UURING ⟩ Tarbija eelistab eestimaist, kuid ostab soodsamat välismaist toitu - Maa Elu\n"Kes tahab tõsise tegijana turul püsida, peab end pidevalt täiendama. Uusi kütteviise tuleb tunda, samuti tehastes toodetud lahendusi. Tellistest laotud korstnaid ja ahjusid jääb paratamatult vähemaks." Tartu Kutsehariduskeskuse koolitaja, osaühingu Kodu Soojaks pealik Mati Malm\nTarbija eelistab eestimaist, kuid ostab soodsamat välismaist toitu\n25. juuni 2020, 9:34\nUuring ⟩ Tarbija eelistab eestimaist, kuid ostab soodsamat välismaist toitu\nKantar Emori korraldatud uuringu kohaselt eelistab 81 protsenti eestimaalastest kodumaiseid toiduaineid, ent tegelik ostukäitumine seda eelistust alati ei peegelda.\n2018. aastaga võrreldes on kodumaise toidu eelistajate arv tõusnud – aasta tagasi oli see 77 protsenti. Toiduliidu juhataja Sirje Potisepp märkis pressiteates, et kuigi eestimaisus on toidu puhul tarbjatele oluline, siis teevad nad sageli valiku importkauba kasuks soodsama hinna tõttu.\nVõrreldes paljude teiste Euroopa riikidega tingib Eesti toidu kõrgema hinna kohaliku tootmise kallidus. Toidukaupade lõpphinda mõjutavad erinevad tegurid, näiteks põllumajandustoetuste suurus, energiaaktsiisid, toidukaupade käibemaks, tootmismahud ja kaubanduse juurdehindlus.\n"Näiteks Lätis ja Poolas, kust paljusid kaupu Eestisse tuuakse, on toidukaupade maksud oluliselt madalamad. Samuti toodavad nad korraga suuremaid koguseid – see teeb naabritega hinna osas konkureerimise keeruliseks," ütles Potisepp.\nVõrreldes paljude teiste Euroopa riikidega tingib Eesti toidu kõrgema hinna kohaliku tootmise kallidus.\nTeiseks oluliseks ostuotsuste kujundajaks on toodete valiku mitmekesisus. Potisepa sõnul võib uhkust tunda äiteks piima- ja pagaritoodete laia valiku üle, ent keerulisem on seis hooajaliste toodetega nagu puu- ja köögiviljad, mis vajavad kindlaid kasvutingimusi. Seetõttu sõltub Eesti nende tootegruppide puhul palju sissetoodud kaubast.\n"Kreeka või Poola maasikate hind võib turul neli kuni viis korda madalam olla kui Eesti omadel. Kui valitsus piirab kõrgete maksude kõrval ka tööjõu ligipääsu põldudele, on väga raske Eesti maasikaid konkurentsivõimelise hinnaga tarbijani tuua, isegi kui ta sooviks neid osta," rääkis Potisepp.\nToiduliidu juhataja sõnul on tarbijate püsivalt kõrge hinnang Eesti toidule küll rõõmustav, kuid sellest üksi on vähe kasu kui ostukäitumine seda samal määral ei peegelda.\n"Tarbijad saavad Eesti toidu eduloole kaasa aidata toetades järjepidevalt kohalikke tootjaid, kes teevad palju tööd selleks, et eestlastel oleks võimalik tarbida kõige värskemat ja kvaliteetsemat toidukaupa. Valitsus omakorda peaks tegema samme, et eelistatu ostjatele taskukohane oleks ja meie tootjate konkurentsivõime püsiks," ütles Potisepp.


Kaisal, Rainil ja Markkol külas - VALGE STUUDIO\nKaisal, Rainil ja Markkol külas\nCategoriesFotosessioon kodus, Fotosessioon õues, Pere ja lapsed, Varia\nTagsfotograaf Tallinnas ja selle lähiümbruses, Fotosessioon kodus, heinamaa, piknik\nKaisa perega olen ka ennem kohtunud- eelmisel suvel Viimsis, mere ääres, seekord aga kutsusid nad mind endale külla.\nTuli välja et mingit kauget teed pidi on minu sugulane nüüd ka nende sugulane… oo kõikvõimas näoraamat.\nMeil oli väike piknik, ajasime juttu ja leidsime lähedusest pildistamise jaoks ka ühe põõsa ning ühe karjamaa, kus muide suvel lehmad karjamaal olemas ja seda täitsa Tallinna külje all, Peetris.\nLehmi sel korral väljas ei olnud, muidu oleks ka nemad pildile saanud. See eest on pildil pere lemmik- Volt. Usun, et kui mina peaks temaga näiteks jalutama minema siis ma lihtsalt lohiseks tal rihmapidi järel. Jõulise häälega, tugev koer aga sõbralik ja hea.\nRääkisin neile ka oma salasoovist paduvihma või lumesajuga pildistamisest- nad olid nõus järgmisel korral pisut ekstreemsemates oludes minuga kaasa tegema.\nAga pildistamistel peabki pisut nalja saama ja kui veel igakord isemoodi on siis veelgi toredam.\nKuigi käes on sügis, üks minu lemmik aastaaegadest siis ootan ka teatud põhjustel nüüd kannatamatult lumesajust talve.\n← Kingitus värsketele lapsevanematele Beebipildistamine kodus →


Mootorratta Sidevahendid | Bluetooth Kiivriside | BikeMan Motopood\nSena 20S Bluetooth® sidesüsteem võimaldab Teil olla kontaktis kuni 8 kaaslasega ja seda kvaliteetses HD helis. Seadme levialaks on kuni 2 km. See on ideaalne peakomplekt mootorrattaga sõitmiseks, mis lisaks SENA mudelitele ühendub ka teiste tootjate sidesüsteemidega.\nSena 30K Bluetooth sidesüsteem\n30K on uusim sidesüsteem Sena tootevalikus. Sellel on uudne Sena Mesh Intercom™ tehnoloogia, mis võmaldab suhelda lõpmatul hulgal teiste 30K kasutajatega 1,5 km pikkusel alal. Paranenud on ka kõne kvaliteet. Juhul kui üks grupi liige väljub levialast, säilib ühendus ülejäänutega ning samal ajal toimub väljunud grupi liikme otsing, ning levialasse naasmisel automaatne ühendumine. Enam ei pea muretsema, et seoses ühe grupiliikme levialast väljumisega kaotate side ka teiste kettühenduses olevate grupi liikmetega. Privaatselt on võimalik suhelda kuni 16 liikmega, kellele saab lisada lõpmatul hulgal "külaliskuulajaid". Privaatse grupi levialaks on kuni 2 km. Sõites grupis kus on 5 ja enam liiget võimaldab Mesh Intercom™ tehnoloogia ideaaloludes suhelda kuni 8km pikkusel alal.\nSena 3S on integreeritav baasfunktsioonidega Bluetooth peakomplekt, mis sobilik eelkõige neile, kel pole vaja erilisi lisavõimalusi, vaid soovivad lihtsat ja toimivat käed vabad süsteemi.\n10R on kompaktne ja õhuke, kuid samas piisavate omadustega Bluetooth sidesüsteem, mis võimaldab teha telefonikõnesid, kuulata muusikat ja GPS seadme juhiseid ning suhelda teiste sõitjatega.\nSena 10U Shoei\nSena 10U Bluetooth sidesüsteem, mis sobib Shoei kiivritele. Erinevalt tavapärastest peakomplektidest on see integreeritav nii, et mingid seadet kiivrist väljapoole ei jää. On vaid 2 välist nuppu.\nSena 10U Bluetooth sidesüsteem, mis sobib kõikidele Arai kinnistele kiivritele. Erinevalt tavapärastest peakomplektidest on see integreeritav nii, et mingid seadet kiivrist väljapoole ei jää. On vaid 2 välist nuppu.\n10C on esimene seade maailmas, kus on ühendatud Bluetooth sidesüsteem ja HD kvaliteedis kaamera. Täis HD salvestus (1080p:30fps & 720p:30/60fps) ning 3.5MP pildistamiskvaliteet. Võimaldab pildistada sarivõtte ja taimer režiimis. Ideaalne valik neile, kes soovivad suhtlust ja kaamerat, kuid ei soovi oma kiivrit erinevate seadmetega koormata.\nCardo Scala Rider integreeritud sidesüsteem Schuberth kiivritele\n* Sideulatus kuni 700m, kuni 3 seadet.\n* Kuni 10 tundi kõneaega / 1 nädal ooterežiimi.\n* Sisseehitatud FM RDS raadio koos 6 jaama mäluga.\n* Bluetooth ® ühendus ühendamaks telefoni ,navigatsioonseadet ,MP3 mängijat jne.\n* Hääljuhtimine võimaldab kõne vastuvõtmise-, tagasilükkamise või kordusvalimise.\n* Kohandab automaatselt helitugevust sõltuvalt keskkonnamürast ja liikumiskiirusest ( reguleeritav ).\nSena 10S mootorratturi Bluetooth® sidesüsteem on edasi arendus ülimalt populaarsest SMH10 peakomplektist. Eelkäijast õhem seade hoiab teid ülikvaliteetses HD helis ühenduses kuni 4 teise ratturiga. Avatud väljal on maksimaalseks levialaks kuni 1,6km. See on ideaalne peakomplekt mootorrattaga sõitmiseks, mis lisaks SENA mudelitele ühendub ka teiste tootjate sidesüsteemidega.\nSena Icon RAU sidesüsteem\nSena ICON RAU™ sidesüsteem sobib kõikidesse ICON kiivritesse. Saab kasutada nii üksi kui ka grupis. Võimaldab suhelda kuni 4 kaassõitjaga. Audio Overlay funktsioon, mis lubab samal ajal kuulata muusikat ja suhelda teiste ratturitega. Leviala kuni 1,2km.


Tele2: poliitikut reklaami ei taha - Äripäev\nTele2: poliitikut reklaami ei taha\n16. juuni 2008, 12:42\nEelmine artikkel: Kaubalaevadel kästakse kiirust maha võtta\nJärgmine artikkel: IIZI kasvatas käivet 63& miljoni võrra\nTele2 reklaamides ilmselgelt poliitikuid näha ei saa, kuna reklaami kanduks edasi poliitiku endised, praegused ja tulevikutegemised.\n„Mina ei paneks ühtegi poliitikut oma kaupa reklaamima,“ ütles Tele2 Eesti AS juhatuse esimees ja juht Toomas Tiivel. „Poliitikuga kaasnevad igasugused muud asjad, mida ta on teinud enne ja teeb pärast reklaami,“ põhjendas Tiivel oma vastust.\nSamuti leiab juht, et poliitiku värbamisega reklaami kaasnevad teatud riskid ning kui on väga tuntud poliitik kandub ka tema maine reklaami või reklaamitavale tootele üle, ütles Tiivel.\nTele2 ei ole oma reklaamides siiani kasutanud poliitikut, küll aga on kaupa ostjale tutvustanud muud avaliku elu tegelased.\nAripaev.ee küsis tänase päevaküsimuse raames, millise poliitiku ja miks paneksite just tema oma kaupa reklaamima.\n15. juuli 2008, 14:54\nTele2 langetab roaming-hindu pea 30 sendi võrra\n16. juuni 2008, 16:11\n16. juuni 2008, 15:24\nSRV: ühe inimese peale on riskantne reklaami ehitada\n15. July 2008, 14:51


Uus võimuliit taastab Kuressaare ametnike palga\n13. november 2013 kell 8:50\nSotside ning Isamaa ja Res Publica Liidu koalitsioon esitab Kuressaare volikogule 2014. aasta eelarve, millega taastatakse linnalt palka saaval enam kui 400 töötajal neli aastat tagasi kärbitud töötasu endisele tasemele.\nKui senine reformierakondlasest linnapea Mati Mäetalu on varem lubanud palgad etapiviisiliselt taastada, siis nüüd tahab uus koalitsioon seda teha kohe ja korraga. Viimane etapp kärbitud töötasude taastamisest leidis aset tänavu 1. aprillist, mil palkadele lisati 5%, kirjutas Meie Maa.\nPalgad tõusevad tema sõnul kümnendiku võrra lasteaiaõpetajatel, huviringide juhendajatel ja teistel madalapalgalistel töötajatel, kes saavad palka Kuressaare eelarvest. Ülejäänud linnapalgalistel kerkib palk 6% võrra.\n"Taastame majanduskriisi eelsed palgad inimestel, kelle palgatase on ilmselgelt ajale jalgu jäänud," ütles sotside esindajana novembri lõpus uueks linnapeaks valitav Hannes Hanso Saarte Häälele.\n"Reaalne täiendav lisarahavajadus väljakäidud lubatuste katteks on kokku suurusjärgus 200 000-210 000 eurot arvestusega, et palgakulude kasvu katteks on laekumised teistelt omavalitsustelt ja lapsevanematelt haridusteenuste eest," lausus Kuressaare rahandusala abilinnapea Kalle Koov. "Ülejäänud kate palgatõusuks saab tulla vaid investeeringute arvelt," lisas ta.\nKuressaare volikogu esimeheks valitud IRLi esinumber Toomas Takkis probleemi ei näe. "Koalitsiooni saadikud kohtusid abilinnapea ja rahandusinimestega ning arvutused veensid neid, et nad võivad seda lubada ja palkade taastamise ära teha," ütles ta.\nLinna kaasrahastamised projektidele on tema kinnitusel tagatud ja linn tuleb selle sammuga toime. "Miski, mis järgmisel aastal plaanis ette võtta, ei kannata," märkis Takkis Meie Maale.\nKuressaares kärbiti töötajate palku 2009. aasta 1. aprillist keskmiselt 18%. Taastatud palk makstakse välja pärast 2014. aasta linnaeelarve kinnitamist tuleval aastal. Järgmise aasta eelarve tuleb volikogus arutusele detsembris.\nKuressaare eelmise volikogu esimehe Erik Keerbergi sõnul tuleb palkade taastamise teema kommenteerimiseks minna tagasi aastasse 2008, mil kulmineerus üleilmne palgapidu. "Erasektori palkade kiire kasv sundis sama tegema ka avalikus sektoris. Ja tegelikult põhjendamatult. Puudus vundament, millele palgakasvu rajati. Sellel peol osales teiste seas ka Kuressaare linn, lihtsalt muud võimalust tol ajal ei olnud," selgitas Keerberg.\nPärast majandusmulli lõhkemist langes 2009. aastal Kuressaare linnaeelarve põhikomponendi – üksikisiku tulumaksu laekumine 18% ja jätkas langemist kuni 2011. aastani. "Oli ilmselge, et eelarve tasakaalu säilitamiseks tuli kärpida kõiki kulusid, kaasa arvatud palka. Äärmiselt raske ja ilmselgelt ebapopulaarne otsus," tõdes Keerberg Meie Maale.\nViimastel aastatel on üksikisiku tulumaksu osa taas kasvutrendis, kuid ka 2014. aastal ei saavutata veel 2008. aasta taset. "Seetõttu oli palkade uuesti tõstmine (taastamine) viidud etapiviisiliseks. Selline skeem lepiti kokku eelmises koalitsioonis, kus sama loogikat jagasid nii IRL kui ka sotsid. Aga vahel teevad valimised imesid," märkis Keerberg.\n15. november 2013 kell 9:11\nTulevane linnapea ootab elukohapakkumisi\nTulevane linnapea Hannes Hanso otsib Kuressaares või selle läheduses elamispinda, täpsemalt maja või ridamaja boksi.


Siuru-raamat | Uued ja kasutatud raamatud | Raamatukoi\nLuuletaja ja teatrikriitiku Artur Adsoni (1889–1977) «Siuru-raamat» (esmatrükk Rootsis 1949) on üks olulisemaid ja huvitavamaid mälestusteraamatuid eesti kultuuri- ja eriti kirjanduselu kohta alates Estonia teatri avamisest 1913. aastal ja lõpetades Pätsi-Eenpalu «vaikiva ajastuga».\nRaamatu keskmes on, nagu pealkirigi ütleb, 1917. aasta kevadel rajatud kirjanike rühm Siuru ning selle liikmete Friedebert Tuglase, Marie Underi, Henrik Visnapuu, August Gailiti, Johannes Semperi ja autori enda elulooline ja loominguline käekäik. Peale selle kirjeldab Marie Underi andunud «paaž» ja hilisem elu-kaaslane Artur Adson ka Kirjanike Liidu ja Kultuurkapitali loomist, vabariigi kultuurielu laiemalt, oma tööd filmitsensorina ja muud, mida tal nii kirjaniku kui ka tegusa kultuuriametnikuna oli võimalus lähedalt näha. Lisaks kümneid lühiportreid tolle aja kultuuri- ja avaliku elu tegelaste kohta. Rohkelt illustreeritud fotodega, sisaldab nimeloendit ja biograafilist leksikoni. Tänapäevase hinnangu annab teosele kirjandusteadlase Janika Kronbergi järelsõna.\nKäesolev raamat on 2007. aastal ilmunud teose kordustrükk.\nhttps://www.raamatukoi.ee/siuru-raamatr02751930 196329 Siuru-raamat https://www.raamatukoi.ee/media/catalog/product/R/0/R0275193_193_1.png 0 0 EUR OutOfStock /elulood ja mälestused/eesti /Kõik raamatud/Eesti eile ja täna Luuletaja ja teatrikriitiku Artur Adsoni (1889–1977) «Siuru-raamat» (esmatrükk Rootsis 1949) on üks olulisemaid ja huvitavamaid mälestusteraamatuid eesti kultuuri- ja eriti kirjanduselu kohta alates Estonia teatri avamisest 1913. aastal ja lõpetades Pätsi-Eenpalu «vaikiva ajastuga».

Raamatu keskmes on, nagu pealkirigi ütleb, 1917. aasta kevadel rajatud kirjanike rühm Siuru ning selle liikmete Friedebert Tuglase, Marie Underi, Henrik Visnapuu, August Gailiti, Johannes Semperi ja autori enda elulooline ja loominguline käekäik. Peale selle kirjeldab Marie Underi andunud «paaž» ja hilisem elu-kaaslane Artur Adson ka Kirjanike Liidu ja Kultuurkapitali loomist, vabariigi kultuurielu laiemalt, oma tööd filmitsensorina ja muud, mida tal nii kirjaniku kui ka tegusa kultuuriametnikuna oli võimalus lähedalt näha. Lisaks kümneid lühiportreid tolle aja kultuuri- ja avaliku elu tegelaste kohta. Rohkelt illustreeritud fotodega, sisaldab nimeloendit ja biograafilist leksikoni. Tänapäevase hinnangu annab teosele kirjandusteadlase Janika Kronbergi järelsõna.
Käesolev raamat on 2007. aastal ilmunud teose kordustrükk. Luuletaja ja teatrikriitiku Artur Adsoni (1889–1977) «Siuru-raamat» (esmatrükk Rootsis 1949) on üks olulisemaid ja huvitavamaid mälestusteraamatuid eesti kultuuri- ja eriti kirjanduselu kohta alates Estonia teatri avamisest 1913. aastal ja lõpetades Pätsi-Eenpalu «vaikiva ajastuga».

Raamatu keskmes on, nagu pealkirigi ütleb, 1917. aasta kevadel rajatud kirjanike rühm Siuru ning selle liikmete Friedebert Tuglase, Marie Underi, Henrik Visnapuu, August Gailiti, Johannes Semperi ja autori enda elulooline ja loominguline käekäik. Peale selle kirjeldab Marie Underi andunud «paaž» ja hilisem elu-kaaslane Artur Adson ka Kirjanike Liidu ja Kultuurkapitali loomist, vabariigi kultuurielu laiemalt, oma tööd filmitsensorina ja muud, mida tal nii kirjaniku kui ka tegusa kultuuriametnikuna oli võimalus lähedalt näha. Lisaks kümneid lühiportreid tolle aja kultuuri- ja avaliku elu tegelaste kohta. Rohkelt illustreeritud fotodega, sisaldab nimeloendit ja biograafilist leksikoni. Tänapäevase hinnangu annab teosele kirjandusteadlase Janika Kronbergi järelsõna.
Käesolev raamat on 2007. aastal ilmunud teose kordustrükk.


Kes on tulumaksu kinnipidaja ?\nMis eesmärki täidab sotsiaalmaks ?\nKuidas jaguneb sotsiaalmaks ?\nMillest lähtub maamaksu kohustus ?\nKuhu laekub maamaks ?\nMis on raskeveokimaksu objektiks ?\nMis eesmärki teenib töötuskindlustusmakse kehtestamine ?\n1. Riigieelarve vastuvõtmine\nRiigikogu poolt vastuvõetud riigieelarve jõustub eelarveaasta algusest.\nRiigieelarve ei ole seadus, kuid seda menetletakse nagu seadust, mitte nagu avaldust või otsust . Riigieelarve tuleb välja kuulutada Vabariigi Presidendi poolt ning avaldada Riigi Teatajas. Riigieelarve võetakse Riigikogus vastu lihthäälteenamusega. Lisaks riigieelarve vastuvõtmisele peab Riigikogu kinnitama ka eelarve täitmise aruande\n2. Eelarve periood\n3. Riigieelarve tulude, kulude ja maksude suurusjärgud\nRiigieelarve on plaan, mille alusel valitsus kasutab riigi raha. Eelarvesse pannakse kirja kõik riigi tulud ja kulud. Piisava hulga rahaliste vahendite laekumise riigi eelarvesse tagab maksusüsteem .\nValitsuse kulud võib jagada nelja rühma:\ntarbimiskulutused, mis on seotud hüviste ostmisega ja palkade maksmisega avaliku sektori töötajatele\npensionid , toetused, abirahad jne.\nEesti eelarve kõige suuremad tuluallikad on käibemaks , sotsiaalmaks ja aktsiisimaksud.\nMaksude liigid (maksuobjekti omaduste alusel):\nmaksud sissetulekutelt ehk tulumaksud ( tulumaks 20%, sotsiaalmaks 33%)\nmaksud kulutustelt ehk tarbimismaksud (käibemaks 20%, aktsiisimaks , tollimaks)\nmaksud omandilt ehk omandimaksud ( maamaks 0,1–2,5 protsenti maa maksustamise hinnast aastas)\nRiigi huvi on hoida eelarve tasakaalus, s.t. et kogutulud katavad kogukulusid.\nNäitajana kautatakse riigi poolt maksudena kokkukogutava tulu suhet SKP-sse\n2014. a. eelarves planeeritud 32,1 %, 2015.a. 32,7 %\nSeotud jaotamisel ja ümberjaotamisel loodavate rahaliste fondide moodusta-mise ja kasutamisega\n7. Maksu mõiste\n8. Riiklikud ja kohalikud maksud\nRiiklikud maksud on:\n7) aktsiisid ;\nMüügimaks (kuni 2012)\nPaadimaks (kuni 2012)\n10. Töötamise registreerimise põhimõtted\nMaksukohustuslaste registri alamregister ( MKS § 251\nkehtib alates 01.07.2014)\nTöötamise registreerimisel on kohustatud isikuks tööd võimaldav isik\nTöötamise alustamine registreeritakse hiljemalt tööd tegeva isiku tööle asumise hetkeks\nTöötamise registrisse kantakse andmed äriühingu ja FIE juures vabatahtlikkuse alusel töötavate isikute kohta\nTeabe nõudmine maksukohustuslaselt (§ 60)\nTeabe nõudmine kolmandalt isikult (§61)\nAsjade ja dokumentide esitamine (§62)\nMaksuhalduril on õigus kontrollida kõiki maksukohustuslase majandus- või kutsetegevusega ning maksukohustuslase poolt maksude tasumisega seotud dokumente, samuti teha kaupade, materjalide ja muu vara ning tehtud tööde ja osutatud teenuste inventuure ja ülemõõtmisi (§ 59 lg 2)\n12. Maksukohustuse tekkimine


Liis Orav: tuleb süüa toitu, mis hoiab veresuhkru nivoo tasakaalus - Eesti Naine - Delfi Lood\n8. mai 2017 7 min.\nLiis Orav: tuleb süüa toitu, mis hoiab veresuhkru nivoo tasakaalus\nLiis Orav Erakogu\nStatistika näitab, et USA-s peab keskmine naine tervelt 17 aastat oma elust dieeti hoolimata faktist, et kaloritevaese dieedi ja pideva enesepiitsutamisega õnnestub pikaajaline kaalukaotus saavutada vaid paaril protsendil inimestest, kirjutab terviseterapeut ja toitumisnõustaja Liis Orav raamatus „Toida oma tervist“. Üks probleem on veresuhkru taseme kõikumine organismis\nSeoses põhjapanevate vigadega viimaste aastakümnete toitumissoovitustes on tublisti suurenenud inimeste suhkru- ja rafineeritud jahutoodete (pitsa, pasta, pirukad, koogid, leib, sai jms) tarbimine. Kui sellele lisada ka vähene liikumine, krooniliselt kõrge stressitase ja mugavus, ongi loodud pinnas suurte probleemide tekkeks.\nKorrast ära veresuhkur on taustajõuks tunduvalt rohkemate haiguste vallandumisel kui vaid diabeet ja metaboolne sündroom, mida lisaks veresuhkrukorratustele iseloomustab ka kõrge vererõhk, tõusnud vererasvade tase, normist suurem kehakaal ja vilets kolesteroolinäit.\nKõrge veresuhkur toob kaasa vähkkasvajate riski suurenemise, suguhormoonidega seotud kõrvalekalded (nt polütsüstilised munasarjad naistel ning probleemid testosterooni vähesusega meestel). Kõrge veresuhkur on soodsaks pinnaseks südamehaiguste vallandumisele ning stimuleerib veresoonte kahjustuste tekkimist ka ajus.\nTeatavasti on aju meie kehas üks võimsama veresoonvõrgustikuga organeid. On võrdlemisi ootuspärane, et kõrgest veresuhkrust tingitud kahjustused jõuavad varem või hiljem ka ajju. Aju funktsioonide häirumisega kaasnevale Alzheimeri tõvele viidatakse nüüdseks juba ka teaduskirjanduses järjest sagedamini kui „kolmandat tüüpi diabeedile“.\nVeresuhkrukorratuste mõjul tekkiv insuliini resistentsus kasvatab vöö ümbermõõtu ning mõjutab aju väga erinevaid mehhanisme pidi. 2005. aastal ajakirjas Archives of Neurology avaldatud uuringust selgus, et järjest paisuva vööümbermõõduga kaasneb aju mälukeskuse (hippokampuse) kahanemine. Viimane paneb inimese suuremasse Alzheimeri tõve ja kognitiivsete probleemide riski. Samast uuringust selgus, et suurem vööümbermõõt toob kaasa ka suurema infarktiohu.\nKõrge veresuhkur loob soodsa pinnase pärmseene ülekasvule soolestikus, see aga tekitab omakorda seedevaevusi ja probleeme immuunsusega. Viletsa veresuhkru regulatsiooniga on sageli seotud ka peavalud ja migreenihood, ärevusilmingute võimendumine ning sealt edasi depressioon, tähelepanu- ja käitumishäired ning agressiivsus. Uuringud on näidanud, et paljud jõhkrad kuriteod on toime pandud just veresuhkrukorratuste tuules.\nIgal aastal lennutatakse „kõhnumisturule“ kümneid ja kümneid uusi toitumistrende ja dieete, mis peaksid aitama ülekaaluga võidelda. Statistika näitab, et USA-s peab keskmine naine tervelt 17 aastat oma elust dieeti ja seda hoolimata faktist, et kaloritevaese dieedi ja pideva enesepiitsutamisega õnnestub pikaajaline kaalukaotus saavutada vaid paaril protsendil inimestest.\nSuhkrujookidele, transrasvadele, rafineeritud teraviljadele ja maiustamisele keskendunud toidusedel on kaasa toonud „sotsiaalseks nakkushaiguseks“ kutsutud II tüüpi diabeedi buumi. Omal ajal vaid täiskasvanute haiguseks peetud tõvesse haigestub nüüdsel ajal üha rohkem ka lapsi ja kurioosumina isegi beebisid. Haiguse näol ei ole tegu mitte kõhunäärme võimetusega toota insuliini nagu I tüüpi diabeedi puhul, vaid olukorraga, mida rakutasandil iseloomustab kõrge põletikutase ning sellest tingitud probleemid rakkude omavahelises suhtluses. Probleem ei peitu mitte niivõrd insuliini vähesuses, kuivõrd selles, et pidevalt kõrge veresuhkru- ja insuliinitase väsitab rakke, misjärel need oma „uksed“ pealetükkivale insuliinile ning liigsele suhkrulaadungile sulevad. Kõrge veresuhkrutase kurnab ka kõhunääret, kuna piitsutab seda pidevalt insuliini tootmiseks ületunde tegema.\nII tüüpi diabeeti on kirjeldatud ka kui rakkude iselaadset ellujäämismehhanismi – see on meeleheitlik enesekaitse end liigse suhkru kahjustava mõju eest kaitsta. Vastupidiselt teistele rakkudele ei vaja silma-, närvi- ja neerurakud glükoosi kättesaamiseks insuliini ning sellega seoses pole neil ka võimekust oma uksi sissepressiva suhkru ees sulgeda. Liigne suhkur hakkab kleepuma valkude, lipiidide ja vererakkude külge, põhjustades ohtlike ühendite (glükeerumise lõpp-produktide) moodustumise. Just sel põhjusel on neuropaatia, retinopaatia ja nefropaatia suhkruhaiguse tavapärased kaasnähud.\nGlükeerumise lõpp-produktid kahjustavad ka veresooni, rasvu ja kollageeni. Kuna kollageen on luude, kõhrede, veresoonte ja naha olulisim strukturaalne valk, siis kiirendavad veresuhkruprobleemid ühtlasi ka luukadu ja vananemist. Just kõrgest veresuhkrust tingitud kollageenikahjustuste tõttu on diabeetikutel probleeme haavade paranemisega.\nKõrge veresuhkrutasemega kaasnevad insuliinipursked tekitavad pikapeale arteriseinte jäigastumise ja vererõhu tõusu ning paisutavad kehakaalu. Oma biokeemilise funktsiooni poolest võib insuliini nimetada ka rasva ladustavaks hormooniks – selle kõrge nivoo viib organismi rasvapõletusmehhanismi väljalülitumiseni.\nPelgalt insuliini lisadoosidega pole veresuhkru tasakaalutuse tekkepõhjust võimalik leevendada. Rakkudevahelist suhtlust, kõrgenenud põletikutaset ja häirunud energiatootmist saab õnneks edukalt parandada elustiili korrigeerimise ja õigete toiduvalikute abil.\nRasva, valgu ja süsivesikute mõju veresuhkrule on väga erinev: valgu tarbimine tõstab veresuhkrut pisut, rasvad pea üldse mitte, süsivesikud seevastu märgatavalt. Kõrge veresuhkruga inimestel on probleeme suhkru eemaldamisega verest. Niisiis tuleks süüa madala glükeemilise koormusega toitu, mis tähendab, et arvestada tuleb nii toidu kogust kui selle mõju veresuhkrule. Toidud, mis hoiavad veresuhkru nivoo tasakaalus, aitavad vähendada väsimust ja koekahjustusi ning langetada põletikumarkereid.\nSama soovitus kehtib ka inimestele, kes ihkavad näha väiksemat kaalunumbrit. Lähtuda vaid tarbitud ja kulutatud kalorite hulgast on lühinägelik, et mitte öelda piiratud. Erineval toidul on diametraalselt erinev mõju meie hormoonidele, aga just viimased määravad ära meie kehakaalu. 100 g süsivesikuid mõjutab organismi hoopis teisiti kui 100 g valku või rasva. Terve mõistus ütleb, et kui soovime kaalu kaotada, pole mõttekas valida toitu, mis stimuleerib rasva ladestava hormooni (insuliini) rohket sekreteerimist.\nParim soovitus tasakaalu saavutamiseks on minimeerida lihtsüsivesikurikkad toidukorrad ning keskenduda menüüs aed-, leht- ja köögiviljadele, kvaliteetsele valgule ning looduslikule rasvale. Teraviljade valimisel tuleks eelistada kiudaine- ja valgurikkaid täisteravilju (ennekõike toortatart, täisterakaera, kinoad, amaranti jms).\nKivinenud müütide kiiremaks kadumiseks tuleb veel kord rõhutada, et looduslik rasv (ka loomne küllastunud rasv) ei ole kehale ohtlik. Rasvumist ja veresuhkrukorratust tekitavad ennekõike suhkru- ja tärkliserikas toit ning ainevahetust aeglustavad harvad toidukorrad. Rohkelt probleeme toovad kaasa transrasvarikkad valmistoidud ning rafineerimise käigus muudetud struktuuriga oomega-6 taimeõlide liigne tarbimine.\nLiis Orav „Toida oma tervist“, kirjastus Pilgrim 2017\nEESTI NAISE KAANELUGU | Tuuli Roosma: mulle on kuidagi okei pere sattunud. Arbo olen ise valinud, aga lapsed tulid, nagu tulid (44)\nHeidit Kaio: kas võrdsus naiste ja meeste koduses tööjaotuses on võimalik? (52)\nRETRORULL | Karamellõuntega kohupiimarullbiskviit. Vaata juhiseid, kuidas kohupiimarull kokku panna!\nAEG ISTUTAMISEKS | 6 imehead kultuurpihlaka sorti, kes kaunistavad aeda ja sobivad patta panna\nKuidas ennast (töö)stressi nõiaringist välja murda? Eksperdid annavad nõu\nMida peaks tegema inimene, kes leiab oma aiast esimese hispaania teeteo? (32)\nToekad sügisesed pajaroad ja mahlased vormiroad potti ning pannile (1)\nDigiõpetaja: kuulen lastelt hirmutavaid lugusid, kuidas mängudes tulevad nendega rääkima võhivõõrad inimesed, nende eale täiesti ebasobivatel teemadel


Buduaari foorum - Mis teeb teist hea partneri suhtes?\nMis teeb teist hea partneri suhtes?\nPostitatud: 21-01-2018 12:18 Jälgi teemat\nOn selleks teisega arvestav loomus või piisav "oma ruumi" andmine teisele poolele?\nPostitatud: 27-08-2018 13:37\nMis teeb teist hea partneri suhtes?"\nHoolimata, et olen paras nõid , olen oma kaaslasele vahel ka armas nurrrruja kes kuulab ta ära :P\nPostitatud: 27-08-2018 17:24\nJa arvad, et see on piisav, et teha sinust hea kaaslase?\nPostitatud: 31-08-2018 00:29\nMa arvan enda puhul sama, et kuna ma ei vingu ega õienda. Ja ma olen hullult hea kuulaja ja "huvi tundja" :D. Ja oskan kiisu moodi ûli nunnusti kaissu pugeda, mille tagajärjel mees end suure ja tugeva mehena tunda saab, mis teeb minust ju samuti hea göörlfrendi :D\nMuide jaaa. Kui naine ennast vahest ,,haavatavana`` kaissu poeb, siis mina olen ka tähele pannud, et mehel hakkab neid õnne hormoone pilduma uksest ja aknast välja. Isegi mehel, kes muidu väga tunnetest rääkida ei armasta. Me ise kaisutame ka hästi palju. Peale emotsionaalselt rasket tööpäeva on see veel eriti hea. Ei pea isegi rääkima omavahel.\nPostitatud: 01-09-2018 09:14\nPostitatud: 02-09-2018 01:34\nOlen oma kutile tema ebakindluste osas toetav, hea kuulaja, voodis kirglik, teen süüa.\nVedelevate sokkide pärast ei vingu.\nPostitatud: 02-09-2018 17:19\nannan palju vaba ruumi, ei mossita, teen vahest jalamassaazi.


LED-valgustite tootjad ja tarnijad - Tehasehind - SOARING\nKodu > LED-valgus\nLED-valgus on energiasäästlik alternatiiv traditsioonilistele hõõglampidele. LED-valgustil on eeliseid, nagu kõrge valgustõhusus, madal energiatarve, pikk kasutusiga, tugev ohutus ja usaldusväärsus, keskkonnakaitse, kõrge heledus, madal kuumus ja väike maht jne.\nMeie LED-valgustitoodete hulka kuuluvad lavavalgustid, laservalgustid, traadita kapituled, hammaste ja käte pesemise ajavalgus, teevalgus, taskulamp lastele, matkatuled, helendav valgus ja nii edasi. Võtame näiteks lavavalgustid ja lasertuled, need led-tuled on dekoratiivsed tuled, mis sobivad ideaalselt nii sise- kui välistingimustes kasutamiseks. Need võivad teie maja või siseõue lõbusalt valgustada. Need led-tuled sobivad suurepäraselt pereõhtuks, sünnipäevaks, majaks, jõulupeoks ja ka pulmade, lavakorruse, baari, ööklubi, disko, DJ, Live Show jaoks. Mini ja peene välimusega on led-tulesid mugav kaasas kanda.\nNüüd kasutatakse LED-valgustit laialdaselt hoonete välisvalgustuses, maastiku valgustuses, märkide ja näidikute valgustuses, siseruumide ekraanivalgustuses, meelelahutuskohtades ja lavavalgustuses, videoekraanil, sõiduki indikaatorvalgustuses ja muudes kohtades.\nMeie ettevõte keskendub LED-valgustite tootmisele rohkem kui 15 aastat ning on kogunud rikkalikke tootmise ja ekspordi kogemusi. Tooteid müüakse Euroopasse, Ameerikasse, Austraaliasse, Lähis-Idasse, Kagu-Aasiasse, Ida-Aasiasse ja teistele turgudele. Ülim kvaliteet on klientide seas laialdast tunnustust pälvinud. Meie ettevõttel on professionaalsed insenerid, kes jätkavad uute mudelite väljatöötamist vastavalt turu vajadustele, et rahuldada klientide erinevaid vajadusi.\nVäljas asuv laser-LED-valgus\nVäljas asuv laser-LED-tuli süttib teie maja või siseõue lõbusate pidulike tuledega. Lasertuledel on 3 valgustusvõimalust, roheline ja punane laservalgus / ainult roheline laservalgus / ainult punane laservalgus. Laserituled kasutavad automaatset sisse / välja lülitatud valguse detektorit. on ilmastikukindel. Laserituled katavad üle 300 ruutmeetri.\nLED-pidutuli süttib teie maja või siseõue lõbusate pidulike tuledega. Pidulambil on teie valitud viis laterna liugurit. LED-pidutulel on ka 3 liikumiskiirust. Pidulambil on võimalik töötada nii väljas kui ka siseruumis. Toide on 100V-240V AC.\nLED-rahakotivalgus kasutab puutetundlikku juhtimislülitit. Hoidke seda nutitelefoni mugavuse huvides rahakotis. Nutikas andur lülitab valguse puudutamisel sisse ja lülitab mõne sekundi pärast välja.\nVilkuv leegita LED-teevalgus\nVilkuv leegita LED-teevalgus näeb välja nagu tõelised küünlad, nad virvendavad nagu ehtsad küünlad, kuid need on nii palju lihtsamad ja ohutumad! Puhastamiseks pole soojust ega sulavaha. Ideaalne dekoratiivnäidikutel kasutamiseks. LED-teevalgustid on eredad ja ohutud igas toas. Sisselülitamise / väljalülitamise nupp iga küünla põhjas. * Toidab CR2032 aku (kaasas)\nÖövalgustuse kaugjuhtimispuldi lülitit on lihtne paigaldada ja tööriistu pole vaja. Kasutades kõrge efektiivsusega LED-lampe, mis võivad vastu pidada kuni 100 000 tundi, on need tuled ülimalt kerged ja saab komplekti kuuluva kleeplindi abil paigutada peaaegu kõikjale. Kaasasolev traadita lüliti saab juhtida kuni 24 litrit ning sellel on taimer ja hämardavad funktsioonid. Iga tuli töötab 3 AAA patareiga ja pult töötab 2 AAA patareiga.\nLED-valgus tootjad ja tarnijad - tehasehind - SOARING. Meie tooted on valmistatud Hiinas, tere tulemast hulgimüüki ja ostma meie tehasest odavaid LED-valgus, pakume teile tasuta näidist.


Seda bit-baidi pinda kasutan ma oma reisimisega seonduvate juttude kirja panemisega.\nKokkuvõte enne edasi kirjutamist\nOn juba mõned päevad tagasi oldud sellelt reisilt ja vaikselt üritan oma kirjutustuhinat tagasi saada. Vahepeal läks asi veidikene käest ära ja ei tekkinud tahtmist, soovi ja võimalust midagi väga siia kirjutada.\nTäna lihtsalt soolikat pole, et seiklusi siia üles täheldada. Seega pistan siia pildi kogu trajektoorist ja paar fakti.\n26.05.2012 alanud reisi teekond Tallinn-Shanghai mööda maad. Riigid: Eesti, Venemaa, Mongoolia, Hiina. Linnad: Tallinn, Moskva, Novosibirsk, Kemerovo, Krasnojarsk, Irkutsk, Listvyanka, Ulan-Ude,Ulaanbaatar, Erlian, Peking, Shanghai.\nTrajektooril läbitud kilomeetreid umbes 10 600.\nSuurim külastatud linn on Shanghai, elanikke ca 25 miljonit.\nTranspordivahendid mida kasutasime reisi ajal: rong, buss,linnaliinibuss, marsa, takso, troll, tramm, riksa, metroo, omad jalad (pea 300km kokku), lennuk.\nTagasilend kokku (puhas lennuaaeg 11h 40 minutit.\nEsialgu kõik. Kui oma viitsimise tagasi saan siis kirjutan ka meie värvikatest ja mitte niiväga värvikatest seiklustes Siberi sügavustes, Mongoolias ja Hiinas.\nJärgmiseks aastaks tuleb hakata mõtteid koguma.\nEnne Aafrikat tuleks veel mõned kaunid paigad enne läbi käia. Kui kellelgi on häid ideid siis võib aga siia kommenteerida või siis kui on olemas mu kontakt siis seda kanalit pidi teavitada kaunist ideest.\nKui keegi arvab/tahab/mõtleb samasugust reisi ette võtta siis palun kolm korda mõelda selle kõige üle ja kasvõi minuga ühendust võtta. Ma ei ütleks, et oli raske reis aga omajagu ootamatusi ja möödapanekuid oli küll. Elu ei peagi lihtne olema :). Aga siiski, hea närv ja logistiku kogemus peab olema, et mõnedest asjadest välja kiirelt ja enamvähem väikeste kahjudega tulla. Lisaks on soovitav bussiga reisides omadada lühemaid jalgu kui minul on. Üsna ebameeldiv on näiteks öö otsa või siis päeva otsa sõita bussis nii, et jalad ära ei mahu kahe istme vahele.\nX stands for X.\nPosted by A at Wednesday, July 18, 2012 No comments:\nVahepeal olin arvamusel, et ei kirjuta rohkem midagi aga publiku tungival soovimisel ja "saadan kõik persse päeva" ja teisegi mööda veeretamisel otsustasin, et okei.. ei viitsi nii ehk naa kõike seda uuesti umbes 20 korda seletama hakata mis vahepeal toimus.\nÜtleks ära ka selle, et kui te olete arvamusel, et me ainult joome siin siis päris nii see ka pole. Pohmakaid on olnud ainult 2 selle aja peale kokku kuigi õlut oleme tarbinud omajagu aga mitte niipalju, et oleksime käpuli koguaeg.. vaid mõistlikult. Mida sa ikka hing teed kui oled teise meesterahvaga reisil.. naisi pole .. ei kaasas ega kohapeal (ilusaid)... ikka võtad õlle või paar. Söögi kõrvale ja niisama. Aga see selleks. Ma ei pea ennast põhjendama.\nSünnipäeva järgsel hommikul ärkasime 9 ajal. Mõlemad väsinud kuna uni jäi lühikeseks. Käisime sõime hommikusöögi ära ja jäime Miša ja Anna kõnet ootama. Istusime netis ja passisime niisama. Kuna Miša ähvardas, et nad ilmuvad varakult välja olime meie valmis selleks aga mida ei olnud oli nende välja ilmumine. Kuskil 11 ajal saatsin preilile sõnumi.. vaikus. Kuna kell hakkas vaikselt 12-t näitama üritasin mõlemile helistada.. ei midagi. Telefonid väljas. Kuna aeg hakkas natukene takka tagume mõtlesime Markoga, et lähme jalutame. Mõte mõeldud võttis preili lõpuks ühendust. Nad olid just ärganud. Uuris kas me tahame jalutama minna. Jah miks mitte, ilm oli ilus.. +30, päike paistab, why not. Vahetasime natukene mõtteid ja lõpuks otsustasime, et sööme nende juures ja siis lähme jalutama. Hea küll.. jäime ootele. Anna ja Liza ilmusid välja umbes 45 mintsa pärast. Annal oli veel suhteliselt raske olla, Miša pidi kodus magama veel või siis pohmatsema eilsest üritusest, meil samas polnud häda midagi. Käisime veel paaris poes hommikusöögi (meie jaoks siis lõuna) jaoks asju muretsemas ja vantsisime Anna kodu poole. See oli meie hotellist umbes 10 minutit jalgsi, ei miskit ühesõnaga. Korter asus ee.. umbes 11ndal korrusel. 9ndani sai liftiga ja siis kaks korrust veel üles ja siis veel metalltreppi pidi katuse alla nö. Ühetoaline korter nagu ikka. Iseenesest vaade oli väga okei ja ega korteril ka häda polnud miskit. Va minu jaoks see,et nagu ma pärast avastasin oli wc-s pott mingi postamendi otsas .. see oli imelik. Miša oli just koristamisega lõpetamas, näost näha, et ega väga kerge talle see lõunapoolik veel polnud.\nAjasime tiba juttu.. arutasime, Anna üritas hakata süüa valmistama.. selgus, et miskit jäi puudu poest. Kuna Miša oli nõus poodi minema (tal oli ka väike tagamõte, et saaks poest väikse õlle võtta) siis mõtlesime, et mis me ka siis väga istume.. käime ka poes ja võtame ühe õlle. Kell oli selline umbes 2 päeval vms. Poest munad ostetud ja õlu ka ja vantsisime tagasi. Noh.. söögi tegemine venis omajagu.. umbes 4st saime sööma vist. Anna planeeritud toidu plaan ei õnnestunud ja sõime midagi muud kui algul välja reklaamitud. Samas tühi kõht ei piparda, käis ilusti. Heakene küll.. mida siis edasi teha, buss läheb kell 8 õhtul...\nLeppisime kokku, et käima Mišaga hotellis ära ja toome oma kotid nende juurde ja siis lähme linnavahele jalutama. Plaan hea kuna muidu oleks pidanud käima eraldi veel bussijaamas pakihoius jne... see oleks aega võtnud. Hotellist check-out tehtud, asjad noorpaari juurde käisime tiba jalutamas. Külastasime ka kohaliku vaatamisväärsuse nimega baar Nostalgia ära. Muidu vahva koht aga see raip haises saapaviksi järgi. Väike seljanka, õlle ja nii me sealt minema purjetasime. Käisime mööda kesklinna veel veits ringi ja oligi aeg asjad võtta ja bussijaama poole liikuda. Pakid selga ja trammi peale (otsustasime trammiga minna bussijaama).\nHaarasime veel sealt samast õllekast kolmekesi poolesed Žigulovskaja õllet ja liikusime bussijaama. Kuna piletid ja asjad olid korras juba eelmisest päevast siis leidsime oma bussi platvormi üles ja peale mõningast ootamist tuli ka buss. Panime asjad vööri ära ja jätsime Anna ja Mišaga hüvasti. Annal oli küll kahju, et me kauemaks ei jäänud aga ausaltöeldes ma ei tea mida me seal väga pikemalt oleks teinud (noh mööda linna ja kauneid kohti oleks võinud tõesti tuuritada aga osad asjad on mul eelmisest korrast juba nähtud). Mõni teine kord ehk.\nJa siis hakkas rõõm pihta. Arvasime, et tuleb 8 tundi sõitu, ei tulnud ... tuli 9. Pidasime Miša ja Markoga plaani, et kuidas see sõit üle elada.. hea oleks võtta paar mahla ja viinakokse teha ette valmis ja siis saab rahulikult trimbata bussis ja ehk saab ka magada. Kemerovosse sõitmise kogemusest juba teadsime, et jalad istmete vahele ära ei mahu. ja siis on eriti nõme sõita ja ainuke viis kuidas magada on vist alkoholiuimas ja nii oligi. Kuna istusime bussijuhile suht lähedal siis meie geniaalne plaan viinakokse teha bussis ja juua väga jumet ei omanud. Ausaltöeldes väga ei viitsinud ka. Üritasime mis me üritasime aga üsna unetu öö oli. Üle paari minuti järjest magada ei saanud kuna nii ebamugav oli. Öö jooksul tegi buss mitu peatust ja sai vähemalt natukenegi liikuda õues. Jalgade lahti käimine võttis oma viis minutit aega enne kui enam ei longanud ja krampi ei kiskunud. Enne sihtpunkti tegi buss 40 mintsase peatuse. Saime õnneks mõlemad süüa, kusta ja kammida... ptüi niisama jalutada. Läks vähe paremaks.\nKohaliku aja järgi umbes 7mest jõudsime Krasnojarskisse. Väsinud, tülpinud ja tüdinenud.\nMõtlesime, et oleme kavalad ja üritame kohaliku bussiga sõita raudteejaama.. noh see oli viga. Hüppasime mingi 53 bussi peale ja kaapetasime aga kuskile poole. Mingi hetk kui jõudsime kuskile mikrorajooni vaatasime, et asi on paha ning see suund pole päris õige. Astusime bussist maha ja otsustasime tagasi sõita. Leidsime natukene kõmpides ka vastasuuna bussipeatuse üles ja jäime ootama. Mõne aja pärast tuligi buss.. kaapetasime sellega tagasi poole. Ühistranspordiga on siin huvitavad lood. Trammi, troll ja buss on kõik erineva hinnaga. Troll oli 11 rutsi, buss 13 ja tramm vist 12. Imelik aga juu siis peab nii olema. Sõitsime kekslinna tagasi ja asutsime kuskil vaksali peatuses maha.. aga too polnud õige. Otsustasime siis tiba aru pidada, et kuhu kurat me peame minema. Ise väsinud ja pahurad tiba. Vaatasime.. ahhaa trollid.. äkki läheb troll raudteejaama.. Tuligi troll number 7 kus oli peatus Vakzal. Selge.. istusime peale ja ostsime piletid. Kuna leppisime kokku, et uurin konduktorilt tiba elu siis selgus, et tore.. õige troll aga vale suund! Jess.. hea küll, tädi soovitas õige peatuse kus maha minna ja teisele poole ronida. Tehtud tehtud.. istusime ja ootasime õiget trolli.. üsna jupp aega. Busse ja marsasid möödus selle aja jooksul om 15 tükki vist.. (üsna tihe ühistranspordi liiklus on Venemaal, bussid käivad paari minuti tagant). Tuligi meie troll.. hüppasime peale ja 11 rutsi nägu jälle. Nice, sel päeval panime ühistranspordi alla üle 100 rutsi omajagu (2 õlut kohalikus arvestuses või heal juhul isegi 3).\nRaudteejaam asus võrreldes bussijaamaga teises linna otsas. Üsna jupp maad loksusime ja kohale me ka jõudsime. Ok, vaja piletid ära võtta (mul on osad pieltid ette ostetud). Läksime vaksalisse järtsu.. Võtsin siis esimese lähime saba.. Mingid hiinlased olid minu ees ja siis hakkas kepp pihta. Need kaks kuramuse kili ostsid umbes 100-le suguvennale pileteid.. kurat ma seisin seal 40 minutit´.. lõpuks tekkis tahtmine neile vastu pead anda, et kadugu minema. Ühel hetkel kui nad olid umbes 20 piletit ära ostnud ütles mulle kassapidaja,et mine koridorid seal on automaat ja saad oma e-piletid kätte. Ja kurat ma pidin selleks seal 40 minutit seisma nagu tunnimees.. Moskvas anti mulle need piletid kassast ja seetõttu ma ei teadnud seda lihtsalt.\nHea küll.. keegi kena naisterahvas aitas mul need piletid automaadist kätte saada ja asi lahenes umbes 3 minutiga ! Normaalne..\nPanime asjad pakihoidu ja läksime otsima kohta kus saaks süüa. Iseenesest on Krasnojarski raudteejaam väga ilus ja pompöössne ehitis. Suur ja võimas. Väga vinge. Kuna tuju oli sitt, väsimus suur jne võtsime seal samas platsil ühes kiirtoidu kohas platsi sisse. Söök oli nagu oli.. kohv oli sitt aga see-eest kohaliku Abakhani õlle eest väga palju ei küsitud ja isegi Wifi oli olemas ja toimis. Istusime Fahebookis mõlemad oma telefonidega ja rüüpasime peale seda sööginatukest ja rõvedat kohvi õlut peale. Meel mõru ja väsimus kontides. Rong läks alles kohaliku aja järgi 14:15 ning kell oli alles pool 11 hommikul. Istusime seal veel mõne aja ja otsustasime rongijaama minna, et ehk saab pingil magada. No mul see natukene isegi õnnestus aga Markol mitte. Sain läbi häda ikka pea tunnikese magada, mis muidugi tähendas seda, et kahe pingi vahel rippudes oli ärgates kõik kange. Mis seals ikka, õnneks enam nö nägu salatisse ei pane. Meel vähe virgem läksime tegime veel ühed õlled ja internetitatsime ning läksime tagasi asju võtma, et rongile minna. Mida veel Krasnojarskis avastasime oli see,et ilusate naiste protsent oli ikka meeletult kahanenud.. täitsa masendav. Novosibirski või Kemerovoga ei andnud üldse võrrelda. Siis ikka pead otsima ja vaatama, enne kui mõnda kena tüdrukut näed.\nRong (Krasnojarskist Irkutskisse) ees läksime esimese vaguni juurde, piletid kontrolliti ära ja läksime kohti otsima. Kurat keegi on meie kohtade peal, mis värk. Peale väikest sekeldamist vagunisaatjaga tuli välja, et meie vagun on siiski number 2, mitte number 1 nagu algul arvasime. Seal olid meie kohad vabad. Olime kohalikust poest haaranud ka paar õlut kaasa, et seda rongisõitu pehmendada ja ehk aitab magama jääda. Panime pakid jälle vööri ja tegime õlled lahti. Meie platskaardi kaaslasest mammi väga õnnelik selle üle polnud aga mis see tema asi on. Siis aga ilmus välja vagusaatja kes ütles, et rongis alkoholi tarbida ei või ja pange me need kohe ära. Heakene küll siis.. keerasime magama.\nÄrkamine mõned tunnid hiljem oli juba päris hea.. natukene välja magatuna tundus ilm ilusam ja maailm parem koht olema. Vestlesime meie platskaardikaaslasest mammiga juttu pikalt laialt (kust me tuleme, kes me oleme ja kuhu me läheme). Tädi oli päris normaljonks.. arvas ise ka, et mingi imelik värk on selle alko tarbimisega siin kuna õlut ju käiakse siin müümas (restoranvaguni tädi vahepeal sõidab oma käruga nagu lennukis ringi ja müüb manti). Kinnitasime keha oma kolmanda turistieine ja kiirnuudlitega. Pidasime plaani, et kuidagi peab need õlled ära jooma. Käisime siis salakesi vahepeal neid tarbimas. Back at You vagunisaatja (tibi ise oli selline harju keskmine 20ndates tibi, arvasime, et uskilik vms). Õlled joodud tegime ka bussisõidu jaoks kaasa võetud pooliku koksideks ära (mahla pakki siis :D) ja tarbisime ka selle ära. Up yours preili! Me oleme eestlased ja nutikad!\nHeakene küll... ega me nüüd eriti täis ei jäänud sellest mandist, keerasime magama. Meid ootas hommikul varajane äratus Irkutskis. Öösel saime ikka natukene magada ka kuna väsimus oli nii ropp (ega see platskaardi voodis magamine ei ole eriti mugav, eriti kui jalad poolde koridori üle ääre ulatuvad ja teisi segavad liiklemast). Vagunaatsja südant me seekord soojendada ei suutnud. Öine vagusaatja oli mingi imelik baaba ja temaga me suhtesse astuma ei hakanud. Hommik käes.. Irkutsk... Meid aeti umbes poolteist tundi enne kohalejõudmist üles. Pesime kusime ja kammisime ja tegime ühe kohvi mõlemad. Uni oli veel silmis aga ei midagi hullu.\nRongist maha ja transat Listviankasse otsima! Kuna kõht oli tühi siis otsustasime süüa kuskil kus on interneedus ja rongijaama kõrval olev kohvik tundus olema parim variant. 24h chinese ja other food koht. Hea küll.. trampisime oma pampudega sisse ja küsisime kas süüa on. Vastuseks tuli, et mingit Hiinakat on aga muud pole. Kuna see hiinakas tundus suht selline imelik arvasime, et teeme siis ühe kohvi ja õlle hoopis hommikusöögiks ja nii tegimegi. Uurisime oma Lonely Planetit veidikene ja asusime teele bussijaama poole.\nSellega sai ka natukene veel seigelda aga mitte väga oluliselt. Istusime trammi peale, mis viis meid keskturule ja sealt juba järgmise peale mis viis meid sealt edasi bussijaama. Muidugi suutsime peatuse varem maha astuda ja saime jala vantsida. Õnneks pole siin trammi ega bussipeatuste vahed väga pikad. Üritasime bussijaamast leida infot, et mis ajal buss Listviankasse läheb. Nii palju kui ma suutsin aru saada siis alles kell 15 midagi.. krt .. kell on alles 10 hommikul.. Vaja ikkagi marsaga minna., Siiani oleme siis nüüd kõik transpordivahendid ära proovinud va takso ja marsa (tramm, buss, troll, metroo, rong, jala, jne). Marsa peatus oli üle tee ja üks taksojuht näitas meile suuna kätte.\nOtsustasime siiski enne keha kinnitada läksime üle tee mingisse 24h putkasse sööma. Võtsime pitsad ja õlled (kohv ei kõlba siin kuskile väga). Pitsa oli nagu tallanahk ja mingist külmutatud jamast üles soojendatud. Kuidagi läbi häda saime selle endale nahavahele ja läksime marsa peale.\nIrkutsk Listvianka (70km) maksab 100 rutsi. Kuna marsal pakkide jaoks eraldi ruumi pole siis pidime oma pambud tagaistmel sülle võtma ja üsna vähe oli ruumi. Ootasime väljasõittu vist oma kolmveerand tundi. Kui mienma saime siis oli juba hea. Linnast välja ja minekut. Baikal ootas meid. Teed on siin üsna normaalsed ja loodus mägine.. päris kõvasti üles-alla-vasakule ja paremale sõitu sai. Bussijuht ei hellitanud ka, andis korralikult oma Sang-Jang-Mussole turpi. Üle tunni hiljem hakkas juba kergelt kopp ette tulema kuna oli suhteliselt pirita bussi tunne ja palav rõvedalt. Kui esimesed mäed silmeette tulid ja Angaara suue ja Baikal paistma hakkas teadsin, et oleme varsti kohal. Tuju läks oluliselt paremaks ka. Selle kuramuse pärast me ju siia pärapõrgu tulimegi! Poole tee läbimist tähendas see. Mõne aja pärast saabusimegi Listviankasse. Baikal!\nNii nüüd aitab.. ma ei viitsi hetkel rohkem kirjutada.. uued peatükid vast kirjutan Mongooliast juba.\nPaneks kaks meeleolukat pilti siia siis:\nSieg Heil meine Freunde! Viele Grüssen aus Russland, Irkutsk!\nPäikeseloojang Baikali ääres:\nPosted by A at Thursday, June 07, 2012 2 comments:\nKak mõ otmetili moju den roždeniu\nJärgmine peatükk elukunstnike elust.\nÜhesõnaga (või siis kahe sõnaga) tuli Miša meile bussijaama vastu. Sealt läksime ilusti linnaliini bussi peale (kahjuks ei jopanud ja ei saanud vanakooli baz bussiga sõita:D). Algul oli plaan enne hotelli ka üks õlu haarata (Markol kurk kuivas) ja siis hotelli aga kohalikust õllepoest läbi minnes oli seal paras järjekord ja jätsime selle tähtsa asja pärast hotelli. Tegime check-inni ära saime toa kätte. Noh nagu oodatud.. selline ühika tüüpi tuba, ajas tagasi minek enamvähem 20 aastat +. Isegi vanakooli krapp oli seinal. Kruta.. pole midagi öelda. Tuli meelde eelmise suve Narva-Jõesuu hotell.\nAlraidi, asjad ära pandud, veidikene end värskendatud ja läksime Mišaga tähtsate asjadega tegelema (loe õlut ostma). Siin on ikka elu hea, lähed ostad lahtist õlut mitme liitrises potsikus ja istud pargipingile ja naudid elu ja õlu.\nKuna oli veidi aega kuni preili Anna oma tööpäeva lõpetas siis istusime armastajate alleel ja kuukasime õlut ning muljetasime ilmast ja maast ja jumal teab veel millest. Vahepeal ilmus välja Miša õde Liza. Päris kenake ja sümpaatne tüdruk. Marko siin mul siiamaani õhkab (pea nädal hiljem) tema järgi. Lubas isegi vene keele rääkimise ära õppida.\nHeakene küll.. jutustasime ja mulisesime niisama. Õlu mekkis hüva, väljas oli kenake 30 kraadi sooja. Ühel hetkel jalutasime Annale vastu. Sain oma kallistuse ja põsemusi kätte ja liikusime kohalikku Iiri pubisse kus meil oli laud reserveeritud. Päris muhe ja kena koht. Pole midagi öelda. Tegime seal paar õlut ja catchisime siis Annaga tiba up-i. Mingit erilist emotsiooni ei tasu sellest kohtumisest nüüd otsida. Mulisesime jupp aega seal neljakesi maast ja ilmast. Tegime lolle nalju jne. Nagu ikka noored 30sed inimesed vabal ajal. Paar õlut + veel paar õlut, väike bastruuma sakuskaks ja ilgelt lõbus oli. Pilte kahjuks mul sellest üritusest seal pole, Liza tegi seal neid oma kaameraga ja need lubati kunagi saata mulle. Elame näeme. Enamus sellest materjalist vast jääb ka kuskile varamusse ja ei kuulu avalikustamisele :D .\nHeakene küll. Seal läks muusika ilgelt valjuks ja otsustasime pidu jätkata õues. Siiski minu sünnipäev ju. Sain ka paar kõnet ja messemessi vahepeal. Jälle kohalikku õlut müüvasse poodi, mitu suurt plastpudelit õlut, topsid ja kohaliku Draamateatri kõrvale parki õlut jooma ja pidutsema. Kuna oli reede siis oli seal juba rahvast ees aga leidsime vaba platsi. Vahelduva eduga käis sealt läbi oma 20-25 inimest (Anna ja Miša tuttavad). Osa seltskonnast jäi meiega ja osa liikus edasi. Ilmus välja ka Miša üks poeedist kidraga sõber aga sellest hiljem. Kõik soovisid mulle aga ilusti õnne ja uurisid igasugu asju. Juttu jätkuks kauemaks ja õlut aina vähemaks. Paar tiiru jälle õllekasse ja juurde. Mingil hetkel ilmus sinna mingi kohalik kuulsusest režissöör oma kutiga ehk siis 125% geid. Anna kannatust või kanna annatust, no need olid peded üle võlli. Vähemalt sai nalja. Soovisid ilusti mulle õnne oma geelirikaste soengute ja läikivate kulinatega ja jätkasid oma teed. Anna üks tuttav kellele ta nö retsensent lõputöö jaoks oli ka selline khm.. pruuniaugurüütli ordu poiss aga too oli täitsa normaalne vend. Talle tegi vahepeal nalja kui me Markoga eesti keeles omavahel rääkisime. Meie keel pidi olema selline emotsionaalne, heakene küll võib-olla aga eestlased ei ole :D.\nKallasime aga õlut seltskonnaga edasi, vahepeal käisime poistega teisel pool teatrit vett välja laskmas (tsiteerides ühte meie popplaulikut : Nüüd olen teises kohas). Seal kohtusime wc järjekorras ühe Miša sõbraga kes oli saksa juurtega, Iva von midagi vms. Irvitasime, et mitut rahvust on vaja, et Kemerovos teha kohalik Oktooberfest, 3 rahvust.. sakslane, eestlased ja venelased ja pidu on täies hoos!\nÜhel hetkel tuli siis Miša ja Anna ühine sõber (nime ei mäleta, miskit poeet oli ja teeneline elukunstnik) kellel oli kitarr kaasas. Peale päris mitmeid õllesid haaras Miša kitarri ja laulis üsna mitu laulu (järgmine päev ta mäletas, et ühe laulis :D ). Ajasin juttu seal vahelduva eduga Annaga, Lizaga, Mišaga, poeediga, sakslasega, jne.. kurat teab kelle kõigiga seal. Pidu käis varajaste hommikutundideni. Umbes 3 ajal lõpetasime selle ürituse ära kuna Anna väsis ära ja Miša oli üsna purjus. Meil polnud häda midagi, oleks tahtnud midagi kanget peale vast võtta kuna külm oli. Otsustasime siiski, et lähme hotelli magama ära. Miša saatis meid meie ljuks apartamenti ära ilusti. Nii me siis suikusime.. kodus oli veel reede õhtune pidu täies hoos aga meil oli juba laupäeva varahommik..\nPosted by A at Thursday, June 07, 2012 No comments:\nhetkel mõtlen päris sügavalt järgi kas üldse kirjutan siia midagi ja kas üldse enam.\nPosted by A at Wednesday, June 06, 2012 1 comment:\nKemerovo või siis den roždenia\nBuss startis.. ja siis jäi kohe varsti seisma.. bussijuhil oli mingi haltuuraots vaja ka ära teha ja mingit kaupa kuskile viia (tundub, et bussijuhid on siis au sees ja elu on neil hea). Lõpuks saime läbi linna minema. Üritasime mõlemad tukkuda aga palavas bussis sellest väga midagi välja ei tulnud. Vahelduva eduga ikka paar minutit ja paar minutit. Teed on suhteliselt bumpyd ja ma arvan, et ega see buss parimal hetkel üle 70 ei sõitnud, vanatoi oli kettas nagu noor jumal.. väänas seda barankat ja väänas. 2,5 tundi hiljem tehti peatus kuskil Kappa Kohilas ... seal oli söökla ja puha.. saime keha kinnitada ja suitsu teha. 20 minti täis ja panime edasi. Viimased 45 kilomeetrit Kemerovoni tundusid ikka jube pikad. Ma arvan, et mõned kohad enne linna jõudmist tundusid mulle isegi tuttavad.\nIn meanwhile sain mõned sõnumid kodumaalt mingisuguse päeva puhul.. siit ja sealtnurgast tuli neid ikka. Preili Anna vahepeal kirjutas ka ja uuris kus kaugel ja et me järgmisi pileteid ostmata ei jätaks ja et Miša tuleb meile vastu jne. Ta ise oli tööasjus kuskil žüriis ja ei saanud meile vastu tulla. Noh neid sms-e tuli sealt ikka omajagu :) . Jõudsime linna sisse ja kõmaki ummik.Kurat.. reede on ju ja see väikelinn pole päris Elva või Põlva. See väikelinn on sama suur kui Tallinn või isegi suurem. Kui buss sõitis siis oli olu veel enamvähem aga kui seisis siis oli tegu ikka paraja põrgu eeskojaga.. kuum nagu kurat. Heakene küll läbi häda jõudsime bussijaama kohale ka. Miša ootas meid suure plakatiga (Anna mainis, et me tunneme Miša kindlasti ära). Plakatil oli suurelt ja punaselt kiri: Andres, s dnjom rozdenija! . Vot selline vastuvõtukomitee siis!\nAga taaskohtumisest Annaga ja kõik mis sellele veel järgnes, sellest räägin hiljem.\nKoduni on siit 4500 km. Koduigatsust pole veel tulnud.. kuigi vahel käivad mõtted küll kodumail...\nPosted by A at Saturday, June 02, 2012 No comments:\nTeine päev Novosibirskis ja lahkumine\nEga teine päev väga esimesest ei erinenudki. Hommikul oli kergelt raske olla, no magamata öö, vähene uni andsid tunda. Käisime sõime oma hommikusöögi ära (võtsime seekord praetud muna ja pannkookide asemel pelmeenid) ja läksime tiksusime oma toas edasi. Väsimus oli ikka korralik. Mingi hetk õnnestus meil mõlemil ka magama jääda kenasti. Magasime vist mingi kaheni päeval ja siis otsustasime kargu alla ajada ja linna jalutada. Internetti ka polnud ja otsustasime minna sinna KFC-sse kohvi jooma (äkki pakuvad ikka kohvi ka mitte seda lurri mida siin muidu juuakse). Kanatiibadest oli ausaltöeldes seedimine segamini ja üsna valus :D Nagu korralik chilli laks, et kui ikka hommikul pelleris urukoeri välja lastes valus pole siis polnud õige chilli. No oli küll üsna chilli.\nHeakene küll, ärme süveneme minu seedekulgla probleemidesse, see teema läheb üsna rõvedaks ja väga kiirelt.\nTõmbasime siis linnapoole jälle jalgsi minema. Plaan oli raudteemuuseum ka ära näha aga seda meil leida ei õnnestunud. KFC-s kohv joodud (jube lurr oli), internetti oodatud ja õrnalt ka surfatud telefoniga otsustasime leida seda muuseumi. Olgu kohe ära öeldud, et jalad olid selleks päevaks seisus kus nad tahtsid soojaks käimist, üsna valusaks lähevad jalalihased kui pole harjunud nii kõvasti kõmpima. Plaan oli aus. Otsime üles selle raudteemuuseumi. Jalutasime mööda Obi äärt ja jalutasime. Peale tundi jalutamist oli pilt selge, et ei ole seal suunas mingit muuseumi (see on tegelikult linnast väljas omajagu). Kuna kell oli juba 4 või 5 otsustasime teha pausi ja süüa midagi.Ostsime ka Novosibirski kaardi. Käisime ühe metroopeatuse juures olevas Noški i Vilki kiirtoidu kohas. Selline korralik staloovaja aga õlut müüsid. Saime ka müüja käest vastu päid ja jalgu korra kui võtsime mingid õlled kandiku pealt. (siis meile tehti rangel toonil selgeks kuidas asjad ikkagi tegelikult käivad).\nKeha kinnitatud otsustasime minna sõitma metrooga, teisel pool Obi oli tore peatus nagu študenskaja. Hea küll, kuna see oli tegemata Novosibirskis siis kappasime metroo peale.Päris huvitav oli metrooga üle jõe sõita (mitte jõe alt). Kõmaki kohal ja hakkasime ringi töllama. Pidime kuskile platsile välja jõudma. Sinna ka jõudsime, plošad Marksa ehk siis Marksi väljak (neid väljakuid on seal dohuija (Marksid, Leninid, jne).\nKurk hakkas jälle kuivama... käisime läbi ka kohaliku GUM-i, see oli ikka ehe.. peale ehitamist vast mingitel 70ndatel vms polnud seal remonti tehtud. Kruta... toidupoodi aga seal polnud, seal kõrval oli kala pood kus olid lausa kalad akvaariumis ujumas, nagu umbes meil Rimis vahepeal olid. Vaatlesime kala valikut ja leidsime, et kuivatatud kalmaar on väga õige mõtte. Haarasime sealt seda 150 grammi kaasa ja läksime putkasse õlut nõutama. Õlu käes istusime kuskile GUMi ja mis iganes ärihoone vahele maha ja hakkasime elu nautima jälle.\nMeie seniseks lemmikõlleks on Sibirsikie Korona Solotistoje, üsna mõnus hele õlu, 4,0 volli ja selline korralik karastusjook. Sobib iga ilmaga :D\nIstusime ja nautisime seal elu.. mingi hetk vaatasime, et savi.. lähme hotelli poole tagasi. Käiks poes ära ja võtaks midagi veel ligi. Hea küll, metroosse ja kaks peatust ning kodukant oligi jälle käega katsuda. Läksime kuskile supermarketisse (neid siin nii meeletult pole nagu meil, pigem on väiksemad poekesed), mis tundus olema vähe rikkama kontingendi sfääris kuna seal oli isegi neiu kes su asjad kotti pakkis. Haarasime sealt veel head ja paremat kaasa ja otsustasime vaikselt hakata hotellis tähistama minu juubelit. Vahepeal õnnestus mul ka väikene unetunnike teha ja nii see kell 12 sai. Mingisugusel hetkel sai õllepoiss jälle otsa ja läksin rüüstama Oktjaabrski rõnoki juures olevat putkad, et sealt õllekest nõutada. Noh.. eks me käisime kokku seal ikka päris mitu tiiru. Magama saime kohaliku aja järgi umbes kell 4 vist.\nNii need päevakesed seal möödusid.\nHommikusöök oli jälle ilusti planeeritud kella 10ks, et saaks suts magada ja asju pakkida enne äraminekut. Praetud muna ja pannkoogid sisse vohmitud läksime vaikselt asju pakkima (lahti on ju lihtne pakkida.. kurat kokku pakkida on jälle jupp tegemist). Ladusime asjad kottidese nagu puud riita ja asutasime vaikselt teele endeid. Kuna taaskord oli selline +25 kraadi päev siis oli see paras piin jalutada raske seljakotiga, selg märg ja kurk kuivab (ja ei .. õlut jooma ei hakanud). Läksime võtsime vee putkast ja jalutasime järgmise trammipeatuse poole. Ära tulles uurisime kohaliku postkontori jälgi ja seletuse järgi pidi see seal samas ümber nurga olema. No huli ta oli.. me ei leidnudki lõpuks üles seda. Niipalju siis kaartidest kodumaale.. kergelt piinlik hakkab juba.\nLäksime aga trammi peale (kuna tõesti ei viitsinud seda paari kilti täis killavooriga jalutada; mu seljakott on ikka korralikult manti täis ja kaalub kõva 30 kilo või isegi peale).\nKonduktorid on meie vastu ikka lahked olnud. Pilet maksab 13 rubleikinit nägu, meie saime nö loa sõita 10 rubla nägu (piletit ei antud küll aga siiski, kontrolle seal eraldi pole).\nPeatus enne autobussijaama oli korralik ummik. DPS oli seal reguleerimas seda hullumaja (minu arust nad väga head tööd just ei teinud ja tekkis küsimus, et kas miilitsakoolis õpetatakse seda saua keerutama ka eraldi kursusel). Ühesõnaga ühel hetkel seisime meie keset ristmikku ja ei saanud ei edasi ega tagasi. Trammijuhist proua oli ikka päris korralikult leilis ja DPSi mees kes lähim oli ei jäänud ilma korralikust meelepaha valingust. Vend sai nagu tuppa sittunud kass ja kaks korda, üldse ei hoitud tagasi. Tädi polnud kopika eestki suupeale kukkunud, see "õrn pahameel" tähendast umbes 5 minutit erinevaid karvaseid ja muid loomi, DPSi vanal tõmbas ikka näo kipra korralikult aga asus toimetama vaikselt, et me seal läbi saaksime. Seal ristmikul istusime mingi 15 minutit enne kui minema saime.\nNagu ma eelnevalt kirjutasin siis autobussijaam on Novosibirskis väga imelik.. mingi suvaline koht kus on mingid bussid. Soe suvi käes ostsime bussipiletid Kemerovosse (vahemaa vast 250 km aga sõidu pikkus 5h). Piletitele küsiti nimesid ka ja noh.. häälduse järgi sai minust piletil Ojula ja Markost Perala. Tšuvaki bljät, normalnõje dve Estonskie patsanõ.\nBussi oodates nentisime fakti, et 12:30 ei ole mitte väljumise aeg vaid aeg millal ta jõuab kohale, et inimesi peale võtta. Hea küll.. buss kohal ja üritame pakke ära anda. Selgub väike tõsiasi, et meil pagasi pileteid ostetud ei ole..(no mismõttes, kas neid peab ka eraldi ostma?) aga bussijuht lahendab selle mure 170 või siis 150 rubla eest. Hea küll.. saime vist isegi odavamalt kui ametlikult oleks pidanud maksma. Bussi maha ja sõit võis alata. Sellest juba järgmises seerias :)\nPeaks ära mainima, et meil on Markoga suhteliselt raske siin.. koguaeg ajab vihale.. fakt, et vene naised on ilusad ja eriti siin on täiesti tõsi (ma juba teadsin seda enne tegelikult aga Marko mitte). Käi kurat koguaeg kael kõveras ringi ja vahi naisi. Üsna mitu tk võiks siis kaasa võtta ja koju tuua ja poleks üldse paha. Õnneks oleme olnud mõlemad korralikud ja rumalusi pole teinud, samas mida aeg edasi seda rohkem tekib vajadus ja soov.\nDen Pivo ehk Novosibirsk esimene päev\nAlustame sellest siis, et\nKõigepealt käsime muuseumis:\nSiis käisime kinos:\nJa siis käisime kirikus:\nJa kes seda kõike nüüd usub siis palun ärge enam edasi lugege:)\nKuna hotellituba enne 14:00 ei saanud siis läksime linnavahele jalutama. Esimese õlle tegime pool 9 kohaliku aja järgi ja siis tiksusime edasi. Käsime kesklinna läbi rahulikult.. tutvusime Krasnõi prospekti keskel oleva bulevardiga ja tegime tutvust Sibiriski Koronaga. Hotellist jalutasime mööda teed ilusti kesklinna, otsisime enne üles ja autobussijaama, mis meie arust tundus tõsise peldikuna ja arvasime alguses, et see pole ikka see koht (pärast hotellist üle küsides selguski, et see imelik koht kus käisime ongi bussijaam.... go figure.\nHeakene küll.. jalutasime kesklinna vaikselt.. paari õlle saatel.. linna on hotellist siis 3 õlut. Tuiasime siia sinna, Obi ääres ja muidu.. vaatasime ja uurisime.. 12 ajal sõitsime trammiga hotelli tagasi. Toa saime kell 1 alles.. kaasa võetud õlu oli ka kurask juba soojaks läinud. Heakene küll.. Hea, et hommikusööki saime ja see hoidis energia üleval. Vahepeal vastasin mingitele töö kirjadele ja kergelt iroonilise tooniga sõimasin (mobiilis olev e-kirja programm oli jäänud konfigureerimata ja nii kui telefon wifit nägi siis kohe tõmbas kõik kirjad alla).\nÜhesõnaga.. hotelli tagasi jõudes tegime veel viienda õlle ja keerasime magama. Kella viiene äratus õhtul oli üsna raske ja võttis pool tundi aega enne kui kargu alla sain. Linnas uuesti olime umbes 7 ajal (lendasime jälle linna jala). Tuisaime linna mööda sihitult lihtsalt ringi. Kui õlu otsa sai siis otsisime järgmise putka kust jälle õlut saaks. Nii me siis hulkusime sihitult. Ooperiteatri juures sai natukene vaadet naiditud ja edasi. Võssotski kuju juures (seal kus on nö kohalike keeles Teatr Karaabl) sai vaadatud noorte tantsimist (lambi seltskond tantsis lihtsalt), väga lahe oli.\nHeakene küll.. võtsime järgmise õlle ja töllasime ringi. Mingil hetkel arvasime, et tahaks süüa. Läksime Leninski plošadi juures kohaliku KFC-sse sööma. Päris jube värk olid need kanatiivad mis me võtsime. Secret recepy my ass.. Järgmisel päeval wc-s andis see ülemaitsestamine ka veel tunda. Trimpasime tiba veel õlut ja hakkasime hotelli poole tagasi jalutama. Hea on see, et putkad on siin osad ka ööse lahti.. koputad akna peale saad oma asjad kätte. Jalutasime mööda öist Novosibirskist aga hotelli poole.. õlu näpus (olime suutnud juba ühe pohmaka saada päeval ja nüüd siis tuli teist jahtida).\nVahepeal tuli mõte, et helistaks ka kodumaal mõnele inimesele ja ajaks juttu. Tehtud tehtud... Parajalt pikalt sai juteldud. Heakene küll.. enne hotelli sai veel putkast õllet võetud ja siis hotelli jõutud. Päeva kilometraasiks sai umbes 25.. või rohkemgi.... väike õlu veel hotellitoas ja magama ära. Äratus oli kell pool 10.\nPosted by A at Thursday, May 31, 2012 No comments:\nLehed / Pages\nPildid Siberi reisist 2010 / Pictures from the tri...\nKasulikke linke: / Useful links:\nEesti Panga valuutakursid\nFinnish honorary consulate of Mongolia\nGo Raili sõiduplaan ja piletiinfo\nKomsomolskaja Pravda Kemerovo\nKülastajate hulk / Visitors\nArhiiv / Archive February 2006 (1) March 2006 (1) June 2006 (1) June 2010 (13) July 2010 (17) October 2010 (2) November 2010 (3) December 2010 (1) February 2011 (1) March 2011 (1) May 2011 (1) July 2011 (4) August 2011 (4) October 2011 (3) November 2011 (1) December 2011 (3) January 2012 (3) February 2012 (2) March 2012 (5) April 2012 (4) May 2012 (9) June 2012 (5) July 2012 (1)


Vene Napoleoni-uurija lasi sõbratari maha une pealt - Maailm - Postimees.ee\nVene Napoleoni-uurija lasi sõbratari maha une pealt\nAjaloolane Oleg Sokolov Borodino lahingu 200. aastapäevale pühendatud etendusel tolle ajastu Prantsusmaa sõjaväe kindrali vormis.\nFOTO: Dmitri Lovetsky / AP / Scanpix\nOma endise tundegi ja kallima tapnud ning seejärel tükeldanud Peterburi riikliku ülikooli dotsent, Napoleon Bonaparte'i eksperdina kuulsust kogunud Oleg Sokolov pani veretöö toime ajal, mil naine magas, mitte ei tapnud teda tüli käigus, nagu ta ise varem väitis.\nPortaali Fontanka.ru andmeil tulistas 63-aastane Sokolov 24-aastast Anastassia Ještšenkot eelmisel reedel, 8. novembril öösel kell 2 ajal.\nSeni arvati, et Sokolov lasi naise väikesekaliibrilisest lühemaks saetud toruga vintpüssist maha tüli käigus, mis oli puhkenud, kuna Ještšenko tundis armukadedust õppejõu eelmistest abieludest pärit laste pärast.\nNüüdseks aga on selgunud, et tegelikult läks Ještšenko pärast nägelust magama. Sokolov aga võttis relva, laadis selle ning tulistas naist meelekohta. Seejärel tulistas ta Ještšenkot veel kolm korda, laadides iga lasu vahel vintpüssi uuesti.\n24-aastase tudengi Anastassia Ještšenko tapmises süüdistatav ajaloolane Oleg Sokolov esmaspäeval kohtus.\nPolitsei pidas Sokolovi kinni läinud nädala laupäeval, kui purjus ajaloolane vajas päästmist Moika jõest Peterburis. Mehel oli kaasas seljakott, kus olid sees naise käed. Kui politsei Sokolovi korteri läbi otsis, leidsid korrakaitsjad sealt vaid naise pea. Tema ülejäänud kehaosad oli mõrtsukas jõudnud juba eelneval ööl visata jõkke, kust need leiti sel esmaspäeval.\nÜlekuulamisel oli Sokolov väitnud, et kavatses pärast Ještšenko surnukeha kõrvaldamist teha Napoleoniks rõivastununa Peeter-Pauli kindluses enesetapu.\nSokolov on kirjutanud mitu raamatut Napoleon Bonaparte'ist ning on olnud mitme filmi tegemisel ajalookonsultant.\nAjaloolane Oleg Sokolov ratsutamas hobusel Napoleoni sõjakäiku Venemaale meenutava näidislahingu käigus Peterburis 2013. aastal.\nPrantsusmaa omistas talle 2003. aastal riigi kõrgeima teenetemärgi Auleegioni ordeni.\nSokolov oli ka Prantsuse Sotsiaalteaduse, Majanduse ja Poliitika Instituudi (ISSEP) liige, kuid instituut võttis kuriteo järel temalt teaduskomitee liikme staatuse.\nVenemaa sõjaajaloo ühendus püüdis samuti tapatöö järel vabaneda seostest Sokoloviga, kustutades kiiruga kodulehelt tema nime.


Veebisaidi teemad on kogu brändi kontseptsiooni toetamiseks kohustuslikud. Mõnda teemat võib teie väljavaatega kooskõlastada olla riskantne ja mõnda saab aidata kogu idee tutvustamisel. Premium teemad tegelevad peamiselt ämbrisse pakitud üldise idee toomisega.\nWordPressi teemade jaoks on olemas üldised ideed, mis on viis lühidalt ja toredat lihtsalt ignoreerida kui vihjata. Ühe teemaga pühendumine pole kohustuslik, proovige mängida koos teiste teemadega ja ka mitme teema puhul ässitada.\n1 10 parimat WordPressi teemat 2020. aastaks\n1.1 1. Extra – WordPressi teema:\n1.2 2. Läbilõikav arhitekt – WordPressi teema:\n1.3 3. Ärisaal – WordPressi teema:\n1.4 4. Marketfy – WordPressi teema:\n1.5 5. Ajaleht – WordPressi teema:\n1.6 6. Oshine – WordPressi teema:\n1.7 7. Bryte – WordPressi teema:\n1.8 8. Massiivne dünaamika – WordPressi teema:\n1.9 9. Vapustav – WordPressi teema:\n1.10 10. Divi – WordPressi teema:\n2 Viimane mõte:\n1. Extra – WordPressi teema:\nSellel on imeline punktimenüü, ainulaadse paigutusega rippmenüü hämmastavad funktsioonid. Extra sobib ajaveebi pidamiseks tänu selgitavatele arutlusžestidele ja muule väljatöötamise olemusele.\nLisaks on sellel suurepärane ülevaade ka arvustuste jaoks, näiteks e: g jaoks, kui teie töö nõuab toote ülevaatamist, võite lisada selle tähtede ja hinnetega, et muuta see toote korralikuks arvustuseks.\nSelle teemaga on kaasas ehitaja, nii et võite blogi postitada, vasakpoolsel küljel on hiljutine kasutajaanalüüsil põhinev arvustuste analüüs, mis lisab täiendavat loovust. See on ajaveebi veebisaitide jaoks lihtne, lihtne ja puhas, kuna see hõlmab kogu väljatöötamise ideed.\n2. Läbilõikav arhitekt – WordPressi teema:\nLihtsaim viis veebisaitide loomiseks on Thrive Architect teema kaudu. Teemasid ja teksti saate lisada otsinguelementide abil ning võib lisada pealkirju või muid kirjeldusi. Teema liides on hallatav ja redigeerijad saavad seda hallata.\nLisaks eelistele, millest on räägitud, on viga, mis määratleb selle maksumuse. See teema on teiste lehtede koostajatega võrreldes kulukas. Tehnoloogia ja lihtsus, mida Thrive Architect pakub, on uskumatud ja kaugemalgi.\n3. Ärisaal – WordPressi teema:\nTeine alahinnatud teema on business Lounge, kuna see on elupäästja teema, mis hoolitseb kõigi teie murede eest koheselt. See ilmub ilusa liidesega ja teema kujundus on meeldejääv. Šikka ja uhke lehepoe, rippmenüü ja muude funktsioonide abil saab ärisalongi loovaks muuta.\nSelle teema kõige põnevam omadus on see, et igal lehel võib olla erinev kohandatud päis. See teema sobib visuaalsete heliloojate jaoks suurepäraselt; Disainerid võivad seda tõsiselt arvestada ja kasutada ära iga lehe redigeerimist eraldi päistega. Veelgi enam, mõne ainulaadse jaluse korral näeb disain välja tõhus ja seda saab kohandada.\n4. Marketfy – WordPressi teema:\nTeema tugineb mitme ülesande kontseptsiooni äriideele ja seisab eepilise lahendusena. Marketfy on teema allalaadimine hõlbus ja seda saab mitmemõõtmeliselt kanaliseerida.\nTooteostu ja kassade sektsioon on hämmastavalt standardiseeritud. See on lihtne ja lihtne. Marketfy on parim teema sisu importimiseks ja mitmele müüjale. Selle teema jaoks saab kasutada e-raamatuid, muusikat ja virna fotosid ning see on hea koht nende üksuste toimimiseks.\n5. Ajaleht – WordPressi teema:\nTeema on seotud uudistega seotud ajaveebide ja amazonitega seotud kontseptsioonidega. Ajaleheteema on spetsiaalselt loodud uudisteülevaated ja midagi, millel on selgitav sisu. Selle teema peamine kvaliteet on see, et see on spetsiaalselt tehtud ajaveebiülevaate jaoks. Alates värvide muutmisest kuni ruudustikulaadini on sellel teemal täielik määratlus, mida ehitada ja muuta.\nLisaks kasutusviisile on sellel 20 erinevat mallide / küljendite kujundust, millele järgneb mõni demomaterjal, nii et disaineritel oleks juhend. Blogide pildid imporditakse korrektselt korrektselt. Ajaleht 9 teema on oma arvustusteta veebisaidi jaoks ainulaadse jaluse ja päise stiili tõttu kõige parem.\n6. Oshine – WordPressi teema:\nTeema on keeruline, kuid seda on ka lihtne õppida, see sobib ideaalselt mitmeotstarbeliste teemade jaoks. Sellel projektil on mallide ja ajaveebide sektsioon, nii et põhimõtteliselt on seda lihtne kasutada ja kasutada. Sellel on tühja sektsiooni variatsioon ja seda saab hõlpsalt lisada rohkemate paigutustega.\nOn sära on täidetud laheda animatsiooniga ja sellel on kirjeldavatest juurtest kaugemale oma ainulaadse dünaamikaga veebisaidi määratlemine.\n7. Bryte – WordPressi teema:\nSee on parim kinnitusvahend algajatele, kuna sellel on palju paigutusi, mis töötavad esmaklassilisel viisil. Sellel on ka oma bitcoini leht, lisaks loomingulistele kujundustele on päise ja jaluse elementide jaoks erinev paigutus. Pole tähtis, mis stiili soovite, sellel on mitu võimalust.\nSellel on mitu kujunduse valikut päise stiilist jaluse stiili katmiseks – kõik ühes teemas, mis on saadaval Brytes. Teema eesmärk on realistliku sisu segamine ja sobitamine nii, et mall oleks ühtlane.\nNeil on erinevaid mallistiile, ajaveebikujundusi, esiletoodud paigutusi jne. Postituse vormingud ja ülevaatusstiilid on uuenduslikud. Jaotises „pood” saavad kasutajad hinda võrrelda ja klõpsata nupul Lisa ostukorvi.\nSee on lahe variant, kus tarbijad saavad toote hinnaväärtust analüüsida (näiteks milline neist on väiksem). Täiesti kasutajasõbralik ja on disaineritele väga soovitatav.\n8. Massiivne dünaamika – WordPressi teema:\nPaigutus on kaunilt ja lihtsalt kujundatud sinna, kust saate arvustusi, ajaveebipostitusi jne importida. Liugteemat on hõlpsasti etteantud suvandite abil mõne redigeerimisega teha. Sellel on kasutajasõbralik funktsioon, mille abil saate fonti vastavalt oma soovile muuta. Samuti saate paigutust kopeerida.\nSaate kujundada päiseid ja neid päiseid saab kohandada, kuid massiline dünaamika vajab rohkem äratundmist, nii et seda jälgitakse.\n9. Vapustav – WordPressi teema:\nTavaliselt ei kohandata päiseid ega jaluseid, kuid see teema Fleasome on valikute tegemisel haruldus. Seal on 500 küpse kujundusega paigutust. See teema on sobilik e-kaubanduse saitidele, üksuste ostmiseks, kassat saab muuta.\nSamuti saate ostuartikleid ja tooteid importida ka veebisaidi teise ossa. Flatsome’il on tohutult kohandatud funktsioone. Lisaks tutvustatakse selle teemaga ka eksklusiivset peatükki lehe rullimisest. Niisiis, flatesome on e-kaubandusega seotud veebisaitide näidisüksus.\n10. Divi – WordPressi teema:\nKõige ihaldusväärsem ja eepilisem esile tõstetud teema on Divi. See rakendab disaineritele parimat kogemust, et julgustada ja tarbida selle funktsioone positiivselt. Divi on lihtsaim ja lihtsam leheküljeehitaja, kuna selle juurde kuulub ikoonide loend, mille saate valida, importides sama veebilehtedele. Selles on palju ruumi leiutamiseks koos tekstide ja päistega.\nLisaks saate muuta ka lehekülje koostaja sektsioonide värviskeemi. Igal nädalal tutvustatakse selle teemaga uusi küljendusi, kuid need pakuvad ka sotsiaalmeedias õpetusi, et luua pehme rida algajatele. Divi küljendus on peen ja šikk, mis on tänapäeval trendikas.\nSee kõik seisneb teie brändi maine näitamises, selles, mida soovite projitseerida ja mis suudab luua sellise kaubamärgi silmist, mis võib publikule huvi pakkuda. Mallid ja trendikad küljendused on nüüd disainerina kõige põnevam ja hõlpsam.\nEnamik teemasid on sisseehitatud värviskeemide, teksti ülesehituse ja ainulaadsete päiste abil & jaluse struktuur ja lahedad paigutused, nii et teiste veebisaitide kaudu uurimist ei toimu.\nElyza Cornor on oma elukutse järgi veebiarendaja / blogija, kes on juba töötanud veebiarendusettevõte tööstuses rohkem kui viis aastat. Ta on teinud koostööd mõnede parimate kaubamärkidega kogu maailmast ja aidanud neil kliendikesksete veebisaitide kujundamisel. Lisaks tööle armastab ta aega veeta oma tütarde juures.\n5 parimat WordPress-portfelli teemat\nWordPressi 5 parimat SEO-teemat\nParimad Genesise lapseteemad blogijatele


Domus Kinnisvara ajaveeb » 2015 » aprill\nPostitaja: Domus Kinnisvara @ 22.04.2015 12:35; kategooriad: Kinnisvaraturg, Varia\nSildid: arendusprojektid, keskmine hind, Kinnisvaraturg, Tartu korteriturg, uus korter, uusarendus\nUusarenduste turgu ilmestab odavamate uute korterite kiire müük ning kallimate korterite pakkumisse jäämine. Turule on omane väiksema pindalaga korterite eelistamine. Kes meist ei unistaks suurtest lossidest, kuid reaalselt pangas laenuvõimalusi uurimas käies selgub kurb reaalsus. Selleks et igal pereliikmel oleks oma privaatne nurgake, peab leppima ruutmeetritelt väiksema 4-toalise korteriga. Praegusele kinnisvaraturule on iseloomulik, et ostjad vaatavad pigem lõpphinda kui ruutmeetri hinda. Ehk 105 m2 suurusele 4-toalisele hinnaga 1595 €/m2 (167 475 €) eelistatakse 75 m2 hinnaga 1610 €/m2 (120 750 €). Kuigi pere võib soovida ruumikat ja avarat korterit, on siiski hinnavahe 46 725 eurot ning laenuvõimekus seab oma piiri. Ja ei tasu ära unustada, et 75 m2 korteri ülalpidamiskulud on madalamad kui 105 m2 suurusel korteril.\nPostitaja: Ingvar Allekand @ 20.04.2015 09:36; kategooriad: Domus, Kinnisvaraturg, Maaklertegevus, Seadusandlus, Varia\nSildid: broneerimisleping, Heade Tavade koodeks, Kärol Kõu, kinnisvaramaaklerite teenused, kliendisuhtlus, maaklerleping, Marju Mölder, müügiesindus, ostuesindus, standard, võlaõigusseadus\nPostitaja: Domus Kinnisvara @ 17.04.2015 03:54; kategooriad: Seadusandlus\nSildid: kaasomand, kaasomandi lõpetamine, kaasomanikud, Sirle Koorts\nPostitaja: Lenne Kontor @ 15.04.2015 12:20; kategooriad: Domus, Maaklertegevus, Varia\nSildid: enne kodu müüki, kodu müümine, lihtsad sisekujundusnipid, remont, sisekujundus, sisustus, sisustusnõuanded\nKodu enne müümist korda – kas värskendada ka sisekujundust ja seinavärvi?\nMinimalismi põhimõte less is more ehk vähem on rohkem kehtib igas kodus, mille müügiga plaanib omanik alustada. Isegi kui kodu ei ole sisustatud minimalistlikus stiilis. Suured puhtad pinnad, vähesed, ent läbimõeldud detailid ning rahulik värvigamma peaksid olema märksõnad, millise pilguga oma kodu enne müügiga alustamist üle vaadata. Järgnevalt leiad mõned mõtted, kuidas oma koju tuua nii kevadist värskust kui saada seeläbi ka kõrgem müügihind.\nIlma remondimeest kasutamata:\n1. Vaata üle tekstiilid\nDiivanipadjad, pleedid, laudlinad, kardinad, vaibad, voodipesu, rätikud, dušikardin – vaata kõik need tekstiilid oma kodus kriitilise pilguga üle. Võib-olla on need kulunud välimusega, ei sobi värvi poolest enam tuppa või ei olegi neid kõiki Sinu koju tarvis? Uute kangaste värvivalikul lähtu oma tubade seinavärvist ja mööblist – kui need on pigem neutraalsema tooniga, siis võid tekstiilidega olla julgem. Kui aga Sinu kodus on erksavärviline diivan, siis näiteks kardinad ja laudlina olgu pigem heledad, pastelsemad ja vähem domineerivad. Vanad ribikardinad või rulood vaheta uute vastu või mõtle, kas Sul neid üldse tarvis on. Kui liigne päikesevalgus ega võõraste pilgud niikuinii akendesse ei satu, piisab ka ainult õhulistest külgkardinatest. Kas Sinu elu- või magamistoas on mõni vaip? Ka lihtne sobivates toonides nn kaltsuvaip võib ruumi tuua rohkem hubasust. Kas oled voodipesu valides mõelnud, kuidas see Sinu magamistoa valguse ja seinavärviga sobib? Voodipesule pööratakse tavaliselt vähe tähelepanu, ometi mõjutab see kogu magamistoa ilmet suurel määral. Teine võimalus on valida sobiv päevatekk ning dekoratiivpadjad, mille saad asetada päevaseks ajaks või külaliste tulekuks voodipesu peale. Ka vannitoast loovad terviklikuma mulje samas toonis rätikud, vaip ja aksessuaarid.\n2. Vaata üle aksessuaarid\nNipsasjakesi, kaunistusi ja nähtaval asuvaid tarbeesemeid valides lähtu põhimõttest: pigem vähem kui rohkem ning pigem tagasihoidlik kui ekstravagantne. Kui seina- ja mööblivärv on sarnastes ja neutraalsetes toonides, saad olla aksessuaaride valimisel julgem, ent kui seinas domineerib näiteks tumedamates toonides ja suure mustriga tapeet, võivad rohked detailid üldmuljet taas liigselt koormata ning hakkavad lõpuks ka Sind väsitama. Seebihoidja vannitoas, vaagen köögilaual, küünlajalad jms, mis on igapäevaselt nähtavad, peaks olema hästi läbimõeldud ja ruumi terviklikkust toetama. Näiteks eksootiliselt reisilt toodud puuviljaalus sobib hästi ka modernsesse interjööri, seda võid toetada näiteks sarnases stiilis kardinate või tekstiilist söögialustega. Oma vanad aksessuaarid, mis enam tuppa ei sobi või on lihtsalt ära tüüdanud, vii julgelt taaskasutuskeskusesse. Selle järgmine omanik, kes soovib samuti oma koju värskust tuua, on kauni leiu üle kindlasti sama rõõmus kui Sina oma uute aksessuaaride üle. Uued asjad oma koju võid aga leida ka just sealtsamast teise ringi poest.\nKevadist hõngu nii tekstiilide kui aksessuaaride valikul toovad puhtad erksad värvid, millel eesti keeles on vahvad liitnimed: laimiroheline, sinepikollane, fuksiaroosa, türkiissinine.\nMaalid ja pildid seintel vali järgmise põhimõtte alusel: kui Sinu elu- või magamistoas ei ole ühtegi maali või seinapilti, siis on just see üks sealt kindlasti puudu. Kui neid on aga rohkem, võid mõelda, kas see on ehk liigselt domineeriv ning üldmulje tundub kirju? Kui nii, siis vali välja üks või kaks parimat. Ja kui vanade kruviaukude kinnipahteldamine tundub suur töö, siis sobib kruvide varjestamiseks riiul, dekoratiivne nagi vms.\nInterjööri toovad elu ja värvi ka hooajalised potililled. Enamiku neist saab hiljem õue istutada. Üksikud ilma õiteta rohelised taimed sobivad samuti, ent ole ettevaatlik – ära ruumi nendega üle koorma.\n3. Vaata üle vana mööbel\nIsegi kui Sinu kodus ei ole näiteks Lutheri tehase toole 30. aastatest, siis renoveerida tasub ka 80. aastate mööblit, mis toob uue kangaga kindlasti tuppa värsket ilmet. Mööblirestauraatorid annavad siinkohal head nõu ning julgeid ideid ei tasu karta. Kui üldpildis detailidega mitte üle pingutada, siis loob kaasaegse mustriga vana tugitool ruumi põnevat kontrasti. Vana mööblit saab ka ise töödelda – selleks toimuvad erinevad koolitused ning õpetusi on nii raamatutes kui internetis. Mõnus isetegemisprojekt ja tulemuseks uut värvi kaunid toolid või öökapid!\n4. Loo korda\nEt uus ja värske ilme Sinu kodus mõjule pääseks, vaata tuba veelkord üle, kas Sinu silma riivab näiteks aja jooksul kogunenud ajakirjahunnik kapi peal, lahtised mänguasjad riiulis, kreemipurgikeste meri magamistoas ja korralik šampoonivalik dušinurgas. Kodu- ja sisustuspoodides on väga hea valik erinevaid karpe, korve jms kõigi nende toodete hoiustamiseks. Kui diivanilaua alumiselt riiulilt ei turrita mitte värviline ajakirjahunnik, vaid seal on hoopis vaevu märgatav stiilne suletud karp, on kogu ruumi üldmulje palju parem ning Sinu uued laimirohelised diivanipadjad saavad tähelepanu endale.\nKui müüki pandava kodu seisukord on selline, mis Sinu hinnangul vajab juba remondimeeste sekkumist, siis siingi on võimalik valida kapitaal- ja pisiremondi vahel. Alljärgnevalt pakun mõned mõtted, kuidas kasutada lihtsamaid lahendusi. Seejuures soovitan siiski teha parandusi värskendamise, mitte vigade peitmise eesmärgil.\nEnne kodu müügiga alustamist võiks üle vaadata seinad. Värvitud seintel tasub värvi värskendada eriti siis, kui seal on nähtavaid kahjustusi või kulumisjälgi. Kuna seinapinnad on suured, siis ühtlaselt värskelt värvitud sein annab üldmuljele palju juurde. Värvi valmiseks sirvi sisekujundusajakirju. Heledamad, mahedamad ja pastelsemad toonid on kindlam valik, suurtel seinapindadel ära tumedaid toone kasuta ning ole ettevaatlik ka kirgaste värvidega. Suurel pinnal värv võimendub ning selle asemel, et luua rahulikku õhkkonda, võib see toa üldilmet liiga intensiivselt koormata. Kui soovid toa ühel seinal kasutada erksamat värvi või julge mustriga tapeeti, mõtle läbi, missugused on selle toa mööbel, tekstiilid ja aksessuaarid. Kui viimastega tuleb ruumi juba mitu erinevat värvi, võiksid seinad olla pigem kõik ühte tooni.\nKa vannitoa remont ei tähenda alati vähemalt mitut tuhandet eurot ning suurt ajakulu. Kui oled kindel, et Sinu vannitoa hüdroisolatsioon on korralikult tehtud ning selles osas remonti ei vaja, ei pea tingimata välja lõhkuma vanu keraamilisi plaate. Keraamilisi plaate värvides või uute plaatidega üle plaatides on võimalik saavutada väga häid tulemusi ning seda ei peaks kartma. Vannitoaplaatide värvi- ja mustrivalikul soovitan samuti jääda pigem tagasihoidlikuks – ka kõik seinad täiesti valge plaadiga kattes on tulemus väga hea, kuna nii on võimalik vannitoas meeleolu luua ja värve vahetada just vaipade, rätikute ja aksessuaaridega. Nii ei teki ei Sinul ega uuel omanikul mõne aja pärast taas soovi vannitoas remonti teha, kuna näiteks neoonroheliste lilledega plaadimuster on ära tüüdanud.\nKindlasti tasub enne oma kodu müügiga alustamist, aga miks mitte ka lihtsalt kevade puhul, oma kodu sisekujundus uue pilguga üle vaadata, et see ei oleks kulunud ja väsitav, vaid rahulik ja inspireeriv, üllatav ja uuenev.\nArtikkel ilmus 08.04. Postimehe teemalehes Kinnisvara ja Ehitus\nPostitaja: Domus Kinnisvara @ 09.04.2015 08:55; kategooriad: Kinnisvaraturg, Turuanalüüs, Varia\nSildid: Kuressaare korteriturg, Narva korteriturg, Pärnu korteriturg, Tallinna korteriturg, Tartu korteriturg, Viljandi korteriturg\nKui 2015. aasta kaks esimest kuud olid võrreldes 2014. aasta sama ajaga tehingute aktiivsuse poolest tagasihoidlikumad, siis märts tõi endaga kaasa kinnisvaraturu elavnemise. Maa-ameti tehingustatistika andmetel tõusis kogu Eesti kinnisvaratehingute arv võrreldes eelmise aasta märtsiga 15%. Märtsis teostati Eestis kokku 4289 ostu-müügitehingut koguväärtusega 250,867 miljonit eurot. Veebruariga võrreldes teostati 36% rohkem tehinguid ning tehingute koguväärtus tõusis 20%. Kogu Eesti tehingute arvu tõusu mõjutas kõige rohkem maatulundusmaa tehingute arvu tõus (mis moodustas ligi 40% kogu Eesti kinnisvaratehingute arvu tõusust) ning Tallinnas, Tallinna lähiümbruses ja Tartus elavnenud korteriturg.\nMärtsis toimus Tartu linnas 164 korteriomandi tehingut, mis on 46 tehingut rohkem kui veebruaris ja 43 tehingut rohkem kui eelneva aasta märtsis. Tartu linna korterite tehingute arvu tõusule andis oma panuse mitmete uusarenduste korterite müügitehingute vormistamine, nt. Kummeli 14, Laseri 4 ja Raatuse 68. Kui veebruaris toimus 17 uute korterite tehingut, siis märtsis toimus 30 uute korterite tehingut (siia ei ole arvestatud täielikult renoveeritud korterite tehinguid). Võrreldes veebruariga langes keskmine hind 4%. Üle mitme aasta on korterite keskmine hind võrreldes eelneva aasta sama kuuga languses – võrreldes 2014. aasta märtsiga on keskmine hind langenud 1%, olles tasemel 1186 €/m2.\nPostitaja: Domus @ 06.04.2015 10:47; kategooriad: Majandus, Majanduspoliitika\nSildid: EAS, Hajaasustuse programm, käendus, KredEx, laen, LEADER, Maale elama, mess, PRIA, TAS, toetus\n11. aprillil toimub Tallinnas, Kalevi Spordihallis huvitav üritus, täpsemalt mess, mille käigus kutsutakse noori ja aktiivseid inimesi üles vastupidiselt peavoolu liikumissuunale linnast maale elama siirduma. Ettevõtmine on intrigeeriv, kuna maaelanikkond väheneb järjepidevalt juba pikkade aastate vältel. Lisaks kõikmõeldavatele sotsiaalsetele, riigikaitselistele ja muudele probleemidele toob maapiirkondade tühjenemine ja elujõu vähenemine endaga kaasa sealse kinnisvara odavnemise, ostuhuvi vähesuse ning sellest tulenevalt ka sageli veel paar aastat tagasi korras olnud maamajade lagunemise. Aga seda teavad maapiirkondades töötavad maaklerid niigi, kohalikest elanikest rääkimata…\nNatuke lähemalt heast algatusest\n2012. aastal käivitasid Lõuna-Eesti arendusorganisatsioonid kodanikualgatuse korras projekti „Maale elama“, millest tänaseks on välja kasvanud elujõuline ja eeskätt maapiirkondadele eluliselt vajalik liikumine.\nProjekti eesmärk on propageerida maal elamise eeliseid ning ühtlasi teadvustada ka maaelust tulenevaid väljakutseid. Samas julgustatakse kogukondi ja omavalitsusi võtma aktiivset rolli oma inimressursi kujundamisel ning toetatakse neid selles tegevuses. Teisalt püütakse linnast maale tulevatele inimestele muuta elukohavahetus teadlikumaks ja lihtsamaks. Seda, et ideel on jumet, tõestas ka küsitlus, mille kohaselt noored pered unistavad jätkuvalt oma maakodust ning soovivad oma lapsi kasvatada turvalises ja eluterves keskkonnas. Kokkuvõtteks võib öelda, et ühtehoidvad ja elujõulised kogukonnad on hakanud ennast ise turundama – nii väärt elukohtadena, kui jätkusuutlike kogukondadena.\nNiisiis toimub 11. aprillil juba kolmas „Maale elama“ mess. Seekord on messi pearõhk suunatud ettevõtlikele inimestele, mistõttu messi peateema on „Maale ettevõtjaks”. Sellise teemapüstitusega annavad kogukonnad märku, et maale on väga oodatud inimesed, kelle ettevõtlikkus ja elujõud võimaldavad neil ellu jääda ja hakkama saada mistahes muutuda võivates oludes. Eelnevast tulenedes on selle aasta messi uuenduseks nõustamisala, kus igapäevaselt maakondlikes arenduskeskustes töötavad ettevõtluskonsultandid aitavad kaaluda noorte inimeste värskeid äriideid ning annavad kohapeal adekvaatse tagasiside ja vajadusel ka head nõu, kuidas oma mõtteid edasi arendada. Lisaks oma headele ideedele on „Maale elama” kodulehel üle 80 idee, mida maal ettevõtliku inimesena veel teha võiks.\n„Maale elama“ kodulehelt on võimalik leida kogukonnad, kes on algatusega liitunud, ülevaate kinnisvarapakkumistest,vabadest töökohtadest, eluks vajaliku infrastruktuuri olemasolust ja tasemest ning kohalike elanike, omavalitsuse ja ettevõtjate meelsusest uute elanike ootuses. Oma kodu otsides on hea ka kinnisvaraportaalide kv.ee, city24.ee ja domuskinnisvara.ee pakkumistel silm peal hoida.\nKahe aasta jooksul on algatuse abil linnast maale kolinud 69 peret, kuhu kuulub 150 inimest. Kas see on piisk meres võrrelduna nende inimestega, kes on maalt lahkunud? Võib-olla. Kuid kindlasti on see uue ja olulise liikumissuuna algus ning hea algatus, millele ka kõik maal kinnisvara omavad inimesed head käekäiku soovivad.\nKuidas sinna jõuda ja kuidas seal hakkama saada?\nEnne kodumaja väljavalimist on noorel inimesel kasulik ära käia pangas, võib-olla ka KredEx-is. Ehk isegi PRIA-s, EAS-is või koguni TAS-is.\nKuna elukoha vahetus, seda enam radikaalne, on inimese elus üks kaalukamaid otsuseid, tasuks ennast ehk kurssi viia ka erinevate kohalikku elu toetavate programmidega.\nKredEx on finantsasutus, milline pakub tõhusat tuge ettevõtlikele inimestele mitmesuguste toetuste, laenutagatiste ja laenude andjana. Ettevõtte tegevus on suunatud nii ettevõtetele, kui ka eraisikutele. KredEx pakub lahendusi alustavatele, kasvavatele ning ennast juba tõestanud ettevõtetele. Näiteks sobib nende stardilaen alustavale ja kuni kolm aastat tegutsenud ettevõttele investeeringute ja käibevahendite rahastamiseks\nEraisikule antav eluasemelaenu käendus on mõeldud inimestele, kes soovivad võtta laenu uue eluaseme ostmiseks või olemasoleva renoveerimiseks ning vähendada oma esmase sissemakse kohustust. Eluasemelaenu käendusega on võimalik osta korter, elumaja, krunt või suvila.\n• noore pere sihtgrupp\n• noore spetsialisti sihtgrupp\n• tagastatud eluruumis elava üürniku sihtgrupp\n• kaitseväe või kaitseliidu veterani sihtgrupp\nPRIA maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamise meede avaneb käesoleva aasta suve lõpus. 17.-31. augustini on mikroettevõtjatel võimalus taotleda toetust maapiirkonnas majandustegevuse mitmekesistamiseks, mida toetatakse sellel aastal 14,4 miljoni euroga. Võrreldes varasemate aastatega on muutunud toetuse nõuded.\nUute nõuete eesmärk on kiirendada investeeringute elluviimist ning tagada vahendite kasutamine programmiperioodi lõpuks. Muudatuse vajalikkus tuleneb tähtajaks lõpetamata projektide suurest arvust. Maaelu mitmekesistamise väikeprojekti toetussumma ühe taotleja kohta on kuni 100 000 eurot. Toetuse määr on kuni 50% toetatava tegevuse investeeringuobjekti maksumusest sõltuvalt investeeringuobjekti tegemise asukohast. Toetuse taotlemiseks vajalike vormidega saab peatselt tutvuda PRIA koduleheküljel, praegu ei ole nad seal veel leitavad.\nHajaasustuse programm, mida rahastatakse Eesti riigieelarvest, on suunatud kõigile Eesti maakondade hajaasustusega piirkondadele. Programmi eesmärgiks on tagada hajaasustusega maapiirkondades elavatele peredele head elutingimused ning seeläbi aidata kaasa elanike arvu püsimisele neis piirkondades. Toetatakse kodumajapidamiste veesüsteemide, kanalisatsiooni-süsteemide ja juurdepääsuteedega seotud tegevusi. Samuti toetatakse autonoomsete elektrisüsteemidega seotud tegevusi, kui majapidamine ei ole liitunud elektrivõrguga. Oluline on, et projekti tulemus jõuaks tervikliku lahenduseni.\nLeader-programm on üks edukamaid Euroopa Komisjoni algatusi, mis edendab elu maapiirkonnas. Eestisse jõudis Leader-programm pärast Euroopa Liiduga ühinemist ning hetkel tegutseb Eestis kokku 26 kohalikku tegevusgruppi, kelle tegevuspiirkond kokku moodustab alates 2010. aasta märtsist 99,99% Eesti maapiirkonnast.\nLEADER tegevusgruppide andmebaas on leitav siit:\nNäiteks Tartumaal tegutsev Tartumaa Arendusselts (TAS) on üks neist 26-st Leader tegevusgrupist. TAS tegutseb Tartumaa kuueteistkümnes vallas ja ühes linnas ning organisatsiooni liikmeskonda kuulub 42 ettevõtet ja 47 mittetulundussektori esindajat. Erinevaid toetustaotlusi saavad esitada TAS-i piirkonda kuuluvad MTÜd, SAd, äriühingud ning kohalikud omavalitsused. Toetuste jagamisel lähtutakse strateegiast, mis on koostatud oma liikmete arenguvajadusi silmas pidades. 2013. aastal lõppes eelmine rahastusperiood. Järgmised taotlusvoorud toimuvad juba Euroopa Liidu uuel rahastusperioodil, eeldatavasti 2015. aasta alguses. Seega tasub Tartumaalastel ennast TAS-i strateegiliste arangusuundadega kurssi viia ning hoida uuel rahastusperioodi algusel silm peal.\nNeed olid mõned viited erinevatele toetusprogrammidele ja –meedetele, millega püütakse ettevõtlike inimeste ettevõtmisi toetada. Kes ei ole varem nendega kokku puutunud, võiks ennast asjaga kurssi viia, sest sellised toetusmeetmed võivad olla tõhusaks abiks, kui te tõepoolest otsustate maale elama asuda.\nPÄRIMINE – Uus õpik Kinnisvarakoolilt\nPostitaja: Ingvar Allekand @ 06.04.2015 10:45; kategooriad: Kinnisvaraturg, Maaklertegevus, Seadusandlus, Varia\nSildid: Evi Hindpere, Kinnisvarakool, kirjandus, õigusruum, pärimine, pärimisseadus, riigikohtu lahendid, seadused\nMa pole küll juriidilise kirjanduse fanaatik, kuid siiski süvenesin huviga Kinnisvarakooli poolt välja antud ning Evi Hindpere poolt kirjutatud raamatuss e „Pärimine“. See trükisoe materjal on heaks järjeks varasematele Kinnisvarakooli poolt üllitatud kinnisvaravaldkonda käsitlevatele raamatutele. Kui ma alguses eeldasin ees ootamas kasulikku lugemist algajatele maakleritele ning neile, kes valmistuvad kutseeksamiks, siis lugemisega edenedes mulje muutus. Jah – see raamat on heaks õppematerjaliks kõigile kinnsvarakonsultantidele, sest teema on väga selgelt ja konkreetselt lahti kirjutatud. Ent veelgi suurema lugejaskonna võiksid moodustada need, keda pärimise teema isiklikult puudutab. Ehk siis eakamad, kellel on põhjust oma varalistes küsimustes pikemalt ette mõelda – tulevased pärandajad. Või hoopis nende järeltulijad, kellel on vaja perekonnaringis asjad selgeks rääkida – tulevased pärijad. Õigusaktide, riigikohtu lahendite või juristidele mõeldud seadusetõlgenduste kõrval on see raamat meeldivalt maalähedane ning lihtsate näidetega illustreeritud. Seega meeldiv ja kasulik lugemine kõigile, kes soovivad end pärimisküsimustega kurssi viia või lihtsalt oma silmaringi avardada.\nPostitaja: Ingvar Allekand @ 03.04.2015 07:31; kategooriad: Hindamine, Kinnisvaraturg, Maaklertegevus, Majandus, Seadusandlus, Turuanalüüs, Varia\nSildid: BREEAM, büroohoonete klassifikaator, EVS 875, kinnisvara, kvaliteedisüsteem, kvaliteet, LEED, standard, süsteem


Beebi nahk on õrn ja keemiat sisaldavad pesugeelid võivad lapse nahal tekitada allergiat ja muid nahaprobleeme. See pesugeel sisaldab vaid taimseid koostisosi, mis pesevad riided puhtaks aga samal ajal ei jäta kangale ohtlikke jääke.\nKontsentreeritud pesugeelist jätkub 53 pesukorraks!\nMiks soovitame Friendly Organic pesugeeli?\nKontsentreeritud pesugeelist jätkub 53 pesukorraks\nPesugeel on 100% vees lahustuv ja loputatakse pesutsükli ajal täielikult tekstiilikiududest välja.\nRiiete eelnev leotamine ei ole vajalik. Tugemate plekkide korral soovitame eelnevalt kasutada Friendly Organic plekieemaldajat.\nKoostisosad: puhastatud vesi, taimset päritolu pindaktiivne segu ( 5-15% anioonsed, 5-15% amfoteerne, <5% mitteioonsed), vitsosi ekstrakt, 2-fenoksüetanool, metüülisotiasolinoon.\nToode on vaba järgmistest ainetest: SLS (Sodium Lauryl Sulphate) naatriumlaurüülsulfaat, SLES (Sodium Laureth Sulphate) naatriumlaurüüeetersulfaat, fosfaadid, optilised valgendajad, sünteetilised lõhna- ja värvained


Väline efektsus on aga siin kõigest kohustuslikuks lisandiks. Neil mööblitükkidel siin on hoopis sisemine ilu, mille nimeks on upcycling ehk väärtustav taaskasutus. Väärtustav taaskasutus tähendab seda, et need interjööri aksessuaarid on algusest lõpuni valminud sellest materjalist, mis meie enda põhitoodangu tööstuslikust tootmisest üle jääb. Just nimelt sellest mis jääb üle, mitte sellest, millest kord juba midagi valmistatud on. Ehk siis katted on valmistatud puhtast ja uuest tekstiilist, mille varem lihtsalt tootmisülejäägina prügimäele transportisime. Aga nüüd on raiskamisel lõpp! Softrend ‘i suunaks on väärtustav taaskasutus ja paindlik kombineerimine tootmisel, et saada täielikult jäätmevabaks ettevõtteks.\nPerioodil 23.09.2014 kuni 01.12.2014 viidi Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastamisel ellu projekt „tootearendus”. Projekt sai tuge EAS-i Innovatsiooniosakute toetusmeetmest.\nMeie valikust leiad täpselt sellise kattematerjali, nagu Sulle sobib. Võid valida umbes 4000 erineva kanga ja üle 100 tooni naha vahel.


Omanikud alustavad gaasi nimel kohtuteed - Äripäev\nOmanikud alustavad gaasi nimel kohtuteed\nMariliis Pinn 25. juuli 2008, 00:00\nEesti Omanike Keskliidu peasekretär Taavi Madiberk ütles aripaev.ee-le, et nad tahavad näha Eesti Gaasi peale surutava hinnatõusu põhjendust ja sellest johtuvalt ka tunduvalt väiksemat hinnakasvu.\n"Eesti Gaasi hinnakujundus on läbipaistmatu ning argumenteerimata. Teatavasti kuulub Gazpromile oluline osa Eesti Gaasi aktsiapakist, seega sisuliselt toimub tehing kontsernisiseselt. Eesti Gaasi kasum sõltub konkurentsiameti paika pandud valemist ning on seotud lahti kodutarbija hinnast. Me ei saa lubada, et koduomanikelt võetakse raha ära ja konkurentsiamet ei vaevu seejuures andma isegi mitte täpset ülevaadet, millisel alusel see toimub," põhjendas ta liidu ülekutset konkurentsiameti otsuse massvaidlustamiseks.\n"Eesmärk ei ole halduskohus kaebustega üle ujutada, vaid piisab mõnest kaebusest ning sellele avaldatavast laiemast toetusest. Esitatavate kaebuste arv jääb alla kümne," lisas Madiberk.\nKonkurentsiameti peadirektori asetäitja Kristel Rõõmusaar ütles aripaev.ee-le, et amet analüüsis väga põhjalikult Eesti Gaasi taotlust enne otsuse tegemist. "Kõiki konkurentsiameti antavaid haldusakte on võimalik vaidlustada ning kohtuprotsessides osalemine kuulub meie igapäevatööde hulka. Konkurentsiameti otsus sisaldab ettevõtja ärisaladusi ning nende avaldamine ei ole lubatud," lisas ta viidates maagaasiseaduse N 37 lg 2-le.\nEesti Gaasi juhatuse liikme Raul Kotovi sõnul tutvuvad nad hetkel omanike liidu koostatud tüüpkaebusega. "Seega ei saa täpselt hinnata kaebuse mõju. Muidugi tähendab see Eesti Gaasile täiendavaid kulusid õigusabile," lisas ta.\nKotov märkis, et kaebus on ajendatud emotsioonidest. "Kuid kohe võime öelda, et kaebus on üldsõnaline ja see põhineb emotsioonil, et hinnatõus on paha, isegi kui hinnatõusu põhjused on objektiivsed. Ehk siis meie hinnangul on kaebus alusetu. Kindlasti on õige konkurentsiameti käitumine talle usaldatud ärisaladuste hoidmisel," kommenteeris ta omanike liidu aktsiooni.