt võidetud poolaja järel siiski 1-3 kaotada.\nFaunal oli mänguks kohal küllaltki tugev koosseis, kelles enamus olid samad mehed, kes mängisid kesknädalal karikakohtumises Raplamaa JK vastu. Väravas seisis ikka Andreas Lätt, kes karikamängus oli hoopis keskpoolikus, kuid sai sel korral oma tavapärase positsiooni uuesti sisse võtta. Keskkaitses olid multifunktsionaalne Herki Vaht, kes on sel hooajal osutunud väga heaks leiuks, ning legendaarne lendav ahven Rasmus Mägi. Vasakkaitses oli rõõmurull Toomas Kangur ning paremal äärel Silver Sillak.\n4-4-2 formatsioonis moodustasid keskpoolikute paari Hindrek Teder, kes karikamängus oli keskkaitsja, ning Tambet Kaal, kes oli enda tavapärase koha peal. Vasakpoolikus oli Tõnn Laos ning paremal äärel Gert Voomets.\nRündajateks olid sel korral Vahur Joa, kelle kõrval võttis koha sisse Tarmo Pihelgas.\nVarumeestena aitasid meeskonda pingilt Valdur Joa ja Tave Allik.\nFauna koosseis: Andreas; Silver (Tave), Herki, Rasmus, Toomas; Gert, Hindrek, Tambet, Tõnn; Vahur, Tarmo (Valdur)\nTeisipäeval toimunud karikamängus oli Fauna teinud väga tugeva teise poolaja, kus meeskond võitles ning ründas nii, et vastastel väga palju võimalusi ei tekkinud. Selle mängu esimest poolaega päris selliseks lugeda ei saa, aga Fauna oli tõesti tubli. Meeskond ründas ja võitles ja tekitas Viljandi poistele väga palju pahandusi. Tulevik III küll omas ka ise väravalöömiseks võimalusi, kuid kõik löögid läksid, kas väravast mööda või Andreas tõrjus. Muud variandid mattusid kaitseliini, kus eriti silmapaistvad olid Herki ja Tom.\nFauna poolelt testisid väravavahi valmisolekut Vahur, Hindrek, Gert, Tambet ja Tõnn, kuid löögid läksid, kas mööda või sai Fauna nurgalöögi. Ühest sellisest olukorrast läks Fauna ka juhtima, kui Tarmo antud nurgalöögi järgses olukorras ei suutnud Tulevik palli minema lüüa ning pall kukkus kuidagi Tõnni jalale, kes löögi sooritas ning palli nii palju üle joone suutis lüüa, et kohtunik värava ära luges. Pall oli tõesti ainult napilt üle joone, sest peakohtunik pidi lausa äärekohtunikuga käest küsima, kas pall ületas joone või mitte. Ületas ning Fauna juhtis 1:0.\nVärav tuli esimese poolaja viimastel minutitel, sest kohe varsti pärast seda lõpetas kohtunik järjekordsel vihmasel mängupäeval esimesed 45 minutit lõppenuks.\nTeisel poolajal oli vaekauss kindlasti muutunud. Viljandi, kellel on see hooaeg küllaltki hästi kujunenud, tahtis koduplatsil mängides tulemust kindlasti ümber muuta ning arvestades seda, kuidas nad kohe teise poolaja alguses mängima hakkasid, siis oli näha, et Faunal läheb mäng keeruliseks.\nTulevik pani teise käigu sisse ning mida minut edasi seda võimsamalt nad ründasid. Nende esimene värav, mis ka mänguseisu viigistas, tuli pärast seda, kui Fauna ei suutnud palli enda kastist pärast nurgalööki minema lüüa ning lahtine pall löödi umbes 10 meetrilt vasakusse nurka. 1-1 viik.\nÜks värva käed, jätkas Tulevik tormilisi rünnakuid.\nFauna, kes hakkas pideva palli järgi jooksmise tõttu väsima, sai taaskord vaid pikkade pallidega rünnatud. Kaitseliinist löödi pallid ette ründajatele, kes aga ei saanud palli omaks, kuna kaitsjad klaarisid olukorrad kiiresti ära, või läks palli liiga pikaks ning väravavaht sai need kätte. See oligi Fauna ainuke relv teisel poolajal, kuna mängijad olid jooksmisest väsinud.\nTuleviku teine värav tuli pärast seda, kui nad oli enda vasakust äärest mööda otsajoont kasti tunginud ja palli värava all söötnud, kust Tuleviku mängijal ei olnud probleemi seda mõnelt meetrilt väravasse lükata. 2-1 Tulevikule.\nFauna hakkas pärast seda kõrgemalt pressima ja ründama, tahtes seda ühte väravat veel lüüa. Poolikud võimalused olid Gerdil, Tõnnil ja Tambetil, kellel aga ei õnnestunud palli väravasse saada. Küll aga suutsid Tuleviku omad järjekordse vasturünnaku järel palli juba kolmandat korda väravasse saada, võttes 3-1 võiduga kolm punkti.\nTambeti kommentaar: "Esimene poolaeg oli korras, mängisime päris hästi. Teine poolaeg kaotasime selgelt keskvälja ning peamiselt jooksime palli järgi."\nVahuri kommentaar: "Teine poolaeg väsisime ära ja ei saanud peale pika pali tagumise väga asiselt rünnatud. Pika palliga aga Tuleviku kvaliteediga meeskonna vastu ei saa. Isegi Navi vastu läheks raskeks. Oleksime pidanud rahulikult maast edasi mängima ja ääri kasutama. Või mõtlema välja muu alternatiivi ründamiseks, sest pika palliga on palli ära andmise protsent liiga suur."\nMeeskond ei lase ennast aga kaotusest heidutada ning hakkab uuest nädalast järgmisele mängule keskenduma.\nFauna järgmine kohtumine toimub 6.05 Väimela staadionil, kui kohtutakse Navi vutiseltsiga.\nTabeliseis pärast Fauna viiendat mängu


laine belovas - Page 3 of 4 - Lääne Elu\nLasteaiatasud põhjustasid Lääne-Nigulas sõnasõja\n23. november 2019 06:56\nKuigi Lääne-Nigula volikogu kehtestas lasteaiatasudes üleminekuaja, eelnes otsuse vastuvõtmisele volikogu istungil tõsine sõnasõda. „Võimalikud on kaks lähtekohta: kas tõsta kohe kõigil või rakendada üleminekuaega,” ütles Lääne-Nigula vallavanem Mikk Lõhmus volikogule eelnõu tutvustades. „Poliitiline valik on teha üleminekuaeg.” Üleminekuaja all pidas vallavanem silmas seda, et kuni ületuleva aasta lõpuni oleks lasteaiatasu Noarootsi, Martna ja Kullamaa osavallas väiksem.\nGalerii: 200 abiturienti kirjutas eesti keele riigieksamit\n23. aprill 2019 07:03\n[caption id="attachment_268362" align="alignnone" width="1152"] Noarootsi abituriendid eile eesti keele eksamil. Urmas Lauri[/caption] Eile kella ühe ajal päeval seisis Noarootsi gümnaasiumi direktor Laine Belovas poikvel saaliukse juures ja pidas riigieksamit tegevail õpilastel veidi murelikul ilmel silma peal. ---- Fotod: Urmas Lauri [gallery ids="268464,268466,268467,268468,268469,268470,268471,268472,268473,268474,268475,268476,268477,268478,268479,268480,268481,268482,268483,268484,268485,268486,268487,268488,268489,268490,268491,268492,268493,268494,268495,268496"]\n[caption id="attachment_255047" align="aligncenter" width="900"] Devin Black on Noarootsis inglise keelt õpetanud 16 aastat. Tema abikaasa on läänemaa ühisgümnaasiumi eesti keele õpetaja monika Undo. Poeg Joseph Johannes räägib kodus emaga eesti ja isaga inglise keelt. Foto: Arvo Tarmula[/caption] Kõrge koha koolide pingereas tagasid Noarootsile head inglise keele riigieksami tulemused. Noarootsi gümnaasiumi direktor Laine Belovas ei olnud eile veel pingereaga põhjalikult tutvunud. Küll aga oskas ta pikemalt mõtlemata selgitada, miks on inglise keele tase koolis nii kõrge. „Meil on suurepärane inglise keele õpetaja – Devin Black. Suurepärane inimene. Õpilased peavad temast väga lugu,” ütles Belovas.\nKüsitlus: noarootslaste rahulolu suure valla koosseisus\n14. november 2018 10:11\nNoarootsi osavallakogu tahab, et Pürksi postkontor jääks avatuks\n29. oktoober 2018 12:01


Kommentaarid: President Kaljulaid: vaid sõjalisest kaitsevõimest meie turvatundeks ei piisa\nisegi/ 25. juuni 2018 12:03\nlaste ja noorte tantsupeol on rohkem powerit!\nja nüüd/ 25. juuni 2018 09:49\nmäärake uuesti vaenlase asukoht\nм/ 25. juuni 2018 09:12\nsai üle pika aasta naerda_terve maailm----\nekred, peale riigikogu valimisi näeme / 25. juuni 2018 09:34\nkas viimasena naerab, naerab paremini\n25. juuni 2018 08:57\nMida rohkem ekred laimavad mittekommunistidest presidente, edukaid eestlasi ja kõiki häid ja ilusaid ettevõtmisi, nagu ka Võidupuha paraadi halvustamine ja maha tegemine, seda madalamale nad ise langevad.\nJust sellepärast mitte ükski mõistusega eestlane neid tühikargajaid ekret mitte kriipsu võrragi kusagil näha ei soovi ja ka ei usalda ega ka mitte iialgi ei neid ekre vihaõhutajaid vali.\nJa sellepärast nad\nongi ju kõikide teiste erakondade poolt Eesti riigi valitsuse ukse taha kraapima jäetud! Igaveseks kraapima!\nViimastel KOVi valimistel Eesti rahvas st valijad juba jätsid Ekred isegi kõikide suuremate linnade ja alevite omavalitsuste uste taha kiunuma.\nEkre kohta sobib oivaliselt Eesti vanasõna - Kes teistele hauda kaevab, see ise sisse langeb!\n24. juuni 2018 14:31\nMiks sõjamehel on habe lohakalt aetud , õieti nagu polegi aetud ?Seal on puugid, täid, mandavoskad ja siis hiilib meite Kjersti juurde , nakatab veel viimaks teise ullu tõppe ja mis siis paraadist saap ?\nAndres/ 24. juuni 2018 12:29\nKarabas Barabas õõnespuidust tegelasega tõrviku pärast kiskumas.\nAnnab/ 24. juuni 2018 20:10\nIsislasele selle või tahab käest võtta?\nÕige!/ 24. juuni 2018 12:00\nMõistust on ka vaja.\nmaali/ 24. juuni 2018 11:12\nkahtlen. kas otsekorraldusega raha relvatöösturite kontodele kandmine loob turvatunnet ?\nätt./ 24. juuni 2018 07:22\nTäna me panustame ainult oma meretagusele liitlasele kelle elu muutub üha keerulisemaks.Siseprobleemid,oht et tekib kolmikliit Hiina,Venemaa,India ja Poola on viimane mida veel peetakse vajalikuks.\nNo 17 000 euri + kõikvõimalkud muud hüved/ 24. juuni 2018 03:46\nPeaks teile piisava turvatunde andma. Või hakkab juba väheks jääma?\nmillisest kaitsevõimest,/ 24. juuni 2018 00:30\nNoh / 24. juuni 2018 00:15\nTäitsa õige, et sõjalisest võimekusest ei piisa situatsioonis, kus valitsev klann üritab igasse Eesti perre paigutada oma musta islamiterroristi, et kui läheb kismaks, siis ei pea kohalikud järjekorras ootama kuniks neil kõri läbi lõigatakse.\nTeie?/ 23. juuni 2018 21:13\nKes on need "teie"?\nVanamees/ 23. juuni 2018 20:51\nNõus , kessu palk tuleks 10 korrutada !\nno juba jälle/ 23. juuni 2018 20:30\nkas kärbseseened või jääknähud.\n23. juuni 2018 18:47\nniisugused/ 24. juuni 2018 20:25\nvalmistuvad moslemite tulekuks.\nvombat/ 23. juuni 2018 17:30\nLoomulikult ei piisa, tore et president ka asjast aru sai. Ainult Jumal saab kaitsta ja päästa Eestimaa.\nJumal/ 24. juuni 2018 08:52\naitab esmajoones neid, kes end ise ka aitavad...\njäätisest käib jutt telekast/ 23. juuni 2018 17:28\nteate ned magusa vahvliga topsid on vahvel liiga sitke ja veits liiga magus\n23. juuni 2018 16:11\n23. juuni 2018 20:29\nEhk/ 23. juuni 2018 23:21\nkolid teisele poole Narva jõge?\n,,A,,/ 23. juuni 2018 16:05\nFrau võiks rahva sekka minna, tavainimesena! Saaks teada, miks nimelt vaid sellest ei piisa Kui muidugi on niipalju mõistmist. ,,KÕIK ON JU HÄSTI,, !\nRaivo/ 23. juuni 2018 15:51\nSelles on tal õigus, et sõjalisest kaitsevõimest ei piisa turvatundeks, vaja oleks ka rahva poolt valitud presidenti ja riigikogu ning valitsust, kes ei tegeleks vaid iseenda rahakoti täitmise ja Eesti rahvuse hävitamisega, vaid ka tegelikult hooliksid Eesti rahvast, aga seda on palju loota kompartei eksliikmetelt ja nende poolt välja koolitatud poliitbroileritelt.\nõige vaenlane/ 23. juuni 2018 15:36\non meie hulgas, see kõige hullem - kes siiani lõhub meie riiki, hävitab maaelu, sunnib riigist lahkuma noori , maksab sandikopikaid ja kiidab vaid iseennast - riigi on viinud kannatusterajale mitte meie alandlikud inimesed vaid keegi meie seast. seal kõrgel, kaugel toompeal. kus mannused, miihalid, randpered, aunasted, haamriviibutaja, hulk mannetuid ministreid ja alllinna prostituute\neh mis ta nimi/ 23. juuni 2018 15:45\nkes omab postimeest ja toob meile "päästvat" meditsiini läänest\nQwert/ 23. juuni 2018 15:31\nKas see oli vihje, et rahakoti raudu tuleb rohkem lahti teha?\n23. juuni 2018 15:11\ngee/ 23. juuni 2018 16:23\nO3 better. H2O very good!\nSiin/ 24. juuni 2018 08:55\nka juba reklaam? Sellest jamast juba küll ei saa?\n23. juuni 2018 14:54\nTere/ 23. juuni 2018 23:23\nOht/ 23. juuni 2018 14:33\nmatsu/ 23. juuni 2018 14:48\nHm/ 24. juuni 2018 09:28\nmatsu ei jaga jaanilaupäeva lõuna ajal enam üldse matsu.\nmisasja?/ 23. juuni 2018 14:23\nkutselised päästjad? mitut proua teab? kelle eest me peame end kaitsma? seda ei maini mitte keegi. Ilmselt lätlased või soomlased tulevad toompead vallutama. KES SIIS, pr Kaljulaid!?\nparafraseerides/ 23. juuni 2018 14:12\nkaljulaiust meie presidendiks ei piisa. kohe üldse mitte.\n23. juuni 2018 14:06\n24. juuni 2018 09:07\n40 usa eriväelast lõi süürias kasti ligi 300 vene võitlejat.\nPaluks fakte/ 24. juuni 2018 11:52\nEsiteks- need polnud "vene võitlejad", teiseks- neid tapeti raskerelvadest.\nAga 40 Venemaa erivägede sõdurit teeks kindlasti 300 USraeli sõdurit kutuks.\nPiisaks nende pihta karvamütsidega viskamisest.\nAja Lugu/ 23. juuni 2018 13:49\n2015 aastal kulutasid NATO Euroopa liitlased riigikaitsele 253 miljardit dollarit ja USA 618 miljardit.Kokku ligi 900 miljardit! Venemaa kaitsekulutusi tuleb hinnata umbes 80 miljardi dollari suurusteks. Söögi alla ja söögi peale tambitakse meile pähe, et Venemaa, kelle kaitsekulutused on ligi 10 korda, ja rahva arv ligi 4 korda väiksem kui NATO riikidel, julgeb meile kohe kallale tulla. Selle "julguse" on Venemaale omistanud sõjatööstuse poolt kinnimakstud klaköörid.\nPraegused NATO kulutused vastavad viletsale 1,43 protsendile EL SKT-st.(DELFI 31.05.2016). Et täita eesmärk, 2% SKT-st, peaksid Euroopa riigid kulutama vähemalt sada miljardit dollarit aastas enam. Kelle kukrusse see raha läheks? Kolm korda võite arvata! Kas kaitsekulutused 2,5 % või veelgi suuremad heidutavad Venemaad? Ärge ajage naerma!\nÄkki tuleks hoopis parandada suhteid Venemaaga. Otsima võimalusi vastastikku kasulikuks koostööks, mitte pidevalt tänitada, õpetada. Ehk ei peaks meie välisminister naaberriigi juhte nimetama "tüüpideks"? Kui selline sõnakasutus ei ole provokatsioon meile kallaletungiks, siis mis see on?


Uhiste antibiootikumide poletik -\nUhiste antibiootikumide poletik, Kurgumandlite põletikud võivad tekitada teisigi probleeme peale piinava kurguvalu\nLasen lihtsalt veremürgistusse surra, aga penitsilliini ei kasuta. Näiteks tuberkuloos on muutunud ülemaailmseks tervishoiuprobleemiks just seepärast, et on tekkinud antibiootikumide suhtes resistentsed tuberkuloosikepikeste tüved. Enamasti on tonsillid ilusti vaadeldavad suuneelus kui inimene teeb suu lahti, kuid väga väikeste kurgumandlite korral ei pruugi nad nähtavad olla. Penitsilliini-allergia korral kasutatakse teisi antibiootikume. Verivärskete tudengitena olime mõlemad muidugi oma erialast suures vaimustuses ning võrdlesime haigusi, diagnoosimeetodeid ning ravivõimalusi. Inimesed tahtsid kangesti ise apteegist ravimeid osta nii endale kui oma loomale ja olid nördinud, et millegipärast peab enne tohtriga nõu pidama.\nAntibiootikumid loomadele — sõbrad või vaenlased? Tiina Toomet Möödunud nädalal tähistati ülemaailmset antibiootikuminädalat, mis kutsub üles vastutustundlikkusele antibiootikumide tarvitamisel. Nii, nagu inimestele peab antibiootikume välja kirjutama arst, tuleb koerale-kassile antibiootikumi saamiseks pöörduda loomaarsti poole.\nNelikümmend aastat tagasi sattusin Tartu-Tallinn bussis kokku koolivennaga, kes õppis meditsiini.\n„Laser“ uurib, miks antibiootikumid enam ei mõju - kohtlanomme.ee\nMõlemad olime jõudnud oma õpingutega kliiniliste distsipliinideni, mis tähendas, et lisaks elukaugele keemiale ja füüsikale räägiti meile loengutes nüüd lõpuks ometi asjast. Ehk siis mulle loomade ja Uhiste antibiootikumide poletik inimeste haigustest ning ravist.\nVerivärskete tudengitena olime mõlemad muidugi oma erialast suures vaimustuses ning võrdlesime haigusi, diagnoosimeetodeid ning ravivõimalusi. Selgus, et paljugi on ühist ja eriti just ravimite osas. Uhiste antibiootikumide poletik ma pean tõesti oma koerakese ravita jätma mingi tulevase ebamäärase õnnetuse hirmus.\nLasen lihtsalt veremürgistusse surra, aga penitsilliini ei kasuta.\nSee polnud muidugi eelmise sajandi kaheksakümnendatel mingi argument. Lemmikloom oli tollases kontekstis üks suhteliselt mõttetu olevus. Aga põllumajandusloomad? Kui me antibiootikume enam ei kasutaks, sureks veerand karjast emakapõletiku ja teine veerand udarapõletiku kätte.\nAntibiootikum kui sõber Pärast seda, kui šoti bioloog ja farmakoloog Alexander Flemingi avastas Teise maailmasõja järgselt muutusid antibiootikumid üldkättesaadavateks ning usuti, et need on imevahendid, mis aitavad jagu saada kõigist haigustest.\nTõepoolest penitsilliinil oli harukordne võime hävitada strepto- ja stafülokokke ilma peremeesorganismi kahjustamata. Ning enamik tolleaegsetest haigestumistest nii inimestel kui Uhiste antibiootikumide poletik olid põhjustatud just nende bakterite poolt.\nKui avastati, et antibiootikumidest on abi naiste rinnapõletiku ning lapsevoodi palaviku puhul, siis oli ilmne, et samu ravimeid saab kasutada ka lehmade udara- ning emakapõletiku korral.\nEnamgi veel, avastati, et antibiootikumide lisamine loomasöödasse paneb nii sead, kui broilerid paremini sööta omastama ning kiiremini kasvama. Antibiootikume hakati kasvustimulaatoritena igapäevaselt kasutama.\nAntibiootikumidest olid saanud sõbrad ja bakterid olid muidugi vaenlased. Ohtra desinfitseerimise ning bakteritapmise tagjärjel on tekkinud uued probleemid.\nMida piltlikult öeldes ei võta ei ussi- ega püssirohi. Tekib ravimiresistentsus.\nJa kuigi Näiteks tuberkuloos on muutunud ülemaailmseks tervishoiuprobleemiks just seepärast, et on tekkinud antibiootikumide suhtes resistentsed tuberkuloosikepikeste tüved. Sõbrast võib saada vaenlane Ravimiresistentsus on seni olnud peamiselt haiglate probleem ning võtmesõnaks on siin MRSA — metitsilliin-resistentne Staphylococcus aureus. Põhjamaades on neid siiani siiski esinenud veel suhteliselt vähe ning põhiliselt kliinikuinfektsioonina, aga Lõuna- Euroopas tunduvalt enam.\nOluliselt hullem on lugu Aasias, kus näiteks Vietnamis ei ole loomadel kasutatavad antiobiootikumid retseptiravimid, Uhiste antibiootikumide poletik kaup, mida igaüks saab volipärast osta ja oma äranägemist mööda tarvitada.\nKa Eestis kostus pahaseid hääli, kui ravimiturgu korrastati.\nInimesed tahtsid kangesti ise apteegist ravimeid osta nii endale kui oma loomale ja olid nördinud, et millegipärast peab enne tohtriga nõu pidama. Igaüks teadis justkui ise, et biseptool sobib köha puhul, valude korral tuleb võtta analgiini või ibuprofeeni ja palaviku alandamiseks paratsetamooli, kõhulahtisust raviti aga levomütsetiiniga. Tuletan meelde: paratsetamooliga võib kassi ära tappa ja ibuprofeen tekitab koertel verist oksendust. Levomütsetiin uue nimega klooramfinekool on üldse kasutusest kõrvaldatud, et jätta ta varuks kui kõige-kõige-kõigem antibiootikum, kui miski muu enam ei aita.\nSeega tundub, et on ikka mõistlikum enne ravimite tarvitama asumist arsti poole pöörduda. Naaberriigis Lätis sai antibiootikume ja hormoone sisaldavaid ravimeid veel kümmekond aastat tagasi vaat et lemmikloomapoest osta.\nRetsepti ei vajatud ning saavutati olukord, kus koerte kõrvapõletikud muutusid praktiliselt ravimatuteks. Bakterid olid suvalise koguse ja kestusega ravikuuridega nii tundetuks muudetud. Antibiootikume võib kasutada ainult kindla näidustuse puhul ja kindla skeemi järgi.\nLiig väikesed doosid liiga lühikese kuurina toovad kasu asemel kahju.\nRääkimata sellest, et enne tuleb ilmtingimta kindlaks teha, kas on tegu üldse bakteriaalse põletikuga, mis antibiootikumiravi vajab. Kahtlustad, et loom vajab antibiootikume? Tule ja kontrolli oma lemmiklooma tervist.


Tallinna linnateatri lavastusi saavad Elisa kliendid nüüd kodus tasuta vaadata - Uudised - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n25. märts 2020, 11:22\nTallinna linnateatri lavastusi saavad Elisa kliendid nüüd kodus tasuta vaadata\nStseen lavastusest «Miljoni vaade», mida saab nüüd telerist tasuta vaadata.\nKultuuriürituste piiramise tõttu on Tallinna linnateater otsustanud lavastused teleri vahendusel tasuta koju tuua. Esialgu on saadaval vaid kaks teatritükki, aga neid plaanitakse esimesel võimalusel juurde filmida.\nMöödunud aastal koostöös Tallinna linnateatriga startinud Elisa Elamuse teenus Teater TVs toob tänasest saadaval olevad lavastused vaatajateni tasuta. «Meie soov oli tuua teatri juurde just see osa publikust, kes mistahes põhjusel pole seni teatrisse veel sattunud ja vaadates tänast olukorda Eestis, ei satu meist keegi niipea veel teatrisaali,» ütles linnateatri projektijuht Oliver Berg.\n«Hooliva ühiskonnana mõistame, et inimkontaktide vähendamine ja kodus püsimine on hetkel kõige mõistlikum, kuid seda tehes võib ka Linnateatri etendustega meelt lahutada,» lisas Berg.\nSellest tulenevalt pakutakse Linnateatri lavastusi Elisa Elamuse kaabelteenuse klientidele tasuta. «Kultuuriürituste ja teatrietenduste tühistamine on kahtlemata erakordne meede Eesti lähiajaloos, kuid tehnoloogia vahendusel saame õnneks klientidele varasemalt lindistatud etendusi pakkuda,» sõnas Elisa uute teenuste valdkonna juht Kertu Popp.\nHetkel on vaatamiseks saadaval lavastused «Miljoni vaade» ja «Kriipsud uksepiidal» ning niipea kui võimalik võetakse üles ka järgmised etendused. Tulenevalt olukorrast ei ole uute etenduste lisandumise kuupäev veel teada.\nVennad Piusid lavastuses «Kriipsud uksepiidal».\n«Teatrietendused TVs on ilmekas näide sellest, et erinevad meediumid täiendavad üksteist ning karantiiniolukorra jätkumisel võiks mõelda igas valdkonnas kastist välja,» lisas Popp. Esialgu on teatrietendused tasuta vaatamiseks märtsikuu lõpuni.\nEile jagasid Tallinna linnateatri näitlejad ja töötajad südamlikku videot, millega tänati neid, kes eriolukorra ajal eesliinis viibivad. Koos tehti just meditsiinitöötajatele sügav kummardus ning videos ilmutas end ka värske ilmakodanik. Uuri selle kohta pikemalt siit.


8. juuni 2021 10:36\nÖöpäevaga analüüsiti 52 läänlase koroonaviiruse teste, millest üks ehk 1,92% osutus positiivseks.\nViimase 14 päeva haigestumus 100 000 elaniku kohta on Läänemaal 58,7. Maakondade võrdluses on Läänemaa 10. kohal.\nEestis keskmiselt on haigestumusnäit 106,6. Kõrgeim on näit Ida-Virumaal (241,3) ja madalaim Järvamaal (13,3).\nÜle Eesti analüüsiti ööpäevaga 4085 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste oli 86 ehk 2,1% testide koguarvust.\nÖöpäeva jooksul avati haiglates uusi COVID-19 haigusjuhtumeid 7, haiglaravi vajab 80 patsienti. Haiglaravi on kokku vajanud 6,9% haigete üldarvust. Haiglaravil olevate patsientide keskmine vanus on 69 aastat, kõikidest haiglaravi vajavatest patsientidest on üle 60-aastased 62 inimest (76%).\nÖöpäeva jooksul manustati 6310 vaktsiinidoosi, vaktsineerimisi on tehtud kokku 503 716 inimesele, vaktsineerimiskuur on lõpetatud 301 600 inimesel. Täisealiste hõlmatus vähemalt ühe vaktsiinidoosiga on 46,6%.\nLäänemaal sai eile vaktsiinidoosi 102 inimest, neist 70 teise vaktsiinidoosi ja 32 esimese doosi. Kokku on vaktsineerimiskuur lõpetatud 6534 läänlasel, kuur on pooleli 2475 läänlasel.\nEelmine artikkelLihulas tuleb suur jalgpallinädal\nJärgmine artikkelPolitsei sai väljakutse piiranguid rikkuvatesse baaridesse


2018 lemmikud & uue aasta märksõnad! – Katz kokkab\njaanuar 3, 2019 jaanuar 3, 2019 ~ Katz kokkab\nMa olen lootusetult hiljaks jäänud! Aastanumber on jõudnud juba vahetuda, kõigil uusaasta lubadused antud ja kokkuvõtted tehtud, minu leht ikka tühi. Peaksin ka hakkama oma postitusi pikemalt ette planeerima ja kirja panema, et siis õige aja saabudes, linnuke teha ja üles laadida, sest muidu iial ei tea. Mõtlesin oma aastakokkuvõtte kirja panna aasta viimase päeva hommikul suure õhinaga hommikukohvi kõrval, aga näed sa, hommikust sai äkki lõuna ja ma polnud omadega kuskile jõudnud, vaid pooliku meigi ja kartuli koorimiseni. Arvutikaan oli endiselt suletud.\nBritu tahtis ka vaid süles olla ja nii ma seal pendeldasin ûhe ja teise tegevuse vahel, vahepeal beebiga jutustades, teise käega kartulit segades ja kolmandaga kulmule värvi andes.\nTegelikult oli selleks hetkeks juba selge, et vanal aastal ma arvuti taha ei jõua. Hea, kui üldse kodus midagi õigeaegselt valmis jõuan. Aga oh imet, kell 20 olime valmis, kogu punt, ja maandusime aastavahetuseks venna poole. Üks soovitustest väikeste lastega peredele on võtta punti teiste peredega, kel ka väiksed lapsed. Koos on vahvam. Kuigi jah, kell 00:00 õues olles, kui raketisadu pihta hakkas, siis Britu ärkas paugutamise peale ja tihkus nutta ega mõistnud, mis toimub. Brenda sel aastal ei kartnud enam, küll aga aasta tagasi kahe aastaselt pelgas pisut. Aga kõige hirmsam oli meist ületee edasi-tagasi jooksval rebasel, kes ei teanud kuhu põgeneda. Eks seal lähedal lasti ka palju-palju rakette ja helid pandid ka mind va vanainimest ehmatama.\nKüll aga oli meil imeline vaade linna suunal, oleks tahtnud nii väga jäädvustada kuidas 10-12 raketilaske kohta järjest reas olid ja neid ühel ajal õhku lasid. Oleks saanud kauni siluetipildi, aga sel korral rahustasin süles kahe poole kuust Britut, ise samal ajal alguses paugutamise sekka “uuuu-uuuuu” karjudes, sest noh aastavahetusel ikka elatakse ju kaasa ja tekitatakse meeleolu, aga sain oma vanima tütre käest märkuse, et miks ma karjun nii imelikult. Oeh, teismelised! Piinlik ema pärast.\nRestorane ja kohvikuid jõudsin olnud aastal päris mitmeid külastada, mu üks kirgedest. Ja päris mitmed on veel listis, mida sel aastal külastada ja mida ma väga õhinaga ootan, aga parima tiitel läheb kerge südamega “Kolmele tillile” , kes tõid Tartusse justkui uue hingamise, uue stiili ja tundub, et nende kontseptsioon on päris hästi tartlastele peale läinud. Keep going! Kirjutan neist pikemalt siin .\nKuigi tahaks siinkohal mitmeid kohvikuid kiita ja aitäh öelda, et nad olemas on, siis tiitli saab anda vaid ühele. Sellele kõige-kõigemale, mis viib sind justkui teise ennast unustavasse reaalsusesse- selleks on muinasjutuline Mandel , millest saab põgusalt lugeda siin . Kui ma vaid elaks kivi viske kaugusel…\nTeise koha annaks V Cafe`le , mis asub Tartu linna südames ja on nagu väike pelgupaik oma hubasusega, kuhu kaubanduskeskuses kogu kära-müra eest korra peitu pugeda. Või siis mitte nii korraks!\nAasta magusa tiitel läheb Alma vanillikohupiimakreemile , millest ma olen ahvivaimustuses ja mis lükkas troonilt kaua mu magusroogades kasutust leidnud Tere vanillikohupiima.\nJa mainimata ei saa jätta ka Premia jõulujäätist . Täielik jõul sinu lusikatäies!\nMa-ei-või-kui-hea kategooriasse kuulub Täispiimast Juubelijuust , tõeliselt mõnus hamba all!\nFilmid meile meeldivad- kõiksugu erinevad (v.a Ameerika komöödiad ja õudusfilmid). Sai koduses miljöös omajagu filme ära vaadatud ja sekka ka nii mõnedki korrad kinos käidud, kuid kõige eredamalt on meelde jäänud ” Seltsimees laps “. Välismaistest filmidest meenub esimesena “Wind River ” , mis haarab su justkui endasse. Mõlemad filmid räägivad tegelikult rahvuste põrkumisest, keegi tahab kedagi allutada ja näitab kui julm maailm olla võib. Ja inimesed.\nKuigi ma teoorias sooviksin ( nagu me kõik) rohkem raamatuid lugeda, siis minu olnud aasta üllitised kuuluvad kategooriasse -lapsed, pere, suhted. Ma pean aastat 2018 väga raskeks aastaks just nimelt mu raseduse tõttu, mis oli komplikatsioonidega ja mitte üldse lihtne rasedus. Raskeim mis mul olnud on. Ja kuna ma ei kuulu “happy prego`s” liigasse, pole need 10 kuud minu jaoks just mee lakkumine. Ja kindlasti seepärast oli see ka mu perele raske aasta. Aga siiski tohutult innustust ja jõudu andis Ina May Gaskini raamat “Loomuliku sünnituse teejuht”, millest jutustan siin .\nMul on huuled selline tundlik koht. Nimelt tahan ma alati värvitud huultega kodust välja minna, aga huulte värvimine jällegi kuivatab tohutult huuli ja katkiste huulte peale huulevärvi kandmine pole teps mitte ilus ju. Nagu nõiaring – saad huuled pehmeks, paned huulevärvi peale, jälle kuivad, paned huulebalsamit, saad huuled pehmeks..\nMeenub kohe seik, kui Mallukas kiitis oma kasutatavat huulepulka ja mis te arvate, mis peale seda juhtus? Jah, kogu poelett oli praktiliselt tühi tema soovitatud huulevärvist. Kust ma seda tean? Läksin ise ka jahile, sest olen tal märkanud tõesti kaunist punast huulevärvi. Aga jah, sain viimase punase ja pistsin ühe roosa ka sekka. Nüüd olen rohkem roosa peale üle läinud ja no neid ikka jätkub tükiks ajaks. Ja ma olen kord juba selline inimene, et enne uut majja ei too, kui vana veel alles on!\nAga Kivvi kollase ploomi huulemarmelaad , mis maitseb nagu päris ja kui oled selle peale kandud, siis ei taha kohe mehele musigi teha, et see kaotsi ei läheks. Sest mõned asjad on kohe sellised, mida tahad vaid endale hoida! 🙂\nAasta suurimaks julgustükiks pean koolimajas üles astumist, kus rääkisin oma tööst esialgu väiksematele klassidele ja seejärel suurematele. Ma loomulikult ei teinud seda üksi, vaid koos Sirlega. Aitäh, Sirle! Aga ma siiani ei suuda uskuda, et ma sellega nõus olin ja sellise julguse enda seest üles leidsin. Aga see kinnitas veelkord, et äge on oma mugavustsoonist välja tulla!\nP.S Kas juuste lühikeseks lõikamine liigitub ka siia alla? 😉\nAasta sündmuseks pean loomulikult Britteni sündi – pere kolmas, väike pesamuna. Kas ka viimane, seda on veel vara öelda! 😉 Link siin!\nAasta blogija tiitli pälvib Maakas pajatab, kes postitab pigem vähem, aga tabavalt. Eluline ja läbi huumori kirja pandu paneb alati kaasa muigama – tahad sa seda või ei!\nLisaks on mõnusa sulelennuga Carolin , kelle ma täiesti juhuslikult avastasin. Elab ja töötab ta kõikjal mujal kui Eestis. Hetkel minu teada Bahreinis ja sealt ta oma igapäeva elu kirjeldab ja seiku meieni toob – värvikalt! Nagu loeks mõnd raamatut järjejutuna!\nOlin arvamusel, et kui juba kaks last on olemas, siis pole enam vahet kas on veel üks juures või ei. Aga peredünaamika muutus täielikult ja muutusime justkui ühtäkki kärarikkaks suurpereks 🙂\nJevgeni Ossinovski. Rändelepe. Vist ei vaja pikemat seletust, kuid olin seniajani Ossinovski tulihingeline toetaja.\n“Kunagi pole hilja…”\nOli tegelikult üsna raske aasta ja olen ootusärev järgneva suhtes, põnevil ja avatud kõigele! Ei tahaks suures plaanis lubadusi anda uueks aastaks avalikult, kuna siis on aasta lõpus näpuga näitajad platsis, aga aasta märksõnad on “tervislikkus ja eelarve“, mis alati ei pruugi igakuiselt õnnestuda, aga pigem mõni patupäev/ kuu kui terve aasta jagu halbu otsuseid. Seega ehk teeks enda jaoks väljakutse, mida teie valvsa pilgu all teostada- iga nädal üks tervislik/tervislikum küpsetis ?! Ehk siis aastajagu tervislikke magusroogi?!\nPostitatud Pereelu\taasta kokkuvõtelemmikuduue aasta lubadused\nNext ›Olnud aasta top 10!


Suurendada liikme folk retseptid, Suurenda liikme folk retseptid\nRavitakse laste alkoholismi Selle kategooria tooted on: Vasika kõhre, samuti nende puljongid. Periorbitaalse piirkonna jaoks on soovitatav kasutada eraldi silmakreemi; face'i kiire noorendamine kodus ilma massaažita on võimatu. Materjalide kopeerimine, muutmine, levitamine, üldsusele suunamine nt sotsiaalmeedias, blogides või veebikanalites on ERR-i loata keelatud! Kuidas suurendada 1c Kui vana liige tõusu laius peenise meestel Ida-Tallinna Keskhaigla peavaluõde Egle Türk annab nõu, kuidas lihtsate tegevustega.\nMaterjalide kopeerimine, muutmine, levitamine, üldsusele suunamine Suurenda liikme folk retseptid sotsiaalmeedias, blogides või veebikanalites on ERR-i loata keelatud!\nIsiklikul mitteärilisel otstarbel on lubatud arhiivikirje lingi jagamine. Mis teeb toidust rahvustoidu? Ja mis teeb toidust eesti kohaliku toidu?\nFolk oiguskaitsevahendeid liigeste arendamiseks - juveniilne reumatoidartriit iridotsükliit\nLae alla tasuta. Suurenda liige porgand.\nVaagnapõhjalihaste harjutused on väga võimaldamaks vaagna laienemist 9. Parem verevoolu peenisesse täiendavad ideaalne lõpptulemused täitmine õige peenise laienemist harjutusi. Oleme koos olnud üle viie aasta kas tegu võib olla sellega, et inimene on äkki homoseksuaalne või on see normaalne. Enne kui kasutada Liikme suurus ja kodakondsus vahend, ootab omandamise paksu konsistentsiga.\nSaadud salvi hõõruge nahka liige. See on kõige populaarsemad retseptid alternatiivne ravi, mis aitavad suurendada meeste genitaale. Kuid võimalusi taimse ravi on piiramatud, saab ise valida muu tõhus puljong, valmistatud ravimite taimed.\nSaate vaadata enda kõiki ravimite ja meditsiiniseadmete retsepte ning kontrollida nende kehtivust. Vaikimisi näete viimase 6 kuu. Folk retseptid juuste Folk retseptid juuste väljalangemine - maskid, šampoonid ja muud juuste Suurenda liikme folk retseptid abinõud Need retseptid on väga lihtsad: neid saab keeta ja kasutada igaüks, kes soovib et kõige parem on kohe jälgida haigust, mis siis ei suurenda juuksed, sest see on väga kulukas ja pikaajaline protseduur.


vanemapuhkus Archives | Mallukas\nMa küll ise virisen, et miks te minule lollide küsimustega kirjutate*, aga ise googeldamise asemel torman alati kohe teie abi paluma. Nii raske on netist leitud infost aru saada, või siis on asi minus… Igatahes, me tahame, et Kardo saaks 1. jaanuarist ise lapsehoolduspuhkusele jääda. Seda ma tean, et laps peab olema 70 päeva vana, siis saab isa selle lapsehoolduspuhkuse ema käest nn üle võtta. 70 päeva saab meil küll natukene enne täis, aga tahaks daatumiks panna 1. jaanuar. Kui isa…\n22. jaanuar 2014 78 kommentaari


Suhtesse klammerdumine - Perekooli Foorum\nEsileht › Pereelu ja suhted › Suhtesse klammerdumine\nTeema: Suhtesse klammerdumine\nOlen mehega väga kokku kasvanud ja varsti 10 aastat koos olnud, kuid aeg-ajalt tundub mulle, et ma olen temasse liiga klammerdunud ning veedame liiga palju aega koos. Mul ei ole eriti palju sõbrannasid ja need, kes on, on omajagu hõivatud enda eludega või on näiteks distants meie vahel liiga kauge, et tihedamini suhelda. Ma olen pigem introvertne inimene ja väga suurt hulka sõbrannasid tegelikult ei soovigi, kuid neid võiks rohkem olla.\nÜldiselt meeldib mulle oma mehega koos toimetada ja aega veeta, kuid probleem tekib siis, kui ta läheb näiteks välja kellegagi ja tuleb hilja õhtul või öösel koju. See ei ole suur probleem, sest ta käib harva kuskil väljas, aga need korrad, kus ta kuskil ära on, tunnen ma end kehvasti. Suhte algusaegadel saatsin talle palju sõnumeid ja meil oli sel teemal tülisid ning draamasid, kuid need on nüüdseks ületatud, kuna ma ise olen rahulikum ja mees ka ei ole nii huvitatud enam pidutsemisest.\nNeil kordadel, kui mees aga on kuskil ära, näiteks isegi töölähetuses, siis ma tunnen end nii halvasti, ärevalt ja üksikult. Tulevad halvad mõtted pähe, et keegi ei hooli minust ja kõik tundub mõttetu. On olnud juhtum, kui teda pikemat aega polnud, olin masenduses, nutsin, söögiisu polnud ning uni oli häiritud. Mind häirib selle juures see, et kui teda pole, siis mu igapäevarutiin on häiritud ja elu läheb rohkem rööpast välja ning asjad sassi. Näiteks et kahe inimese asemel tuleb ühele inimesele süüa teha ja ma olen nii harjunud kahe inimesega arvestama, et teen endale vale koguse või arvestan poes valede kogustega. Sellised pisiasjad häirivad mind tohutult. Ma olen väga rutiini armastav, ei taha eriti muudatusi teha, kuid vahel kui mees näiteks väljas on, siis häirib ka see, et ma ei tea täpselt, mis kell ta koju tuleb ja see tekitab muremõtteid. Teaks kindlat kellaaega, oleks asi kergem, aga määramatus ja teadmatus ajavad hulluks. Mul on võib-olla liiga suur ärevus selle koha pealt.\nÕnneks on olukord paremaks läinud, aga ma ikkagi tunnen, et mul oleks vaja rohkem enda elu, enda sõpru, hobisid või midagi, mis sisustaks ka aega väljaspool suhet. Tegelikult mu mees ei ole ka eriti sagedane pidutseja ega väljas käija ning tema on minusse samuti väga kiindunud. Tal ei ole samuti eriti suurt sõprusringkonda ja talle piisab introverdina vähesest suhtlusest. Seega on ka tema minusse klammerdunud mõnes mõttes ja ta on ka ise seda öelnud. Asi ei ole ühepoolne.\nKas kellelegi on olnud midagi sarnast enda suhtes? Kuidas suhtesse klammerdumisest vabaneda ja rohkem nö enda elu elada?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 24.09 00:40; 26.09 19:45;\nSul on tegelikult juba endal retsept olemas – rohkem tegevusi omaette. Saa sõbrannadega kokku, leia mõni hobi, käi trennis, mine kasvõi üksi poodi. Lihtsalt selleks, et suhtes oleks “meie” osale ka “mina” osa. Praegu on su olukord nii ekstreemne, et isegi kui mees mõned tunnid ära on, tunned ennast halvasti. Kui teie suhtega peaks midagi juhtuma või mis veel hullem – kui mees sureks – oleks sul täiesti võimatu oma eluga edasi minna. Näen seda praegu ühe vanema sugulase pealt, kelle mees juba mõned aastad tagasi vähki suri.\nLisaks on klammerduv kaaslane ka partnerile tihtipeale raske, nagu sa isegi ütled, oli teil suhte alguses palju tülisid sel teemal ja kippusid teda telefoni teel “ahistama”. Kui võimalik, käi mõned korrad nõustamises, psühholoog saaks aidata sul mõista, kust selline tugev klammerdumine pärit on ja seeläbi soovitusi anda, kuidas seda vähendada.\nMulle tundub et sul on diagnoosimata autismispektri häire. Mul oli kõik täpselt sama, lõpuks läks asi nii hulluks et paanitsesin juba sel ajal kui mees poes/trennis. Läksin psühhiaatri juurde, sain diagnoosi ja oskan ennast nüüd ise ka palju aidata.\nosta endale enesehinnang\nMul oli midagi sarnast, tundsin, et olen liiga mehe küljes kinni, ei suhelnud nii palju enam sõbrannadega, kõik tegemised mehega koos. Mõtlesin ka, et natuke tasakaalust väljas nagu asjad, aga võib-olla oligi see normaalne suhte arengus. Minul läks see üle, kui lapsed saime, lihtsalt osa tähelepanust, ajast ja energiast läks siis mujale (meil mõlemal, ka mehel), siis tekkis ka endal suurem soov oma pereelust ja rutiinist välja murda. Hakkasin taas rohkem oma hobidega tegelema, sain jälle vanade sõbrannadega suhtlemisjoone peale.\nTagantjärele arvan, et see, et ise tundsin, nagu oleks liigset klammerdumist, oli seotud pigem mu üldise üsna ettevaatliku ja negatiivse loomusega. Oli hirm, et kui suhe peaks ebaõnnestuma, jääksin üksi, et missugune mu elu siis on, palju mu enda minast ja iseseisvusest siis järgi on. Olin enne seda suhet aastaid üksi elanud ja juba suhtes olemine oli paras muutus. Täiesti jabur, aga see enese kaotamise hirm oli ikka suur. Praegu oleme 12 aastat koos olnud, abielus, lapsed, kõik on väga hästi, olen ennast ka jälle üles leidnud, asjad on paika loksunud.\nMa soovitan psühholoogi või mõne terapeudiga nõu pidada. Selline omaenese elu puudumine ei ole päris normaalne. Ja tõesti- kui mees peaks su elust mingil põhjusel kaduma, siis sul ongi vist kogu elu läbi? Mehel võib see kõik lihtsalt “üle visata” ühel hetkel, läheb ja otsib kellegi iseseisvama. Aita ennast enne kui on hilja.\nMulle väga meeldib oma mehega koos olla, aga mulle meeldib ka kui ta mõned päevad ära on. Eriti tore kui tal lapsed kaasas on. Võimalusel ei tõsta mina siis jalgagi koduuksest välja. Saan ette võtta kasvõi mõned tööd mida mulle meeldib teha siis kui kedagi pole kodus. Nii juba 15 aastat. Hingamisruumi peab igal inimesel ka olema ja oskus iseendaga aega veeta. Kasutan seda võimalusena vähem süüa teha ja lihtsalt omaette olla. Tema õhtud sõprade või hobiga meeldivad samuti. Tore on oodata ja tema muljeid kuulata.\nMina mõtlen nii, et kui mees läheb ära, siis see on tore, sest ma saan teha asu mida ise tahan. Ja kui tunnen, et hakkan kodus üksi ära kammima, lähen trenni või välja jalutama, või teen midagi keerukamat süüa (selleks peab enne poodi ka minema jne). Usu mind, sa ei jaksa oma mehele mõelda, kui oled Zumbas ja katsud elueest treeneriga kaasa vehkida.\nVõta endale koer. Koeraga on tegemist nii palju, et stressi ei saa tekkida. Või alusta mingit uut hobi.\nPöördu psühhiaatri poole.\nSellise äreviku ja kontrollifriigi puhul ei aita soovitused “võta koer” või “saa laps”. Siis on ärevikul veel rohkem põhjust paanitseda ja nutta, sest rohkem on neid, kellel peab 24/7 silma peal hoidma. Ilmselt ei tohiks mees üksi ei lapse ega koeraga kodust sammugi välja teha, sest proua tunneb kohe, et temast ei hoolita ja ta on hüljatud. Koertel on kombeks surra u 10-12 aastaselt, laps saab teismeliseks ja iseseisvaks. Need oleks löögid, mille talumine käib klammerdujale üle jõu.\nEnda elu saad elada alles siis, kui sinust on saanud iseseisev inimene, kes ei pea teisi enda omandiks ja kontrolliobjektiks ning iseennast mehe külge kuuluvaks ripatsiks. Kui juba selline “rutiini murdmine”, nagu toidu ostmine ajab rööpast välja ja pisaraid valama, siis uus hobi või sõbranna on nii tohutu hüpe, et ärevik kaotab igasuguse mõtlemis- ja tegutsemisvõime.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 24.09 23:57; 25.09 23:08;\nNäiteks et kahe inimese asemel tuleb ühele inimesele süüa teha ja ma olen nii harjunud kahe inimesega arvestama, et teen endale vale koguse või arvestan poes valede kogustega.\nÜksi olles ei tee ma endale kodus küll mingit süüa. Võtan poest valmistoitu karbiga või söön üldse enne kojutulekut väljas kõhu täis. Milleks asjatut vaeva näha?\nTeemaalgataja, sa kirjeldaksid justkui täpselt minu elu! Ainukese vahega, et mida aastad edasi, seda vähem ma üleüldse tahan seda n-ö oma elu ja järjest vähem tunnen muret klammerdumise pärast. Annan endale aru, et – kuigi vahel tahaks, et oleks mingi n-ö oma seltskond – siis igasugune sõbrannade hoidmine oma elus jms nõuab toimimiseks tohutult palju tööd ja pingutust ning minu jaoks on seda tööd liiga palju. Vahel siiski käin üksi kuskil mere ääres või kontserdil, aga ainult siis, kui mees on kodus ja tean, et temaga on kõik korras.\nVõib-olla asi ka selles, et mul vedas nii tohutult, et leidsin endale mehe, kes on veel suurem introvert kui ma ise; kellel pole mitte ühtegi sõpra ja kes nende aastate jooksul, mis me koos oleme elanud, pole tahtnud mitte kunagi kuskil üksinda käia (või õigemini pole üldse tahtnud eriti kuskil käia, aga kui on vaja minna, siis pole kunagi vastu, et ka mina kaasa tulen). Aga kui ta vahel haruharva peabki kuskile ilma minuta minema, siis piisab juba sellest, kui ta astub välisuksest välja – reaalselt selline tunne, nagu oleks toas temperatuur hetkega mitu kraadi külmemaks läinud ja kõik värvitoonid tunduvad jahedamad mu ümber. Mingi mõistliku ajavahemiku jooksul suudan oma hirmu ja muret vaos hoida, aga kui see ajavahemik lõpeb ja tekib tunne, et nüüdseks peaks näiteks poeskäimisele kulunud aeg möödas olema, tekib meeletu hirm ja ärevus. Ainus põhjus, miks ma sellisel hetkel koheselt helistamiseks telefoni järele ei haara, on see, et paar korda elus olen niisuguses olukorras helistades inimest mitte kätte saanud ja siis alles tõeline hingemattev hirm ja paanika tunnetes algasid! Nii et parem püüan mitte helistada nii kaua, kuni vastu pean. Oleme mehega sarnased. Ka tema tunneb – ehk küll mitte nii emotsionaalselt kui mina – külmust, üksindust ja rahutust, kui mina kuhugi ära pean minema.\nKlammerdumise pluss-pool ongi see, et usaldus, lähedus, soojus ja turvatunne, mis koos olles tekivad, on täiesti kirjeldamatud! Klammerdumine on hävitav ainult siis, kui see on ühepoolne ja teisele poolele kurnav.\nNeile, kes siin psühhiaatrit soovitavad – te ei tee seda ju sellepärast, et te siiralt hooliksite teemaalgataja tunnetest, vaid sellepärast, et näidata oma põlglikku üleolekut millegi suhtes, mida teie peate ebanormaalseks. Sellest pole midagi! 🙂 Mina loen ka teiesuguste kommentaare ja päris tihti mõtlen, et “no neile oleks küll psühhiaatrit vaja”.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 25.09 12:56; 26.09 13:35;\nJu sa siis ei ole eriti valiv toidu suhtes ega ole hea kokk. Inimesed, kes kokkavad paremini kui 90% Eesti restoranidest, eelistavad siiski kodu midagi kiiresti valmistada. PS Halb kokk olemine pole muidugi patt.\nKlammerdumise pluss-pool ongi see, et usaldus, lähedus, soojus ja turvatunne, mis koos olles tekivad, on täiesti kirjeldamatud!\nEga neil inimestel, kes ööpäev läbi teineteise küljes ei ripu ja kaaslase poodimineku tõttu hüsteeriahoogu ei saa, pole muidugi mingit usaldust, lähedust ega soojust. Nad on ju vastikud lehtsabad ja ekstraverdid, kes ei tea tõelistest tunnetest midagi. Tõeliseks armastuseks on võimelised vaid maailmast isoleeritud introverdid, kes armastavad vaid iseenast ja meest, kes on kindlalt koju lukustatud.\nTööl sa ikka lubad mehel käia või põhjustab see ka “hingematvat hirmu”?\nJah, olin samasugune u 10 aastat oma suhtes. Teadsin, et mul on probleem, aga ei leidnud piisavalt motivatsiooni endaga tegelemiseks. Oli küll tülisid, aga tundus, et mees armastab mind nii väga ka sellisena, kuigi ta ikka mainis, et ma olen liiga ärev ja armukade. Kuni ajani, mil ta armus kellessegi teise ja läks selle teise juurde. Kuid vähem kui kahe kuu möödudes oli tagasi, kahetses ja tahtis väga uuesti minuga olla, samas soovis ka muutust meie suhtesse. Otsustasin, et olen valmis talle andestama, sest tegelikult tundsin ka endas süüd. Käisime pereteraapias, käisin üksi Psühholoogi juures, lugesin tohutult raamatuid. Ja nüüd on meil tõesti palju mõnusam elu, hoolime üksteisest ja anname piisavalt vabadust teineteisele. Soovitan ka sulle psühhoteraapiat, muidu on keeruline ennast muuta.\nNeile, kes siin psühhiaatrit soovitavad – te ei tee seda ju sellepärast, et te siiralt hooliksite teemaalgataja tunnetest, vaid sellepärast, et näidata oma põlglikku üleolekut millegi suhtes, mida teie peate ebanormaalseks.\nJa mis paneb sind halvustama neid, kes arvavad teisiti kui sina? Oled sa troll või inimene?\nMõtle natuke. Igas kooselus tuleb ette olukordi, kus paar peab tegutsema teineteisest lahus. Töölkäimine. Haiglaravi. Lapsevanematel vajadus oma pere nimel tehtavaid liigutusi optimeerida. Kui need väikesed olukorrad teevad inimesele haiget, kui ta pole vajadusel suuteline ilma paanikasse sattuma ta üksi olema, siis on asi halb ja inimene vajab professionaali abi.\nKui teemaalgatajat tema praegune olukord ei häiriks, siis poleks ta siis ju teemat teinud.\nSel pole, muide, seost ei intro- ega ekstravertsusega ega ka autismispektri häirega. Autistlikud inimesed vajavad küll rutiini, aga seda vajadust on võimalik rahuldada teisi inimesi kaasamata.\nOlen ise tugevalt introvert ja mulle meeldib üksi olla. Armastan oma meest, aga tema seltskond mõnikord väsitab mind. Hea, et meil on aiamaa.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 26.09 07:22; 26.09 19:29;\nSaan aru, et te oma mehega olete sarnased: mõlemad ühesugused rutiinivajajad ja kodust väljas mitte käijad, hobid-huvid ilmselt seotud kodu või internetimaailmaga, töö ka arvatavasti kellaajaline kindel värk. Teemaalgataja mees vajas/b vahepeal oma aega ka. Sellepärast, mitte põlgusest, soovitati teraapiat, mis aitaks maha võtta ärevust, kui teine pool oma hingamisaega vajab.\nLugesin teemaalgataja ja Sinu kirjutist ja mind valdas ebamugavustunne, kujutledes, et mu kaaslane võiks olla samasugune. Ainult mõtegi tundub ahistav, kui sulle on määratud mingi “normaalne nt poeskäigule vms kuluv aeg” ja kui see on ületatud, siis hakkab teine pool kas meeletut puudust või ärevust tundma.\nTeisalt meenus mulle lapsepõlv. Ilmselt oli mu emas sarnaseid jooni, ja seda oli üsna tüütu taluda. Nt ei tulnud isa mingiks ajaks koju, seda ikka juhtus, siis hakkas ema aknalt aknale käima ja sõrmi mudides enda ette tasakesi ahastama, et lapsi mitte häirida, eks (sama teema, et tuba läks paar kraadi külmemaks ja värvid tuhmusid, vabandust, aga mulle see armastusemärgina ei tundu). Mitte mingit põhjust selliseks ärevuseks polnud, isa võis ju ikka hiljem tulla, aga mulle oli paras stress.\nVaatasin ema kõrvalt ja mõtlesin, miks ta seda endale teeb. Olin väike, umbes algklassiealine, aga sain aru, et kogu ärevus “minu mees ei ole veel koju jõudnud” on enese üles köetud. Minu arvates oleks pidanud ema õppima kasutama mingeid võtteid, et end rahustada. Teismelisena hakkasin emale ka konkreetselt nõu andma, aga noh, kes nõukaajal last kuulas. Praegu, 50-sena, mõtlen, kui palju tarkust võib olla elu jälgivas lapses.\nMa ei öelnud ekstravertide kohta ühtegi halba sõna, sh ei nimetanud neid lehtsabadeks. Veelgi vähem väitsin, et keegi teine peale minu ja mu mehe pole suutelised tõelisteks tunneteks. Milleks selline mõnitav utreerimine sinu poolt?\nSelles teemas siin on enamik psühhiaatri soovitajaid tõesti jäänud suhteliselt vähe-ebaviisakaks. Minu sõnad olid mõeldud vist ennekõike üleolevale Kägu 09:55-le, aga tema ei soovitanud mitte psühhiaatrit, vaid enesehinnangu ostmist. Nii et, jah, üldistasin liigselt. Lihtsalt Perekoolis on nii levinud seda “mine psühhiaatri juurde” lauset osana solvangust kasutada – usun, et sellele ei saa küll keegi vastu vaielda, kes siin vähegi kauem teemasid on lugenud.\nEga ma teemaalgatajale soovitanudki olla nagu mina. Jagasin lihtsalt kogemust.\nMulle tundub, et need, kes ise on teistsugused, ikkagi ei saagi lõpuni aru, kuidas selline klammerdumine võib ka mitte häirida – üks troll siin isegi mainis vist mehe koju lukustamist vms. Loomulikult oleks see klammerdumine kohutav, kui esineks vaid ühepoolselt. Olen varasemalt koos elanud ka mehega, kes tõesti alati tohutult ärritus minu palumiste peale a’la kas ta võiks helistada, kui kohale jõuab või umbes kui kauaks ta õhtul sõpradega välja jääb jne, ja heitis mulle pidevalt ette, et ma ei anna talle vabadust jne. See olukord oli piin meile mõlemale ja see oli ka peamine põhjus, miks meie suhe lagunes. Kõik need koos elatud aastad üritas ta mind veenda, et minu moodi elamise viis on ebanormaalne ja lõpuks harjusingi arvama, et minuga on midagi valesti – kuni kohtusin oma praeguse mehega ja sain aru, et mitte ex-mees või mina ei teinud midagi valesti, vaid et minu kõrval polnud lihtsalt õige inimene.\nKuna me mehega mõlemad mõistame suurepäraselt, mis tunne on muretseda, siis püüame igati teineteist sellest tundest säästa – saadame eraldi olles alati sõnumi, kui saabume/lahkume; helistame tihti, peame oma lubadustest kinni (või teavitame eelnevalt, kui olukord peaks muutuma ja lubadusest ei saa kinni pidada) jne. Teine ei pea kunagi helistamist nuiama ja see, kellele helistatakse, ei pahanda kunagi. Vabatahtlikult kuskil seltskonnas käia kumbki meist nagunii ei taha. Teie võib-olla ei tunne nii, aga meie peres on hea niimoodi elada ja keegi ei kannata. See, et isegi nendel lühikestel helistamistevahelistel pausidel jõuab minus vahel ärevus tekkida, pole mitte kannatus, vaid on lihtsalt osa minu olemusest.\nAga teemaalgataja võib otse loomulikult ka psühhiaatri poole pöörduda, kui ta seda soovib. 🙂\nKlammerdujale – aga kas teil lapsi pole plaanis? Või usud, et neisse Sa ei hakka niimoodi klammerduma?\nMul on praegu teismelised lapsed ja klammerdujana oleksin ammu hulluks läinud ja/või lapsed hulluks ajanud.\nNeil kordadel, kui mees aga on kuskil ära, näiteks isegi töölähetuses, siis ma tunnen end nii halvasti, ärevalt ja üksikult. Tulevad halvad mõtted pähe, et keegi ei hooli minust ja kõik tundub mõttetu. On olnud juhtum, kui teda pikemat aega polnud, olin masenduses, nutsin, söögiisu polnud ning uni oli häiritud.\nMa soovitaks ka midagi ette võtta, psühholoogi külastada. Kui selline tavaline asi kui teise inimese töölähetuses olemine paneb sind end niimoodi tundma, siis see ON probleem.\nLaste teemal – mina olen sellise klammerduja laps ja ma ütlen ausalt, et 25. eluaastaks hakkas selline asi rohkem kui ajudele. Igast sammust pidin ette kandma, minuti pealt aeti järge, kus ma olen ja see mõik oli “muretsemise” sildi all, kuigi minu arust on tegemist meeletu kontrollivajadusega. Ja nii ma minema läksingi ja tagasi ei vaadanud ja nüüd ei teata minust, kus või kas ma olen või kas üldse elus olen. Jah, endal ka raske, ma armastan inimest, aga selline tugevalt poov kaelarihm lihtsalt ei lasknud enam hingata.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 26.09 19:02; 26.09 21:07;\nMilleks selline mõnitav utreerimine sinu poolt?\nKas siis see sinu arvamusavaldus ei olegi mõnitav utreerimine? Mõjub küll sellisena ja teeb ka haiget. Ma olen ise psühholoogi juures käinud aastaid ja saanud abi ja siin perekoolis olen sellist soovitust alati andnud siira teadmisega, et see võib aidata – ja nüüd tuleb välja, et sinu meelest ma.. teen mida? Mõnitan? See teeb tõesti haiget. Miks sa nii eelarvamuslik oled?\nMa olen teemaalgataja.\nSee teema on hakanud siin oma elu elama – poleks arvanud, et nii paljudele see teema korda läheb või et enda sarnaseid kogemusi välja toovad. Väga tore on nii palju vastukaja saada. Minu hinnangul ei ole siiski mu probleem nii tõsine, et psühhiaatri juurde pöörduda. See ei ole mu jaoks sellise raskusastmega probleem, et aega ja raha kulutada ning usun, et esmatähtis on oma jõududega proovida midagi muuta ja kui see ei õnnestu, siis alles pöörduda spetsialisti poole. Praegu ei ole ma aga ise veel üritanud 100% oma harjumusi muuta ja oma elu ise muuta. See probleem ei häiri mind nüüd nii palju igapäevaselt. See on justkui sama, mis öelda, et “lahuta!”, kui on mehega suhtes mingi probleem.\nMa ostan vahel üksi olles samuti väljast valmistoitu ja ei vaarita uhkeid roogi. Vahel on tore ka, kui meest ei ole, saan osta sööki, mida tema ei söö. Ma üritasin näidet tuua sellest, et plaanid muutuvad – näiteks oleme mehega valmistanud või ostnud mingit sööki suuremas koguses, aga kui teda pole kodus, siis võib olla teatud määral toitu läheb halvaks või peab ära viskama näiteks. Kui ma tean pikalt ette, et ta on kuhugi ära minemas, siis ei ole probleemi, sest tean siis enda plaane ringi teha ja mõnikord ma planeeringi tegevust ette, kui teda pole, aga kui ta peaks juhtuma ootamatult ära minema, siis on ebameeldivam olukord.\nSee ei ole probleem, kui ta tööl on või oleks haiglaravil. Probleem on võib-olla see, et ma ei leia jaksu, et suhte kõrvalt panustada nii palju iseendasse-sõbrannad, hobid ja muu selline. Vallalisena jõuaks rohkem, aga keeruline on leida balansi iseenda vajaduste, suhte ja mehe vajaduste ümber. Huvitakski mind ka see, kui palju suhtes inimesed jaksavad pühenduda veel sõbrannadele ja hobidele, sest endal ei paista väga palju energiat selleks jaguvat.\nKui positiivse külje pealt rääkida, siis tõesti, nagu keegi ka välja tõi, et sellel klammerdumisel on häid külgi ka – oleme mehega väga lähedased, ma investeerin aega suhtesse ja mul igapäevaselt ei ole nii palju jaksu, et meeletult palju sõbrannadega suhelda ja võtta ette palju tegevusi väljaspool kodu. Mees on ise samuti hästi kodune inimene ja ta ei ole kunagi kurtnud, et ma liiga klammerdunud olen. Ta kirjutab, et igatseb mind, kui ma ära olen. Ta ütleb, kui palju ta mind armastab ja ei ole komplimentidega kitsi. Ta ei taha liiga pikalt kindlasti ilma minuta olla ja kui mina ära lähen ning enda asjadega tegelen, mis temast ja meie suhtest saab? Mu mees on karakteritüüp, kes tahab üksi aega veeta palju ja ta ei ole häiritud mu käitumisest, kuna ta on samasugune, nagu mina, tal on kodused hobid.\nÜhest küljest meil ongi hästi lähedane suhe, aga miks ma selle teema siia tegin, on see, et ma võib-olla kardan, et meie suhe läheb sellest halvemaks, kui me teineteisest rohkem lahti laseme ja eraldi oleme. Me kumbki oleme liiga mugavustsoonis mõningal määral. Tegelikult see on alati meile positiivselt mõjunud, kui emb-kumb meist eraldi aega veedab, aga teisest küljest me olemegi üksteisele parimad sõbrad ja meil on palju ühiseid hobisid, mida teha. Meil on enamuse ajast koos tore, aga ma ei taha, et suhe ahistavaks muutuks.\nMul väga sarnane suhe tõesti siin ühega, kes kirjutas, et nad mehega saadavad sõnumeid ja teavitavad üksteist, informeerivad saabumisajast. Me tõenäoliselt ka kohutavad pabistajad. Ma arvan, et sõltub palju sellest, millise mätta otsast vaadata. Tegelikult meil on väga hea suhe ja me tülitseme väga vähe. Kõik on väga korras ja mul ei ole muus osas mitte millegi üle kurta. Ehk ongi kõik liialt imehästi ja hakkan enda peas probleeme välja mõtlema.\nNunnu. Milles probleem on? No kui pole muud elu, siis pole. Elategi nii edasi.\nMinu ema helistas mulle täna 45 min järjest. Koosolek läks pikaks. Aga tema paanikas. Ma ei saa ka nii elada, et keegi läheb paanikasse, kui mu koosolek pikemaks läheb.\nMa ka nüüd aru ei saa, algul oli jutt suhte alguses olnud tülidest ja draamadest klammerdumise tõttu ja selles, kuidas sa end hüljatuna tunned, kui mees töölähetuses on, aga nüüd tuleb välja, et elu on lill, mõlemad klammerdute rõõmsalt ja probleemi polegi – milleks see teema?\nNaine ainult arvab, et mees on samasugune introvert ja klammerduja nagu tema… Tülisid ju poleks, kui mõlemad oleksid introverdid ja päriselt ühtekad.\nÜldises plaanis masendav lugemine. Kui ma oleks mees, oleks see täielikult ebaerutav, kui naine vaimselt/füüsiliselt selline kleeplint oleks.\nteemaalgataja, guugelda sõnu kiindumussuhe, kiindumusstiil, attachment style ja saad aimu, kust su täiskasvanuea suhtehirmud pärit on\nüks link ka siia: http://www.lvrkk.ee/kristiina/Anu_Leuska/oo/kiindumusteooria.html\nMinul on ämm selline – kui ei saa poega kätte, siis helistab minule, siis vanemale lapsele, siis nooremale, siis hakkab otsima minu vanemate telefoni numbreid. Vahepeal hakkab ringiga otsast peale – kuni keegi telefoni võtab. On ka helistanud sugulastele, et miks me telefoni ei võta, nüüd on midagi lahti (olime perega spas).\nTa ei taha liiga pikalt kindlasti ilma minuta olla ja kui mina ära lähen ning enda asjadega tegelen, mis temast ja meie suhtest saab? Mu mees on karakteritüüp, kes tahab üksi aega veeta palju ja ta ei ole häiritud mu käitumisest, kuna ta on samasugune, nagu mina, tal on kodused hobid.\nEt kui sina käiks üksi rohkem ära, siis teie suhe puruneks või?\nVäga segaselt kirjutad. Kord, et mees ei taha liiga pikalt kindlasti ilma sinuta olla ja samas- Mu mees on karakteritüüp, kes tahab üksi aega veeta palju.\nElage rahus edasi.


Teema pealkiri: Mis on pildil?\nPostitatud: Teisipäev, 17 Dets 2013 17:23\nSirvisin veidi müüdavaid paate ja jäi silma selline asi, mille otstarvet ei tea.\nPostitatud: Teisipäev, 17 Dets 2013 17:43\nKuna paadil palju trollingu varustust, siis ehk tegu "triivankruga"\nViimati muutis rixi, Teisipäev, 17 Dets 2013 18:34, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: Teisipäev, 17 Dets 2013 17:44\nJärsku võtab kiirust maha landivedamise jaoks\nPostitatud: Teisipäev, 17 Dets 2013 18:27\nSee on ''pidur'', et sobivat trollingukiirust saavutada suuremate mootorite puhul.\nPostitatud: Neljapäev, 19 Dets 2013 17:31\nTegemist on trollimis plaadiga. Võimaldab trollida minimaalse kiirusega kuni 1 mph. Ise vaatasin sellist asja paar päeva tagasi FB-s. Küprose kalamehed olid sellise asjanduse oma paadile paigaldanud. Peab vist endale kevadeks hankima. Link: trollimis plaat\nPostitatud: Neljapäev, 19 Dets 2013 23:27\nKellel seda vaja on....sel on liiga vähe ritvasid\nPostitatud: Neljapäev, 19 Dets 2013 23:37\nPostitatud: Reede, 20 Dets 2013 00:15\nPostitatud: Reede, 20 Dets 2013 07:13\nKas see on ka legaalne?\nPostitatud: Reede, 20 Dets 2013 07:57\nSiis peab 4 püügiloaga meest paadis ka olema?\nPostitatud: Reede, 20 Dets 2013 08:38\nAga sul on ju varustus ka, millega trollida\nPostitatud: Reede, 20 Dets 2013 09:12\nSeda trolling plate´i plaanisin kunagi ise teha 4 hp mootorile, õigemini tegingi juba poolenisti valmis. Eelpool kirjutati, et see vaid suurtele mootoritele, aga päris nii see pole. Toodetakse ka väiksematele mootoritele mõeldud trolling plate`i.\nMul oli probleem isegi 4 hp neljataktilise mootoriga eelkõige kuskil vaiksel järvel trollides. Mu aerukas oli nii pagana kerge jooksuga, et tühikäiku lihtsalt ei kannatanud enam allapoole kruttida väiksemate veokiiruste saavutamiseks. 1-silindriline hakkas lõpuks käima nagu aurumasin Emajõel või mõnel teisel kiire vooluga jõel mõistagi pole probleemi ei aerukaga ega mõne muu paadiga. Väiksel Busteril 20 hp Hondaga tuleb mainitud veekogul näiteks pöörded hoida valdavalt kuskil 1050- 1150 pöörde vahel. Hea oleks väiksematel karpadega mootoritel selleks kasutada seadet nimega Trollmaster.\nEi peaks kogu aeg kaane all tühikäigukruvi käima kruttimas. Eriti tülikas on see suuremal veekogul, kus tuul oluliselt sõitu mõjutab.\nPeenematel ja suurematel mootoritel saab juba kellast sättida...\nPostitatud: Reede, 20 Dets 2013 11:37\nLausa 5 püügiloaga meest peaks paadis olema.\nPostitatud: Reede, 20 Dets 2013 12:11\nÄrge võtke asju ainult enda (eesti) mätta otsast. Mujal on teistsugused reeglid. Load antakse ritvadele, mitte meestele\nPostitatud: Esmaspäev, 23 Dets 2013 18:30\nNii üldharivas ja populaarteaduslikus mõttes väike link ühe ammuse võimaluse kohta trollingukiirust vähendada:http://caille.8m.com/liberty-twin/lit/index.html


Muti mõtisklused: Puhkuseplaanid Virumaal\nMutt @ 11:37\nSoovitan Maidla mõisa! Seal kõrval ka (uus) hostel,kui on vaja ööbida ntx. See asub Kiviõlist läbi sõita Maidla poole. Paremini ei oska seletada,külla kohalikud teavad juhatada :)\nSoovitan vaadata näiteks Suveseikluse (http://www.suveseiklus.ee/?action=ajalugu) 2005 aasta legende - nende abil tutvus ligi 200 inimest tol suvel nii Lääne- kui Ida-Virumaa põnevamate kohtadega. Tõsi, neist mitte ühegi puhul pole konkreetset asukohta mainitud, kuid kui mõni legend või fakt asukoha suhtes huvi tekitab, siis piisab vaid väikesest guugeldamisest/eeltööst.\nNing minu isiklik lemmik on Kohtla Kaevandusmuuseum.\nIceman ütles ...\nRakvere linnus, valaste juga, Kalvi mõis/rand, Palmse mõis, Narva-Jõesuu, Oru Loss jne\nIceman - see "jne" ongi just see, mille kohta ma soovitusi ootan! :)\nJS - kaevanduses on meil mõlemal omal ajal käidud, ülilahe oli ja ilmselt käime ka puhkuse ajal sealt läbi. Uurin ka neid seikluse legende millalgi, tänud soovitamast :)\nMine uuesti kaevandusse, paari aasta jooksul on seal lisatud uusi kohti kuhu minna saab. Ja paar uut masinat on ka. Olen seal ise 5 korda käinud ja viimase paari aasta jooksul 3. Iga kord oli midagi uut juures.\nSellist kohta oled vaadanud http://www.eestigiid.ee/?CatID=6 ?\nNiih... nägin nüüd, et oled täitsa korraliku eeltöö juba teinud - kui neist kümnendikugi jõuad üle vaadata (kiirustamata) on väga hästi :) Aga mõned soovitused veel lisaks (mis endalegi sealkandis meeldivad, olen omamoodi ida-virumaa fänn)\n- kuna sillamäest juttu tuli, siis eeskätt sealne linnavalitsuse hoone (meenutab kirikut, aeg-ajalt viktoriinideski küsitud) ja Mere pst koos treppidega\n- narva: aleksandri suurkirik ja peetri kindlus (eriti kui päris üles ronida mööda treppe), lisaks ka narva veehoidla juurde jääv linnaosa oma paadikuuridega, nagu kuskilt teisest maailmaosast pärit\n- vasknarva millegipärast meeldib\n- sõites narva elektrijaamadeni võid kohtuda massiivse monumendiga batmanile :) ning samuti ka mitut (paar aastat tagasi suht tähistamata olnud) IIMS mälestusmärki (haubitsat jmt)\nniih... peaks vist praeguseks kõik olema :)\nPrt ütles ...\nRakverest suund merepoole ja Toolse linnuse varemed.\nLaiuse varemed Mustvee ja Jõgeva vahel...


Tudengielu — Eesti Kunstiakadeemia\nEKA Üliõpilasesindus on Eesti Kunstiakadeemia üliõpilaskonna esindusorgan.\nEsinduse eesmärk on EKA õppekeskkonna paremaks, produktiivsemaks ja põnevamaks muutmine ning tudengite huvide eest seismine. Üliõpilasesindusse kuulub 7 liiget, kes valitakse iga kahe aasta tagant aprillis EKA üliõpilaste poolt. Kandideerida võivad kõik EKA üliõpilased. Organisatsiooni siseselt valitakse president ja asepresident.\nEsinduse tegemistel on kaks põhisuunda:\nHaridus- ja sotsiaalsuund\nTegeletakse õppetöö parandamisega, vahendatakse üliõpilaste suhtlemist ülikooli juhtkonnaga, vastutatakse teabevahetuse eest ning määratakse üliõpilaste esindajad erinevatesse nõukogudesse, komisjonidesse ja organisatsioonidesse. Ülikooli kõrgemais otsustuskogus – senatis – on üliõpilasi 1/5 tervest nõukogust (hetkel 5 kohta). Üliõpilased on esindatud ka kõikide teaduskondade nõukogudes ja akadeemia nõukogu või rektoraadi poolt loodud komisjonides. EKA Üliõpilasesindus on esindatud ka Eesti Üliõpilaskondade Liidus (EÜL). Haridustoimkonna eestvedamisel viiakse läbi ka ülekoolilist kursusevanemate programmi.\nKultuuri- ja spordisuund\nTegeletakse ürituste läbiviimise ja sportliku aktiivsuse edendamisega. Traditsioonilised üritused on rebastepidu, lõpupidu ja Jõuluturg, kevadine Disainilaat, Piilu Osakonda üritusteseeria. Lisaks nendele toimuvad igal aastal erinevad aktuaalsed vaheüritused. EKA Üliõpilasesindus on loonud ka tudengite projekti toetusprogrammi, mis aktiveerub kaks korda aastas (info: Tudengielu > ÜE toetused). Esindus pakub ja toetab erinevaid vaba aja veetmise võimalusi, mille kohta leiab rohkem infot tudengielu spordipeatüki ja EKA tudengite soodustuste alt.\nKõige aktuaalsemat koolielu infot leiad ÜE Instagrammist\nJälgi ka EKA Üliõpilasesindust Facebookis\nEKA üliõpilasesinduse valimised!\nTaas on alanud kandideerimine Eesti Kunstiakadeemia üliõpilasesindusse. Esindusse kandideerimine kestab 5.02.2021-19.02.2021 Kandideerida saavad kõik EKA ...\nEsindusse kandideerimine kestab 25. märtsist 4. aprillini. Kandideerida saavad kõik EKA tudengid, kes ei viibi akadeemilisel puhkusel. Üliõpilasesindusse valitakse tudengihääletusel 7 liiget kaheks aastaks (va tudengid, kes varem ...\nPõhja pst 7, ruum D600 (torn)\nVõta meiega ühendust: yesindus@artun.ee\nÜE asepresident, Arhitektuur ja linnaplaneerimine BA\nArhitektuur ja linnaplaneerimine BA


Linn soovib osa Harku metsast kohaliku kaitse alla võtta > Tallinn\nTallinna linnavolikogu esimehe Tiit Teriku sõnul on Tallinna eesmärgiks olla roheline maailmalinn sõbraliku linnaruumiga. „Üks osa sellest rohelise linna visioonist näeb muuhulgas ette ka ülelinnalise rohetaristu loomist, mis ühendab eriilmelisi looduslikke ja urbanistlikke keskkondi. Aastate jooksul on linn siinset rohetaristut ka arendanud, et siinseid loodusaardeid linnaelanikele kättesaadavaks teha - alustades linna territooriumile jäävatest suurtest kaitsealadest lõpetades väikeste parkidega,“ sõnas Terik. „2013. aastal võeti kohaliku kaitse alla Pääsküla raba, eeldatavasti jõuab juba järgmisel istungil lõpule kaks aastat tagasi algatatud Harku raba kohaliku kaitse alla võtmise protsess. See on selge sõnum, et linna jaoks on roheline elukeskkond prioriteet. Ka keskkonnaeksperdid on olnud seisukohal, et Harku rabamets omab olulist väärtust linna rohevõrgustiku tuumalana ning väärib kaitse alla võtmist.“


Kokamägi MMA Euroopa meistrivõistluste hõbedast: medal on suur ja ilus, aga natuke valet värvi - GoodFight\nKokamägi MMA Euroopa meistrivõistluste hõbedast: medal on suur ja ilus, aga natuke valet värvi\n11:15 / Kategooria Uudised\nUudised / 23. juuni 2018\nSel nädalal peeti Rumeenias Bukarestis vabavõitluse Euroopa meistrivõistlused, kus täna toimunud finaalide päeval tuli Eesti esindaja, Tartu spordiklubi Englas võitleja Kaupo Kokamägi (kergekaal, -70,3 kg) hõbemedalile. Tegemist on Eesti vabavõitluse esimese rahvusvahelise tiitlivõistluste medaliga meeste arvestuses.\nFinaalini jõudmiseks alistas Kokamägi eelneval kolmel päeval Valgevene, Soome ja Austria esindajad. „Esimesed kaks matši olid raskemad, aga see oli ka võibolla endal natuke peas kinni. Samas esimene vastane oli möödunud aasta MMi hõbe ja maailma edetabeli 4. mees ning teine, soomlane, teadis minu stiili ning oskas ka paremini kaitsta. Kolmas matš oli natuke lihtsam, aga seal tundsin, et ei ole ka ise enam nii pinges – jõudsin endast ka rohkem välja panna,“ kommenteerib Kokamägi kolme eelnevat võistluspäeva.\nFinaalis eestlasel aga enam nii palju rammu ei olnud ning nii tuli kohtunike ühehäälse otsusega (kaks raundivõitu vastasele, üks Kokamägile) võtta vastu kaotus Ukraina võitlejalt. „Finaal oli raske. Esimeses raundis tegin kõvasti tööd, aga vastane oli füüsiliselt tugev ning kulutasin tema kontrollimisele väga palju energiat. Teises raundis tundsin, et olin juba väsinum ja hakkasin vigu tegema. Sinna nahka see ka läks, ma arvan,“ lisab Kokamägi.\nKokkuvõttes on Kokamägi tulemusega rahul, samas finaalmatš jääb natuke kripeldama: „Medal on suur ja ilus, aga natuke valet värvi. Olin päris lähedal, aga natuke jäi ikka puudu.“\nSügisel toimuva MMi kohta ei tahtnud Kokamägi aga rohkemat öelda: „Puhkan nüüd natuke. Neli päeva järjest võistelda ja kaalu hoida oli korralik pingutus.“\nKokamägi jaoks oli tegemiste teiste Euroopa meistrivõistlustega. Esimest korda osales Tartu võitleja rahvusvahelisel tiitlivõistlusel 2016. aasta sügisel, kuid tol korral eelringist kaugemale ei pääsenud. Samal võistlusel võitis naiste arvestuses aga Euroopa meistritiitli Tallinna spordiklubi 3D Treening võitleja Helin Paara, kes alistas oma vastase finaalis tehnilise nokaudiga.\nEelmineVIDEO! Shields ja Hammer oleks peaaegu kaklema läinud\nJärgmineUFC Singapur: Edwards alistas Cowboy


Eesti rannajalgpalli koondis – Vikipeedia\nEesti rannajalgpalli koondis on Eesti esinduskoondis rannajalgpallis. Eesti rannajalgpalli rahvuskoondis moodustati aastal 2007 ühiselt Eesti Jalgpalliliidu ja Eesti Rannajalgpalli Liidu koostöös. Samal aastal pidas rahvuskoondis oma esimese ametliku mängu, kui osaleti Prantsusmaal Marseille linnas FIFA rannajalgpalli maailmameistrivõistluste Euroopa kvalifikatsiooniturniiril. Esimene mäng peeti Ukraina koondisega, mis lõppes Ukraina 3:1 võiduga.\nFredo Getúlio Aurelio 2007–2008\nKert Haavistu 2009–2013\nReigo Tõnsberg 2014\nRando Rand 2015–2017\nKristian Marmor 2018–2019\nAleksei Galkin 2020–\nInfo Eesti Rannajalgpalli Liidu kodulehel\nInfo Eesti Jalgpalli Liidu kodulehel\nEesti rannakoondis pani Türgi selili ja jõudis Euroopa 12 parema sekka! Soccernet.ee, 12. september 2021\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Eesti_rannajalgpalli_koondis&oldid=6002562"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:13, 2. detsember 2021.


Ronkade rünnakute põhjuseks võivad olla seakatku järelmõjud - Maa Elu\n30. oktoober 2019, 8:31\nArvi LiivaKeemik ja koduloohuviline\nRonk. Pilt on illustreeriv\nKeemik ja koduloohuviline Arvi Liiva arutleb oma arvamusloos, et ronkade rünnakute põhjuseks võib olla seakatku tõttu surnud sigade pärast vahepeal rikkalikuks muutunud toidulaud, mis nüüd on kokku kuivanud, mistõttu kipuvad linnud nüüd loomapidajate karjamaadele.\nRahvaluules ja muistendites on ronka, teise nimega kaarnat, seostatud aga hoopis ka lootusega - kaarna müütilise valge sule või kaarnakivi omanikule saavat osaks mitmesugused võimed.\nTartumaal Kaspri talus lambaid kasvatava Ragne Kärner-Neevitsi pere on hädas ronkadega, kes tema lambakarja hävitavad. Tekitatud majanduslik kahju on mitu tuhat eurot, lisaks stress, mille aplad rongad lambakasvatajale tekitavad. Taluprenaise sõnul ei taha aga kohalik uus kesklonnaametnik rongalaskmiseks luba anda. Teatakse juhtumeid, kus rongad on isegi inimesi rünnanud (Maa Elu, 18. oktoober).\nKas on seda põhjustanud ronkade suurenenud arvukus või on selles süüdi nende söödanappus metsades? Ka varem on avaldatud teateid karilooomi ründavatest ronkadest. “Tallekestel löövad nad koljuluu naksti puruks. Kui vasikas suu lahti teeb, võtavad nad tal keelest, järgmine koht on juba pärasool,” nii kirjeldas Postimees 10. veebruaril 2018 ronkade kuritegusid.\nPõhjalikult on selle linnu kohta kirjutanud linnuteadlane Olav Renno (6. märts 2016, Maa Elu). Kirjapandu järgi: „Süsimusta, pisut helkleva sulestikuga ronk kuulub värvuliste seltsi ja koguni laululiste alamseltsi. Loodusega vähe kursis olevad inimesed kasutavad sõna „rongaisa” küll päris valesti ja lausa ülekohtuselt selle tegelikult väga peretruu linnu kohta.\nLiigi levila on rongal palju laiem kui teistel vareslastel – tundrast poolkõrbeni ning Gröönimaast Kamtšatkani, samuti Põhja-Ameerikas.”\nAegadel kui neid oli vähe, enne sõda, olid nad isegi kaitse all, sest nende arvukust hinnati Eestis kõigest sajakonnale haudepaarile. Seetõttu peeti neid õigustatult isegi salapärasteks lindudeks. Oma musta sulestiku tõttu peeti neid isegi õnnetuse kuulutajateks. 2018. aastal arvati üle Eesti pesitsevat 3000-4000 rongapaari ning talvise rände ajal võib nende arvukus ulatuda 15000- 25000 isendini.\nRonga pesa on ehitatud kõrgele, tavaliselt mõne suure männi latva või külgoksale, kuid seda võib leida ka elektrimastidel ja meremärkide otsas, haruharva ka mõne paekalda eendil. Pesa on mitmekihiline, paksu seina ja põhjaga kauss. Väliskiht on jämedamatest okstest, seesmine pehmest kohevast materjalist, mis hoiab mune krõbedamagi külma eest. Mune on 4-6, millest kooruvad pojad kuni kolmenädalalase haudunise järel ja on eri suuruses. Pojad on alul paljad ja pimedad, nii et ema peab neid pideval soojendama ja isalinnul tuleb üksi perele toitu hankida. Seitsme nädalaga, mai keskel saavad pojad küll lennuvõimeliseks, aga jäävad vanade toita jaanupäevani. Noored asuvad pesitsema kaheaastastena. Toiduahel on ronkadel lai, alates raibetest ja endapüütud väikeloomadest kuni suurte putukate ja vihmaussideni.\nEesti rikkalikus rahvaluule varasalves on oma koht sellel linnul ja sellega seostuval kaarnakivi pärimusel. Seda on kirja pannud rahvaluuleteadlane M. J. Eisen. (Eesti Mütoloogia IV, 1026), mille järgi kannab ronk kolmesugust nime: ronk. kaaren ja ka korp. Kaarna nimi olevat linnule ühe muinasjutu järgi jäänud, et ta enne inimene olnud ja nime Kaaren kandnud. Õela iseloomu ja varguste pärast moondanud Vanataat ta ühes õdedega lindudeks. Üks nooremastest õdedest saanud harakaks, teine vareseks.\nÕela iseloomu ja varguste pärast moondanud Vanataat ta ühes õdedega lindudeks. Üks nooremastest õdedest saanud harakaks, teine vareseks.\nMusta värvi tõttu on ronka peetud vanapagana linnuks. Kurjade inimeste surma puhul nähtavat seda lindu sealt tihti välja lendamas. Öeldakse siis, et ronk paha inimese hinge kurjavaimu juurde viib.\nRonka peetakse ka õnnetuste ettekuulutajaks. Lendab kaaren kraaksudes üle õue. tähendab see kellegi tuttava surma, istub ta katusele, kuulutab see paha. Lendab kaaren üle karja, varitsevad hundid karja.\nHädaoht ähvardab ka igaüht, kes kaarnat tulistades teda kohe korraga ei tapa. Surevad siis ka kaarna pihtalaskja hobused. Kui keegi lõhub kaarna pesa, süütab kaaren lõhkuja maja põlema.\nMuistendi järgi olnud rongal algul valged suled, sest temast olevat algselt pidanud saama luik, aga pärast muutis Vanataat need mustaks. Kui loomad Emajõge kaevasid, ei läinud ronk tööle, kartes, et ilusa valge kuue ära rikub. Vanataat võttis ronga kinni ja karistuseks kastis ta tõrvatünni, millest saigi ta mustad suled.\nPärast koorumist olevat ka kaarna poegadel algul valged udusuled. Suure neljapäeva hommikul enne päikese tõusu ristib kaaren oma pojad, muutes nende suled süsimustaks. Üks valge sulg olevat kaasnatel siiski tiiva all järel, mida varjab ta hoolega, et keegi ei näeks. Oma valget sulge hoiab ta, ega taha seda kellelegi anda. Kui teda tulistatakse ja isegi tabatakse, siis neelab ta selle alla või viskab hoopis ära. Teisendi järgi omandab kütt selle valge sule ainult siis, kui tulistatakse hõbekuuliga ja nii, et pauk kohe kaarna tapab. Kes aga selle ronga valge sule siiski kätte saab, omandab kogu maailma tarkused ja hea läbisaamise kõigi inimestega. Ta saab aru lindude keelest ja teiste inimeste mõtetest. Ise ta omandab võime soovi korral teistele nägematuks jääda. Kirjutatakse selle kaarna valge sulega. siis on ka kirjutisel imesuur võim.\nKes aga selle ronga valge sule siiski kätte saab, omandab kogu maailma tarkused ja hea läbisaamise kõigi inimestega. Ta saab aru lindude keelest ja teiste inimeste mõtetest.\nSamasugused, mõneti isegi suuremad võimed on rahvapärimustes omistatud nn kaarnakivile, mida oma müstilise väe poolest ka tarkade kivina tuntakse. Väidetakse, et kaarnakivi omaniku ees on kõik uksed lahti. Ta hoiab omanikku kõikdest hädadest ja viletsustest eemale, toob talle õnne ja varanduse majasse. Tema valdaja saab kohtus alati õiguse. Kaarnakivi abil saab arstida kõiksugu haigusi: roosi, soonte paistetust, silmapõletikku hambavalu ja palju muid tõbesid.\nUskumus imepärase võlujõuga kaarnakivist ja valgest sulest tekkisid meie esivanemate teadvusse tõenäoselt pimedal orjaajal. Vähemalt oma unistustes uskusid nad siis, et on võimalik saada oma kätte selline imepärane võlujõud. Soov saada oma valdusse võlujõuga kivi või sulg. andis neile siis usu ja lootuse tõusta kõrgemale oma igapäevaelust, vabaneda vaesusest, raskest orjatööst, paraneda vaevavatest haigustest ja valudest ning saada õigust isegi tolleaja kohtust.\nSoov saada oma valdusse võlujõuga kivi või sulg. andis neile siis usu ja lootuse tõusta kõrgemale oma igapäevaelust, vabaneda vaesusest, raskest orjatööst, paraneda vaevavatest haigustest ja valudest ning saada õigust isegi tolleaja kohtust.\nLastekirjanik Juhan Jaik (1899-1948) on 1931. aastal avaldanud kaks jutustust pealkirjade all „Kaarnakivi”. Neist esimene algab järgnevalt: „Kaarnakivi on kõige kallim kivi. Muid kalleid kive on ka olemas, aga kaarnakivi vastu need ei saa. See jutt mida nüüd teile jutustan on ehtsast kaarnakivist. See lugu sündis väga vanal ajal, siis kui meie maal olid suured sõjad ...”\nKaarnakivi Rõuge pargis on kirjanik Juhan Jaiki sajandaks sünniaastapäevaks püstitatud mälestussammas. Kaarnakivi, nagu teada, on üks niisugune kivike, mis annab inimesele kõike siis, kui inimene selle leiab ja oskab sellega targalt talitada.\nErinevalt rahvamuistendist pole Juhan Jaigi lastemuinasjutus kujutud kaarnad pahad linnud ega mingid õnnetust Teatrisarja EV100 etooojad ega kuulutajad. Kui raamatu väike peategelane on kurjade vaenlaste eest põgenedes metsa eksinud ega leia enam koduteed, siis just kaarnad annavad talle ära oma võlukivikese, mille abil poiss oma kodutee leiab.\nTeatrisarja EV100 raames toodi möödunud aastal lavale Endla ja Kuressaare Linnateatri ühislavastus „Kaarnakivi perenaine”, mille tegevus toimub 1951. aastal, seega kaks aastat pärast märtsiküüditamist ning aasta enne Stalini surma.\nTeose kirjutamisel on autor Andrus Kivirähk väidetavalt saanud inspiratsiooni lastekirjaniku Juhan Jaigi muinasjutust „Kaarnakivi”, mille müütilise ja müstikasse kalduva on ta toonud aega, mida 1948. aastal surnud Juhan Jaigil ei olnud võimalik ei ise näha ega kogeda.\nPõimides kokku tolleaegse ajaloo traagika, nüüdisaja võllahuumori, muinasjutu müstikaga ongi valminud ja lavastatud tänapäevane näidend „Kaarnakivi perenaine”.\nTulles tagasi artikli alguses käsitletud ronkade poolt loomapidajatele tehtud kahjustustest tuleb tunnistada, et suuresti ollakse selles ka ise süüdi. Varematel aegadel ei teatud sellistest ronkade rünnakutest noorloomadele. Ronkadel on olnud aastasadu oma koht looduses selle sanitaridena ja seda koduloomi seni kahjustamata.\nKui saabus mõned aastad tagasi seakatk, mis oma alguse ja leviku sai metsast, siis hukkunud ja koristamata metssea korjused tagasid ronkadele rikkaliku toidulaua ja arvukuse suurenemise.\nViimse aja metssigade arvukuse vähendamine ja seakorjuste hoolikam koristamine tegi aga nähtavasti lõpu ronkade pidulauale. Paratamatult tuli neil hakata otsima uusi toiduvõimalusi. Pole siis ka ime et see leiti loomapidajate karjamaadelt.


3 suurepärast viisi, kuidas lapsi raha säästma õpetada (2021)\n3 suurepärast viisi laste säästmiseks õpetamiseks\nOn saabunud hetk; teie lapsed on piisavalt vanad, et saaksite neile raha säästma õpetama hakata. See ei ole lihtne ülesanne, kuna teie lapsed ei tea ilmselt, kui palju te oma raha nimel pingutate. Mida varem pingutate nende õpetamise nimel, seda kiiremini saavad nad vastutustundlikeks täiskasvanuteks. Vaadake neid kolme suurepärast viisi, kuidas oma lastele raha säästmist õpetada.\n1. Tooge näide\nKui soovite, et teie lapsed õpiksid raha säästma, peate esmalt andma isikliku näite. Te ei saa kulutada iga peenraha, mis teil on, ja eeldada, et teie lapsed käituvad erinevalt. Lõppude lõpuks õpivad nad sinult.\nNii et alustage pisut säästmist, isegi kui te seda ei vaja, ja veenduge, et teie lapsed seda näeksid. Kui nad küsivad teilt, miks säästate, siis selgitage neile seda; öelge neile, mille jaoks säästate ja kui oluline on säästa. Vaadake artiklit raha säästmise eeliste kohta. Selles leiate mõned näpunäited, mida saate oma lastele jagada.\nKui olete loonud hea näite ja hakanud ennast säästma, võite oodata, et ka teie lapsed mõtleksid raha säästmisele.\n2. Asutage perefond\nKogu mõte on anda oma lastele põhjus säästmiseks. Neil ei pruugi olla kerge omaette säästma hakata; lihtsamaks muutmiseks võite kõik koos ja ühistel eesmärkidel raha kokku hoida. Andke oma lastele põhjust raha säästmiseks.\nNäidake neile mõningate toredate kohtade brošüüre, mida võiksite koos külastada, kui teil õnnestub natuke raha kokku hoida. Veenduge, et seal oleks teie lastele midagi huvitavat, nad poleks tõenäoliselt huvitatud spaahotelli jaoks raha säästmisest, vaid veeparki minnes oleksid nad elevil.\nVõite olla üllatunud, kui teie lapsed hakkavad osa oma toetustest fondi annetama suure suvepuhkuse jaoks.\n3. Ära osta kõike, mida su lapsed tahavad\nTeie lapsed võivad paluda palju asju. Kõik vanemad tahavad, et nad saaksid endale lubada kõiki asju, mida nende lapsed soovivad, kuid samal ajal on oluline neid mitte rikkuda ja õpetada neile dollari väärtust.\nPole tähtis, kui palju teil raha on, on oluline õpetada oma lastele, et see ei langenud puult ja et nad peaksid seda austama.\nMõnikord peate lihtsalt olema tugev ja ütlema neile ei, kui nad paluvad teil midagi neile osta. Tehke selle asemel tehing. Paku anda pool rahast siis ja kui teie laps suudab teise poole kokku hoida. See on väga hea mõte alati, kui laps soovib, et ostaksite talle midagi kallist.\nMe kõik teame, et lastel on oma asjadega igav ja te ei saa seda mõnikord lubada. Pannes oma lapse säästa osa rahast millegi eest, mida nad soovivad, annab teile tõelise ülevaate, kui palju teie laps seda asja tegelikult soovib. Kui nad loobuvad kerge vaevaga, siis teate, et nad ei olnud nagunii ostu suhtes tõsiselt mõelnud.\nLastele säästmise õpetamine on väga oluline ja väärtuslik õppetund ning selle tegemiseks tuleks tõesti aega ja vaeva näha. Nüüd, kui teil on üldnõuandeid, on teie ülesanne neid kasutada ja täiustada ning aidata lapsel saada vastutustundlikuks täiskasvanuks.\nHow to escape education's death valley | Sir Ken Robinson (Aprill 2021)\nSilte: lapsed säästavad raha


, Valu vasakul all all kõhu ja jala\nTühjenemise viibimine põhjustab keha joobumist, põhjustab kramplikku valu spasmiga või kinnisilmi atooniaga. Paroksüsmaalsed, tuimad valuaistingud on iseloomulikud stenokardia, perikardiidi, aordi aneurüsmi korral. Müoomiga võib kaasneda pikaajaline verejooks ja see nõuab sageli kirurgilist eemaldamist.\nSamal ajal peatub sisu läbimine, ülalpool asuv osa paisub.\nValu, sõltuvalt põhjusest, süveneb järk-järgult või süveneb äkki. Ainult pärasoole haigused proktiit, paraproktiit on põhjustatud limaskesta, hemorroidide nakatumisest.\nTugevneb püstises asendis, väheneb lamades neer läheb normaalsesse asendisse. Hüdronefroos moodustub neerude uriini väljavoolu pikaajalise rikkumisega, hävitatud vaagen ja tupplehed muutuvad üheks suureks õõnsuseks. Suurenedes neerutuubulid ja nefronid pigistatakse ja tapetakse. Vasakpoolne hüdronefroos põhjustab kõhu vasakus servas, alaseljas ja kubemesse kiiritades tuimaid valutavaid valusid.\nSümptomatoloogia erinevus ja mitmesugused patoloogiad, millega kaasneb valu kõhu vasakpoolses osas, nõuab patsiendi õigeaegset uurimist, spetsialistide konsultatsiooni ja ravi. Miks torkab vasakusse külgmisse kõhtu Vasaku külje õmblustunded, mis püsivad pikka aega, peaksid inimest hoiatama ja saama arsti juurde mineku põhjuseks.\nTõepoolest, selline sümptom näitab sageli teatud häireid, mis vajavad ravi. Koolikuid võib seostada mitmesuguste teguritega, sealhulgas seedesüsteemi ja muude struktuuride kahjustustega. Naistel vasakul asuvate koolikute põhjused Kui naise vasakul küljel torkab kõht kinni, võib see näidata günekoloogiliste probleemide arengut, mis on omane ainult nõrgemale soole. Kuid on olukordi, kus sellised aistingud on füsioloogiliste protsesside normaalne ilming.\nVasakul munasarja piirkonnas torkimine võib olla tingitud menstruatsioonist või ovulatsiooni ajal, kui küps folliikul lahkub oma rakust.\nVäändega kaasneb temperatuuri tõus, tursumise ilmnemine kahjustatud piirkonnas, rõhu langus ja iiveldus. Patoloogiast saate vabaneda ainult operatsiooni abil. Naise raseduse ajal alakõhu vasakpoolses küljes esineva kipitustunde põhjus võib olla raseduse katkemine.\nEmakas tõmbub kokku, mis põhjustab verejooksu ja munaraku irdumist. Olukorra vältimiseks on ette nähtud spasmolüütikumid ja hormonaalsed ravimid, samuti voodipuhkus.\nSel juhul on vajalik embrüo eemaldamine munajuhast. Põrna ja kõhunäärme haigused Kui vasakul on torkiv tunne, võib mõelda põrnahaigustele. See organ vastutab vereplasmast punaste vereliblede töötlemise eest. Kui põrn on funktsionaalne, halveneb luuüdis uute vererakkude tootmine.\nKõhunäärmehaiguste korral on põletik, raskustunne vasakul või paremal ja kipitustunne. Ägedad seisundid, näiteks pankreatiit, vajavad operatsiooni. Muudel juhtudel viiakse teraapia läbi ravimitega, samuti range dieediga. Kuseelundkonna patoloogia Kusepõiehaiguste korral täheldatakse torkimistunnet altpoolt, keskelt, vasakule või paremale. Sageli kaasneb põletustunne urineerimise ajal, kõrge palavik. See näitab põiepõletikku või püelonefriiti.\nÕmblustunde täheldatakse neeruvaagna laienemisega, mis tekib uriini ebaõige väljavoolu tõttu. Valu vasakul all all kõhu ja jala häire põhjuseks peetakse urolitiaasi või kusejuhade ahenemist. Vaagna lüüasaamisega on nimmepiirkonnas ebameeldivad aistingud. Teine patoloogia, mis võib viia tõsiasjani, et magu torkab vasakule, on Allen-Mastersi sündroom. Seda seostatakse emaka sidemete rebendiga pikaajalise või kiire sünnituse ajal. Valud on kramplikult iseloomuga, antud pärakule.\nPõletikulised vere uriini std-s põhjustavad kõhulahtisust, kõhukinnisust ja muid ebameeldivaid sümptomeid. Puhituse ja kõhupuhituse korral võib torkiv tunne ulatuda vasakule või paremale küljele. Pideva põletiku taustal on suur oht onkoloogiliste protsesside väljakujunemiseks. Samuti halveneb eakatel teatud toitude imendumine - rasked, rasvased toidud, piimatooted.\nPärast seda teeb arst viimase järelduse valu vasakul all all kõhu ja jala paneb diagnoosi, mille järel valitakse ravi taktika. Teraapiad Õmblusvalude ravimisel on hädavajalik kasutada vahendeid, mille eesmärk on kõrvaldada neid põhjustav põhjus: Määrake terapeutiline dieet. Ta peaks välja jätma kõik toidud, mis kahjustavad seedimist ja vähendavad immuunsust.\nDieeti mineraalvesi tsüstiidi ravis nii soolehäirete kui ka teiste organite patoloogiate ravis.